Tulevaisuus on papujen ja herneiden | Tiede | HS\nJos maatalouspolitiikkaa eivät ohjaisi hinta, kysyntä ja tuet vaan ravitsemukselliset ja ekologiset näkökohdat, tulevaisuus olisi papujen, herneiden ja muiden palkokasvien.Ne ovat ravinteikkaampia kuin useimmat viljat, ja lisäksi niissä on runsaasti proteiinia. Palkokasvit ehkäisevät myös tehokkaasti vesistöjen rehevöitymistä. Ne sitovat typpeä ilmasta ja kykenevät hyödyntämään maahan sitoutunutta fosforia. Palkokasveilla on syvät juuret, jotka estävät eroosiota. Kukkakasveina ne edistävät pölyttäjähyönteisten säilymistä maatalousympäristössä.\nNäistä syistä YK on julistanut vuoden 2016 palkokasvien vuodeksi. Euroopassa halutaan korvata tuontisoijaa omalla tuotannolla, ja Suomessakin palkokasvien omavaraisuuden nostaminen on maa- ja metsätalousministeriön sekä Luonnonvarakeskuksen keskeisiä tavoitteita. Nyt Euroopassa viljellään palkokasveja alle kahdella prosentilla viljelyalasta.Teemavuodessa ei ole kyse vain palkokasvien viljelystä vaan myös niiden käytöstä. Nyt valtaosa tuotannosta menee eläinten rehuksi.Kun kasviproteiini muuntuu tuotantoeläimissä eläinproteiiniksi, hukkaantuu merkittävä määrä ihmiselle sopivaa ravintoa.Tuotantoeläimet tarvitsevat tuottamaansa lihakiloa kohden 2–10-kertaisen määrän säilörehua. Tehokkaimmin kasviproteiinin muuttaa eläinproteiiniksi kala. Sen jälkeen tulevat broilerit ja sika, jotka tarvitsevat 2–4 kiloa rehua lihakiloa kohden.”Jos osa tästä viljasta ja soijasta käytettäisiin suoraan ihmisravinnoksi, ruuantuotannon ympäristövaikutukset ja maantarve vähenisivät selvästi”, sanoo vanhempi tutkija Juha-Matti Katajajuuri Luonnonvarakeskuksesta. Tällä hetkellä eurooppalaisten proteiininkulutuksesta 59 prosenttia tulee eläintuotteista ja 1,6 prosenttia palkokasveista.Mikäli maatalouden tuottoa mitataan vain pinta-alayksikköä kohden saadun sadon määrällä, palkokasvit häviävät viljoille.Palkokasvien tutkija Frederick Stoddard Helsingin yliopistosta sanoo, että viljojen korkea satoisuus on tulosta yli viidenkymmenen vuoden intensiivisestä jalostus- ja tutkimustyöstä. Jos samanlaisia panostuksia tehtäisiin palkokasveihin, niiden satotuotto voitaisiin saada melko lähelle viljoja, Stoddard arvioi.Tämä olisi mahdollista käytännössä ilman lannoitusta.\nJos maatalouspolitiikkaa eivät ohjaisi hinta, kysyntä ja tuet vaan ravitsemukselliset ja ekologiset näkökohdat, tulevaisuus olisi papujen, herneiden ja muiden palkokasvien.Ne ovat ravinteikkaampia kuin useimmat viljat, ja lisäksi niissä on runsaasti proteiinia. Palkokasvit ehkäisevät myös tehokkaasti vesistöjen rehevöitymistä. Ne sitovat typpeä ilmasta ja kykenevät hyödyntämään maahan sitoutunutta fosforia. Palkokasveilla on syvät juuret, jotka estävät eroosiota. Kukkakasveina ne edistävät pölyttäjähyönteisten säilymistä maatalousympäristössä.Näistä syistä YK on julistanut vuoden 2016 palkokasvien vuodeksi. Euroopassa halutaan korvata tuontisoijaa omalla tuotannolla, ja Suomessakin palkokasvien omavaraisuuden nostaminen on maa- ja metsätalousministeriön sekä Luonnonvarakeskuksen keskeisiä tavoitteita. Nyt Euroopassa viljellään palkokasveja alle kahdella prosentilla viljelyalasta.Teemavuodessa ei ole kyse vain palkokasvien viljelystä vaan myös niiden käytöstä. Nyt valtaosa tuotannosta menee eläinten rehuksi.Kun kasviproteiini muuntuu tuotantoeläimissä eläinproteiiniksi, hukkaantuu merkittävä määrä ihmiselle sopivaa ravintoa.Tuotantoeläimet tarvitsevat tuottamaansa lihakiloa kohden 2–10-kertaisen määrän säilörehua. Tehokkaimmin kasviproteiinin muuttaa eläinproteiiniksi kala. Sen jälkeen tulevat broilerit ja sika, jotka tarvitsevat 2–4 kiloa rehua lihakiloa kohden.”Jos osa tästä viljasta ja soijasta käytettäisiin suoraan ihmisravinnoksi, ruuantuotannon ympäristövaikutukset ja maantarve vähenisivät selvästi”, sanoo vanhempi tutkija Juha-Matti Katajajuuri Luonnonvarakeskuksesta. Tällä hetkellä eurooppalaisten proteiininkulutuksesta 59 prosenttia tulee eläintuotteista ja 1,6 prosenttia palkokasveista.Mikäli maatalouden tuottoa mitataan vain pinta-alayksikköä kohden saadun sadon määrällä, palkokasvit häviävät viljoille.Palkokasvien tutkija Frederick Stoddard Helsingin yliopistosta sanoo, että viljojen korkea satoisuus on tulosta yli viidenkymmenen vuoden intensiivisestä jalostus- ja tutkimustyöstä. Jos samanlaisia panostuksia tehtäisiin palkokasveihin, niiden satotuotto voitaisiin saada melko lähelle viljoja, Stoddard arvioi.Tämä olisi mahdollista käytännössä ilman lannoitusta.


Näin toimi Niko Ranta-ahon ja Janne ”Nacci” Tranbergin jättimäinen huumeliiga syyttäjien mukaan – liigan ydinrinki piti yhteyttä ”agenttipuhelimilla” - Kotimaa | HS.fi\nKatiska-nimeä kantavan huume- ja dopingrikosjutun suurin lasti painoi syyttäjien mukaan 720 kiloa. Viestintään käytettiin puhelimia, jotka sammuttivat itsensä puoli vuotta avaamisen jälkeen.\nNäin toimi Niko Ranta-ahon ja Janne ”Nacci” Tranbergin jättimäinen huumeliiga syyttäjien mukaan – liigan ydinr\nSamaan huumejuttuun ovat syyttäjien mukaan kietoutuneet Janne Tranbergin (kuvassa) ja Niko Ranta-ahon elämät Espanjassa sekä entisiä jengipomoja, Instagram-julkkiksia ja suuri määrä huume- ja dopingaineita. (KUVA: HS)\nJulkaistu: 14.2. 11:38 , Päivitetty: 14.2. 17:26\nMiltä näyttäisi Instagram-julkkisten liiga, joka on toimittanut Suomeen satojen kilojen huumelähetykset? Tätä syyttäjät Heli Vesaaja https://www.hs.fi/haku/?query=heli+vesaajaja Erkki Huhtala https://www.hs.fi/haku/?query=erkki+huhtalaovat pyrkineet avaamaan niin sanotun Katiska-jutun oikeudenkäynnin asiaesittelyssään perjantaina.\nPelkästään suurin lähetys painoi syyttäjän mukaan 720 kiloa. Huumeita ja dopingaineita oli säilössä useissa kiinteistöissä Helsingissä ja Tampereella, minkä lisäksi aineita oli piilotettu maastokätköihin Karkkilassa.\nSyyttäjien mukaan moottoripyöräjengi Cannonballin johtajistoon aiemmin kuulunut Janne Tranberg https://www.hs.fi/haku/?query=janne+tranbergjohti Helsingin haaraa ja yrittäjä Niko Ranta-ahohttps://www.hs.fi/haku/?query=niko+ranta-aho taas Tampereen haaraa.\nMolemmat miehet ovat esitelleet elämäänsä Instagramissa.\n”Tranbergin haara liittyi enemmän huumeisiin, mutta siellä on vahvoja liittymiä myös dopingiin ja Ksalol-tabletteihin”, syyttäjä Huhtala sanoi.\nKsalol on huumaava lääkeaine.\nHS on seurannut Tranbergin ja Ranta-ahon ympärille kutoutuvaa juttua tiiviisti heinäkuusta 2019 saakka. Heidän lisäkseen juttuun kytkeytyy muun muassa muita epäiltyjä jengipomoja sekä tunnettuja julkisuuden henkilöitä. Lue jutun esitutkinnasta lisää täältä:\nPantattuja Ferrareita ja isän varoilla elettyä luksuselämää – poliisitutkinta paljasti fitnessmalli Sofia Belórfin ja liikemies Niko Ranta-ahon someloiston kääntöpuolenhttps://www.hs.fi/kotimaa/art-2000006391854.html\nEsitutkintamateriaali: Tällainen oli huumeliigan pomoksi syytetyn Janne ”Nacci” Tranbergin elämä – ”Huumepoliisi pyörtyisi jos tietäisi”https://www.hs.fi/kotimaa/art-2000006391745.html\nTranbergin haarassa syytettynä on muun muassa entisiä Cannonball-jengiläisiä, minkä lisäksi haaran huumeita myytiin syyttäjien mukaan pimeässä verkossa Silkkitiellä. Ranta-ahon haarassa taas on syytettynä pääosin henkilöitä, joilla ei ole aiempaa rikostaustaa.\nMyös päätekijöiden lähipiiriin kuuluneita naisia on sotkeutunut syyttäjän mukaan vähintäänkin rahojen liikutteluun tai kätkemiseen.\nJärvenpäässä ja Riihimäellä huumeita puolestaan levittivät omat porukkansa.\nKoko vyyhti lähti purkautumaan joulupäivänä 2018, jolloin poliisi alkoi tutkia epäiltyä tapon yritystä Katiskapolulla Helsingin Vuosaaressa. Poliisi löysi verisen miehen ja suuren määrän Ksalol-tabletteja, jotka viranomaisten käsityksen mukaan oli tarkoitettu levitettäväksi.\nNäin käynnistyi doping- ja huumerikostutkinta, joka nyt tunnetaan nimellä Katiska.\nTutkinnan edetessä Erkkilänkadun varastosta Tampereelta löytyi suuri määrä tyhjiä laatikoita, jotka viittasivat suuriin lähetysmääriin. Kuulusteluista alkoi selvitä lisää yksityiskohtia.\nEsitutkinnan perusteella Espanjasta johdettu liiga toi Suomeen yli 200 kiloa amfetamiinia ja lisäksi muun muassa kilokaupalla kokaiinia, ekstaasitabletteja, lsd:tä, hasista ja dopingaineita.\nSyyttäjien mukaan liigan ydinrinki piti yhteyttä Aquaris-puhelimilla.\n”Itse olen kutsunut sitä agenttipuhelimeksi. Vastaajien puolelta on käytetty nimitystä ’musta’”, syyttäjä Huhtala sanoi.\nMuun muassa Encrochatissä salatut viestit kulkivat nimimerkeillä. Viestejä poistui lukemisten jälkeen automaattisesti, ja Aquaris-puhelimet lakkasivat itsestään toimimasta puolen vuoden päästä.\nViestejä liigalaiset vaihtoivat syyttäjän mukaan myös salatuista sähköpostiosoitteista.\nSyyttäjä uskoo, että liigan johto pyrki pitämään ihmiset erillään toisistaan ja myös työroolit olivat vahvasti eriytyneet: liigasta löytyivät selvät johtajat, rahaliikenteestä vastannut ”pankkiiri” sekä huumeiden kuriireita, vastaanottajia ja levittäjiä.\nVaikka viestintä oli loppuvaiheessa salattua, näytti toiminta alkuvaiheessa erilaiselta. Vielä vuonna 2016 Ranta-ahon ja Tranbergin nimillä varustetuista mailiosoitteista on käyty keskustelua dopingaineista.\nEsitutkintamateriaalin perusteella Tranbergilta takavarikoiduista muistivihosta ja puhelimesta on lisäksi löytynyt muistiinpanoja huumekauppiaan stressaavasta elämästä.\nTranbergilta takavarikoidusta puhelimesta on löydetty lisäksi kuvia huumeista ja koordinaatit huumekätkölle.\nVaromattomana syyttäjät pitivät myös Ranta-ahon ja kumppanien toimintaa vuoden 2019 Ruisrockissa. Syyttäjä Vesaaja luonnehti matkaa ”jonkin verran kokaiinin huuruiseksi viikonlopuksi.”\nSyyttäjät kertoivat, että ainetta olisi vedetty loppuvaiheessa viemäristä. Heidän mukaansa aineen määrästä kertoi se, että se ei lopulta kelvannut enää kenellekään.\nRuisrock-väitteiden höysteenä syyttäjillä oli kuva, jossa Ranta-aho liikkuu moottoripyöräjengi Helvetin enkelien pomona pidetyn miehen kanssa. Kuvamateriaalin lisäksi väitteet Ruisrockin tapahtumista perustuvat ainakin poliisin tilakuunteluun, jota oikeudessa käsitellään myöhemmin.\n”Päihtyneenä sanotaan asioita, joita ei selvänä viitsitä sanoa”, Vesaaja mukaili englanninkielistä sanontaa.\nSekä Ranta-aho että Tranberg ovat kiistäneet asemansa huumeliigan johtajana.\nRanta-aho on kertonut, että hän on hankkinut ainoastaan pienet huume- ja doping-erät omaan käyttöön. Tranberg puolestaan on perustellut puhelimestaan löytynyttä kuvamateriaalia muun muassa sillä, että hänen omaelämäkertansa jälkeen ihmiset alkoivat lähetellä hänelle kuvia erilaisista asioistaan.\nBitcoin-maksuja Tranberg kertoi saaneensa sähköisestä kirjakaupasta.\nLue Lisää: Puoliso laittoi rahat matkalaukkuun, kirjatuottoja tuli bitcoineina ja huumeet täytyi siirtää pois puolison läheltä – Näin epäillyn ison huumeliigan syytetyt vastaavathttps://www.hs.fi/kotimaa/art-2000006390010.html\nJuttukokonaisuudessa on kaikkiaan 54 syytettyä.\nMies kuoli moottorikelkkaonnettomuudessa Liperissä 28.2.2020


