Maison Berger Neliskanttinen ilmanpuhdistuslamppu ja kaksi ...\nEtusivu » Neliskanttinen ilmanpuhdistuslamppu ja kaksi nestettä, Carree\nNeliskanttinen ilmanpuhdistuslamppu ja kaksi nestettä, Carree, Maison Berger\nTämä Carree -aloituspakkaus sisältää kaiken mitä tarvitset lampun käyttöönottoon. Pakkauksessa on neliskanttinen lasinen lamppu, kaksi nestepulloa ja lanka, joka asennetaan itse paikalleen nesteen lisäämisen jälkeen, sekä selkeät ohjeet myös suomenkielisenä. Lampun lisäksi pakkauksessa So Neutral -neutraalineste 180ml ja tuoksullinen neste. Tuoksullinen neste vaihtuu pakkauksissa. HUOM! Maison Berger -lampuissa on sallittua käyttää ainoastaan Maison Berger nesteitä. Suosittelemme ostamaan pakkauksen lisäksi erillisen neutraalinestepullon. Neutraalinestettä voi käyttää lampussa sellaisenaan tai sen avulla voi laimentaa tuoksullisia nesteitä. 180ml pullo riittää noin 20 x 20min käyttöön.\nTagit: neliskanttinen, ilmanpuhdistuslamppu, kaksi, nestettä, , carree, kodin, vaatekaapin, raikastaminen, tuoksut, 3098carree, maison, berger


Taas sain tilaisuuden tavata uuden blogiystavan.\nTalla kertaa "KAUKOKAİPUU" blogista,Minna oli Turkissa lomalla,ja niin lahella minua,kuin Kemerissa.\nOlin lukenut hanen matkastaan tanne blogista,ja tottakai esitin nakemistoiveen.\nNiinpa sitten eilen Minna pyyhalsi Antalyaan,ja nain tapasimme.\nJalleen kerran oli,kuin olisimme olleet vanhoja tuttuja.Juttua oli paljon puolin ja toisin.Ja uskon,ettei tapaamisemme jaanyt viimeiseksi.\nLammin KİİTOS,Minna, ihanasta paivakahviseurasta,ja Antalyaan tulemisesta.\nKerkesimnme hiukan kavella myös Antalyan kaduilla,ja illan jo hamartyessa oikaisimme kukkien huumaavassa tuoksussa suuren puiston halki meren rantaan,missa hetken istuimme teeta nauttien,ja pikkusuolaista syöden.İlta oli jo pimentynyt,kun saatoin Minnan Kemerin bussille.\nBlogitapaamiset ovat ainakin minun kohdallani olleet erittain antoisia.\nBlogi tapaamiset on kivoja.Itse tapasin talvella blogini lukijan täällä Rabatissa.Oli mukavaa:)\n22. huhtikuuta 2010 klo 15.14\nMiten ihanaa. Tällä saarella jo kolme blogikaveria tullut ystäviksi ihan konkreettisen tapaamisen muodossa.\nOikein tunsin kuvauksesi perusteella puiston tuoksun ja tunnelman.\n22. huhtikuuta 2010 klo 15.54\nBlogitapaamiset on mukavia. Blogiystävät tuntuvat heti vanhoille tutuille:) Ensi kesänä tapaan muutaman blogiystävän lisää. Odotan jo kovasti.\n22. huhtikuuta 2010 klo 17.47\nNuheila: Ovat todellakin.\nHelja:Moni ystavystyy blogin kautta,vaikka ystavalla ei kasvoja olisikaan.Kun sitten tavataan,ja saadaan kasvot,niin siita kasvottomuuden ajasta on aina ollut jotain hyötya.\nSusanne:Yksi ja toinen on alkanut tapaamaan bloystavaansa,ja tietaakseni ei kenellakaan ole ollut moittimista.\n22. huhtikuuta 2010 klo 19.14\nMulle tulis varmaan suorituspaineita... miettisin heti, että tuo ja tuokin inhoaa mua kuitenkin :)\n22. huhtikuuta 2010 klo 20.09\nVoi kun kiva, että tapasitte. Juttua tulee heti ihan erillä tavalla, kun ollaan jo "ennestään" tuttuja!\nOdotan kovasti tapaamistamme enää 5kk=)\n22. huhtikuuta 2010 klo 22.52\nİi:Sinun pitaa kokeilla asiaa.Varmaan paasisit turhista paineista eroon.\nVihreatniityt:Totta.Jutunjuurta tulee aivan itsestaan.Ainakin nain on kaynyt kaikkien kolmen blogiystavan kanssa,kun olemme tavanneet.\nMimmuli:Mina myös odotan kovasti meidan tapaamistamme.Ostappa iso "aamukampa",ystavani.\n22. huhtikuuta 2010 klo 23.36\nKiitos Sinulle vielä Sateenkaari mukavista hetkistä ja kotikulmiesi esittelemisestä!\nNämä terveiset tulevat nyt Istanbulista :) Minunhan piti matkustaa jo eilen takasin Saudeihin, mutta suurten lentoyhtiöiden oikeudella lento oli ylibookattu (vaikka minun lippu on ostettu jo pari kk sitten, ei sillä olekaan mitään merkitystä..) Niinpä sitten valitsin kahdesta vaihtoehdosta paremman - lento tänään illalla ja vielä yksi päivä aikaa ystävän kanssa täällä sekä kipurahana uudet lennot vuoden sisään käytettäväksi välille S.A-Istanbul.. en voi enää valittaa :)Tällaista tänne.\n23. huhtikuuta 2010 klo 11.58\nMinna:Et varmaankaan ollut tuosta tarjoulsesta kovinkaan pahoillasi.\naikalisa ystavan kanssa,ja viela lisalennot.\nTurvallista matkaa Saudeihin,ja työn iloa siella.\n23. huhtikuuta 2010 klo 15.42\nMää en oo tavannu ketään vielä blogini kautta,mut ollaan usean kans yhteyksissä facebookissa ja tuntuu,kun useimman jo tuntee hyvinkin,kun kuulee ja näkee heidän omaa elämää kuvin ja kirjotuksin.Varmasti näkeminenkin on antoisaa ja monesti sekin on ollut meillä puheena.Asumme useamman kans tosi lähekkäin ja ehkä siks tulee tapaamisia harvemmin järjestettyä.Omat kiireet sun muut olevinaan tekosyynä.Kyselin sulta blogissani kikherneistä,et eikö ne muuta makuaan jos pakastaa?En oo meinaan koskaan semmosta kokeillu,mut erittäin hyvä idea.\nEkku:Kannatan plogiystavan tapaamista ihan livena.\nMutta sellaista se on,etta jokaisella on omat menonsa ja työnsa,joten monasti kaikenlaiset tapaamiset jaavat vahemmalle.\nAnteeksi,en olekkaan huomannut kysymystasi.\nKikhernet eivat meneta ainakaan minun mielestani makuaaan pakastettaessa.\nEn tykkaa kayttaa purkkikikherneita,vaan aina ostan sen kilon,ja keitan kerrallaan,seka pakastan.\nMyös tillia ja persiljaa pakastan.Pikon vaan,ja sitten pussiin pakkaseen.\n26. huhtikuuta 2010 klo 11.29


Iloa ompeluun | Mukavuusrajan tuolla puolen | Head Over Heels\nPienen hetken ajan näin jo itseni jäämässä koukkuun tilkkuiluun, mutta sitten selvisi että se tilkkujen leikkuu, sommittelu ja kohdistaminen on vaan kakun kuorrutusta, ja kakku itsessään on aika mautonta höttöä. :)\nTällainen siitä sit tuli. En ole vieläkään ihan päättänyt onko se ihana vai ihan kamala. Siinä on niin paljon värejä että juu... ei ihan mun tyyliä mut eihän se toki mulle olekaan.\nOikaisin pari mutkaa, ja länttäsin tilkkuosion vanhan lasten peiton päälle, ja näin pääsin ikävältä kuulostavasta työvaiheesta vanu+taustakangas. Kanttasin reunat vaan leveällä kantilla ja voila!\nAurinko on maalattu kangasväreillä ja sitten aplikoitu kiinni, lintu apinoitu Lindexin bodysta ja aplikoitu, kukkasen terälehdet on irtonaiset ja keskikohta on täytetty rapisevilla karkkipapereilla.\nPlussaa tässä on hyvä koko, vauva tykkää, ei muovia, ei keinokuituja eikä varsinkaan sitä öllöä wannabe fleeceä mikä tarttuu sormiin ja mitä on kaikissa lastenleluissa. Ja verrattuna kaupan hökötelmiin niin tän värimaailma on kuitenki suht sointuva :D\nMitäs sinä olet mieltä, kiva vai ei?\nSuvi-Kukka 18. kesäkuuta 2013 klo 10.35\nMutta huomaatko kuinka Tiiti jo nyt rakastaa sitä! Aww!! :]] Mun mielestä se on kaunis peitto, onnellinen ja aurinkoinen.\nSusanna 18. kesäkuuta 2013 klo 10.37\n:) thanks :) nyt kun kuvista katsoo niin ei se näytä enää ihan niin sillisalaatilta, tikatessa katsoi niin läheltä et olin ihan kyllästynyt koko peittoon pari päivää :D\nMilla 18. kesäkuuta 2013 klo 11.20\nOn kiva! :) Mulla on sama ongelma tilkkuilun kanssa, viimeistely jää aina vaiheeseen ja puolivalmiit peitot kaapin perälle... :\_\nSusanna 18. kesäkuuta 2013 klo 16.01\nKiitos! Mä oon niin kyllästynyt keskeneräisiin töihin että yritän nyt tehdä vain niitä mitkä todella valmistuu, vaikka sitten väkisin.\nAmmatillisesti on ihan hirveetä tehdä jotain tällaista. Kun jälki ei vaan kerta kaikkiaan ole sellaista että ikinä asiakkaalle edes näyttäisin. Mutta toisaalta ei sitten myöskään kiinnosta niin paljon, ettäkö jaksaisin purkaa ja purkaa ja menettää hermojani ihan hirveesti...\nElina 18. kesäkuuta 2013 klo 12.16\nKiva se on :-) varsinkin aurinko on hauska, ja pääasia et asiakas on tyytyväinen ;-) mun kaikki tilkkutyöt on vielä erinäköisiä tilkkukasoja tai muuten vaan keskeneräisiä tekeleitä...\nSusanna 18. kesäkuuta 2013 klo 16.03\nJos kerta kangaspinot on ajatuksen tasolla olevia vaatteita, niin tilkkukasat on sit vissiin ajatuksen tasolla olevia peittoja :D\nA-S 18. kesäkuuta 2013 klo 13.06\nSusanna 24. kesäkuuta 2013 klo 8.22\nNo kiva tietysti! Tosi iloinen ja nätti.