Britailor - KÄRPÄSEN KAKAN JA MUUN KOKOISIA ASIOITA\nKÄRPÄSEN KAKAN JA MUUN KOKOISIA ASIOITA\nAlunperin ajattelin, että kirjoitan blogiini opettajan raivokohtauksesta Lahden Kärpäsen koululla. Ajattelin, että kirjoitan opettajien ja oppilaiden tietoisuustaitojen merkityksestä koulumaailmassa. Siitä, kuinka tärkeää lasten ja aikuisten olisi kehittää tunnetaitoja sekä empatiakykyä, jotta voisimme välttyä vastaavalta. Jossittelu on turhaa märehtimistä ja tulevaisuudesta emme voi tietää, mutta voimme vaikuttaa siihen toimimalla nyt. Toimimalla tässä hetkessä parhaalla mahdollisella viisaudella, joka meillä on. Siinäpä se, kunhan vain toimittaisiin.\nTuoreen amerikkalaistutkimuksen mukaan me suomalaiset olemme lähes maailman huonoimpia asettumaan toisen ihmisen asemaan. Tutkimus julkaistiin Journal of Cross-Cultural Psychology –tiedelehdessä, jonka tulokset tosin professori Juho Saari ehti jo kyseenalaistamaan. Niin tai näin uskon, että viimeaikaiset Kärpäsen koulun tapahtumat kertovat omaa tarinaansa siitä, että petrattavaakin olisi.\nJos meille opetettaisiin yhtä paljon empatia-, vuorovaikutus- ja tunnetaitoja kuin päättelytaitoja, voisi maailma olla huomenna hieman toisenlainen. Hyvällä itsetunnolla ja itsetuntemuksella varustettu ihminen pystyy toimimaan oikein myös hyvin stressaavissa tilanteissa. Jos meditaatio toimii Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaskoulutuksessa ja Iso-Britannian parlamentti pysähtyy meditoimaan, uskon että myös me suomalaiset; esimiehet, johtajat, muu työ- ja koulumaailma uskaltaudumme rohkeasti punnertamaan aivoillamme siinä missä onnellisessa asemassa oleva jälkikasvumme voisi harjoittaa näitä taitoja jo varhaislapsuudesta alkaen.\nKoin Kärpäsen koulun tapahtuman hyvin surullisena, kunnes kohtasin jotain vielä surullisempaa. Kaksi tarinaa ja kaksi vakavasti sairasta lasta, jotka taistelevat tälläkin hetkellä elämästään. Kärpäsen koulun tapahtumat vaikuttivat kärpäsen kakan kokoisilta asioilta ja minut pysäytettiin taas.\nSitku onnen metsästyskausi\nSitten kun sitä ja tätä on tapahtunut, ja kun olen saanut valmiiksi nämä ja nuo asiat, niin sitten voin olla onnellinen. Näin minäkin sorruin ajattelemaan elämässäni ennen mindfulnessia. Minulla oli useita syitä lykätä onnellisuuttani. Sitku onni oli aina kulman takana odottamassa milloin minkäkin asian valmistumista. Sitku onni oli kuitenkin katoavaista. Sitä tuskin huomasi ennen kuin se oli taas jo poissa.\nOnnellisuuden metsästyskausi jatkuu ajassamme ympäri vuoden päivät siinä, kun peurat jätetään rauhaan tammikuun lopusta. Missä se onni sitten majailee? Seitsemänvuotias sen tiesi – täällä se asuu, ihan rinnan alla. Me vain kävelemme niiden lukuisten onnellisten hetkien ohi. Neutraalikin tunne voi olla varsin miellyttävä, kun sen äärelle pysähtyy. Negatiivisia tunteitakaan ei kannata väistellä tai torjua, nekin jatkavat matkaansa aikanaan. Mikään ei ole pysyvää ja tätäkin voi pysähtyä havainnoimaan. Siis pysähdy ennen kuin sinut pysäytetään.\nRakkaus, terveys ja mielenrauha\nOsallistuin viikonloppuna valmennukseen, jonka tarkoituksena oli opettaa meitä realisoimaan tavoitteet menestykseksi. Tekemällä tietoisia ja viisaita valintoja sekä tekemällä tosissaan töitä tavoitteidemme eteen voimme saavuttaa ne. Aivan kuten urheilussa, tavoitteen asettaminen on tärkeää, jotta voimme motivoitua toimimaan.\nAivan koulutuksen aluksi määritimme omat alitajuntaiset arvomme ja tulimme näistä tietoisiksi. Meidän on hyvin vaikea motivoitua tavoittelemaan jotain sellaista, joka on arvojemme vastaista. Suosittelen lämpimästi ihan jokaiselle omien arvojen realitytsekkausta. Jos terveys on minulle tärkeä asia, kuinka monta kertaa viikossa teen jotain konkreettisia toimenpiteitä oman terveyteni eteen? Tai jos lapseni tai lapsenlapseni ovat minulle tärkeitä, vietänkö aikaa heidän kanssaan? Elämän haurauden ja ohikiitävyyden vuoksi tämä on ollut läsnä ajatuksissani.\nOma arvojeni top kolme olivat rakkaus, terveys ja mielenrauha. Itsetutkiskelua jo tovin työstäneenä nämä eivät olleet minulle yllätys, mutta huojennus ne kyllä olivat. Jäin kuitenkin pohtimaan, kuinka tietoisesti toimin arjessa omien arvojeni mukaisesti vai olisiko tässä vielä jotain korjaamisen varaa.\nEt sä edes kato\nKuinka usein sitä ohittaakaan oman lapsen hienon legorakennelman ihailun omien kiireiden ja tärkeältä tuntuvien asioiden imussa. ”Et sä edes kato.” Nämä pettyneellä äänensävyllä lausutut sanat kolahtivat. Muutaman minuutin myötäeläminen ja lapsen maailmaan samaistuminen olisi opettanut hänelle monta arvokasta asiaa, kuten ystävällisyyttä, myötäelämisen taitoa, kunnioitusta, kiinnostunutta uteliasta mielenlaatua, arvostusta ja läsnäoloa. Miten oman tehtäväni valmistuminen muutamaa minuuttia aikaisemmin hyödytti ketään? No ei mitenkään.\nUrheilijat käyttävät paljon mielikuvaharjoittelua, joka on hyödyksi heille todellisessa kilpailutilanteessa. Mindfulness-harjoitukset ovat hieman samanlaisia kuivaharjoitustilanteita, joita pääsemme testaamaan, kun elämä heittää meille haastavia tilanteita. Voi olla, että harjoitettuamme tietoisuustaitoja joku päivä kykenemme olemaan proaktiivisia ja valitsemaan itse toiminta- tai reagointitapamme.\nAjattele – jokainen tekemäsi valinta on johdattanut sinut tilanteeseen, jossa olet juuri nyt. Tämä hetki on uniikki, eikä se koskaan palaa tällaisena kuin se on nyt. Tietoinen läsnäolo lisää positiivisia tunteita ja onnellisuutta. Mindfulness-taidot avaavat meille valinnan mahdollisuuksien meren. Valinta on sinun.\nPS. Suuret tsempit kahdelle pienelle taistelijalle <3\nMuita artikkeleita tässä kategoriassa: « BRITAILORIN MINDFULNESS-ESITTELYVIDEO ON NYT TÄÄLLÄ! HYI HÄPEÄ »


Haaste otettu vastaan ja saavutettu: Dunlop tuo markkinoille AA-rengaskokoja - Goodyear Dunlop Nordic\nma, maalis 09, 2015 14:00 CET\nSport BluResponse on saavuttanut eurooppalaisen rengasmerkintäohjelman korkeimman tason\nDunlop ilmoittaa tänään esittelevänsä AA-luokan renkaita neljänä kokona Sport BluResponse -mallistostaan. Tämä esittely merkitsee sitä, että Dunlop on pystynyt vastaamaan haasteeseen, jonka se asetti itselleen vuonna 2012 esitellessään ensimmäiset AA-konseptirenkaansa – tuoda markkinoille AA-luokan renkaita. AA-luokitus on Euroopan rengasmerkintäasetuksen korkein luokitus ja tarkoittaa, että renkaan suorituskyky on A-luokkaa sekä polttoaineen kulutuksen että märkäpidon osalta. A-luokitus polttoaineen kulutuksesta tarkoittaa, että renkaan vierintävastusta on alennettu edeltäjäänsä verrattuna. Tänään myyntiin tulevien AA-luokan renkaiden lanseeraus vahvistaa Dunlopin johtoasemaa sen sitoumuksessa rengasmerkintään ja on todiste sen jatkuvasta pyrkimyksestä tehdä innovaatioita.\n”Aivan samalla tavalla kuin Dunlop-kuljettajat ovat omistautuneet luomaan elämän, joka kuljettaa heitä aina eteenpäin, olemme sitoutuneet rengasalan innovoinnin eteenpäin viemiseen”, sanoi EMEA-alueen merkki- ja strategiajohtaja Alexis Bortoluzzi. ”Asetimme itsellemme haasteen tuoda konseptit kuluttajien saataville, kun kehitimme AA-konseptirenkaat kolme vuotta sitten. Olemme ylpeitä pystyessämme nyt vastaamaan tuohon sitoumukseen tuomalla markkinoille neljä rengasta, jotka ovat saavuttaneet AA-merkinnän.”\nRenkaiden suorituskyky on sillä tasolla, jota Dunlopin renkailla ajavat ovat tottuneet odottamaan, ja renkaat tarjoavat tinkimättömän käsittelyn, josta Sports BluResponse -mallisto on tunnettu. Lisäksi renkaiden märkäpito ja vierintävastus ovat ansainneet AA-luokituksen.\n”Dunlop toi markkinoille ensimmäiset AA-renkaat ensimmäisenä päivänä, jona rengasmerkintäsääntöjä voi alkaa noudattaa vapaaehtoisesti vuonna 2012, ja olemme edelleen sitoutuneet korkean luokituksen renkaisiin. Peräämme kuitenkin Euroopan unionilta tiukempaa asetusten noudattamisen valvontaa. Nykyinen rengasmerkintä on mielestämme erinomainen keino tarjota kuluttajille enemmän tietoa renkaan eduista, mutta samaan aikaan meidän on muistutettava itseämme siitä, että rengasmerkinnässä otetaan kuitenkin huomioon vain kolme arvosteluperustetta, kun taas oma tuotekehitysryhmämme tarkistaa yli 50 ominaisuutta varmistaakseen, että toimitamme markkinoille turvallisen, vahvan ja laadukkaan tuotteen”, sanoi EMEA-alueen merkki- ja strategiajohtaja Alexis Bortoluzzi.\nSport BluResponse -renkaat ovat saatavilla AA-luokituksella seuraavina kokoina: 205/55 R16 94V XL, 205/55 R17 95V XL, 215/55 R16 97H XL ja 225/60 R16 102W XL.\nDunlop , rengas , blureponse


Janin kommentit » ravinto\nSijainti: Blogit: Näkymätön tyttö\nVoi olla sama viirus kuin mikä minulla oli, jos siihen kuuluu jälkioireena sinnikäs yskä. Tuntui jo välillä että eikö tämä lopu ikinä, mutta onneksi se yskiminen on kuitenkin koko ajan vähentynyt sentään. Muutenkin tuon hyviä puolia oli että se oli aika vaisu, eli että oireiden sinnikkyydestä huolimatta varsinaisia koko päivä kotona -päiviä tuli aika vähän.\nSyömisen suhteen minun reaktioni tuntuu olevan päinvastainen kuin sinulla: söin ihan liian vähän, kun en jaksanut panostaa ruuanlaittoon eikä tehnyt yhtään mieli syödä, kaikkein vähiten mitään herkkuja (jollei hedelmiä lasketa sellaisiksi).\nVastaa viestiin sen kontekstissa (Näkymätön tyttö)


Huippujuoksija: Kristofer Låås: "Vegaaniruoka on auttanut minua huipulle" | Sportamore Magazine\nKristofer Låås on yksi monista huippu-urheilijoista, jotka ovat jättäneet kaikki eläimet pois keittiöstä. Lyhyessä ajassa hän on siirtynyt keskinkertaisesta harjoittelijasta ammattitason juoksijaksi. Mitä hän ajattelee vegaaniruoasta ja sen vaikutuksesta suorituksiin?\n– Kaikki alkoi siitä, kun luin kirjan, jossa tutustuttiin eläinteollisuuden toimintaan. Tunsin, etten pystynyt perustelemaan osallistumistani lihan massatuotantoon.\nKristoffer Låås ja hänen kumppaninsa päättivät lopettaa lihan syönnin.\n– Siitä tuli nopeasti elämäntapa, joka tuotti ympärisölle hyötyä, mutta toisaalta vaikutti myös omaan terveyteeni. Syynä hyviin juoksusuorituksiin on mielestäni jatkuvuus, toisin sanoen kasvisruoka pitää sinut tarpeeksi terveenä liikkumaan keskeytyksettä.\nKristoffer Låås on yksi Adidaksen juoksuläheteistä. Uudet SL20 -juoksukengät on tehty nopeita harjoituksia ja kilpailuja varten lyhyille matkoille.\nVegaaniruoan yhteys juoksuun\nVeganiiruoka sulaa helpommin, kokevat useat ihmiset. Etuja on muitakin.\n– Muutama vuosi sitten yksi supertrendi oli punajuurimehun juominen ennen kilpailua, koska juurekset ja palkokasvit sisältävät suuren määrän nitraattia, joka lisää kehon hapettumista. Kuvittele tämä vaikutus, jonka saan ruokavaliosta joka päivä ja jokaikiseen treeniin, enkä vain ennen kisaa.\nVegaaniruokaa ei pidä pitää kuitenkaan oikotienä parempien tulosten saavuttamiseksi.\n– En usko, että se vauhdittaa kehitystä, mutta voin sanoa, että itselleni on ollut erittäin nopea päästä huipputuloksiin. Aikaisemmin puolet syömästäni ruoasta oli teollista ja jälkeenpäin tunnen, että se vei paljon energiaa arkipäivästäni.\nNykyään yhä useammat urheilijat yhdistävät urheilun ja kasvisruokavalion. Näin ei suinkaan ole aina ollut.\n– Kun ryhdyin vegaaniksi, tilanne oli erilanen kuin nykyään. Enää se ei ole kovin kiistanalaista. Useimmat ihmiset ovat kiinnostuneita aiheesta, ja kun he kuulevat kuinka hyvä vegaaniruokavalio toimii minulla, haluavat hekin testata.\nMitä ravinteita vegaaneilta usein uupuu?\nOsalle vegaaniruoka voi tuntua vaikealta. Millä korvata esimerkiksi aamiainen, jolloin tarvitset paljon energiaa?\n– Pidän kuivatuista hedelmistä ja kanelista kaurapuurossa. Kuivattujen hedelmien etu on, että ne ovat nopeita hiilihydraatteja. Voit heittää myös joitain siemeniä tai auringonkukansiemeniä joukkoon, sillä ne sisältävät paljon energiaa, magnesiumia ja mineraaleja. Puuron kanssa voit nauttia kauramaitoa, riisimaitoa tai vastaavaa, Kristofer Låås sanoo ja jatkaa:\n– Suhtaudun erittäin skeptisesti lehmänmaitoon, koska se tuntuu epäluonnolliselta, kun mietit, kenelle se on tehty. Lisäksi monet kaurajuomat sisältävät B12-lisäravinteita ja rautaa, mikä on tärkeää vegaanille. Varsinkin jos olet nainen.\nHarjoituksen jälkeen proteiinijuoma, jogurtti tai proteiinipatukka ovat yleisiä palautumisvälipaloja. Kysymys kuuluu, mitä sinun pitäisi vegaanina syödä sen sijaan?\n– Suosittelen vihersmoothieta. Sen perustana tulisi aina olla lehtivihanneksia, jotka sisältävät magnesiumia, rautaa ja B12: tä. Sitten voit vaihdella appelsiinin, banaanin tai omenan välillä vitamiinien vuoksi ja laittaa joukkoon inkivääriä tai marjoja, kertoo Kristofer Låås ja jatkaa:\n– Mitä enemmän lehtivihanneksia on smoothiessasi, sitä parempi. Mutta tietysti siitä tulee vaikeampaa juoda. Neste on muuten tärkein asia liikunnan jälkeen.\nNäin saat, mitä kehosi tarvitsee:\nOsta tavaroita ilman sisällysluetteloa. Sijoita raaka-aineisiin, joita ei ole jalostettu, mutta jotka ovat mahdollisimman tuoreita. Parempi suosia papuja ja linssejä kuin valmiita quornifileitä!\nVärikäs on aina hyvä! Esimerkiksi punakaalin, tomaatin, paprikan ja porkkanan voimakas väri on merkki siitä, että vihannes sisältää paljon antioksidantteja, joita tarvitaan terveyden ylläpitämiseksi.\nLehtivihannekset ja palkokasvit tarjoavat suurimman osan siitä, mitä vegaanina tarvitset. Vaihtele eri lajikkeiden välillä, jotta voit olla varma, että saat oikeat asiat. Tattari on esimerkiksi supertuote, jota voidaan syödä sekä puurona että pastan korvikkeena.\nHaluatko optimoida juoksutuloksesi? Kurkkaa Adidaksen uusi, nopea SL20 juoksukenkä, joka sopii kisoihin ja lyhyisiin matkoihin.\nLUE LISÄÄ: Ajattele näin valmistaessasi ruokalaatikoita viikolle\nOSTA TÄÄLTÄ: Juoksukengät maksimaalisen suorituskyvyn saavuttamiseksi


Mini & Me: HILJAA!!!\nViivi Kajan 7. maaliskuuta 2017 klo 22.12\nMun lempitsemppari! <3\nAija // Mini Me 8. maaliskuuta 2017 klo 9.23\nJa sä mun <3\nAnsku 8. maaliskuuta 2017 klo 0.00\nJust! :) Ja välillä se valittaminen ääneen auttaa ihan oikeasti tosi paljon, vaikkei siitä mitään konkreettista iloa oliskaan :D\nps. nauratti tuo kaksosjuttu tuolla - itse sorrun näin kaksostenäitinä aina välillä siihen 'sulla on vaan yksi lapsi' -kommentointiin ja se on tosi väärin! Yhdestä lapsesta voi olla ihan triplasti enemmän työtä kuin kahdessa, riippuu lapsesta..\nAija // Mini Me 8. maaliskuuta 2017 klo 9.27\nSitäpä juuri, olishan se kamalaa kun pitäis ihan joka asian sisällän tai ainoastaan puolisolle valittaisi. Mutta oi ei, nostan ison hatun kaksosten äideille, mutta en silti suostu myöntämään, että he/te erikoisluvan voittaa kaikki valituskilpailut :D en edes ymmärrä miksi valittamisesta pitää kilpailla. Jossain on aina huonommin.\nElisa Lpp 8. maaliskuuta 2017 klo 8.47\nMulla tuli heti otsikosta mieleen Ankeisen huuto :D\nMutta siis jokaisella meistä on henkilökohtainen helvettinsä, eikä niitä voi verrata millään toisiinsa <3\nMä sanoisin, että mieluummin päästää ulos, kuin panttaa tunteitaan.\nAija // Mini Me 8. maaliskuuta 2017 klo 9.29\nHaha hyvä, koska se oli tarkoituskin :D on se vaan hauska! Ja just tota mäkin tarkotan.. ymmärrän että todella monella ihmisellä on huonommin, mutta ei se vie mun ahdinkoa ja ongelmaa pois. Ja se kilpailu siitä että meillä on huonommin kun teillä onnmuutenkin jotenkin niin nounou!! <3


‘Toisen maailmansodan loppuvaiheessa virisi Suomussalmella ajatus oman oppikoulun perustamisesta. Koulun tueksi muodostettiin kirkkoherra Lauri Säipän johtama kannatusyhdistys ja nimeksi valittiin Suomussalmen yhteiskoulu. Työ koulussa piti alunperin käynnistää syksyllä 1944 mutta saksalaissota vei suomussalmelaiset evakkoon ja koulusuunnitelmat haudattiin väliaikaisesti. Syyskuussa 1946 yritettiin uudelleen. Seurakunnan maille pystytetyissä kahdessa kouluparakissa aloitti koulutyön 39 yhteiskoululaista.


Entinen narkomaani nykysin laillinen narkomaani | LOHARI.NET 3.5\nEntinen narkomaani nykysin laillinen narkomaani\nNiko | 12. joulukuuta 2016 | Lohari-blogit | 0 |\nEntisenä päihteiden väärinkäyttäjänä olen huolestunut Suomen tämänhetkisestä päihdepolitiikasta. Asia vaivaa minua sen verran, että viimein rohkenin tuoda julki oman mielipiteeni somen kautta. Niin moni asia kyseisessä aiheessa vaatisi uudenlaista tarkastelua ja näkökulmaa, että on melkein mahdotonta keksiä mistä aloittaa. Kaikista tärkeimpänä asiana pidän kuitenkin sitä tosiasiaa, etteivät huumeiden ongelmakäyttäjät ole rikollisia, vaan sairaita ihmisiä, jotka tarvitsevat kipeästi apua.\nTällä hetkellä Suomen laki kuitenkin määrittelee huumeiden käyttäjän rikolliseksi ja käytön rangaistavaksi teoksi. Suuri osa pitää tätä varmasti itsestään selvänä asiana, ajattelematta kuitenkaan kuinka se vaikuttaa yhteiskuntamme yhteiseen hyvinvointiin. Hyvänä esimerkkinä toimii tästä Portugalin toiminta, joka johti 50% suonensisäisten huumeiden alenemiseen. Portugalin dekriminalisoidessa huumeiden käytön tulokset ovat vaikuttavia. Rikollinen toiminta ei enää dekriminalisoinnin myötä pyöritä suuria rahavirtoja ja huumebisnestä. Arvatkaapa vaan saako dekriminalisointi kannatusta juuri näiltä huumeita välittäviltä henkilöiltä, jotka tienaavat suuria summia toisten riippuvuuksien kustannuksella. Tosin tätä saman tyyppistä bisnestähän valtio pyörittää ihan laillisesti tupakan ja alkoholin avulla.\nRiipuvuus ei aiheuta vain fyysistä addiktiota, vaan se on myös hyvin pitkälti sosiaalista toimintaa sekä oman henkisen pahoinvoinnin epäonnistunut yritys parantaa itseään. Entä mitä tapahtuisi maamme nuorien päihteidenkäytölle jos huumeet jaettaisiinkin sairaalaympäristössä, niiden käyttö ei liittyisi rikolliseen toimintaan eikä sosiaalisiin tilanteisiin ja kavereiden hyväksyntään? Jos huumeriippuvuutta hoidettaisiin kuin diabetesta, kuinka suuri hohto siitä katoaisi? Väitänpä, että jos esimerkiksi alkoholia tarjoiltaisiin vain sairaalaoloissa, aika monen viinat jäisi juomatta. Vertaan asiaa tahallisesti alkoholiin, jotta asiani ydin olisi helpompi ymmärtää. Suurempi osa Suomalaisista kuitenkin käyttää alkoholia kokaiinin sijaan. Tästä saankin oivan aasin sillan alkoholipolitiikkaan. Eihän alkoholistejakaan passiteta vankilaan, vaikka alkoholin aiheuttamat tuhot eivät niin valtavasti poikkeakkaan huumeiden aiheuttamista vaurioista . Toiko alkoholin kieltolakikaan pitkäaikaisia positiivisia vaikutuksia yhteiskuntamme hyvinvointiin? Voidaanko kieltämällä ja rankaisemalla yleensäkkään saada koskaan koko ihmiskuntaa tottelemaan ja käyttäytymään yhteiskunnan päättäjien toivomalla tavalla. Onko tällainen holhous ja ohjaus edes meidän tavallisten ihmisten ja yksilöiden edun mukaista?\nMietin mikä sai aikaan vuosikymmeniä kestäneen huumeiden vastaisen sodan jolle ei näytä loppua tulevan. Alkoiko kaikki kannabiksesta, jota ei saatu patentoitua sen vuoksi että se on kasvi. Mikä oli yhdysvaltain presidentti Nixonin todellinen motivaatio hyödyttömälle huumesodalle, johon hän oli valmis laittamaan rahaa ja resursseja? Kaikki nämä rahat ja resurssit tuhlattiin maan päällämme kasvavan kasvin ja sitä käyttävien ihmisten jahtaamiseen. Tämä kasvi aiheutti sotilaiden kieltäytymisen sotimasta, joten se piti korvata tehokkaammilla aineilla. Sodat, raha ja tehokkuus, siitäkö on lasten ja nuorten tulevaisuus tehty? Laitetaan rauhaa rakastavat ituhipit vankilaan ja annetaan maamme viisaiden johtajien johdattaa meidät sokeina kohti tehokasta ja tunneköyhää yhteiskuntaa. Kuinka kauan kestää, että ihmisten silmät aukeavat ja milloin se on jo liian myöhäistä? Kuinka fiksut ihmiset saatiin niin aivopestyä, etteivät he enää metsää puilta.\nSamaan aikaan kun yhteiskuntamme varoja laitetaan hyödyttömään huumesotaan, lääkeyhtiöiden kassat senkun laulaa . Itse jo kerran leikatun välilevyn pullistuman kivuista kärsivänä ennemmin hoitaisin kipujani vaikka kannabiksella, mutta pahimmillaan tämän kasvin poltto veisi minut jopa vankilaan saakka. Kannabiksen terveysvaikutuksiin liittyvät tutkimukset ovat jääneet surullisen vähäiseksi sen kriminalisoinnin sekä demonisoinnin vuoksi. Kuitenkin kun astelen päivystävän lääkärin vastaanotolle, ei huumaavien lääkkeiden saannille näytä olevan minkäänlaista rajaa. Olen joutunut jopa toppuuttelemaan sekä kieltäytymään minulle lääkärin vastaanotolla tarjotuista lääkkeistä. Viime kerralla olisin saanut jo syömieni lääkkeiden rinnalle oxycodoneja. Nämäkin morfiini johdannaiset lääkkeet aiheuttavat vakavaa riippuvuutta ja järkyttäviä vieroitusoireita, joita esimerkiksi kannabiksella ei ole. Tietämättömille kerrottakoon, että heroiini ja morfiini ovat molemmat oopiumin unikosta valmistettua ainetta. Näistä heroiini on laiton päihde ja oxycodoni lääkäreiden määräämää kipulääkettä.\nMielessäni risteilee kymmenittäin kysymyksiä joihin en tunnu saavan kunnollisa vastauksia. Miksi huumeet ovat edes luokiteltu laittomiksi , kun muita riippuvuutta aiheuttavia päihteitä saa ostaa ruokakaupasta? Paljonko kuolee tupakoinnin – ja alkoholin aiheuttamiin sairauksiin? Moniko tuhlaa oi niin kallisarvoisia verorahojamme omalla terveytensä laiminlyönnillä, epäterveellisellä ravinnolla ja liikkumattomuudella, mikä aiheuttaa lukemattomia liitännäisseurauksia. Moniko ei pääse irti edes kahvista ja samaan hengenvetoon vaatii päihderiippuvaista ottamaan vain itseään niskasta kiinni tajuamatta lainkaan, millaisissa saappaissa päihderiipuvainen tässä elämässä tallustaa.\nTerveydenhuoltomme tarjoaa monenlaisia palveluita maamme päihderiippuvaisille. Yksi näistä hoitomuodoista on huumeriippuvaisille tarkoitettu surullisen kuuluisa korvaushoito. Itse olen yksi näistä onnekkaista joka sai tämän hoidon avulla elämäni järjestykseen ja pääsin irti huumeriippuvaisen elämästä, johon olin kuluttanut elämästäni jo liian monta vuotta. Yksi hämmennystä aiheuttava ja ristiriitaiselta kuulostava ehto korvaushoitoon pääsylle on, että henkilöllä täytyy olla puhtaat seulat ennen siihen pääsyä. Tälle on varmasti hyvät ja tarkoin harkitut perusteet, mutta asialla on myös toinen puoli. Miksi apua pyytävän päihderiippuvaisen tulee ensin päästä itsenäisesti irti huumeista, ennenkuin hän voi saada apua? Eikö juuri sen takia tulla pyytämään terveydenhuollon apua, ettei pärjää ongelmiensa ja riippuvuutensa kanssa yksin? Ei ole myöskään mitenkään harvinaista , että päihderiippuvainen saa odottaa hoitoon pääsyä kuukausikaupalla ja tällä systeemillä myös testataan asiakkan motivaatiota ja hoitoon sitoutumista. Ajatelkaa jos näin tehtäisiin muillekkin sairaille potilaille; apua saat kunhan ensin vakuutat terveydenhuollon ammattilaiset hoitoonsitoutuvuudestasi ja tarpeeksi korkeasta motivaatiosta. Ei siis varmaan jää epäselväksi kenellekkään, että päihderiippuvainen saa huonointa – ja epätasa- arvoisinta kohtelua terveydenhuollossa. Valtavan häpeän ja huonnomuuden tunteen takia heillä ei ole enää voimia puolustaa tässä asiassa omia oikeuksiaan, saatika että niitä oikeuksia sitten edes jaettaisiin.\nOlen kuullut myös korvaushoidon tuhlaavan yhteiskuntamme rahoja ja edes kaikki terveydenhuollon ammattilaiset eivät arvosta omaa työtään sen parissa. Miksi? Rahoja kuitenkin ”tuhlataan” tupakoitsijan, liika lihavien, alkoholistien ja muiden sairaiden hoitoon. Eikö nämä rahat olleetkaan tarkoitettu juuri sairaita varten? On monta tapaa sairastua ja terveydenhuollon ammattilaisten tulisi hoitaa työnsä ylpeinä siitä, että he koittavat auttaa asiakastaan sairauteen katsomatta. Montako kertaa hoitaja ei viitsinyt vaivautua tarkistamaan, olinko saanut korvaushoito lääkkeeni sulatettua ja montako kertaa kuulin työhön kyllästyneen hoitajan huokauksia? Jos edes hoitajat eivät ota työtään tämän vakavammin tai hoida työtään mikä heille kuuluu asiaankuuluvalla tavalla, eikai kukaan muukaan heidän työtään tule koskaan arvostamaan, saatika että potilas tällaiselta hoitajalta tulisi tarvitsemansa asianmukaisen avun saamaan. Nämä narkomaanit ovat hänen asiakkaitaan ja hän on heitä sieltä auttamassa, ei alentamassa. Olkaa hoitajat ylpeitä tekemästänne työstä, etsikää se työ motivaatio itsestänne, kouluttautukaa ja etsikää käsiinne tietoa, ja niin te voitte auttaa omalla osallanne taistelussa riippuvuuksia ei riippuvaisia vastaan.\nNyt käsi sydämelle ihmiset! Kuinka moni meistä pystyisi samaan kuin päihderiippuvaiset? Miten monta traumaa heidänkin päihteiden käytön taustalla voi olla, mistä me muut emme tiedä yhtikäs mitään. Mitä me todella tiedämme riippuvuuksista ja kuinka itse selviytyisimme riippuvuuden kahleista? Kuinka monella tämänkin tekstin lukijalla on jokin riippuvuus ja kuinka moni heistä kykenisi siitä pääsemään irti pelkällä tahdonvoimalla? Eikö kaupoissa myytävät nikotiini tabletit, sumutteet yms. ole tupakoitsijan korvaushoitolääkkeitä? Ei tupakoitsijoita silti laiteta vankilaan heidän riippuvuutensa takia. Meidän tulee ennenkaikkea ymmärtää ja tutkia syitä päihteiden käytön takana. Itse riippuvuus on vain oire jostain taustalla piilevästä suuremmasta asiasta. On tyhmää aloittaa tupakointi tai huumeiden käyttö, mutta varsinkin nuoret tekevät tyhmiäkin asioita. He haluavat tulla hyväksytyiksi keinolla millä hyvänsä ja nuoruus on jo ilman päihteitäkin rankkaa suurten muutosten aikaa. Näistä nuorista sitten kasvaa aikuisia ja siinä vaiheessa heistä tulee valitettavan usein tälle super tehokkaalle yhteiskunnalle vain riesa. Entäpä jos joskus muinoin kuitenkin tässä yhteiskunnassa piili kaunis ajatus siitä, että kaikki olivat arvokkaita ja tärkeitä. Jos yksi oli heikomassa asemassa, muut tukivat sitä. Ja niin rakentui terveydenhuolto ja muut palaset, joiden avulla jokaisesta pidettiin huolta.\nTämän tekstin tarkoitus on saada keskustelua aikaan. Ei oltaisi enää asioista hiljaa ja seurattaisi tätä menoa vain sivusta. Meillä kaikilla on joku tuttu tai sukulainen, oma tytär, veli tai siskon kaiman poika jolla on päihderiippuvuus. Heidän takiaan ottakaa selvää asioista, toimikaa, vaikuttakaa, herättäkää keskustelua kahvipöydässä vakavistakin asioista jotka kaipaavat meidän kaikkien huomioita. Me ei olla vielä niii omaa napaa tuijottava toisista piittaamaton kansa, että me tyydyttäisiin vain sivusta seuraamaan kun ihmisten oikeudet ja avun huudot valuvat likaviemäriin ja siksi…