Migant saapikkaat / Musta - Naisten saappaat ja saapikkaat netistä! | Simpsetti\nMigant saapikas, musta (A920-202)\nMustat saapikkaat 22 cm varrella!\nHieman rypytetty varsiosa\nPehmeä, lämmin sisävuori & pohjallinen\nVarren korkeus n. 22 cm (koko 38)\nSaapikkaat pehmeällä tekstiilivuorella! Siro kärkiosa, tukeva kanta. Kengän ympäri ulkopohjassa ruskea yksityiskohta, joka tuo kenkiin ilmettö. Kauniisti rypytetty varsiosa.\nKoko: Normaali lesti&mitoitus. Sisäpohjan pituus koossa 38 on n. 24,5 cm ja koossa 40 n. 25,5 cm.


Ruotsin kielen B1 -oppimäärän vuosiluokkaistetut sisällöt vuosiluokilla 3-6 | Perusopetuksen opetussuunnitelma | TreOPS\nRuotsin kieli B1 -oppimäärä: sisällöt 6. vuosiluokalla\nKeskustellaan yhdessä, mitä kieliä oppilaat jo osaavat tai tietävät. Pohditaan omaa kielenoppimishistoriaansa ja tapaa oppia kieliä. Tutustutaan pohjoismaiseen kieliperheeseen. Keskustellaan omista mahdollisista matkakokemuksista ja kieli- ja kulttuurierojen havainnoista. Ohjataan oppilasta elinympäristössään esiintyvän ruotsin kielen havainnointiin, esim. kotoa löytyvät elintarvikepakkaukset ja erilaiset tuoteselosteet. (T1)\nVertaillaan suomen, ruotsin ja muiden kielten välisiä yhtäläisyyksiä ja eroavaisuuksia sekä tehdään huomioita siitä, miten ruotsin kieli on vaikuttanut suomen kielen sanastoon ja kuinka esim. Suomen ja Ruotsin yhteinen menneisyys on vaikuttanut lainasanojen yleistymiseen ruotsista suomeen. Hyödynnetään esim. merkitysten päättelemiseen myös oppilaiden osaamia muita kieliä. Keskustellaan monipuolisen kielitaidon hyödyistä suomalaisille. Tutustutaan joihinkin tyypillisiin tapoihin viettää juhlia (esim. syntymäpäivä, venetsialaiset, Lucian-päivä, joulu tai juhannus) erityisesti Suomen ruotsinkielisillä alueilla. Hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan internetin suomia mahdollisuuksia tuoda ruotsinkielistä kulttuuria ja ruotsinkielisiä ilmiöitä luokkahuoneeseen. Hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan kotikansainvälisyyttä (eli omasta asuinympäristöstä, koulusta, kotipaikkakunnalta jne. löytyvää vieraan kielen osaamista ja kulttuurin tuntemusta). Pääpaino on Suomessa ja suomenruotsalaisuudessa sekä Suomessa osana Pohjoismaita. (T2)\nTutustutaan ruotsin opiskelun tavoitteisiin ja harjoitellaan omien tavoitteiden asettelua ja oman työn suunnittelua. Käytetään toiminnallisia työtapoja sekä pari- ja ryhmätyön muotoja, joissa on tärkeää oppia ottamaan huomioon muut ryhmän jäsenet sekä kantamaan vastuu paitsi omasta myös koko ryhmän toiminnasta. Hyödynnetään vertaisoppimista. Keskustellaan oman positiivisen asennoitumisen vaikutuksesta omaan opiskeluun ja koko ryhmän työskentelyyn. Kannustetaan ja ohjataan oppilasta pitkäjänteiseen harjoitteluun ja ottamaan itse vastuuta mm. kotitehtävistä sekä valitsemaan omille taidoille sopivimmat tehtävät eriyttävästä materiaalista. Harjoitellaan realistista ja oppimiseen kannustavaa itse- ja vertaisarviointia. Hyödynnetään sähköisen viestinnän tarjoamia mahdollisuuksia, esimerkiksi käytetään kännykkää ruotsinkielisillä asetuksilla, tutustutaan sähköisiin sanakirjoihin, tutkitaan omaan harrastukseen tai muuhun mielenkiinnon kohteeseen liittyviä ruotsinkielisiä internet-sivustoja jne. (T3)\nOpetuksessa on tärkeää hyödyntää autenttisia eli oppilaalle sisällöllisesti merkityksellisiä tekstejä. Omaa elinympäristöä tarkastelemalla voidaan löytää esimerkkejä ruotsin kielestä (esim. tuoteselosteet, käyttöohjeet, esitteet, satuhahmot, paikkakuntien ja maiden nimet, televisio-ohjelmat, lehdet, internet-sivut). Hyödynnetään mahdollisuuksien mukaan tieto- ja viestintäteknologiaa, kun työstetään ajankohtaisia, oppilaalle läheisiä ja kiinnostavia aihealueita. Vuorovaikutuksen keinot ja ruotsin opiskelussa tarvittavat kielitiedon käsitteet sekä työtavat luovat yhteyksiä äidinkielen sekä oppilaan opiskelemien muiden kielten opintoihin. Ruotsin kieltä voi sisällyttää monien muiden oppiaineiden kanssa monialaisiin kokonaisuuksiin, esim. Pohjoismaat ovat yhteinen opiskeluaihe alakoulun ympäristöopin sekä historian kanssa. Musiikin ja kuvataiteen elementtejä voidaan myös yhdistää luontevasti ruotsin opiskeluun. (T4)\nKorostetaan rohkeutta kokeilla uusia viestintätilanteita ja soveltaa opittua niissä. Harjoitellaan kohteliasta ja ruotsin kielelle ominaista viestintää. Kiinnitetään huomiota tilanteiden ja kulttuurin lukutaitoon sekä tilanneherkkyyden kehittymiseen. Opetellaan kysymään ja vastaamaan sekä toimimaan vastavuoroisesti erilaisissa viestinnällisissä ja vuorovaikutteisissa tilanteissa. (T5)\nHarjoitellaan luontevia ja tehokkaita viestintästrategioita, kuten kuinka pyydetään keskustelukumppania hidastamaan ja toistamaan sanomaansa tai kuinka yksinkertaistetaan vaikeita ilmauksia ja käytetään kiertoilmauksia sekä eleitä, ilmeitä ja äänenpainoja viestin ymmärrettävyyden lisäämiseksi. Hyödynnetään mahdollisimman monipuolisesti opittua keskeistä sanastoa ja harjoiteltuja ilmauksia. Kiinnitetään huomiota oppilaalle itselleen ominaiseen tapaan oppia. Harjoitellaan käyttämään liikettä ja mahdollisimman monia aistikanavia sekä annetaan tilaa myös tunneilmaisulle, luovuudelle ja leikille. Kannustetaan ja ohjataan käyttämään kielen käytön apuvälineitä, esim. verkkosanakirjoja. (T6)\nPohditaan elinympäristön vaikutusta tapakulttuuriin ja keskustellaan erilaisista tavoista, joita oppilaat ovat havainnoineet esim. televisio-ohjelmissa tai matkalla ollessaan. Harjoitellaan kohteliaita viestinnän muotoja. Tutustutaan kohteliaaseen kielenkäyttöön kuuluviin ilmauksiin ja ruotsin kielelle ominaisiin tapoihin toimia ja reagoida hyvien tapojen mukaisesti erilaisissa sosiaalisissa tilanteissa. Käytetään mahdollisimman paljon autenttista kuva- ja äänimateriaalia, esim. lyhyitä elokuvakatkelmia, tukemaan oppimista. (T7)\nTulkintataitoja harjoiteltaessa lähdetään liikkeelle lyhyistä, paljon tuttua sanastoa sisältävistä puhutuista ja kirjoitetuista teksteistä ja edetään vaikeampiin, enemmän päättelyä vaativiin teksteihin. Harjoitellaan tekstin keskeisen sisällön ymmärtämistä esim. erilaisia apuvälineitä käyttäen ja tekemällä tilanneyhteyden avulla päätelmiä, esim. tärkeimmät henkilötiedot, tapahtuman ajankohta, paikka ja luonne tai toimintaohje. Tutkitaan omasta ympäristöstä mahdollisesti löytyvää ruotsinkielistä informaatiota kuten katujen nimiä, opasteita ja rakennusten nimiä. Harjoitellaan erilaisia lukustrategioita (esim. kerroksittainen lukeminen: sisällön ennakointi otsikon ja kuvituksen avulla, silmäilevä lukeminen, tarkempi syventyminen ja tekstin kertaus). Käytetään erilaisia tekstityyppejä (esim. kertova tai kuvaileva teksti, haastattelu, dialogi, mainos, juliste, sarjakuva, sukupuu, ajatuskartta). Kiinnitetään erityistä huomiota tekstien autenttisuuteen, oppilaslähtöisyyteen ja oppilaille omakohtaiseen merkityksellisyyteen. Internet ja erilaiset verkkotyökalut mahdollistavat elävän kielimallin tuomisen oppilaan omaan opiskeluympäristöön sekä ajankohtaisen ja oppilasta