Suomen kielen kandidaattiohjelma – Opetusohjelma 2013–2014\nAjan tasalla olevat tiedot opetushenkilökunnasta ovat osoitteessa http://www.uta.fi/ltl/yhteystiedot/henkilokunta/index.html#suomi\nAlla olevassa opetusohjelmassa on suomen kielen tutkinto-ohjelman kandidaatin tutkintoon kuuluvia opintojaksoja. Koko tutkintorakenteen, tutkintoon vaadittavat opintojaksot sekä opintokokonaisuuksien sisällöt voi tarkistaa 2012-2015 opinto-oppaasta. Kielikeskuksen koko tarjonta on Kielikeskuksen opetusohjelmassa. Alla olevaan listaukseen ei ole liitetty kaikkia mahdollisia kieli- ja viestintäopintojen jaksoja.\nMyös ennen syksyä 2012 voimassa olleen tutkintorakenteen mukaisesti opiskelevat valitsevat opintojaksot tästä opetusohjelmasta. Opintojaksojen koodeissa ja nimissä on tapahtunut muutoksia. Tarkista jaksojen vastaavuudet vastaavuustaulukoista.\nMonille kursseille on sähköinen ilmoittautuminen. Ilmoittautumisen ongelmatilanteissa ota yhteys kurssin opettajaan. Opintojaksojen pakolliset edeltävät opinnot tulee olla rekisterissä ilmoittautumisajan loppuun mennessä.\nSeuraavat jaksot on mahdollista suorittaa kirjatentteinä kaikkina yksikön yleisinä tenttipäivinä:\nSUOP4 Suomen kielen ja sen tutkimuksen historia (molemmat osasuoritukset)\nSUOA6 ja SUOA7 Erikoistumisopinnot\nTentittävä kirjallisuus on tutkinto-ohjelman verkkosivuilla (linkit myös opinto-oppaasta).\nTutkinto-ohjelman tarjoamat valinnaiset opintokokonaisuudet\nSuomi toisena kielenä -opettajan opintokokonaisuus: opetus S2-kokonaisuuden opetusohjelmassa. Haku syksyllä 2013.\nTiedottamisen ja viestinnän opintokokonaisuus: opetus maisteriopintojen opetusohjelmassa oman otsikkonsa alla. Haku syksyllä 2013.\nSuomen kielen lähtötasokoe järjestetään maanantaina 26.8. klo 10-12, Väinö Linna -sali (Linna-rakennus). Kokeeseen ilmoittaudutaan NettiOpsussa tai sähköpostitse maija.ohvo@uta.fi viimeistään 22.8.2013.\nSuomen kielen lähtötasokokeessa testataan kieli- ja kielioppitietoa sekä tämän tiedon soveltamiskykyä. Kokeen kysymykset eivät perustu mihinkään tiettyyn lähdeteokseen, mutta kokeeseen voi valmistautua tutustumalla huolellisesti esimerkiksi seuraavaan kirjallisuuteen:\nLeino, Pirkko: Suomen kielioppi. 4. tai uudempi painos. Helsinki: Otava. 1996.\nWhite, Leila: Suomen kielioppia ulkomaalaisille. Vuoden 2010 painos tai uudempi. Helsinki: Finn Lectura.\nSuomea valinnaisina opintoina opiskelevia otetaan enintään 18. Luokanopettajakoulutuksen opiskelijoita otetaan enintään 2 ja kirjallisuudenopiskelijoita vähintään 10. Kaikkien opiskelijaksi valittavien pitää saavuttaa kokeessa minimipisteraja eli n. puolet kokeen maksimipisteistä.\nInformaatiotilaisuus uusille opiskelijoille\nInformaatiotilaisuus suomen kielen tutkinto-ohjelman uusille opiskelijoille\nSUOA8 Seminaari 10 op\nSUOA6 Keskusteluntutkimus 5 op\nSUOA6 Sanasto- ja termikurssi 5 op\nSUOA6 Sosiolingvistiikka 5 op\nLTLY16 Orientoivat opinnot ja HOPS (suomen kielen tutkinto-ohjelma) 2 op\nSUOA8 Seminaari 10 op Jatkuu aiemmalta periodilta\nSUOA6 Keskusteluntutkimus 5 op Jatkuu aiemmalta periodilta\nSUOA6 Sanasto- ja termikurssi 5 op Jatkuu aiemmalta periodilta\nSUOA6 Sosiolingvistiikka 5 op Jatkuu aiemmalta periodilta\nLTLY16 Orientoivat opinnot ja HOPS (suomen kielen tutkinto-ohjelma) 2 op Jatkuu aiemmalta periodilta\nLTLY16 Tiedonhankintataidot I (suomen kielen tutkinto-ohjelma)\nKKENYHT Introduction to Academic English / RPL (näyttökoe) 4 op (Opetuskieli: englanti)\nSUOA6 Konstruktiokielioppi 5 op\nSUOA6 Eleiden tutkimuksen perusteet 5 op\nLTLY16 Tiedonhankintataidot I (suomen kielen tutkinto-ohjelma) Jatkuu aiemmalta periodilta\nSUOA6 Konstruktiokielioppi 5 op Jatkuu aiemmalta periodilta\nSUOA6 Eleiden tutkimuksen perusteet 5 op Jatkuu aiemmalta periodilta


"Viimeiset ateriat" päättyvät Teksasin vankiloihin - Uusimmat reseptit - 2022\n"Viimeiset ateriat" päättyvät Texasin vankiloihin\nYksi mies määräsi naurettavan juhlan, joka sai valtion virkamiehet lopettamaan politiikan\nKuolemanrangaistuksen vangit Texasissa eivät voi enää huivata kaksinkertaisia juustohampurilaisia, pirtelöitä tai mitä tahansa muuta, mitä heidän sydämensä haluaa.\nBrad Livingston, Texasin rikosoikeusministeriön pääjohtaja, päätti valtion viimeisen ateriapolitiikan tänään, Lawrence Russell Brewerin viimeisen aterian jälkeisen raivon jälkeen.\nHänen ruokalistansa? "Kaksi kananpaistettua pihviä, kolminkertainen pekoni-juustohampurilainen, paistettua okraa, kiloa grillausta, kolme fajitaa, lihan ystävän pizza, tuoppi jäätelöä ja lautanen maapähkinävoita, jossa on murskattuja maapähkinöitä." Hän ei syönyt mitään.\nHänen rikoksensa? Ryöstää mustan miehen ja kahlitsee hänet nilkoistaan kuorma -auton taakse, vetää häntä kolme ja puoli kilometriä ja tappaa hänet.\n"On äärimmäisen sopimatonta antaa kuolemaan tuomitulle tällaista etuoikeutta", senaattori John Whitmire kirjoitti Livingstonille lähettämässään kirjeessä. Jotkut valtiot rajoittavat annettua määrää; Floridan lippis on 40 dollaria. Texas peruutti käytännön.\nTämä on erityisen mielenkiintoista, kun otetaan huomioon kiistanalainen toteutus Troy Davis eilen. Oletko samaa mieltä politiikan muutoksesta?\n12 outoa viimeistä ateriaa, joita kuolemantuomiovangit pyysivät\nRiippumatta siitä kuinka hirveästi elit elämäsi, jokainen kuolemantuomion vanki saa valita viimeisen aterian.\nSe voi olla niin ylellinen tai niin yksinkertainen kuin haluat, mutta valinta on täysin sinun. Tietenkin olemme tekemisissä melkoisten hullujen ihmisten kanssa, joten miksi luulimme heidän aterioiden olevan perinteisiä?\nTässä on 12 oudompaa viimeistä ateriaa kuolemantuomion vangeilla.\n12 oudompaa viimeistä ateriaa, joita kuolemantuomiovangit pyysivät\nKatso video: Kuinka tehdä tofunugettiJapanilaisen päiväkodin lounasreseptit (Kesäkuu 2022).\nCopyright 2022 \_ "Viimeiset ateriat" päättyvät Texasin vankiloihin...


HYVÄSTI VAI NÄKEMIIN? Irtisanomisprosessin toteutus mahdollisimman optimaalisesti eri osapuolet huomioon ottaen. - PDF\nHYVÄSTI VAI NÄKEMIIN? Irtisanomisprosessin toteutus mahdollisimman optimaalisesti eri osapuolet huomioon ottaen.\nDownload "HYVÄSTI VAI NÄKEMIIN? Irtisanomisprosessin toteutus mahdollisimman optimaalisesti eri osapuolet huomioon ottaen."\n1 Marjo Laine HYVÄSTI VAI NÄKEMIIN? Irtisanomisprosessin toteutus mahdollisimman optimaalisesti eri osapuolet huomioon ottaen. Opinnäytetyö Liiketalouden Koulutusohjelma Toukokuu 2010\n2 KUVAILULEHTI Opinnäytetyön päivämäärä Tekijä(t) Marjo Laine Koulutusohjelma ja suuntautuminen Liiketalouden koulutusohjelma Nimeke Hyvästi vai näkemiin? Irtisanomisprosessin toteutus mahdollisimman optimaalisesti eri osapuolet huomioon ottaen. Tiivistelmä Opinnäytetyöni tavoitteena oli tutkia kuinka irtisanomisprosessi voitaisiin toteuttaa kaikkien osapuolten kannalta mahdollisimman optimaalisesti. Irtisanominen on vaikeimpia tilanteita mihin esimies voi joutua. Toisaalta irtisanotulle työntekijälle se on usein kriisitilanne, raju oman elämän muutos sekä rankka kokemus kaikin puolin. Tilanteesta hyvän selviytymisen tuloksena elämä voi järjestyä jopa entistä paremmin ja antaa esimiehelle vankemman pätevyyden kuin mikään muu koulutus tai tehtävä voisi antaa. Opinnäytetyöni teoreettinen viitekehys käsittelee pääosin henkilöstön vähentämistä tuotannollisin ja taloudellisin perustein. Käsittelen aihetta sekä irtisanojan, että irtisanotun näkökulmasta pyrkien antamaan painoarvoa nimenomaan irtisanojan tilanteen luomaan haastavuuteen sekä tuntemuksiin vastoin julkisuuden luomaa yleistä käytäntöä. Lisäksi käydään läpi irtisanomisprosessin vaikutuksia muihin rooleihin kuten työkavereihin ja irtisanotun läheisiin. Työn tutkimus toteutettiin kvalitatiivista tutkimusmenetelmää käyttäen. Tutkimusvälineenä käytin haastatteluja, joihin sain vastauksia kolmelta irtisanomisprosessissa mukana olleelta henkilöltä. Suoritetussa tutkimuksessa keskityttiin selvittämään henkilöiden omia kokemuksia irtisanomistilanteesta ja siihen pohjaten, mahdollisuuksia tilanteen hoitamisesta asianosaisten kannalta jotenkin toisin. Haastatteluista saadut vastaukset koottiin eri osapuolet huomioon ottaen yhteen, minkä jälkeen ne analysoitiin. Elinikäinen sitoutuminen yhteen yritykseen ja työtehtävään on nykypäivänä entistä harvinaisempaa. Työelämässä on asennoiduttava mahdollisiin muutoksiin ja oltava valmis kouluttautumaan uudelleen. Työsuhteiden kestot ovat muuttuneet lyhyemmiksi ja irtisanomisista on tullut yleisempää. Irtisanominen ei välttämättä tarkoita lopullista eroa, koska melko suurella todennäköisyydellä irtisanoja ja irtisanottu kohtaavat työelämässä uudelleen. Tulevaisuutta ajatellen on siis merkitsevää, päättyykö irtisanominen sanoilla hyvästi vai näkemiin. Asiasanat (avainsanat) Irtisanominen, tuotannolliset ja taloudelliset syyt, työnantaja, työntekijä, yhteistoimintamenettely, irtisanomisaika, roolit, irtisanoja, irtisanottu, esimies, luottamusmies, tukimuodot Sivumäärä Kieli URN 51 + liitteet 6 s. Suomi URN:NBN:fi;mamkopinn Huomautus (huomautukset liitteistä) Ohjaavan opettajan nimi Eila Jussila Opinnäytetyön toimeksiantaja -\n3 DESCRIPTION Date of the bachelor s thesis 17 May 2010 Author(s) Marjo Laine Degree programme and option Business Management Name of the bachelor s thesis Goodbye forever or farewell? How to make the process of firing as optimal as possible considering different parties. Abstract The aim of my thesis was to study how the process of laying off could be carried out as optimally as possible when we think about all different parties. Laying off is eventually the most difficult situation in the career of a boss. On the other hand, for the employer the situation is mostly a crisis, a heavy change in his life, and a hard experience in every respect. As a result of coping well in this situation, a person s life can be organized even better than before, and it can give the boss better competence than any other education or job in his life. The context of my thesis dealt with mostly the situation where an employee is laid off for productive and economical reasons. I examined the aim from the perspectives of the boss and the fired employee. I tried to focus on how challenging the situation was to the boss and which were his feelings. The feelings of the boss have mostly stayed in the background in the media. In addition I investigated how the process of lay-off effected other persons, co-workers, family members and relatives. The examination of this thesis was carried out by using the qualitative research method. As a research method I used interviewing. I got answers from three persons who had been in different roles in the firing process. In the interview the concentration was on the experiences of their own in the situation of firing and especially whether there were possibilities to handle the matter in another way. The answers from the interviews were collected together so that the person s role in the firing process was taken into consideration. The results were analyzed. A lifetime commitment to one company and assignment is presently more and more uncommon. In working life man has to be prepared for possible changes and be ready to re-educate oneself. The durations of the employments have become shorter and lay-offs have become more common. A denouncement does not certainly mean final separation, because it is quite probable that in working life, the party giving notice and the redundant face each other again. Therefore it matters if the final words are goodbye forever or farewell. Subject headings, (keywords) Firing, lay-off, productive and economical reasons, employer, employee, co-operation procedure, term of notice, roles, party giving notice, redundant, boss, elected official, ways to support Pages Language URN 51 + app. 6 p. Finnish URN:NBN:fi;mamkopinn Remarks, notes on appendices Tutor Eila Jussila Bachelor s thesis assigned by -\n4 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO IRTISANOMINEN TUOTANNOLLISISTA JA TALOUDELLISISTA SYISTÄ Hyväksyttävät syyt Tehtävien uudelleenjärjestäminen Uudelleensijoittaminen ja kouluttaminen Irtisanomisjärjestys Kuuleminen ja selvitysvelvollisuus Päättäminen Irtisanomisajat Takaisinottovelvollisuus YHTEISTOIMINTAMENETTELY TYÖVOIMAA VÄHENNETTÄESSÄ Laki yhteistoiminnasta yrityksissä Neuvottelujen osapuolet Neuvoteltavat asiat Neuvotteluajat Yhteistoiminta-asiamies ROOLIT IRTISANOMISPROSESSISSA Irtisanoja Irtisanottava Työhön jäävät Työntekijöiden edustajat ja luottamusmiehet TUKIMUODOT Työ-ja Elinkeinotoimisto ja Elinkeino-, liikenne-ja ympäristökeskus Muutosturva ja työllistymisohjelma MuutosKoulutus Ammattiliitot Työnantajien vapaaehtoiset tuet KOKEMUKSIA IRTISANOMISISTA Tutkimusmenetelmä Tutkimuksen toteutus... 38\n5 6.3 Irtisanottujen kokemukset Irtisanojan kokemukset JOHTOPÄÄTÖKSET PÄÄTÄNTÖ LÄHTEET LIITTEET\n6 1 JOHDANTO 1 Opinnäytetyöni aiheena oli tutkia irtisanomisprosessin toteutusta mahdollisimman optimaalisesti eri osapuolet huomioon ottaen. Työnantajalla on lakisääteisten keinojen lisäksi mahdollisuus vaikuttaa monin eri tavoin irtisanomiseen johtavan prosessin vaikutusten lievittämiseksi. Opinnäytetyöni aihe valikoitui sen ajankohtaisuuden ja viime aikojen runsaan esillä olonsa vuoksi. Esillä oloon on vaikuttanut pääasiassa Suomen huono taloudellinen tilanne vuosina Työni tarkoituksena oli tutkia miten irtisanominen tulisi hoitaa irtisanotun kannalta mahdollisimman hienovaraisesti ja ihmisarvoa kunnioittaen sekä irtisanojan kannalta niin, että pystytään kantamaan kaikin puolin vastuu tapahtuneesta ja toimimaan yrityksen imagon säilyttämiseksi unohtamatta esimiehen omaa jaksamista todennäköisesti uransa haastavimmassa ja vaikeimmassa tilanteessa. Hoitamalla asiat mahdollisimman hyvin ja asiallisesti, siitä hyötyvät kaikki ja hyvän selviytymisen tuloksena elämä voi muuttua jopa entistä paremmaksi. Opinnäytetyöni teoreettinen viitekehys käsittelee irtisanomista tuotannollisin ja taloudellisin perustein. Työssä tarkastellaan työsopimuslakiin pohjaten työnantajan ja työntekijän oikeuksia ja velvollisuuksia irtisanomistilanteissa sekä yhteistoimintamenettelyissä työvoimaa vähennettäessä. Lisäksi työssä tarkastellaan irtisanomisprosessin moninaisia vaikutuksia irtisanojaan, irtisanottavaan sekä muihin prosessia sivuaviin rooleihin, kuten työkavereihin, työssä jatkaviin ja irtisanotun läheisiin. Teoriaosassa käydään läpi myös erilaisia tukimuotoja mitä työnantaja sekä työntekijä voivat hyödyntää irtisanomistilanteen kohdatessa. Tukimuotojen tarjoajina pääroolissa ovat viranomaistahot kuten työ-ja elinkeinotoimisto sekä Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus. Työn tutkimuksessa käytin kvalitatiivista eli laadullista tutkimusmenetelmää. Tutkimusmenetelmä valikoitui opinnäytetyön aiheen luonteen vuoksi. Tutkimus toteutettiin haastatteluina, joihin sain vastauksia kolmelta irtisanomisprosessissa mukana olleelta henkilöltä. Haastatteluilla pyrittiin saamaan konkreettisia omia kokemuksia sekä näkemyksiä irtisanomistilanteissa mukana olleilta. Saadut vastaukset käydään läpi, analysoidaan ja poimitaan huomiotavat asiat esille. Haastatteluiden lisäksi työtä varten\n7 seurattiin mediaa reilun vuoden ajan ja kerättiin siihen liittyviä artikkeleita, tutkimuksia ym. sekä perehdyttiin alaa käsittelevään aineistoon. 2 2 IRTISANOMINEN TUOTANNOLLISISTA JA TALOUDELLISISTA SYISTÄ Työnantaja ja työntekijä voivat kumpikin irtisanoa työsopimuksen. Työnantajan irtisanoessa työntekijän työsopimuksen tulee hänen etukäteen selvittää tarkoin työsopimuslakia noudattavien irtisanomisperusteiden olemassaolo. Työntekijältä ei vaadita mitään perustetta irtisanoakseen työsopimuksen. (Työsopimuslaki 55/2001.) Laillisten irtisanomisperusteiden puuttuessa työntekijän irtisanominen voi tulla työnantajalle todella kalliiksi. Jos työntekijän työsopimus päätetään työsopimuslaissa säädettyjen perusteiden vastaisesti, työnantaja määrätään maksamaan korvausta työntekijälle työsopimuslain 12 luvun 2 :n mukaan. Kertakaikkisena korvauksena työnantajan tulee maksaa vähintään kolmen ja enintään 24 kuukauden palkka. (Työsopimuslaki 55/2001.) Työnantajan irtisanoessa työntekijän työsopimuksen sen saa tehdä vain ja ainoastaan asiallisista ja painavista syistä. Tällaisia syitä ovat yksilöstä johtuvat perusteet ja tuotannolliset ja taloudelliset perusteet. Tuotannolliset ja taloudelliset irtisanomisperusteet tarkoittavat sitä, että tarjolla oleva työ on olennaisesti tai pysyvästi vähentynyt. Lisäksi työnantajan täytyy huomioida myös muiden häneltä vaadittavien velvollisuuksien täyttäminen irtisanomistilanteessa. (Työsopimuslaki 55/2001.) 2.1 Hyväksyttävät syyt Työnantajalla on oikeus irtisanoa työsopimus asiallisesta ja painavasta syystä silloin, kun tarjolla oleva työ on tuotannollisista ja taloudellisista tai työnantajan toiminnan uudelleenjärjestelyistä johtuvista syistä vähentynyt olennaisesti ja pysyvästi. Työsopimusta ei kuitenkaan saa irtisanoa, jos työntekijä voidaan sijoittaa uudelleen tai kouluttaa uusiin tehtäviin. Perusteita irtisanomiselle ei ole myöskään, jos työnantaja on en-\n8 nen irtisanomista tai sen jälkeen ottanut uuden työntekijän samankaltaisiin tehtäviin, vaikka toimintaedellytykset eivät ole muuttuneet. (Työsopimuslaki 55/2001.) 3 Taloudellisella irtisanomisperusteella tarkoitetaan yrityksen taloudellisten toimintaedellytysten heikentymistä niin, että palkkakustannusten vähentäminen on katsottu tarpeelliseksi yrityksen taloudellisen tilan kannalta. Tämä tarkoittaa yrityksen tuloksen, sekä siinä tapahtuvien muutosten tarkastelua. Riittää, että tulos on heikentynyt merkittävästi tai tulisi heikentymään ilman irtisanomisia. Vastaavasti tuotannollisella irtisanomisperusteella tarkoitetaan työvoiman tarpeen vähenemistä esimerkiksi toiminnan supistamisen tai lakkauttamisen seurauksena. Ratkaisevaa on, että työvoiman tarve vähenee samassa määrin kuin työntekijöitä on irtisanottu. (Meincke & Vanhala- Harmanen 2004, 190.) Toiminnan uudelleen järjestelyillä tarkoitetaan esimerkiksi yrityksen toimintojen yhdistämistä niin, että henkilökunnan määrän tarve vähenee tai jokin sen toiminnoista ulkoistetaan. Yrityksen ei tarvitse pystyä osoittamaan päätöksen taloudellista kannattavuutta, vaan töiden tosiasiallinen väheneminen. Jos uudelleen järjestelyistä ei aiheudu töiden tosiasiallista vähenemistä, ei työnantajalla ole irtisanomisperustetta. (Meincke & Vanhala-Harmanen 2004, 191.) Työnantajalla on oikeus varautua ennakolta tiedossa olevan työmäärän vähenemiseen. Työn ei tarvitse olla vähentynyt vielä irtisanomishetkellä, vaan riittää, että työsuhteen irtisanomisedellytykset täyttyvät. Työn määrän on vähennyttävä kuitenkin viimeistään irtisanomisajan päättymistä seuraavasta päivästä alkaen olennaisesti ja pysyvästi, enemmän kuin 90 päivän ajaksi. Työnantaja ei saa irtisanoa työsopimusta sellaisten tuotannollisten ja taloudellisten seikkojen perusteella, jotka hän tiesi tai olisi pitänyt tietää jo työsopimusta solmittaessa. (Nieminen 2009, ) Työnantajalla on myös velvollisuus tarkistaa irtisanomisperusteen olemassa olo vielä työsuhteen päättymishetkellä. Irtisanominen on peruutettava, jos työsuhteen jatkamiselle löytyy lailliset edellytykset. Kun työ on vähentynyt vain olennaisesti, mutta ei pysyvästi, tilanne on ratkaistavissa lomauttamisella. Jos taas työ on vähentynyt pysyvästi, mutta ei olennaisesti, työntekijä voidaan osa-aikaistaa. (Äimälä ym. 2003, , Moilanen 2005, 57.)\n9 4 2.2 Tehtävien uudelleenjärjestäminen Työnantajalla ei ole oikeutta irtisanoa työntekijää, jos työnantaja on joko ennen irtisanomista tai sen jälkeen ottanut uuden työntekijän samankaltaisiin tehtäviin. Tällöin kuitenkin edellytetään, etteivät työnantajan taloudelliset toimintaedellytykset ole muuttuneet vastaavana aikana. Jos joku muu yrityksessä toiminut työntekijä ryhtyy hoitamaan irtisanotun työntekijän työtehtäviä, osoittaa se, ettei kyseinen työ ole vähentynyt. Työntekijöitä ei voi siis tässä tilanteessa vaihtaa työtehtävästä toiseen. On kuitenkin eri asia esimerkiksi yhdistää kaksi tehtävää yhdeksi uudeksi tehtäväkokonaisuudeksi. Tällöin työnantaja voi irtisanoa kumman tahansa työntekijän. Työntekijöitä voi myös siirtää toimipisteestä toiseen jos eri toimipisteet muodostavat yhden tulosyksikön. Tätä ei katsota työntekijöiden vaihtamiseksi. Työnantaja saa valita lakkautettavan toimipisteen ja irtisanoa siellä olevan työntekijän. (Nieminen 2009, 59.) Jos irtisanotun työntekijän työt joudutaan teettämään ylitöinä joltain osin tai pysyvästi tai jos töitä joudutaan järjestelemään yrityksen sisällä tai jopa laajemmin irtisanotun työtehtävien hoitamiseksi, osoittaa myös se, etteivät työt ole vähentyneet ja irtisanominen on mitä todennäköisimmin laiton. Myöskään määräaikaisten työntekijöiden palkkaaminen tai työsopimusten jatkaminen vastaavanlaisiin työtehtäviin mitä irtisanottu olisi voinut hoitaa, osoittaa ettei irtisanomiseen oikeuttavalla tavalla työt ole vähentyneet. Töitä voidaan sen sijaan teettää muilla yrityksen työntekijöillä heidän säännöllisen työajan puitteissa. (Työsuhdeopas 2010.) 2.3 Uudelleensijoittaminen ja kouluttaminen Työnantaja ei saa irtisanoa työntekijää, jos hänet voidaan sijoittaa tai kouluttaa toisiin tehtäviin. Työnantajan on aina selvitettävä, olisiko irtisanomisuhan alainen työntekijä mahdollista sijoittaa toisiin tehtäviin yrityksessä. Jos tällainen tehtävä löytyy, on irtisanomisen sijasta työntekijälle tarjottava kyseistä tehtävää. Ensisijaisesti työntekijälle on tarjottava hänen työsopimuksensa mukaista vastaavaa työtä, mutta työntarjoamisvelvollisuus ei rajoitu pelkästään työntekijän aiempiin työtehtäviin. Työntekijälle on tarjottava myös muita työtehtäviä, joista hän voi suoriutua esimerkiksi koulutuksen, ammattitaitonsa ja kokemuksensa perusteella ja joita voidaan molempien osapuolten\n10 5 kannalta pitää tarkoituksenmukaisena ja kohtuullisena. Työnantajan työntarjoamisvelvollisuus koskee myös saman yhtiön muita toimipaikkoja sekä toisia yrityksiä, jos työnantajayritys tosiasiallisesti käyttää henkilöstöasioissa määräysvaltaa tässä yrityksessä. (Äimälä ym. 2003, 154; Nieminen 2009, 60.) Uudelleensijoittamisessa noudatetaan aina uuden työtehtävän mukaisia työehtoja. Työntekijä ei voi vaatia entisten työtehtäviensä mukaisia työehtoja, mutta toisaalta hän voi kieltäytyä kokonaan ottamasta vastaan muuta kuin työsopimuksensa mukaista työtä. Tällöin työnantaja ei ole velvoitettu tarjoamaan myöskään muuta vastaavaa työtä. (Äimälä ym. 2003, 154.) Jos irtisanomisuhan alaiselle työntekijälle ei pystytä tarjoamaan koulutustaan vastaavaa työtä, tulee työnantajan selvittää työntekijän uudelleenkouluttamisen mahdollisuus, niin sanottu koulutusvelvollisuus. Koulutusvelvollisuudella tarkoitetaan melko lyhyttä työhön perehdyttämiseen rinnastettavaa koulutusta, ei ammatillisia perustaitoja kehittävää koulutusta. Koulutusvelvollisuus on erilainen eri yrityksillä, sen laajuus riippuu muun muassa yrityksen koosta ja alan luonteesta. (Äimälä ym. 2003, 154.) 2.4 Irtisanomisjärjestys Työsopimuslaissa ei ole säännöstä, joka velvoittaisi työnantajaa noudattamaan tiettyä irtisanomisjärjestystä. Työnantaja saa näin ollen valita irtisanottavat haluamallaan tavalla, kunhan peruste ei ole työsopimuslain vastainen tai ettei työehtosopimuksen mukaan yrityksessä ole voimassa erikseen irtisanomisjärjestystä. Rajoittavia tekijöitä ovat kuitenkin työsopimuslain syrjinnänkielto, vaatimus tasapuolisesta kohtelusta ja tasaarvolain säännökset sukupuolisesta syrjinnästä. Muita huomioon otettavia asioita ovat eri asema, ikä, terveydentila, kansallinen tai etninen alkuperä, sukupuolinen suuntautuminen, kieli, uskonto, mielipiteet, poliittinen toiminta sekä perhesuhteet. Irtisanomisen valinnan vapautta rajoittaa myös se, että määräaikaisia työntekijöitä ei voi irtisanoa sopimuksen luonteen takia ellei siitä ole sovittu erikseen heidän kanssa. (Nieminen 2009, 60; Meincke & Vanhala-Harmanen 2004, 195.) Artikkelissaan Saatko sinä potkut Kokko (2009) kertoo ihmisten käsityksistä missä järjestyksessä työntekijöitä irtisanotaan. Kuka lähtee ensimmäisenä ja kuka viimeise-\n11 6 nä, kun yt-neuvottelut päättyvät potkuihin. Työntekijöiden irtisanomisjärjestyksistä on liikkeellä paljon vääriä käsityksiä. Näitä harhakuvitelmia on esimerkiksi, että viimeiseksi yritykseen tulleet joutuisivat lähtemään ensimmäisinä tai että alaikäisten vanhemmille ei saisi antaa potkuja aivan ensimmäisten joukossa. Tällaisia tapauksia tavataan todellisuudessa ainoastaan vain teollisuuden alan irtisanomistilanteissa. SAK ja Toimihenkilöunionin alaisissa teollisuuden ja kuljetusalan työehtosopimuksissa näistä asioista on sovittu erikseen työehtosopimuksissa. Kokko täsmentää artikkelissaan, että sopimuksista huolimatta, yritys voi käyttää runsaasti omaa harkintaansa irtisanoessa tuotannollisilla ja taloudellisilla syillä. Perusideana pidetäänkin, että yrityksen merkittävimpiä ja tärkeimpiä ammattilaisia ei irtisanota, ainakaan ensimmäisten joukossa. Myös juuri yrityksessä työnsä aloittanut henkilö voi olla se yrityksen tärkeä ammattilainen, josta ei haluta luopua. Tosiasiassa ei ole kuitenkaan ketään, jota ei voitaisi irtisanoa oikein tiukan paikan tullen. Voidaankin sanoa, että luottamusmies sammuttaa valot lähtiessään viimeisenä. (Kokko 2009.) Yrityksen henkilöstöä irtisanottaessa tietyt erityisryhmät nauttivat irtisanomissuojasta. Vaikka irtisanomisperuste olisi olemassa, heitä ei voida irtisanoa. Tämä voi merkitä myös sitä, että irtisanomisperusteet poikkeavat normaalista. Tähän erityisryhmään kuuluvat luottamusmiehet, henkilöstön edustajat, perhevapaalla olevat sekä asevelvollisuutta suorittavat työntekijät. (Äimälä ym. 2003, 146 & 155.) Työntekijöiden edustajat Työntekijöiden edustajalla tarkoitetaan luottamusmiestä, luottamusvaltuutettua, työsuojeluvaltuutettua sekä henkilöstön edustajaa, jonka asema perustuu lakiin. Edellä mainittujen työntekijöiden edustajien irtisanomiseen on erikseen perusteet sekä henkilökohtaisia että tuotannollisia ja taloudellisia irtisanomistilanteita varten. Työntekijöiden edustaja voidaan irtisanoa henkilökohtaisilla perusteilla ainoastaan edustamiensa työntekijöiden enemmistön suostumuksella. Tämän lisäksi täytyy olla olemassa lain mukainen irtisanomisperuste. Tuotannollisilla ja taloudellisilla perusteilla työntekijöiden edustaja voidaan irtisanoa vain, jos hänen työnsä päättyy kokonaan, eikä hänelle voida järjestää muuta ammattitaitoansa vastaavaa tai muuten hänelle sopivaa työtä esimerkiksi uudelleen kouluttamalla. (Äimälä ym. 2003, 147.)