kiinnostavan kieliaineksen valinnan. Rohkaistaan oppilasta omatoimisuuteen ja aloitteellisuuteen työskentelyssään. (T8)\nOppilaiden ilmaisurohkeutta lisätään monipuolisten toiminnallisten työtapojen avulla, esim. pelit, leikit, lorut, laulut, musiikki, draama. Myös tunneilmaisulle annetaan tilaa. Pääpaino on rohkeudessa käyttää kieltä, ei rakenteellisessa virheettömyydessä. Oppilasta kannustetaan näkemään omat vahvuutensa kielenoppijana. Harjoitellaan valitsemaan omille taidoille sopivia tehtäviä. (T9)\nHyvän sanavaraston kerryttämiseen hyödynnetään erilaisia oppimisstrategioita (esim. sanojen ryhmittely, pantomiimi, sanakorttien laatiminen, nettitehtävät ja pelilliset sovellukset) mahdollisimman monin eri tavoin. Käytetään kuvia viestinnän tukena. Mieleen painamisessa on keskeistä sanaston toistuvuus harjoittelutilanteissa sekä harjoittelutilanteiden monipuolisuus sekä mahdollisuus tehdä omia sovelluksia opittavasta aiheesta. Vaikka pääpaino on puhutussa kielessä, kiinnitetään huomiota myös oikeinkirjoitukseen (esim. å-kirjain). Harjoitellaan erilaisten apuvälineiden, esim. oppikirjan sanastojen, sähköisten ja perinteisten sanakirjojen, käyttöä omien tuotosten tuottamisessa. Lähdetään liikkeelle oppilaan omaan elinpiiriin liittyvistä aiheista. Harjoitellaan suullisesti ja kirjallisesti tervehdyksiä, itsensä ja keskustelukumppanin esittelemistä, perusasioiden kertomista ja tiedustelemista (esim. ikää, nimeä, asuinpaikkaa, perheenjäseniä, harrastusta, koulua ja vointia) sekä itselle esitettyihin kysymyksiin lyhyesti vastaamista. Tutustutaan keskeisiin ajan ja paikan ilmauksiin, lukumääriin ja kellonaikoihin. Harjoitellaan kirjoittamaan luontevasti tavallisia yksittäisiä sanoja ja sanontoja, esim. numeroita, nimiä, ikää ja osoitteita ja maita. Kirjoitetaan lyhyitä viestejä, esim. onnitteluviesti, lomatervehdys tai muistilappu, sekä lauseita myös sanelun mukaan esim. parityöskentelynä. Harjoitellaan erottamaan puheesta suomen kielestä poikkeavia äänteitä sekä sana- ja lausepainoja. Harjoitellaan intonaatiota ja puherytmiä lukemalla tuttua tekstiä ääneen, esim. matkimalla tai malliäänitteen mukana, ja erilaisin pariharjoituksin. (T9)


Lappi on vahvasti pienyrittäjyyteen tukeutuva | Yrittajat.fi\nLappi on vahvasti pienyrittäjyyteen tukeutuva\n15.9.2014 | 14:54\nYritystoiminta ja julkiset palvelut kehittyvät ja myös keskittyvät. Tapahtuu yritysjärjestelyjä, syntyy kansallisia ja kansainvälisiä ketjuja niin yksityisten kuin julkisten palveluiden tuotantoon, on sote-uudistusta jne. Kehitys on nopeaa ja haastaa paikalliset toimijat. Toimialakohtaisia eroja on. Joillakin toimialalla työn kustannustasosta johtuen kilpailutilanne on alueen yritysten kannalta haastava, jollakin toimialalla palveluilta menevät kasvot, palveluja jonotetaan ja ne tapahtuvat yhä enemmän sähköisesti. Muutoksessa sähköinen asiointi lisääntyy. Digitaalinen vallankumous tulee olemaan yhä merkittävämmässä roolissa myös palveluiden tuottamisessa ja kaupassa. Sanotaan, että ICT:n suurin tuottavuusvaikutus on vielä näkemättä, ja että teollinen internet on avainasemassa uudessa nousussa. Tämä muutos edellyttää kehityshankkeita niin yrityksiltä kuin julkiselta sektorilta. Hyvät tietoliikenneyhteydet ovat Lapin yritysten kehityksen kannalta välttämättömät.\nOn hyvä miettiä paikallisten pienyrittäjien tulevaisuuden toimintaympäristöä, varsinkin mikäli kehitys jatkuu sensuuntaisena, että kuluttajat, paikalliset yrittäjät ja kunnat ovat enenevässä määrin riippuvaisia muualta kuin kotipaikkakunnalta tai lähialueilta tarjotuista palveluista ja kaupasta. Näissäkin palveluissa useimmiten tekijät ovat paikallisia, kun taas organisointi, tekemisen mallit ja hinnat sanellaan muualta. Tällainen kehitys tarkoittaa osaamisen ja taloudellisen vallan osin siirtymistä kauemmaksi ja keskittymistä.\nLappilainen yritysverkosto pysyy hyvässä kunnossa ja palvelut toimivat kunhan käytämme paikallisia palveluita ja yritykset pystyvät kehittymään ja pysymään mukana digitaalisuuden etenemisessä. Kysynnällä teemme valinnan paikallisuudesta, vahvistamme yrittäjyyttä ja paikallisuutta, tai sitten ei-paikallisuudesta. Jälkimmäisen voi joutua tekemään syystä, ettei paikallista tarjontaa yksinkertaisesti ole saatavilla. Näin on usein paikkakunnilla, joilla on ohuet markkinat ja vahva perinne tuottaa kunnalliset palvelut kunnan omana tuotantona.\nLappilaisten yritysten kilpailukyky edellyttää paneutumista myös kaukaisimpiin markkinoihin, verkkokauppaan ja kansainvälistymiseen. Kun yritykset ja kauppa tulevat kauempaa tänne, meidän markkinoille on, täkäläisten yritysten mentävä myös kaukaisemmille markkinoille. Hyvä elämä saavutetaan, kun kehitetään lappilaista yritystoimintaa ja ylläpidetään palveluverkostoa, jossa tärkeitä toimijoita ovat paikalliset yrittäjät. Yritystemme maksamien verojen ja maksujen suuruus, sekä sääntely yhdessä vaikuttavat yritystemme kilpailukykyyn joko heikentävästi tai parantavasti. Lapin Yrittäjien tutkimuksen mukaan paikallisten yritysten ja niiden työntekijöiden tuottamat verotulot ovat aluetaloudelle merkittäviä, joten yritysten kilpailukyvystä kannattaa pitää huolta. Yritysten kassoista lappilaiseen hyvinvointiin lähtevän rahan määrä on huomattavan suuri. Lappi on vahvasti pienyrittäjyyteen tukeutuva alue. Sellaisena sen on myös säilyttävä.


Autonvuokraus vuonna Dobritch, Bulgaria - Rental24H.com\nAutonvuokraus klo Dobritch , Bulgaria\nKäytettävissä olevat autot paikassa Dobritch\nAlla olevasta luettelosta löydät parhaat autonvuokraustarjoukset. Tutustu näihin autoihin sijainnissa Dobritch , Bulgaria valitaksesi parhaimman tarjouksen.\nParhaat auto vaihtoehdot Dobritch\nHakulomakkeen avulla näet luettelon käytettävissä olevista vuokra-autoista sijainnissa Dobritch , Bulgaria valittuina päivinä. Kun olet valitsemassa autoa, kiinnitä huomita matkustajien määrään, tavaratilan kapasiteettiin, ja vaihteiston tyyppiin. Varmista, että auto vastaa tarpeitasi.\nAutovuokraamot lähellä sijaintia Dobritch\nVoit nähdä alla luettelon vuokraamopisteistä lähellä sijaintia Dobritch , Bulgaria. Mukavuutesi takia, kaikki paikat on lajiteltu kolmeen ryhmään: autovuokraus keskustassa, lentokentillä ja rautatieasemilla. Huomaa, että hinnat ja autojen määrä vaihtelee vuokra-aseman sijainnin mukaan. Esimerkiksi auton vuokraaminen lentokentältä on usein kalliimpaa kuin keskustasta, mutta autovalikoima on laajin, joten tarkista ensin kaikki tarjoukset sijainnissa Dobritch , Bulgaria ja vertaile hintoja ennen auton vuokraamista.\nVarna - Lentoasema [VAR] 36.71 km / 22.81 mi\nKartta sijainnista lähellä sijaintia Dobritch , Bulgaria\nAutonvuokraus hinnat sijainnissa Dobritch\nLuotettavimmat autovuokraamot lähellä sijaintia Dobritch , Bulgaria ovat näkyvillä tällä verkkosivulla. Alla voit esikatsella vuokra-autojen hintoja.\nalkaen $29.96 alkaen $33.22 alkaen $41.18\nValitse ryhmä nähdäksesi yksityiskohtaiset tiedot, mukaan lukien hinnat ja noutopaikat lähellä sijaintia Dobritch , Bulgaria.