\n12 7 Luottamusmies ja luottamusvaltuutettu ovat vielä tässäkin ryhmässä erikoisasemassa. He ovat oikeutettuja tavallista suurempaan vahingonkorvaukseen, jos heidän työsopimuksensa on sanottu irti vastoin lakia. Tästä seurauksena työnantajalle voidaan määrätä sakkorangaistus ja korvauksena irtisanotulle tavanomaisen 24 kuukauden palkan sijasta 30 kuukauden palkka. (Äimälä ym. 2003, 147.) Perhepoliittinen suoja Perhepoliittisesta suojasta nauttivat raskaana oleva työntekijä, sekä työntekijä, joka käyttää oikeuttaan äitiys-, erityisäitiys-, isyys-, vanhempain- tai hoitovapaaseen. Työnantaja ei voi käyttää irtisanomisperusteena työntekijän raskautta. Raskaudentila ei kuitenkaan estä irtisanomista, jos siihen on joku lain mukainen irtisanomisperuste. Työntekijän on pyydettäessä pystyttävä todentamaan raskautensa. (Äimälä ym. 2003, 146.) Työntekijän jo ollessa perhevapaalla irtisanomissuoja on jopa vahvempi kuin raskaana olevalla työntekijällä tai perhevapaalle vasta jäämässä olevalla työntekijällä. Nimittäin vapaalla olevaa työntekijää ei saa lainkaan irtisanoa, vaikka työnantajalla olisi siihen tuotannolliset ja taloudelliset irtisanomisperusteet. Ainoa irtisanomisperuste tässä tapauksessa olisi työnantajan toiminnan päättyminen kokonaan. Perhevapaan päätyttyä työntekijä voidaan kuitenkin irtisanoa normaaleilla irtisanomisperusteilla. Jos irtisanomisen peruste on henkilökohtainen, voidaan työntekijä irtisanoa, vaikka hän olisi perhevapaalla. Tällöin työsuhde päättyy aivan normaalisti sen jälkeen, kun irtisanomisaika on kulunut umpeen. (Äimälä ym. 2003, 146.) Asevelvollisuus ja siviilipalvelus Asevelvollisuuden tai siviilipalveluksen suorittaminen eivät ole työsopimuksen irtisanomisperuste. Työntekijä on otettava takaisin aikaisempaan tai sitä vastaavaan työhön palveluksen päätyttyä tai sen keskeydyttyä. Tällöin työntekijän tulee ilmoittaa työhön paluustaan työnantajalle ja palata töihin 14 päivän kuluessa palveluksen päättymisestä. Ellei näin toimita, työnantaja ei ole velvollinen ottamaan työntekijää takaisin ennen kuin tämä aika on kulunut ilmoituksen lähettämisestä. (Äimälä ym. 2003, )\n13 8 Asevelvollisuuden tai siviilipalveluksen suorittaneilla on myös toinen erityinen irtisanomissuoja. Työnantaja ei voi irtisanoa työntekijää kolmen kuukauden aikana töihin paluusta lukien. Poikkeuksena, jos työnantaja ilmoittaa ennakkoon irtisanomisesta vähintään kaksi kuukautta ennen töiden päättymispäivää. (Äimälä ym. 2003, ) 2.5 Kuuleminen ja selvitysvelvollisuus Työsopimuslain 9 luvussa ja sen 2 ja 3 säädetään työntekijän kuulemisesta ja työnantajan selvitysvelvollisuudesta. (Työsopimuslaki 55/2001). Ennen työsopimuksen irtisanomista työnantajan on varattava työntekijälle tilaisuus tulla kuulluksi. Tällaisia tilanteita ovat jos työsopimus irtisanotaan henkilöön liittyvistä syistä, koeajan perusteella tai työnantajan purkaessa työsopimuksen. Kuulemistilaisuudessa työntekijällä on mahdollisuus esittää oma käsityksensä työsopimuksen irtisanomisperusteista. Työntekijällä on myös mahdollisuus käyttää avustajaa, joka voi olla esimerkiksi luottamushenkilö tai muu työntekijän edustaja. (Moilanen 2005, 78.) Työsopimuslaissa mainittua työntekijän kuulemisvelvollisuutta ei kuitenkaan tarvitse noudattaa, jos irtisanomisen perusteena ovat tuotannolliset ja taloudelliset syyt. Tällöin työntekijä tulee kuulluksi yhteistoimintamenettelyssä, josta seuraavassa luvussa tarkemmin. Työntekijälle tulee kuitenkin selvittää, mitkä ovat irtisanomisen perusteet ja mahdolliset vaihtoehdot ennen irtisanomista. (Äimälä ym. 2003, ) Jos työsopimus irtisanotaan muusta kuin työntekijästä johtuvista syistä, työnantajalle ei ole kuulemisvelvollisuutta. Työnantajalla on kuitenkin selvitysvelvollisuus ennen irtisanomista irtisanomisen perusteista ja vaihtoehdoista sekä työvoimatoimistolta saatavista työvoimapalveluista, kun työntekijä irtisanotaan tuotannollisilla ja taloudellisilla perusteilla. Selvitys tulee antaa työntekijälle aina niin pian kuin mahdollista. (Äimälä ym. 2003, 149.) Jos työnantaja joutuu irtisanomaan useampia työntekijöitä samaan aikaan, irtisanomisesta ja sen perusteista kerrotaan luottamusmiehelle tai selvitys voidaan antaa työntekijöille tai heidän edustajille yhteisesti esimerkiksi tiedotustilaisuudessa. Selvitystä annettaessa työntekijät voivat käyttää avustajaa, joka voi olla esimerkiksi työpaikan\n14 9 luottamusmies. Jos työnantajalla on yhteistoimintalain tai esimerkiksi työehtosopimuksen perusteella velvollisuus neuvotella työntekijän kanssa irtisanomisesta, ei työsopimuslain mukaista selvitystä tarvitse antaa. (Äimälä ym. 2003, 149.) 2.6 Päättäminen Kun työsopimus päätetään, tulee siitä ilmoittaa toiselle työsuhteen osapuolelle. Tästä on säädetty työsopimuslain 9 luvussa 4 :ssä. Ilmoitus on toimitettava yleensä henkilökohtaisesti työntekijälle. Jos ilmoitusta ei pystytä toimittamaan henkilökohtaisesti, voidaan se toimittaa postitse tai sähköisessä muodossa. Tekstiviestin ei katsota olevan sopiva ilmoituskeino, koska on mahdollista, ettei vastaanottaja saakaan viestiä, vaan se häviää esimerkiksi operaattorin virheestä. (Moilanen 2005, 80.) Työsopimuslain 9 luvussa 5 :ssä on määritelty myös työntekijälle ilmoitettavat asiat. Työnantajan on ilmoitettava kirjallisesti työntekijän omasta pyynnöstä välittömästi työsopimuksen päättymispäivämäärä ja työnantajan tiedot työsopimuksen päättävistä syistä. Työnantajan tulee ilmoittaa kaikki jo tiedossa olevat työsuhteen päättämisen perusteet, pelkät pääkohdat eivät ole riittävä tieto. (Moilanen 2005, 80.) Jos päättämisilmoitus on tehty muutoin kuin henkilökohtaisesti eli kirjeitse tai sähköisessä muodossa, katsotaan, että päättäminen on toimitettu viimeistään seitsemäntenä päivänä lähettämisen jälkeen. Irtisanomistilanteessa irtisanomisaika alkaa tästä päivästä. Jos työntekijä on vuosilomalla tai vähintään kahden viikon pituisella työajan tasausvapaalla, katsotaan ilmoitus toimitetuksi aikaisintaan loman tai vapaan päättymistä seuraavana päivänä. (Äimälä ym. 2003, 149.) Kaarenojan artikkeli (2009) Potkuja sataa kesken lomien, kertoo siitä, kuinka huolestuneet työntekijät ovat kyselleet ammattiliitoista neuvoja miten pitäisi toimia, kun työnantaja on vaatinut työntekijää noutamaan irtisanomisilmoituksen kesken loman. Ei mitään, on ollut liittojen vastaus. Tällaiseen irtisanomisilmoitukseen ei tarvitse reagoida millään tavalla, koska työntekijän ollessa lain tai sopimuksen mukaisella vapaalla, irtisanomisilmoitus astuu voimaan vasta loman jälkeen työntekijän palatessa töihin. Lain mukaan työntekijälle on varattava tilaisuus tulla kuulluksi, joten ilmoittaminen tekstiviestillä tai sähköpostilla ei riitä. Irtisanomisen perustuessa tuotannollisiin\n15 ja taloudellisiin syihin, työnantajalla ei ole kuulemisvelvollisuutta vaan selvitysvelvollisuus irtisanomisen syistä. 10 Kaarenoja pohtii miksi ihmisiä häiritään kesken lomien, koska irtisanominen ei joka tapauksessa ala loman aikana? Tällaisella uutispommilla pilataan työntekijän loma ja syynä voi olla ainoastaan yrityksen johdon ammattitaidon puute. Luullaan, että tällä tavalla voidaan nopeuttaa irtisanomista. Inhimillisenä toiveena olisikin, että odotettaisiin ihmisten palaamista töihin ennen ikävien uutisten kertomista. (Kaarenoja 2009.) 2.7 Irtisanomisajat Työehtosopimuksissa on lähes poikkeuksetta sovittu irtisanomisajoista. Jos työnantaja on sidottu tällaiseen työehtosopimukseen, osapuolet eivät voi sopia lyhyemmistä irtisanomisajoista kuin mitä sopimus velvoittaa. Halutessaan osapuolet voivat kuitenkin sopia työehtosopimusta tavallista pidemmistä irtisanomisajoista aina kuuden kuukauden enimmäisirtisanomisaikaan saakka. (Äimälä ym. 2003, ) Jos työsuhteessa ei noudateta mitään työehtosopimusta, irtisanomisajan pituus määräytyy taulukosta 1 nähtävällä tavalla työsopimuslain mukaan. Tällöin voidaan myös sopia osapuolten kesken irtisanomisajasta, joka voi olla enintään kuusi kuukautta. Työsopimuslaissa ei ole erikseen määritelty vähimmäisirtisanomisaikaa. Osapuolet voivat siis sopia, että työsopimus voidaan irtisanoa jopa ilman irtisanomisaikaa. (Äimälä ym. 2003, ) TAULUKKO 1. Lain mukaiset työnantajan irtisanomisajat (Nieminen 2009, 62) Työsuhteen kesto (keskeytyksittä) Irtisanomisaika enintään 1 v. 14 pv 1-4 v 1 kk 4-8 v 2 kk 8-12 v 4 kk Yli 12 v 6 kk\n16 11 Myös työntekijän on noudatettava irtisanomisaikaa irtisanoutuessaan. Taulukosta 2 nähtävät työntekijän irtisanomisajat ovat huomattavasti työnantajan irtisanomisaikoja lyhyemmät. Työnantajasta poiketen, työntekijä voi irtisanoutua syytä ilmoittamatta. (Työsuhteen päättyminen ja lomautus 2007) TAULUKKO 2. Lain mukaiset työntekijän irtisanomisajat (Nieminen 2009, 62) Työsuhteen kesto enintään 5 v yli 5 v Irtisanomisaika 14 pv 1 kk 2.8 Takaisinottovelvollisuus Työnantajalla on takaisinottovelvollisuus yhdeksän kuukauden ajan työsuhteen päättymisestä. Virkamieslain 32 :n mukaan virkasuhteisilla työntekijöillä aika on peräti 24 kuukautta. Takaisinottovelvollisuus koskee aina koko yritystä, muttei kata koko konsernia. Jos yrityksessä tarvitaan työntekijöitä samoihin tai samankaltaisiin tehtäviin joita irtisanottu on tehnyt, on työtä tarjottava ensisijaisesti hänelle. Takaisinotossa ainoa velvoite on, että kyseinen työntekijä on työvoimatoimistossa työnhakijana. Irtisanottujen työntekijöiden takaisinottojärjestystä ei ole määritelty laissa, vaan on täysin työnantajan omassa harkinnassa. (Meincke & Vanhala-Harmanen 2004, 196.) Takaisinottovelvollisuus koskee ainoastaan tuotannollisilla ja taloudellisilla perusteilla irtisanottuja työntekijöitä. Työtä ei tarvitse siis tarjota määräaikaisessa suhteessa olleelle työntekijälle tai työntekijälle, joka on itse irtisanonut itsensä. Jos työnantaja pystyy hoitamaan avoinna olevan paikan esimerkiksi sisäisellä siirrolla eikä uusia työntekijöitä tarvitse palkata, takaisinottovelvollisuutta ei silloin ole. Mikäli yrityksessä on osa-aikaisia työntekijöitä tekemässä samaa työtä tai lomautettuja henkilöitä, on heille ensisijaisesti tarjottava lisätyötä ennen takaisinottovelvollisuuden täyttämistä. (Äimälä ym. 2003, 157.) Työtä voidaan pitää samankaltaisena, sen muistuttaessa työntekijän aiempia työtehtäviä. Samankaltaisuutta voidaan mitata myös työn luonteen perusteella. Varsinaisella tehtävänimikkeellä ei tässä ole ratkaisevaa merkitystä. (Äimälä ym. 2003, 158.)\n17 12 Työnantajan velvollisuuksiin kuuluu tiedustella työntekopaikan työvoimaviranomaiselta, onko irtisanottu työntekijä työvoimatoimistossa työnhakijana. Vaikka tiedettäisiin, että työntekijä olisi palkattu toisaalle töihin, tiedustelu on silti suoritettava, koska työntekijä saattaa siitä huolimatta olla työnhakijana ja hakea alansa töitä tai vastaavaa. Työntekijän ollessa työnhakijana, on työtä ennen kaikkea tarjottava hänelle ja vielä todistetusti, mikä voi olla esimerkiksi kirjatulla kirjeellä. Tämä yhteydenotto työntekijään on täysin työnantajan vastuulla, sitä ei työvoimaviranomainen tee kenenkään puolesta. Työnantajan täytyy tarvittaessa pystyä todistamaan tarjonneensa töitä työntekijälle. Takaisinottovelvollisuuteen kuuluu, että työntekijälle pitää tarjota myös osaaikaista tai määräaikaista työtä. Työn keston ollessa kuitenkin vain muutaman, pari päivää, ei niin lyhyen ajan työtä tarvitse tarjota. (Meincke & Vanhala-Harmanen 2004, ) Työnantajalla on halutessaan mahdollisuus muuttaa työntekijän palkkaehtoja ottaessa irtisanottu työntekijä takaisin töihin. Muutoksista tulee sopia erikseen osapuolien kesken ennen töiden aloittamista, muutoin voidaan katsoa työn jatkuvan entisin ehdoin. Takaisin otettu työntekijä tulee aina uuteen työsuhteeseen. (Meincke & Vanhala- Harmanen 2004, 197.) Takaisinottovelvollisuus ei estä työnantajaa ottamasta yritykseen työharjoittelijoita, kunhan harjoittelija ei ole työsuhteessa kyseessä olevassa yrityksessä. Esimerkiksi työnantaja voi palkata harjoittelijoita opintoihinsa kuuluvaan työharjoitteluun. Myös vuokratyövoiman käyttäminen on sallittua rikkomatta takaisinottovelvollisuutta, koska vuokratyöntekijät eivät ole suoraan työsuhteessa työnantajaan. (Meincke & Vanhala- Harmanen 2004, 198.) 3 YHTEISTOIMINTAMENETTELY TYÖVOIMAA VÄHENNETTÄESSÄ Suomessa on olemassa kolme eri yhteistoimintalakia, laki yhteistoiminnasta yrityksissä, laki työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa sekä laki yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa. Nämä kolme edellä mainittua lakia ovat vertailtuna hyvinkin samankaltaisia. Voimassa olevat lait ovat iältään erilaisia,\n18 13 yrityksissä ja kunnissa se on vuodelta 2007 ja valtion osalta vuodelta 1988, johon on tehty useita muutoksia tämän jälkeen, viimeinen vuonna Vaikka kaikkien kolmen yhteistoimintaa säätelevän lain yleiset linjat ja tarkoitusperät ovatkin lähes yhtenevät, on työntekijöiden ja työnantajien tapauskohtaisesti ja lakeja noudattaen käytettävä aina työpaikkaansa koskevaa lakia. (Laki yhteistoiminnasta yrityksissä /334, Laki työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa /449, Laki yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa /651.) Yleisellä tasolla, esimerkiksi vuosittain käsiteltäviksi säädetyt asiat ovat samankaltaisia kaikissa kolmessa laissa. Laajin käsiteltävien asioiden luettelo on laissa valtion virastoista ja laitoksista. Jokaisen lain mukaan osapuolina ovat työnantaja ja henkilöstö. Valtiolla ja kunnissa laajimman kokonaisuuden muodostavat yhteistoimintaelin, johon työnantaja ja henkilöstö asettavat edustajansa. Yrityksissä laajempien asioiden hoitoon osallistuu yhteinen kokous tai neuvottelukunta, joissa ovat työnantajan ja henkilöstön edustajat. Edustajien valinta tapahtuu yhdensuuntaisesti kaikissa laeissa, mutta edustajistojen toimikausissa on pituuseroja. (Laki yhteistoiminnasta yrityksissä /334, Laki työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa /449, Laki yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa /651.) Yritysten velvoitteet on jaettu koon mukaan. Alle 20 työntekijän yrityksen ei tarvitse noudattaa yt-lakia, työntekijän yritystä laki koskee pienin helpotuksin, mutta 30 työntekijän tai suurempia yrityksiä laki koskee täysimääräisesti. Valtiota koskevassa yt-laissa on jätetty muutamia organisaatioita kokonaan lain ulkopuolelle. Tällaisia organisaatioita ovat eduskunnan kanslia, tasavallan presidentin kanslia, eduskunnan oikeusasiamiehen kanslia, valtiontalouden tarkastusvirasto ja Suomen Pankki. Kuntien osalta poikkeuksia ei ole ja laki koskee myös kuntayhtymiä. (Laki yhteistoiminnasta yrityksissä /334, Laki työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa /449, Laki yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa /651.) Yrityksissä, kunnissa ja valtiolla kaikilla kutsuminen yhteistoimintaneuvotteluihin on annettava viisi päivää ennen neuvotteluita. Kutsuissa annettavat ennakkotiedot neuvotteluissa käsiteltävistä asioista ovat hyvin samantapaisia, mukaan lukien työnantajan selvitysvelvollisuudet. Tämän lisäksi yhteistoimintamenettelyiden käsittelyajoissa on\n19 14 joitain eroja. Yrityksissä ja kunnilla käsittelyajat ovat samanlaiset esimerkiksi irtisanomistilanteessa. Jos irtisanominen koskee kymmentä tai useampaa henkilöä, käsittelyaika on vähintään kuusi viikkoa, alle kymmenen henkilön tapauksissa 14 päivää. Valtiolla isomman muutoksen käsittelyaika on myös kuusi viikkoa, mutta alle kymmenen hengen muutoksissa vain seitsemän päivää. (Laki yhteistoiminnasta yrityksissä /334, Laki työnantajan ja henkilöstön välisestä yhteistoiminnasta kunnissa /449, Laki yhteistoiminnasta valtion virastoissa ja laitoksissa /651.) 3.1 Laki yhteistoiminnasta yrityksissä Laki yhteistoiminnasta yrityksissä säädettiin alun perin vuonna 1978 ja vuoden 2008 alussa se tuli voimaan nykymuotoisena. Yhteistoimintalain alkuperäisenä tarkoituksena on lisätä henkilöstön ja työnantajan yhteistoimintaa siten, että työntekijöillä olisi paremmat mahdollisuudet vaikuttaa työhönsä ja työpaikkaansa koskeviin asioihin. (Laki yhteistoiminnasta yrityksissä /334.) Hartion artikkelin mukaan yhteistoiminta mielletään usein siihen, kun yhtiössä aloitetaan yhteistoiminta- eli ytneuvottelut työvoiman vähentämistarkoituksessa, mutta yhteistoiminnalla yrityksissä tarkoitetaan muutakin toimintaa. (Hartio 2009, 12.) Yhteistoimintalain piiriin kuuluvat ne yritykset, joissa työskentelee säännöllisesti vähintään 20 työntekijää. Pääsäännöstä poiketen, yrityksessä jossa on säännöllisesti vähemmän kuin 20 työntekijää, noudatetaan työsopimuslakia. Työntekijöiden määrää laskettaessa ratkaisevinta on ketä laskuihin otetaan mukaan sekä neuvotteluhetkellä olevien työntekijöiden määrä. Henkilöstömäärää laskettaessa huomioon ei oteta yhtiön toimitusjohtajaa eikä lyhyiden ajanjaksojen työsuhteita kuten kesätyöntekijöitä tai lomasijaisia. Jos taas yrityksestä on lähtenyt esimerkiksi liikkeen luovutuksen yhteydessä työntekijöitä toiseen yhtiöön ja sen takia työntekijöiden määrä tippunut alle 20, ei yrityksen tarvitse enää noudattaa yhteistoimintalakia. (Meincke & Vanhala-Harmanen 2004, ) 3.2 Neuvottelujen osapuolet Yhteistoiminnan osapuolia ovat työnantaja ja yrityksen henkilöstö. Yhteistoiminta tapahtuu joko ensisijaisesti esimiehen ja alaisen välillä tai työnantajan ja valitun hen-\n20 15 kilöstön edustajan kesken, jommalla kummalla tasolla. Yleensä yt-neuvotteluissa henkilöstöä edustavat luottamusmiehet. Jos jollain henkilöstöryhmällä ei ole luottamusmiestä, se voidaan valita työntekijöiden keskuudesta aina vuodeksi kerrallaan. (Äimälä ym. 2003, 57.) Lähtökohtaisesti, jos neuvottelut koskevat vain yhtä tiettyä työntekijää, tulee hänen kanssa neuvotella henkilökohtaisesti. Jos asia koskee laajemmin yrityksen työntekijöitä, koko henkilöstöryhmää tai suurinta osaa siitä, se tulee käsitellä työnantajan ja henkilöstön edustajien välisessä yt-neuvottelukunnassa, jos sen tarpeellisuus on todettu ja sellainen on yritykseen perustettu. Henkilöstöryhmien edustajilla tarkoitetaan tavallisesti työehtosopimuskäytännön mukaisia henkilöstöryhmiä, kuten esimerkiksi teollisuusyrityksessä on yleensä ylemmät toimihenkilöt (AKAVA), tekniset toimihenkilöt, teollisuus ja konttoritoimihenkilöt (STTK) ja työntekijät yleensä (SAK). Palvelualoilla ei löydy yhtä selvästi erottuvia henkilöstöryhmiä, vaan puhutaan yleensä työntekijöistä ja toimihenkilöistä sekä ylemmistä toimihenkilöistä. (Meincke & Vanhala-Harmanen 2004, 142.) Jos asia koskee useampia eri henkilöstöryhmiä, asiaa voidaan käsitellä yhteisessä kokouksessa. Yhteisellä kokouksella tarkoitetaan henkilöstön ja työnantajan edustajien koolle kutsumaa kokousta, jossa käsitellään yhteistoimintalain mukaisia asioita. Tämä on neuvottelukuntaa luontevampi tapa esimerkiksi yritysjärjestelyn aiheuttamissa muutostilanteissa. (Meincke & Vanhala-Harmanen 2004, ) 3.3 Neuvoteltavat asiat Kaikista tärkein yt-neuvotteluissa käsiteltävä asiaryhmä koskee työvoiman vähentämistä. Työnantajan on käytävä yt-neuvottelut ennen työntekijöiden tuotannollisista ja taloudellisista syistä tapahtuvia irtisanomisia. Neuvotteluja on käytävä tietty vähimmäisaika ennen kuin työnantaja voi tuotannollisin ja taloudellisin perustein tehdä työvoiman vähentämistä koskevia päätöksiä, ellei asiasta sitä ennen päästä sopimukseen. (Äimälä ym. 2003, 58.) Jos neuvotteluiden mahdollisena tuloksena on työvoiman vähentäminen, työnantajan on annettava neuvotteluesitys. Neuvotteluesityksen tulee olla kirjallinen ja se pitää