Onko kaunosieluista kyborgeiksi?: Dosa: "Hoivakodin kissa Oscar" (2011)\n"Hoivakodin kissa Oscar on sydämellinen tarina kissasta, jolla on erikoinen lahja: kyky aavistaa, milloin loppu on lähellä." (Takakansi)\nKirjan hoivakodin kissasta Oscarista on kirjoittanut amerikkalainen tohtori, geriatri David Rosa, joka työskentelee mm.dementiapotilaiden ja heidän omaishoitajiensa kanssa Steere Housen hoivakodissa Uudessa Englannissa.\n"Hoivakodin kissa Oscar" (2011) - kirjassa kerrotaan toki muustakin kuin Oscarista. Muistakin kissoista kuten Mayasta, joka on samalla osastolla Oscarin kanssa. Oscar poikkeaa muista kissoista siinä, että se tunnistaa, milloin ihmisen loppu on lähellä. Tällöin Oscar esimerkiksi lääkärinkierroksella jää makailemaan hoivakodin asukkaan jalkoihin. Oscarin läsnäolo rauhoittaa ja helpottaa Alzheimer-potilaan elämää ja oloa, varsinkin viimeisiä hetkiä, kun tämä tuntee jonkun olevan vielä lähellään.\nKirja kertoo myös hoitajista ja ylipäätään elämästä yhteisössä, jossa kuolema on koko ajan läsnä siis terminaalihoidosta, kun Alzheimerin tauti on edennyt viimeisimpään kolmanteen vaiheeseensa.\nDavid Rosan tekstistä huokuu lämpö ja rauha, ja hän puhuu arkisen kiinnostavaan tyyliin siitä, miten ihmistä hoidetaan, kun häntä ei voi enää varsinaisesti hoitaa.\nRosa kertoo yhä uusia tarinoita, uusista ihmisistä, uusista tilanteista, joissa mm. Oscar on mukana. Jollain tavalla elämän merkityksettömät viimeiset päivät, hetket, jolloin ihmisen mielestä ovat pyyhkiytyneet kaikki muistot omista läheisistä ihmisistä, saavat merkityksen. Kirjoittaja mm. toteaa ihmetellen itselleen perin tuttua asiaa, miten on kummallista, että ihminen jonka mieli on tyhjentynyt muistoista, on samaan aikaan täyttänyt muiden mielen muistoista itsestään. Mielenkiintoinen, puhutteleva, yksinkertainen yhtälö.\n"Kathy piti äitiä kädestä ja itki hiljaa samalla kun Oscar loikoili vuoteella etu- ja takajalat ojennettuna, selkä hellästi rouva Sandersin jalkaa vasten. (..)\n- Voitteko te uskoa tätä kissaa? Kathy sanoi.\n- Kuulin että hän oli täällä äitinne kuollessa, vastasin.\n- Niin, me olemme nyt kavereita, hän sanoi, ja kurotti silittämään Oscarin päätä. Oscar hyväksyi huomionosoituksen ja tönäisi kuonollaan Kathyn kättä." (s. 37)\nTunnisteet: Alzheimerin tauti, David Rosa, dementia, Hoivakodin kissa Oscar, kissat, kuolema, vanhukset


Paikassa liikkuvat sähkeet – Lehti\nPaikassa liikkuvat sähkeet\n5 kommenttia artikkeliin Paikassa liikkuvat sähkeet\nTekijänoikeuslaki vastatuulessa — Opetusministeri Tanja Karpela siirtyi muutaman metrin takavasemmalle uuden tekijänoikeuslain valmistelun leväperäisyyden paljastuttua. Ministeri yritti ensin piiloutua halkovajan taa, mutta siellä kyykistelivät jo Suvi-Anne Siimes ja Jukka Liedes.\nAmalgaami kadoksissa — Vasemmanpuoleisen poskihampaan vanhanmallinen paikka irtosi perjantai-iltana Lempäälän lähistöllä. ”Voi itku”, kommentoi asiaa paikallinen mies.\nPäivän shakkisiirto — e4\n← Lehti porautuu mediakentän uuteen tulokkaaseen → Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätöksiä\n5 vastausta aiheeseen “Paikassa liikkuvat sähkeet”\n16.9.2005, klo 16:53\nKas kas. Luinkin juuri sekalaisten ilmoitusten palstalta, että joku hammaslääkäri hakee paikkaa Lempäälän läheltä.\n16.9.2005, klo 18:16\nHei hei, mikä nappula?\n16.9.2005, klo 19:49\nPoks, se, juuri siinä oikean keskisormesi alla!\n16.9.2005, klo 21:15\nOn se shakki niin monimutkaista. Afrikassakaan ei pelata shakkia. Ennen syynä oli se, että oli hirveää jos musta oli kuningas. Nykyään on hirveää jos valkoinen on kuningas.\n20.9.2005, klo 22:57\nMiten niin mikä nappula!?!?!? e4 on tietenkin sotilas. Muuten se olisi esimerkiksi Re4 tai jopa Rd7e4.\nJa musta tässä ei oo vieläkään mitään hauskaa!\nTämä on ensimmäinen merkintä Lehden uudessa interaktiivisessa jutussa, jossa seuraamme Lehtijutun syntyä. Kyse on siis siitä, että teemme juttua sanomalehdistä...


Eristetyt putkistot. Uponor -eristetyt putkistojärjestelmät - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Eristetyt putkistot. Uponor -eristetyt putkistojärjestelmät"\n1 Eristetyt putkistot Uponorin eristetyt putkistojärjestelmät on tarkoitettu kylmän ja lämpimän käyttöveden ja lämmön siirtoon. Putkistot voidaan asentaa suoraan kiepiltä kaivantoon jopa 200 metrin pituisena täysin ilman liitoksia. Putkissa ei ole korroosiolle alttiita osia, eikä niiden asentamisessa tarvita erikoistyökaluja. Rakenne ja materiaalit Uponor -eristetyt putkistot ovat muovia: johdot) tai ristisilloitettua HD-polyeteeniä, tot) Järjestelmään kuuluvat lisäksi haaroituskaivo, kytkentä-, jatkos- ja haaroituspakkaukset, läpiviennit, päätyhatut sekä liittimet. Jäätymättömät vesijohdot Jäätymättomät vesijohdot ovat monikäyttöisiä tuotteita, joissa on PE-virtausputki ja lämmityskaapeli sulanapitoa varten. Virtausputkia voidaan liittää perinteisillä liittimillä, puskuhitsaamalla tai sähköhitsausyhteillä. Uponor Supra Plus on eristetty vesijohto, jonka pitää sulana itsesäätyvä lämpökaapeli. Kaapelin nimellisteho on 10 W/m, syöttöjännite 230 V. Itsesäätyvän kaapelin ohjaukseen käytetään Uponor Supra Plus -ohjausyksikköä. Uponor Supra Plus -putkielementissä on valmiina sujutusputki anturin asentamista varten. Uponor Supra Standard on eristetty vesijohto, jonka pitää sulana säätimen ohjaama vakiovastuksinen lämpökaapeli. Se on taloudellinen ratkaisu pitkiin jäätymättömiin vesi- ja paineviemärijohtoihin. Vakiovastuskaapelia on kahta laatua: Keltainen pituuksille. Vesijohdon jäätymisen estävä suojaputki Uponor Mantle on lämpöeristetty ja lämmityskaapelilla varustettu suojaputki, jolla vesijohto suojataan jäätymiseltä riskialttiissa paikoissa: perustuksen ja tuuletetun alapohjan läpivienneissä, ullakolla, kellarissa jne. Uponor Mantle lämmitysteho on noin 10 W/m, ja siinä on valmiina pistotulpalla varustettu kytkentäjohto. Vapaata lämpökaapelia on n. metri, jolla voidaan jäätymiseltä suojata esim. vesimittari. Asennettavissa ø Uponor -eristetyt putkistojärjestelmät käyttöveden sekä lämmitysveden johtamiseen. Sivu Eristetyt lämmitys- ja käyttövesiputkistot Uponor Aqua on Ympäristöministeriön tyyppihyväksymä putkijärjestelmä lämpimän käyttöveden johtamiseen. Uponor Aquaa valmistetaan sekä yksi- että kaksiputkisena elementtinä. Uponor Uponor Thermo on lämpöjohtokäyttöön suunniteltu yhdellä tai kahdella virtausputkella varustettu putkisto. Virtausputkien happidiffuusiosuojaus estää hapen imeytymistä kiertoveteen. Uponor Thermo Uponor Quattro on lämpimän käyttöveden ja lämmitysveden johtamiseen suunniteltu neljän virtausputken putkisto. Putkien ominaisuudet ovat samat kuin Uponor Aqua- ja Uponor Thermo -putkilla\n2 Eristetyt putkistot Uponor -eristetyt putkistojärjestelmät Jäätymättömät vesijohdot Supra Plus jäätymätön vesijohto mökeille, omakotitaloille ja maatiloille Vesijohtolinjaa varten tarvitaan Supra Plus -putkea sekä kytkentä- ja loppupäätepakkaus. Pakkaus sisältää kaiken tarvittavan virtausputken liittimiä lukuunottamatta Tarvittavat tuotteet 1. Supra Plus -putki: saatavilla olevat putkidimensiot seuraavan sivun taulukosta 2. Supra Plus -kytkentä ja loppupäätepakkaus valitun putkidimension mukainen pakkaus sivun 147 taulukosta 146\n3 Eristetyt putkistot Supra Plus Supra Plus Lämpöeristetty paineputki varustettuna itsesäätyvällä kaapelilla. Tarkoitettu vesijohdoksi tai paineviemäriksi kohteisiin, joissa jäätymisen riski on olemassa. Materiaalit: Virtausputki Uponor-paineputki PE 80 (25-63 mm) tai