Imatranajo taas osa IRRC-sarjaa - lipunmyynti on avattu | Uutiset | Motouutiset\nEtusivu Uutiset Imatranajo taas osa IRRC-sarjaa - lipunmyynti on avattu\nTiistai 11.12.2018 09:16\nVaikka ensi kesän Imatranajo on vielä kuukausien päässä, ovat tapahtuman järjestelyt jo täydessä vauhdissa. Tapahtuma on osa IRRC-katuratasarjaa, ja mukana on lisää kisaluokkia.\nTänään aloitetaan myös Imatranajon lipunmyynti Ticketmasterin palvelussa. Joulutarjouksena Imatran moottorikerho tarjoaa viikonloppuliput 35 eurolla (hinta portilla 50 euroa). Viikonloppulippujen lisäksi myyntiin tulevat myös päiväliput. Uutuutena vuonna 2019 perjantain harjoituspäivän seuraaminen on maksutonta.\nKatsomo- ja VIP-liput tulevat myyntiin MP 19 -näyttelyyn mennessä.\n55. Imatranajo järjestetään 14.-16. kesäkuuta 2019. Lippuja voi ostaa osoitteesta www.ticketmaster.fi/imatranajo.


Cottontails: huhtikuuta 2015\nLähettänyt Jasmin klo 12.49 1 kommentti:\nKotiinjäävä poikanen, jota olen kummallisesti alkanut kutsumaan Kupiksi, pääsi ulkoilemaan yksinään vapaana! Kuppi käyttäytyi oikein mallikkaasti, mutta minä valitsin huonon paikan kuvata. Meidän alapihan joka on kuin työmaa, tavaroita ja puita siellä täällä... Näkyvät siis todella ilkeästi kuvien takana, mutta koittakaa kestää. Ensi kerralla haenkin sitten vähän parempaa kuvauspaikkaa! Todella laiska olin myös kuvia jälkikäsittelemään, joten kontrastit vähän sinne sun tänne...\nKuppi riekkui tosi paljon, mutta seikkaili myös puiden alla ja sieltäpä ei oikeastaan kuvia saanut. Muutama hyvä tuli kuitenkin otettua, joten nauttikaa pikkupupun seikkailuista!\nLähettänyt Jasmin klo 9.55 11 kommenttia:\nLähettänyt Jasmin klo 6.40 4 kommenttia:\nLähettänyt Jasmin klo 23.41 1 kommentti:\nLähettänyt Jasmin klo 13.26 4 kommenttia:\nVoi kun aika on kulunut nopeasti! Nyt on kaikilla muksuilla jo silmät auki ja pieni pehmoinen turkki. Pesästä on lähdetty ihmettelmään maailmaa aika ajoin ja moikkaamaan häkin luukulle minuakin. Varsin valloittavia persoonia jokainen jo nyt. Etenkin musta valkokorva vienyt sydämeni täysin, tulee aina moikkaamaan ensimmäisenä ja on porukan rohkein ja uteliain, vaikkakin pienin! Jättäisin mielelläni kotiin, jos tuollaisena pysyy ja on naaras :) Poikasten sukupuolien pitäisi varmistua suunnilleen viimeistään noin kolmen viikon ikään tullessa, malttakaa siis sinne asti! Itsekin olen koitellut katsoa, mutta aina varmempaa pyytää joku kokeneempi varmistamaan veikkaukset oikeaksi.\nLopuksi toivotan kaikille vielä oikein rattoisaa pääsiäistä kaikille!\nLähettänyt Jasmin klo 9.45 Ei kommentteja:


Arantxa Sánchez Vicario (s. 18. joulukuuta 1971 Barcelona) on espanjalainen (katalaani) tennispelaaja. Hän on voittanut ammattilaisurallaan neljä Grand Slam -turnausta kaksinpelissä ja kuusi nelinpelissä.\nSyntynyt 18. joulukuuta 1971\nAmmattilaisena 1985 – 2002\nPalkintorahat 16 942 640 USD\nParas sijoitus 1 ( 6. helmikuuta 1995 )\nParas sijoitus 1 ( 19. lokakuuta 1992 )\n2 Grand Slam -finaalit kaksinpelissä\n2.1 Neljä voittoa\n2.2 Kahdeksan finaalitappiota\nSánchez Vicario aloitti tenniksen peluun jo neljävuotiaana seuraten näin vanhempien veljiensä Emilio Sánchezin ja Javier Sánchezin esimerkkiä. Hän murtautui tennismaailman tietoisuuteen vuonna 1989 voitettuaan 17-vuotiaana maailmanlistan ykkösnaisen Steffi Grafin Ranskan avointen loppuottelussa. Hänestä tuli näin kautta aikain nuorin Ranskan avointen kaksinpelin voittanut pelaaja (16-vuotias Monica Seles rikkoi ennätyksen seuraavana vuonna).\nSánchez Vicarion suurin menestysvuosi oli vuosi 1994, jolloin hän voitti sekä Ranskan avointen että Yhdysvaltain avointen kaksinpelin mestaruuden. Hän voitti vuoden aikana yhteensä kahdeksan kaksinpeliturnausta. Hän otti neljännen ja viimeisen Grand Slam -voittonsa kaksinpelissä Ranskan avoimissa vuonna 1998. Hän on pelannut kaikkien neljän Grand Slam -turnauksen loppuottelussa vähintään kahdesti.\nSánchez Vicario nousi naisten kaksinpelin maailmanlistan kärkeen vuonna 1995 ja piti sijaa hallussaan kaksitoista viikkoa. Hän oli ensimmäinen nainen sitten Martina Navrátilován, joka on pitänyt samanaikaisesti hallussaan ykkösijaa sekä kaksinpelin että nelinpelin maailmanlistalla.\nSánchez Vicario voitti urallaan kuusi Grand Slam -turnausta nelinpelissä, kolmesti Australian avoimet (1992 parinaan Helena Suková, 1995 parinaan Jana Novotná ja 1996 parinaan Chanda Rubin), kahdesti Yhdysvaltain avoimet (1993 parinaan Helena Suková ja 1994 parinaan Jana Novotná) ja kerran Wimbledonin (1995 parinaan Jana Novotná). Hän voitti myös neljä Grand Slam -turnausta sekanelinpelissä.\nVuonna 1991 Sánchez Vicario auttoi maansa sen kautta aikain ensimmäiseen Fed Cupin, naistenniksen arvostetuimman joukkuekilpailun voittoon. Hän oli voittamassa Espanjan joukkueessa myös neljää muuta Fed Cupin voittoa, vuosina 1993, 1994, 1995 ja 1998.\nSánchez Vicario toi Espanjalla Hopman Cupin voiton vuonna 1990 veljensä Emilio Sánchezin kanssa ja vuonna 2002 Tommy Robredon kanssa. Hän on myös osallistunut viisiin olympiakisoihin, joissa hän on tuonut maalleen neljä mitalia (pronssia Barcelonan olympialaisten kaksinpelissä 1992, hopeaa Barcelonan nelinpelissä parinaan Conchita Martínez, hopeaa Atlantan olympialaisten kaksinpelissä 1996 ja pronssia Atlantan nelinpelissä parinaan Conchita Martínez).\nSánchez Vicario on voittanut yhteensä 29 WTA-tason turnausta kaksinpelissä ja 67 nelinpelissä. Hän meni naimisiin vuonna 2002 ja ilmoitti lopettavansa uransa pian sen jälkeen. Hän on pelannut muutamissa turnauksissa kuitenkin vielä ammattilaisuransa päättymisen jälkeenkin, vuonna 2004 hän pelasi esimerkiksi Ateenan olympialaisissa ja otti samana vuonna Palermossa viimeisimmän turnausvoittonsa parinaan Anabel Medina Garrigues.\nHän on International Tennis Federationin maailmanmestari vuodelta 1994.\n1989 Ranskan avoimet\n1994 Ranskan avoimet\n1994 Yhdysvaltain avoimet\n1998 Ranskan avoimet\nMonica Seles 7–6, 0–6, 6–2\n1991 Ranskan avoimet\nMonica Seles 6–3, 6–4\n1992 Yhdysvaltain avoimet\nMonica Seles 6–3, 6–3\n1994 Australian avoimet\n1995 Australian avoimet\n1995 Ranskan avoimet\n1996 Ranskan avoimet\nKuvia tai muita tiedostoja aiheesta Arantxa Sánchez Vicario Wikimedia Commonsissa\nArantxa Sánchez Vicario WTA:n sivuilla (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Arantxa_Sánchez_Vicario&oldid=18597555”\nViimeksi muokattu 14. joulukuuta 2019 kello 15.59\nSivua on viimeksi muutettu 14. joulukuuta 2019 kello 15.59.


Kukkahattutäti ystävineen tavattavissa I love me -messuilla - Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes)\nKukkahattutäti ystävineen tavattavissa I love me -messuilla\nKuinka pitkään meikit säilyvät? Miten ripsienpidennykset kiinnitetään? Voiko hiusväreille herkistyä? Mitä tatuointivärit sisältävät?\nTervetuloa juttelemaan kaunistautumisen kemikaaleista Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin ständille I love me -messuilla 16-18.10. Ständillä päivystää asiantuntijaystävineen Tukesin Nuoret ja kemikaalit -kampanjan keulahahmo, Tukesin Kukkahattutäti.\nKukkahattutäti on kesän ja alkusyksyn ajan kiertänyt tapahtumissa, tavannut nuoria, haastatellut asiantuntijoita ja vlogannut ahkerasti kokemuksistaan. Täti on myös ollut esillä mediassa ja antanut vinkkejä turvalliseen kaunistautumiseen.\n-Olen käynyt riparilla, kampaajakoulussa, rekrytorilla, Tammerfestissä, Blockfestissä ja Weekend Festivalilla. Syksylle on buukattu useampi kouluvierailu. Nuoret ovat tosi kiinnostuneita kemikaaleista ja esittävät tiukkoja kysymyksiä, Kukkahattutäti kertoo.\n-Olen myös käynyt jututtamassa monia asiantuntijoita kauneuden kemikaaleista. Suomen ympäristökeskuksen asiantuntijalta kysyin tekstiilien kemikaaleista ja Työterveyslaitoksen asiantuntijoita haastattelin hiusväreistä ja eri ammattiryhmien kemikaalialtistuksesta. Tukesin asiantuntijoilta olen kysellyt kosmetiikan markkinointilupauksista, tatuoinneista, ripsienpidennyksistä ja kosmetiikan termeistä. Lisäksi vierailin kosmetiikkatehtaalla, täti jatkaa.\nKukkahattutädin vlogeja on YouTubessa jo useita kymmeniä, ja ne ovat keränneet tuhansia katsojia.\nMistä aiheista Kukkahattutädiltä kysellään eniten?\n-Hiusväreistä, tatuoinneista ja kemikaalien yhteisvaikutuksista. Kaunistautumisen kemikaalit kiinnostavat ihmisiä, sillä moni värjää hiuksiaan, meikkaa itseään, ottaa ripsienpidennyksiä ja harkitsee tatuointia.\nKukkahattutäti asiantuntijaystävineen on tavattavissa I love me -messuilla Helsingin Messukeskuksessa 16-18.10 Tukesin osastolla 6f68, joka sijaitsee Kauneus-osiossa.\nLisäksi Kukkahattutäti haastattelee Tukesin kemikaaliasiantuntija Marilla Lahtista kaunistautumisen kemikaaleista perjantaina 16.10. klo 17.30 messujen Hyvän olon lavalla.\nKuva: Tuuli Tulonen


Voit elää ikuisesti paratiisissa maan päällä\nLUE Salomonsaarten pidgin afrikaans aimara albania amerikkalainen viittomakieli amhara arabia argentiinalainen viittomakieli armenia atšoli aukan azeri azeri (kyrill.) baoule bassa (Kamerun) batak (karo) batak (toba) baškiiri bengali biak bicol bislama brasilialainen viittomakieli bulgaria bulu burma cebuano changana (Mosambik) chichewa chin (hakha) chitonga chitonga (Malawi) chitonga (Zimbabwe) chitumbuka chiyao chokwe chol chuuk cibemba cinyanja dangme digor drehu efik englanti espanja espanjalainen viittomakieli ewe fidži fon ga garifuna georgia grönlanti guarani gudžarati gun haitinkreoli hausa heprea herero hiligaino hindi hiri-motu hmong (white) hollanti iban ibanag igbo iloko indonesia islanti isoko italia italialainen viittomakieli jaava japani joruba kabie kannada karen (sgaw) katalaani kazakki ketšua (Ancash) ketšua (Ayacucho) ketšua (Bolivia) ketšua (Cuzco) khmer kiina (mandariini; perint.) kiina (mandariini; yksink.) kikamba kikaonde kikongo kikuju kiluba kimbundu kinjaruanda kirgiisi kiribati kirundi kisonge kitšua (Chimborazo) kitšua (Imbabura) kolumbialainen viittomakieli kongo korea korealainen viittomakieli kreikka kroatia kurdi (kurmandži) (Kaukasus) kurdi (kurmandži) (kyrill.) kwangali kwanjama kymri latvia lhukonzo liettua lingala lomwe luganda lunda luo luvale macua makedonia malagassi malaiji malajalam malta mam mambwe-lungu mapudungu marathi marshall masateekki (Huautla) mauritiuksenkreoli maya mbunda meksikolainen viittomakieli mizo moore nahuatl (Guerrero) nahuatl (Huasteca) nahuatl (Pohjois-Puebla) nahuatl (keski-) navajo ndebele ndebele (Zimbabwe) ndonga nepali ngangela nias niue norja nyaneka nzema oromo osseetti otetela pandžabi pangasinan papiamento (Aruba) papiamento (Curaçao) persia ponape portugali portugali (Eurooppa) puola quebeciläinen viittomakieli ranska rarotonga romania runjankore ruotsi rutoro saksa saksalainen viittomakieli samoa sango sapoteekki (Tehuantepec) saramaccan sepedi serbia (kyrill.) serbia (latin.) sesotho (Etelä-Afrikka) sesotho (Lesotho) seychellienkreoli sidama silozi sinhala slovakki sloveeni sranantongo suomi swahili swahili (Kongo) swati tagalog tahiti tamili tanska tataari telugu tetun-dili thai tigrinja tiv tlapanek tojolabal tok-pisin tongantonga totonaakki tshwa tsonga tswana turkki tuvalu twi tzeltal tzotzil tšekki tšiluba tšuvassi ukraina umbundu unkari unkarilainen viittomakieli urhobo uruund uzbekki venda venezuelalainen viittomakieli venäjä venäläinen viittomakieli vietnam viro wallis waray-waray wayuunaiki wolaita xhosa zande zulu šona\nMAHTAVA TULEVAISUUDENNÄKYMÄ! Luojamme on luvannut meille ikuisen elämän täällä maan päällä. Monien on silti vaikea uskoa siihen. ”Jokaisen täytyy joskus kuolla”, he sanovat. ”Se on luonnollinen osa elämän kiertokulkua.” Toiset ajattelevat, että ihmiset voivat elää ikuisesti mutta eivät täällä maan päällä. Heidän mielestään ikuinen elämä on mahdollista vasta kuoleman jälkeen taivaassa. Mitä mieltä sinä olet?\nEnnen vahvan mielipiteen muodostamista on hyvä pohtia Raamatun vastauksia seuraaviin kolmeen kysymykseen: Mitä se, millaiseksi ihminen luotiin, kertoo siitä, kuinka pitkään hänen suunniteltiin elävän? Mikä oli maata ja ihmiskuntaa koskeva Jumalan alkuperäinen tarkoitus? Miksi ihmiset kuolevat?\nIhminen on täysin ainutlaatuinen verrattuna kaikkiin muihin elämänmuotoihin, joita Jumala on luonut maapallolle. Raamattu osoittaa, että ainoastaan ihminen luotiin Jumalan ”kuvaksi” ja ”kaltaiseksi” (1. Mooseksen kirja 1:26, 27). Mitä tämä tarkoittaa? Sitä että ihmiset heijastavat Jumalan ominaisuuksia, esimerkiksi rakkautta ja oikeustajua.\nLisäksi ihmisille annettiin ajattelu- ja päättelykyky, moraalitaju sekä taipumus hengellisyyteen. Voimme siksi ihailla suunnatonta maailmankaikkeutta ja luonnonihmeitä sekä nauttia taiteesta, musiikista ja runoudesta. Ennen kaikkea meillä on ainutlaatuinen kyky palvoa Luojaa. Näiden ominaisuuksien vuoksi ihmisten ja eläinten välillä on valtava kuilu.\nOlisiko Jumala antanut ihmisille nämä ihmeelliset ominaisuudet ja rajattomilta vaikuttavat mahdollisuudet kehittää niitä, jos hänen tarkoituksensa oli, että ihmiset eläisivät vain ohikiitävän hetken? Totuus on, että Jumala antoi nämä ainutlaatuiset kyvyt ja ominaisuudet, jotta voisimme nauttia elämästä täällä maan päällä ikuisesti.\nJotkut kuitenkin sanovat, ettei Jumala koskaan tarkoittanut ihmisten elävän ikuisesti maan päällä. Heidän mielestään maa suunniteltiin vain tilapäiseksi asuinpaikaksi, jossa testataan, ketkä ihmisperheestä ansaitsevat ikuisen elämän taivaassa Jumalan luona. Jos tämä olisi totta, eikö se pohjimmiltaan merkitsisi sitä, että Jumala on vastuussa kaikesta pahuudesta ja julmuudesta, mitä näemme joka puolella? Se olisi täysin ristiriidassa sen kanssa, millainen Jumala on. Raamattu sanoo hänestä: ”Kaikki hänen tiensä ovat oikeutta. Uskollisuuden Jumala, jossa ei ole epäoikeudenmukaisuutta, vanhurskas ja oikeamielinen hän on.” (5. Mooseksen kirja 32:4.)\nRaamattu ilmaisee selvästi, mikä oli Jumalan alkuperäinen tarkoitus, kun hän teki maan. Psalmissa 115:16 sanotaan: ”Taivaat, Jehovalle kuuluvat taivaat, mutta maan hän on antanut ihmisten pojille.” Jumala siis valmisti maan kauniiksi, pysyväksi kodiksi ihmisille ja loi sen päälle kaikkea sellaista, minkä ansiosta ikuinen elämä olisi mielekästä ja nautittavaa. (1. Mooseksen kirja 2:8, 9.)\n”Taivaat, Jehovalle kuuluvat taivaat, mutta maan hän on antanut ihmisten pojille.” (Psalmit 115:16)\nRaamattu kertoo hyvin selvästi myös sen, mikä oli Jumalan tarkoitus ihmiskunnan suhteen. Hän antoi ensimmäiselle ihmisparille tehtävän: ”Täyttäkää maa ja alistakaa se valtaanne, ja vallitkaa – – kaikkia elollisia, jotka liikkuvat maan päällä.” (1. Mooseksen kirja 1:28.) Paratiisista huolehtiminen ja sen laajentaminen koko maapallolle oli vertaansa vailla oleva tehtävä! Aadamin ja Eevan sekä heidän tulevien jälkeläistensä edessä oli tosiaankin ikuinen elämä maan päällä. Heitä ei odottanut elämä taivaassa.\nMiksi ihmiset sitten kuolevat? Raamatussa kerrotaan, että yksi Jumalan luomista henkiolennoista yritti sabotoida Jumalan järjestelyjä Eedenin puutarhassa. Myöhemmin Raamattu käyttää tuosta kapinallisesta nimeä Saatana. Mitä hän teki?\nSaatana houkutteli ensimmäiset vanhempamme, Aadamin ja Eevan, liittymään kapinaan Jumalaa vastaan. Kun Saatana väitti, että Jumala pidätti heiltä jotakin arvokasta – oikeuden ratkaista itse, mikä on oikein ja mikä väärin – he asettuivat Saatanan puolelle ja käänsivät selkänsä Jumalalle. Mitä siitä seurasi? Aikanaan he kuolivat, aivan kuten Jumala oli varoittanut. He menettivät mahdollisuutensa elää ikuisesti paratiisimaassa. (1. Mooseksen kirja 2:17; 3:1–6; 5:5.)\nAadamin ja Eevan kapina on vaikuttanut kaikkiin ihmisiin aina tähän päivään asti. Raamatussa sanotaan: ”Yhden ihmisen [Aadamin] kautta synti tuli maailmaan ja synnin kautta kuolema, ja näin kuolema levisi kaikkiin ihmisiin.” (Roomalaisille 5:12.) Se että ihmiset kuolevat, ei ole mikään käsittämätön ”suunnitelma”, jonka Jumala on ennalta laatinut. Se johtuu siitä, että olemme perineet synnin ja kuoleman ensimmäisiltä vanhemmiltamme.\nEedenin kapina ei tehnyt tyhjäksi maata ja ihmiskuntaa koskevaa Jumalan alkuperäistä tarkoitusta. Jumalan täydellinen rakkaus ja oikeustaju saivat hänet järjestämään keinon ihmisten vapauttamiseksi peritystä synnistä ja kuolemasta. Apostoli Paavali selitti: ”Synnin palkka on kuolema, mutta Jumalan lahja on ikuinen elämä Kristuksen Jeesuksen, meidän Herramme, välityksellä.” (Roomalaisille 6:23.) Rakastava Jumala ”antoi ainosyntyisen Poikansa [Jeesuksen Kristuksen], jottei kukaan häneen uskova tuhoutuisi, vaan hänellä olisi ikuinen elämä” (Johannes 3:16). Antamalla halukkaasti itsensä lunastusuhriksi Jeesus hankki takaisin kaiken, mikä oli menetetty Aadamin vuoksi. *\nPian Jumalan lupaus täyttyy ja maasta tulee paratiisi. Ikuinen elämä täydellisissä olosuhteissa voi olla sinunkin tulevaisuutesi, jos noudatat Jeesuksen kehotusta: ”Menkää sisään ahtaasta portista, koska se tie on leveä ja avara, joka vie tuhoon, ja monet ovat ne, jotka sitä sinne menevät, kun taas se portti on ahdas ja tie kapea, joka vie elämään, ja harvat ovat ne, jotka sen löytävät.” (Matteus 7:13, 14.) Tulevaisuutesi on siis omissa käsissäsi. Mitä aiot tehdä?\n^ kpl 17 Lisää tietoa siitä, miten lunnaat voivat hyödyttää sinua, on Jehovan todistajien julkaiseman kirjan Mitä Raamattu todella opettaa? luvussa 5. Saatavilla osoitteessa www.jw.org/fi.