Uponor-paineputki PE 100 ( mm); lämpöeriste umpisoluinen PEX-solumuovi; suojakuori PEH; anturin sujutusputki PE. Virtausputket liitetään sähköhitsaamalla, puskuhitsaamalla tai vesijohtoliittimillä. Uponorin sähköhitsausyhteet löytyvät hinnaston sivuilta Itsesäätyvän kaapelin ansiosta putki on katkaistavissa haluttuun määrämittaan. Suurin sallittu käyttöpaine 12,5 bar (25-63 mm) ja 16 bar ( mm). Sähkösyöttö max. 150 m. Koko Kelapituus Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % du x s/d (mm) m 30,50 31,00 36,50 42,00 40,50 43,50 45, , , ,00 Toimitusajalla Supra Plus Twin Lämpöeristetty kahden virtausputken elementti, joka on tarkoitettu lämmin- ja kylmävesi johdoksi pieniä käyttötarpeita varten, esimerkiksi autotalleihin ja varastorakennuksiin. Putkielementissä on PE 80 -paineputki kylmälle ja PEX-virtausputki lämpimälle vedelle. Itsesäätyvä lämpökaapeli pitää putket sulina. PEM-putki liitetään sähköhitsaamalla tai vesijohto liittimillä. PE-putki liitetään PEX PN 10 -ulkokierreliittimillä. Putki on katkaistavissa haluttuun määrämittaan. Suurin sallittu käyttöpaine 10 bar. Sähkösyöttö max. 100 m. Koko Kelapituus Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % du x s/d (mm) ,50 Supra Plus -tarvikkeet Supra Plus -kytkentä- ja loppupäätepakkaus Sisältää osat lämpökaapelin yhdistämiseksi syöttökaapeliin, lämpökaapelin päättämiseen, päätyhatut putken päihin, sekä Uponor Supra Plus -ohjausyksikön ja anturin. Virtausputkien liittimet eivät sisälly pakkaukseen. Koko du/d Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% 203,00 210,00 237,00 271,50 289,50 187,00 230,01 * Ei sisällä ohjausyksikköä. 147\n4 Eristetyt putkistot Supra Plus -tarvikkeet Supra Plus -ohjausyksikkö (irrallisena) HUOM! Ohjausyksikkö sisältyy Uponor Supra Plus:n kytkentä- ja loppupäätepakkaukseen. Ohjausyksikön mukana on 5 metrin anturijohto. Tarvittaessa voidaan tilata erikseen 10 metrin anturijohto. Tuote Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% Supra Plus -ohjausyksikkö 98,50 121,16 Erillinen irtoanturi 10 m 39,50 Supra Plus -T-haaroituspakkaus Pakkaus sisältää osat lämpökaapelin haaroittamiseen ja päättämiseen sekä T-haaran eristyskourun ja kiristyspannat. Pakkaukseen sisältyy haaran loppupäätä varten runkolinjan koon mukainen päätyhattu. Jos tarvitaan eri koko, valitse se seuraavan sivun taulukosta. Tarvittaessa T-haaran sisään jääviin putken päihin valitaan putkikoon mukaiset päätyhatut seuraavan sivun taulukosta. Virtausputken liittimet eivät sisälly pakkaukseen. Koko du/d Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) L1 (mm) H (mm) 339, , ,50 418, ,50 Supra Plus -jatkospakkaus Pakkaus sisältää osat lämpökaapelin jatkamiseen sekä kutisteet ja PE-holkin. Virtausputken liittimet eivät sisälly pakkaukseen. Koko du/d Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) H (mm) 98,50 121,16 108, , , ,00 148\n5 Eristetyt putkistot Supra Plus -tarvikkeet Supra Plus- ja Standard-liitosholkki Pakkaus sisältää osat putkielementin jatkamiseen (kutisteet ja PE-holkki). Virtausputken tai sähkökaapelin liittämiseen tarvittavat liittimet eivät sisälly pakkaukseen. Koko D Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) H (mm) 73,50 87, , , ,50 Päätyhattu Päätyhattu estää kosteuden pääsyn putken eristekerroksiin. Päätyhatut on valmistettu EPDM-kumista. Virtausputkien ja kaapelien läpiviennit leikataan auki saksilla putkikoon/ kaapelin mukaisesta paikasta. Joustava läpivienti sellaisenaan tiivis. Suojakuoren ympärille kumihattu tiivistyy tiivisterenkaan ja haponkestävän kiristyspannan avulla. Koko du/d Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% Single 28,50 34,50 45,00 54,00 68,00 149\n6 Eristetyt putkistot Uponor -eristetyt putkistojärjestelmät Jäätymättömät vesijohdot Supra Standard jäätymätön vesijohto pitkille putkilinjoille (>100 m) Vakiovastuskaapelin mahdollistaman pitkän kytkentäpituuden ansiosta Supra Standard soveltuu hyvin mökkikylien, vesiosuuskuntien ym. vesijohdoiksi. Lämpökaapeli ja eriste estävät vesijohdon jäätymisen. Putkilinjan rakentamista varten on pakkaukset niin kytkentää, haaroitusta kuin päättämistäkin varten. 2 1 T-haaroitus 3 Kv-runkolinja 2 T-haaroitus Jatkos 4 1. Supra Standard -putki - 2 x 0,48 Ohm/m (keltainen kaapeli), sähkösyöttö max 300 m - 2 x 0,05 Ohm/m (valkoinen kaapeli), sähkösyöttö max 700 m 3 2. Kytkentä- ja loppupäätepakkaus sisältää: - Osat lämpökaapelin kytkemiseen ja päättämiseen - Säädin + anturi - Päätyhatut putken päihin - Kutiste anturin asennuskohtaan 3. T-haaroituspakkaus sisältää: - Osat lämpökaapelin haaroittamiseen ja päättämiseen - T-haaran eristekourun pantoineen - Päätyhatun linjan päähän 4. Jatkospakkaus sisältää: - Osat lämpökaapelin jatkamiseen - Kutisteet ja holkkiputken jatkokseen Saatavilla olevat putkidimensiot ja komponentit seuraavien sivujen taulukoista 150\n7 Eristetyt putkistot Supra Standard Supra Standard Lämpöeristetty vakiovastuskaapelilla varustettu paineputki, joka on tarkoitettu vesijohdoksi tai paineviemäriksi sellaisiin kohteisiin, joissa jäätymisen riski on olemassa. Uponor Supra Standard on taloudellinen ratkaisu pitkien jäätymättömien vesi- ja viemärijohtojen vetämiseen. Materiaalit: Virtausputki Uponor-paineputki PE 80 (25-63 mm) ja Uponorpaineputki PE 100 ( mm); lämpöeriste umpisoluinen PEX-solumuovi; suojakuori PEH. Virtausputket liitetään sähköhitsaamalla, puskuhitsaamalla tai vesijohtoliittimillä. Uponorin sähköhitsausyhteet löytyvät hinnaston sivuilta Vakiovastuskaapelin tehoa ohjataan anturin ja 600 S -säätimen avulla. Suurin sallittu käyttöpaine 12,5 bar (25-63 mm) ja 16 bar ( mm). Supra Standard 2 x 0,48 Ω/m (keltainen kaapeli, sähkösyöttö max. 300 m). Koko du x s/d (mm) Max. kelapituus m Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % , , , , , , , , , ,00 Huom: Supra Standard -putket toimitetaan aina tehdastilauksena toimitusajalla. Supra Standard Supra Standard 2 x 0,05 Ω/m (valkoinen kaapeli, sähkösyöttö max. 700 m). Koko du x s/d (mm) Max. kelapituus m Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % , , , , , , , , , ,00 Huom: Supra Standard -putket toimitetaan aina tehdastilauksena toimitusajalla. 151\n8 Eristetyt putkistot Supra Standard -tarvikkeet Supra Standard -kytkentä- ja loppupäätepakkaus Pakkaus sisältää osat lämpökaapelin yhdistämiseksi syöttökaapeliin (600 S -säädin ja anturi) ja lämpökaapelin päättämiseen, päätyhatut putken päihin sekä suojakutisteen anturin asennuskohtaan. Putkien liittämisessä käytettävät liittimet eivät sisälly pakkaukseen. Toimitusajalla. Koko du/d Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23 % 642,00 645,00 684,00 720,50 737,00 Toimitusajalla. Supra Standard -T-haaroituspakkaus Pakkaus sisältää osat lämpökaapelin haaroittamiseen ja päättämiseen sekä T-haaran eristyskourun ja kiristyspannat. Pakkaukseen sisältyy haaran loppupäätä varten runkolinjan koon mukainen päätyhattu. Jos tarvitaan eri koko, valitse se seuraavan sivun taulukosta. Tarvittaessa T-haaran sisään jääviin putken päihin valitaan putkikoon mukaiset päätyhatut seuraavan sivun taulukosta. Virtausputken liittimet eivät sisälly pakkaukseen. Koko du/d Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) L1 (mm) H (mm) 355, , ,50 434, ,50 Toimitusajalla. Supra Standard -jatkospakkaus Pakkaus sisältää osat lämpökaapelin jatkamiseen sekä kutisteet ja PE-holkin jatkosta varten. Toimitusajalla. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) H (mm) du/d (mm) 100,50 123,62 115, , , ,00 152\n9 Eristetyt putkistot Supra Standard -tarvikkeet Supra Plus- ja Standard-liitosholkki Pakkaus sisältää osat putkielementin jatkamiseen (kutisteet ja PE-holkki). Virtausputken tai sähkökaapelin liittämiseen tarvittavat liittimet eivät sisälly pakkaukseen. Koko D Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) H (mm) 73,50 87, , , ,50 Päätyhattu Päätyhattu estää kosteuden pääsyn putken eristekerroksiin. Päätyhatut on valmistettu EPDM-kumista. Virtausputkien ja kaapelien läpiviennit leikataan auki saksilla putkikoon/ kaapelin mukaisesta paikasta. Joustava läpivienti sellaisenaan tiivis. Suojakuoren ympärille kumihattu tiivistyy tiivisterenkaan ja haponkestävän kiristyspannan avulla. Koko du/d Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23 % Single 28,50 34,50 45,00 54,00 68,00 153\n10 Eristetyt putkistot Uponor -eristetyt putkistojärjestelmät Vesijohdon jäätymisen estävä suojaputki Mantle eristetty suojaputki vesijohdon sisääntuloon Mantlea käytetään vesijohdon suojaputkena, jolloin vesijohto on vaihdettavissa rakenteita rikkomatta. Mantlessa olevan eristekerroksen ja lämpökaapelin ansiosta se suojaa vesijohtoa myös jäätymistä vastaan (esim. tuulettuva alapohja). Mantle Mantle Lämpöeristetty ja lämmityskaapelilla varustettu suojaputki, jolla estetään vesijohdon jäätyminen riskialttiissa paikoissa: perustuksen ja tuuletetun alapohjan läpivienneissä, ullakolla, kellarissa jne. Itsesäätyvän kaapelin lämmitysteho on noin 10 W/m, ja siinä on valmiina pistotulpalla varustettu kytkentäjohto. Vapaata lämpökaapelia on 1 m, jolla voidaan suojata jäätymiseltä esim. vesimittari. Asennettavissa ø mm:n vesijohdoille. Koko Pituus Nimellisteho Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23 % du/d (mm) m W ,\n11 Eristetyt putkistot Uponor -eristetyt putkistojärjestelmät Eristetyt lämmitys- ja käyttövesiputkistot Uponor Quattro neliputkinen elementti lämmön ja lämpimän käyttöveden johtamiseen autotallin ja talon välillä Lämmitysveden ja lämpimän käyttöveden siirtämiseen rakennusten välillä tarvitset Quattro-putken, Wipex-liittimet virtausputkiin sekä päätysuojat putkielementin päihin Quattro-putki 2. Wipex-liittimet 3. Päätysuojat Uponor Aqua&Thermo - lämpimän käyttöveden ja lämmön siirto rakennusten välillä Suuremmille putkidimensioille on yksi- ja kaksiputkisia Thermo ja Aqua elementtejä. Saatavilla olevat putkidimensiot ja komponentit löytyvät seuraavien sivujen taulukoista. Tuotteiden valinnasta lisätietoja Uponorilta. Lämmönjakohuone Quattro Aqua Twin Quattro Quattro Thermo Twin Quattro 155\n12 Eristetyt putkistot Thermo Thermo Twin Rakennusten ulkopuolisiin lämmitysveden putkituksiin. Materiaalit: Virtausputket PEX; lämpöeriste umpisoluinen PEX-solumuovi; suojakuori PEH. Virtausputkissa on happidiffuusiosuojaus. Lämpöjohdot 6 bar/70/95 C. Koko Kelapituus Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % du x s/d (mm) m , , , , ,00 Thermo Single Rakennusten ulkopuolisiin lämmitysveden putkituksiin. Materiaalit: Virtausputket PEX; lämpöeriste umpisoluinen PEX-solumuovi; suojakuori PEH. Virtausputkissa on happidiffuusiosuojaus. Lämpöjohdot 6 bar/70/95 C. Koko Kelapituus Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % du x s/d (mm) m , , , , , , , ,00 Aqua Aqua Twin Rakennusten ulkopuolisiin lämpimän käyttöveden putkituksiin. Toinen putkista on kiertovesijohto. Putkistolla on Ympäristöministeriön tyyppihyväksyntä lämpimälle käyttövedelle. Materiaalit: Virtausputket PEX; lämpöeriste umpisoluinen PEX-solumuovi; suojakuori PEH. Käyttövesiputket 10 bar/70/95 C. Koko Kelapituus Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % du x s/du x s/d (mm) m , , , , ,50 62, , , , , ,50 Toimitusajalla 156\n13 Eristetyt putkistot Aqua Aqua Single Rakennusten ulkopuolisiin lämpimän käyttöveden putkituksiin. Putkistolla on Ympäristöministeriön tyyppihyväksyntä lämpimälle käyttövedelle. Materiaalit: Virtausputket PEX; lämpöeriste umpisoluinen PEX-solumuovi; suojakuori PEH. Käyttövesiputket 10 bar/70/95 C. Koko Kelapituus Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % du x s/d (mm) m , , , , , , , ,00 Toimitusajalla Quattro Quattro Rakennusten ulkopuolisiin lämpöjohtoihin ja lämpimän käyttöveden johtamiseen. Neliputkisten elementtien virtausputkista kaksi on tarkoitettu lämpimälle käyttövedelle ja toiset kaksi lämpöjohtokäyttöön. Putkistoilla on Ympäristöministeriön tyyppihyväksyntä lämpimälle käyttövedelle. Materiaalit: Virtausputket PEX; lämpöeriste umpisoluinen PEXsolumuovi; suojakuori PEH. Lämpöjohtojen virtausputkissa happidiffuusiosuojaus. Lämpöjohdot 6 bar/70/95 C. Käyttövesiputket 10 bar/70/95 C. Koko Kelapituus Uponor-nro LVI-nro /m 0 % /m 23 % du/du/d (mm) m , , , , , , , ,00 Toimitusajalla Tarvikkeet Purkulaite Eristettyjen putkielementtien kelojen purkamiseen. Tuote Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23 % Purkulaite 6400,00 157\n14 Eristetyt putkistot Tarvikkeet T-haaroituseristepakkaus Samassa tasossa tapahtuvan yksi- tai kaksiputkisen eristetyn putken haaroittamiseen, eristämiseen ja tiivistämiseen. Kourujen haarat ovat keskenään samankokoisia; pienemmät putkikoot tiivistetään supistusholkeilla. Pakkaus sisältää eristekourut, haponkestävästä teräksestä valmistetut kiristyspannat sekä supistusholkit. Tarvittaessa T-haaran sisään jääviin putken päihin valitaan putkikoon mukaiset päätyhatut sivun 160 taulukosta. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23 % L (mm) L1 (mm) runko/haara (mm) 294,50 327,00 357,50 Jatkoseristepakkaus Yksi- tai kaksiputkisen eristetyn putken jatkamiseen, eristämiseen ja tiivistämiseen. Pakkaus sisältää eristekourut ja haponkestävästä teräksestä valmistetut kiristyspannat. Tarvittaessa jatkospakkauksen sisään jääviin putken päihin valitaan putkikoon mukaiset päätyhatut sivun 160 taulukosta. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) 228,50 256, ,00 Läpivientipakkaus Sokkeliläpiviennin tiivistämiseen. Läpivientiholkki asennetaan paikalleen sokkelia valettaessa, tai se muurataan myöhemmin tehtyyn reikään. Rengaskutiste estää veden pääsyn perustuksiin putken ja holkin välistä. Pakkaus sisältää 400 mm pitkän läpivientiholkin ja 200 mm leveän rengaskutisteen. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) D (mm) , , , ,00 131,61 Läpivientitiiviste Tiivistää tehokkaasti läpiviennin betonirakenteessa ja estää kosteuden pääsyn sisätiloihin. Myös radontiiviys testattu. Pakkaus sisältää läpivientitiivisteen ja siihen kuuluvan kiristyspannan. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% 72,00 88, ,50 123,62 158\n15 Eristetyt putkistot Tarvikkeet Haaroituskaivo 1000 Rotaatiovaletun kaivon seinämä on polyeteeniä, ja se on sisäpuolelta pinnoitettu PEeristeellä. Haaroituskaivo mahdollistaa myöhemmin tapahtuvien liittymien tekemisen ja venttiilien sekä toimilaitteiden helpon käytön. Kaivon rakenne on vesitiivis. Haaroitus katkaistaan halutun putkikoon mukaan. Kannen kiinnitys kuudella 10 mm RST-pultilla. Kaivon/liittymien Ø Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% 824,50 968,00 Liityntäkutiste Vetoketjullinen kutiste kaivon liittymiin. Voidaan käyttää myös suojakuorivaurioiden korjaamiseen. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) 80, Taivutuskulma Putkien tukemiseksi tarkasti paikoilleen alapohjan lävistyksissä. Taivutuskulmia voi kiinnittää rinnakkain yhteen. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% R 190, , Suojaputkikulma Kulmayhdettä käytetään suojaputkena eristetyn putkielementin sisäänviennissä rakennuksiin. Materiaali PVC. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% R ,55 248, , Rengaskutiste suojaputkikulmalle Rengaskutistetta käytetään eristetyn elementin ja suojaputkikulman liitoskohdan tiivistämiseen. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) 66, , ,\n16 Eristetyt putkistot Tarvikkeet Korjauskutiste Kutiste suojakuorivaurioiden korjaamiseen. Avattava kutiste, joka voidaan helposti asentaa vauriokohdan päälle. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) ,00 210,33 245,50 Päätyhattu Päätyhattu estää kosteuden pääsyn putken eristekerroksiin. Päätyhatut on valmistettu EPDM-kumista. Virtausputkien ja kaapelien läpiviennit leikataan auki saksilla putkikoon/ kaapelin mukaisesta paikasta. Joustava läpivienti sellaisenaan tiivis. Suojakuoren ympärille kumihattu tiivistyy tiivisterenkaan ja haponkestävän kiristyspannan avulla. Koko du/d Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% Single: 43,00 49,00 54,00 68,00 Twin: 50,00 58,00 58,00 60,00 65,00 Quattro: 76,00 Quattro ,00 Päätysuoja (ei vesitiivis) Päätysuoja asennetaan eristetyn putkielementin pystynousun päähän rakennuksen sisätiloissa. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% 23,50 26,50 32, ,50 160\n17 Eristetyt putkistot WIPEX-liittimet, PN6 Wipex PEX PN 6 -ulkokierreliitin Pantaliitin PEX PN 6 -putkien liittämiseen (lämpöjohdot). Liittimien materiaali DR-messinki. Koko Liitoskierre Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) H (mm) du x s R/tuumaa 35,50 42,50 49, ,00 73,00 124, , ,50 230, WIPEX-liittimet, PN10 Wipex PEX PN 10 -ulkokierreliitin Pantaliitin PEX PN 10 -putkien liittämiseen (käyttövesijohdot). Liittimien materiaali DR-messinki. Wipex PEX PN 10 -liittimillä on Ympäristöministeriön tyyppihyväksyntä käyttövedelle. Uponor eristettyjen elementtien käyttövesijohtojen liittämiseen voidaan käyttää myös Q&E-liittimiä. Koko Liitoskierre Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) H (mm) du x s R/tuumaa 29,00 29, ,50 42,50 49, ,00 73,00 135, , , * PEX PN 10 -liittimet ovat TA:n FPL-PX-liittimiä WIPEX-putkiosat Wipex-T-yhde T-yhde sisäkiertein, DR-messinki. Sisältää 3 kpl silikonikumisia o-renkaita. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) H (mm) D (mm) R/tuumaa 30,50 35, , ,\n18 Eristetyt putkistot WIPEX-putkiosat Wipex-kulma Kulma sisäkiertein, DR-messinki. Sisältää 2 kpl silikonikumisia o-renkaita. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% H (mm) D (mm) R/tuumaa 26,00 28,50 48,00 106, Wipex-muhvi Sisäkierremuhvi, DR-messinki. Sisältää 2 kpl silikonikumisia o-renkaita. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) D (mm) R/tuumaa 20, ,00 32,50 59, Wipex-ankkurointiliitin Ulko-/sisäkierreliitin, DR-messinki. Sisältää yhden silikonikumisen o-renkaan. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) D (mm) R/tuumaa 39,00 43,00 66,00 128,00 Wipex-supistusnippa Ulko-/sisäkierrenippa, DR-messinki. Sisältää yhden silikonikumisen o-renkaan. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) D (mm) R/tuumaa 18, ,50 34,50 54,00 54,00 55,50 162\n19 Eristetyt putkistot WIPEX-putkiosat Wipex-kaksoisnippa Ulkokierrenippa, DR-messinki. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) D (mm) R/tuumaa 11,00 16,00 18,50 33,50 33,50 35,50 46,00 46,50 83,00 49, Wipex-laippa Sisäkierrelaippa, DR-messinki. Sisältää 1 kpl silikonikumisen o-renkaan. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% D (mm) R/tuumaa 95,00 146,00 263,50 337, Wipex PEX PN 6 -jatkoliitin Pantaliitin PEX PN 6 -putkien jatkamiseen (lämpöjohdot). Liittimien materiaali DR-messinki. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) du x s 71,50 83,50 99,50 110,50 144, ,00 312,00 393,00 Wipex PEX PN 10 jatkoliitin Pantaliitin PEX PN 10 -putkien jatkamiseen (käyttövesijohdot). Liittimien materiaali DR-messinki. Koko Uponor-nro LVI-nro /kpl 0 % /kpl 23% L (mm) du x s 83,50 99,50 110,50 144,


Olen nyt syksyn ajan käynyt Valveella työpajassa, jossa sai tehdä koruja hopeasta tai kuparista. Menin mukaan ilman mitään tietoa tai taitoa korujen valmistamisesta. Aika nopeasti jutuista pääsi jyvälle ja sain jopa jotain valmiiksikin! Ensimmäinen valmistunut työ oli pronssinen sormus ja voin valehtelematta sanoa, että se on varmaan rumin ikinä:D Sitä tehdessä sai kuitenkin hyvää tuntumaa työtapoihin ja materiaaliin joten ei se nyt ihan turha työ siinä mielessä ollut.\nSeuraavaksi uskaltauduin yrittämään hopeasta riipusta. En ole mikään hirveä hopean ystävä, mutta tykkään helmistä tosi paljon, joten halusin sellaisen koruun mukaan. Hopea saatiin ostaa ohjaajalta ja helmen tilasin itse villihelmestä.\nVoi kun te tietäisitte kuinka paljon aikaa ja vaivaa tähän pikkuiseen on käytetty! Lopputulos on niin yksinkertainen, että mietin itsekkin oliko tuon tekeminen todella niin vaikeaa:) Olen tähän työhön tyytyväinen ja se näyttää melkeimpä siltä kuin suunnittelinkin. Työpaja oli mielestäni ihana ja jos vaan kukkaro antaa myöten haluaisin mukaan myös keväällä. Minulla jäi yksi työ kesken, joten olisi kiva saada se tehtyä loppuun ja hopeaakin olisi ainakin yhteen koruun jo ostettuna. Tänään oli sitten viimeinen tentti syksylle ja nyt on ihanan kevyt olo:) Voisi vaikka tehdä joulukortteja kavereille ja illalla menen katsomaan siskon tanssi esitystä. Kiitti ihanista kommenteista viime postaukseen, siskokin tykkäsi lapasista kovasti!\nTosi kaunis koru, hienoa! Varmaan olisi mielenkiintoista tuollainen kurssi. :)\n14. joulukuuta 2011 klo 19.12\nSiis ihan tajuttoman kaunis. Tämä vannoutunut hopean ystävä ainakin rakastui ensi silmäyksellä!\n14. joulukuuta 2011 klo 22.04


PEREHDYTTÄMISOPPAAN LAATIMINEN KANNUKSEN KAUPUNGILLE\nHanhineva, Jaana (2016)\nOpinnäytetyön toimeksiantaja on Kannuksen kaupunki. Kannus sijaitsee Keski-Pohjanmaalla, Pohjanmaan radan ja Kokkola–Kajaani -valtatien varrella. Kaupungin palveluksessa on työ- ja virkasuhteisia työntekijöitä, jotka työskentelevät hallinto-, sivistys- tai teknisissä palveluissa.\nTyön kehittämistehtävänä oli laatia perehdyttämisopas Kannuksen kaupungille. Oppaalle oli selkeä tarve. Tavoitteena oli luoda sen avulla perehdyttämiselle yhtenäiset pelisäännöt, jotka helpottavat perehdyttäjien tehtäviä ja asettavat perehdytettävät tasa-arvoiseen asemaan sekä helpottavat heidän työyhteisöön sopeutumista. Oppaaseen koottiin koko henkilöstöä koskevia perehdyttämisasioita. Työpaikkojen talokohtaiset, sisäiset perehdyttämisoppaat täydentävät yleistä opasta. Oppaan tekoprosessiin kuului opetus-, ruoka- ja puhdistus- sekä varhaiskasvatuspalveluiden henkilöstölle tehty sähköinen perehdyttämiskysely. Kyselyn avulla haluttiin selvittää henkilöstön näkemystä perehdyttämiskäytänteistä Kannuksen kaupungilla. Saatuja vastauksia hyödynnettiin oppaan tekemisessä.\nOpinnäytetyön tietoperustassa kerrottiin kunnasta organisaationa ja työpaikkana. Lisäksi avattiin henkilöstöjohtamisen ja perehdyttämisen käsitteitä. Käsiteltävinä olivat myös henkilöstöjohtamisen osa-alueet, henkilöstöstrategia ja -suunnittelu sekä perehdyttämisen suunnittelu ja hyödyt. Myös perehdyttämiseen kuuluva lainsäädäntö haluttiin tuoda työssä esille.\nKehittämistehtävän tuloksena syntyi perehdyttämisopas, joka suunniteltiin yhdessä toimeksiantajan kanssa. Opas on menossa vielä hyväksyttäväksi yt-toimikuntaan ja sen jälkeen kaupunginhallitukseen, minkä jälkeen se voidaan ottaa käyttöön kaupungin työpaikoilla. Tarkoituksena on, että opasta päivitetään tarvittaessa.


Pledoo Casino arvostelu 2022 ✔- Yli 4 000 peliä - JohnSlots.com FI\nJohnSlots Casino Pledoo\nPäivitetty viimeksi: tammikuu 26, 2022\nPledoo-kasinolta löytyy yli 4 000 kasinopelin valikoima, ja nykyaikaisena kasinona se hyväksyy myös kryptovaluutoilla tehdyt talletukset ja kotiutukset.\nMinimi 25 € Pyynnöt käsitellään 72 tunnissa\nKryptokasinot kasvattavat suosiotaan ja Pledoo Casinolla voit maksaa useilla kryptovaluutoilla. Tarjolla on yli 4 000 peliä ja uskollisuusohjelma.\nTalletukset ja kotiutukset kryptovaluutoilla\nLaaja pelivalikoima ja livekasino\nEi tervetuliaisbonusta Suomessa asuville\nPledoo-kasinon parhaiksi puoliksi voi laskea ainakin lähes kaiken kattavan pelivalikoiman sekä maksutavat, joiden joukosta löytyy myös tukku kryptovaluuttoja. Kasinolla on curacaolainen lisenssi, joten suomalaisten pelaajien voitot eivät ikävä kyllä ole verovapaita. Tästä huolimatta Pledoo voi olla tutustumisen arvoinen, sillä valtavan pelikirjaston ohella kasinolta löytyy kaikille avoin uskollisuusohjelma. Lue Pledoo-kasinoarvostelu ja päätä itse, onko tähän kasinoon syytä tutustua tarkemmin.\nPledoo Casino bonukset\nPledoon tervetuliaisbonuspakettiin liittyy sekä hyviä että huonoja puolia. Hyvää tässä bonuspaketissa on se, että massiivinen paketti kattaa neljä ensimmäistä talletusta ja se sisältää sekä talletusbonuksia että ilmaiskierroksia. Huono puoli on kuitenkin se, ett Suomessa asuvat pelaajat eivät voi lunastaa bonuksia.\nJos kuitenkin satut asumaan jossain muussa maassa – kunhan se vain ei ole Ukraina tai Kroatia, joissa asuvat pelaajat eivät myöskään saa bonuksia – voit lunastaa massiivisen tervetuliaisbonuksen. Bonus koostuu yhteensä jopa 3 000 € bonuksista ja 225 ilmaiskierroksesta, joten ulkosuomalaisia kasinopelaajia odottaa todella mehukas paketti.\nTällaisia bonuksia Pledoo-kasinolla on tarjolla:\n1. talletus: 100 % bonus 200 € asti + 75 ilmaiskierrosta\n2. talletus: 70 % bonus 500 € asti + 75 ilmaiskierrosta\n3. talletus: 50 % bonus 800 € asti + 75 ilmaiskierrosta\n4. talletus: 150 % bonus 1 500 € asti.\nVaikka tervetuliaisbonukset menevätkin sivusuun, Suomessa asuvat pelaajat saattavat päästä lunastamaan bonuksia myöhemmin. Lisäksi kasinon uskollisuusohjelma on avoin kaikille pelaajille.\nTervetuliaisbonuksilla ja tietysti kaikilla muillakin bonuksilla on erilaisia sääntöjä ja ehtoja. Säännöt kuitenkin vaihtelevat paljon eri bonusten välillä, joten jokaisen kampanjan säännöt kannattaa lukea aina ennen tarjouksen lunastamista.\nEsimerkiksi Pledoolla joidenkin bonusten kohdalla maksimipanos on 3 euroa, mutta toisilla bonuksilla voi pelata jopa 5 euron panoksella. Suomessa asuvien pelaajien ei onneksi tarvitse vaivata päätään tervetuliaisbonuksen ehdoilla, sillä he eivät voi näitä bonuksia lunastaa.\nKuten muutkin säännöt ja ehdot, myös kierrätysvaatimukset vaihtelevat eri bonusten välillä. Esimerkiksi Pledoon tervetuliaisbonusten kierrätysvaatimus on 35-kertainen. Kierrätysvaatimus on kuitenkin monia muita kasinoita korkeampi, sillä se koskee sekä talletusta että bonusta.\nPledoon ensitalletusbonuksen kohdalla kierrätysvaatimus tarkoittaisi, että 200 euron talletuksella lunastamallasi 200 euron bonuksella tulisi pelata 400 € (200 € talletus ja 200 € bonus) x 35 = 14 000 euron edestä peliautomaatteja.\nJoiden bonusten kohdalla kierrätysvaatimus saattaa kuitenkin olla pienempi – tarkista asia aina säännöistä ja ehdoista ennen bonuksen lunastamista välttääksesi pettymykset.\nPledoo tarjoaa ilmaiskierroksia kaikille muille paitsi Suomessa, Kroatiassa ja Ukrainassa asuville pelaajille ensimmäisten kolmen talletuksen yhteydessä. Ilmaiskierrospeli saattaa yllättää – toivottavasti positiivisesti – sillä näitä kierroksia ei lisätä Starburstiin tai Book of Deadiin, vaan Nolimit Cityn volatiiliin Bushido Ways xNudge -peliautomaattiin.\nTämä saattaa luvata hyvää myös tulevien kampanjoiden ja tarjousten kannalta. Poikkeuksellinen ilmaiskierrospeli kertoo siitä, että tällä kasinolla on mahdollista päästä pelaamaan myös hieman harvinaisempia pelejä ilmaiseksi.\nIlmaiskierrosten voitot maksetaan bonusrahana, joten ne tulee kierrättää. Yleisesti ottaen Pledoon ilmaiskierrosten kierrätysvaatimus on 45-kertainen, mutta muiden bonusten tavoin myös tämä voi vaihdella kampanjoittain.\nPledoo Casinolle rekisteröityminen – näin aloitat pelaamisen\nPledoo-kasinon rekisteröityminen on nopea prosessi, eikä vaadi kuin lyhyen lomakkeen täyttämisen. Klikkaa liittymispainiketta ja anna kasinolle seuraavat tiedot:\nKlikkaa tämän jälkeen jatka-painiketta, jonka jälkeen pääset lukemaan kasinon käyttöehdot ja tietosuojakäytännön. Lopuksi voit painaa hyväksymispainiketta ja olet valmis kirjautumaan sisään kasinolle.\nPledoo-kasinon tarjoukset ja kilpailut löytyvät kaikki yhdeltä sivulta. Kasinon bonusehtojen mukaisesti Suomessa asuvat pelaajat eivät kuitenkaan voi lunastaa bonuksia, mutta toki tähän sääntöön saattaa tulla toisinaan joitakin poikkeuksia. Tarkista siis kampanjan säännöt ja tiedustele asiaa tarvittaessa asiakaspalvelusta.\nKasinotarjousten joukossa on pääasiassa erilaisia talletusbonuksia, mutta kuka tietää mitä tulevaisuus pitää sisällään? Saatat hyvinkin päästä iskemään kyntesi myös erilaisiin ilmaiskierrostarjouksiin, käteispalautuksiin tai muihin etuihin.\nPledoolla on valtava pelikirjasto, johon lukeutuu yli 4 000 kasinopeliä. Tarjolla on niin videopokereita kuin virtuaalisia pöytäpelejäkin, mutta suurin osa peleistä on kuitenkin erilaisia peliautomaatteja.\nPelejä voi selata joko käyttämällä kasinon valmiita kategorioita tai hakutoimintoa. Pelien joukosta löytyy monia klassikoita, kuten Play ’n GOn Book of Dead, NetEntin Gonzo’s Quest, Starburst ja muut suosikit sekä Microgamingin Immortal Romance.\nPledoon pelivalikoima ei kuitenkaan ole ihan täydellinen, sillä esimerkiksi jackpot-pelejä tällä kasinolla ei juurikaan ole. Jos mukaan saadaan tulevaisuudessa esimerkiksi Mega Moolahin ja Mega Fortunen kaltaiset hittipelit, muuttuu pelivalikoima entistäkin houkuttelevammaksi.\nPledoon peleistä vastaa yli 40 pelinkehittäjää, ja mukana on monta alan tunnetuinta pelistudiota. Näin laajaan joukkoon mahtuu kuitenkin myös pienempiä pelistudioita, joiden suurimmat hittipelit saattavat olla vielä tulossa.\nTässä muutamia Pledoon peleistä vastaavia pelinkehittäjiä:\nVaikka pelinkehittäjiä onkin jo nyt mukana valtava määrä, tulee myös uusia nimiä varmasti mukaan myöhemmin. Voit selata kaikkia pelinkehittäjiä pelisivun pudotusvalikon kautta, joten saat yhdellä klikkauksella näkyviin valitsemasi studion pelit.\nPledoon parhaisiin puoliin lukeutuu monipuolinen valikoima erilaisia maksutapoja, joiden joukossa on niin nettilompakoita, pankkikortteja kuin nettipankkimaksuja ja kryptovaluuttojakin. Suomalaisille pelaajille löytyy siis rutkasti vaihtoehtoja, joista monet ovat varmasti tuttuja nettikaupoista tai muilta nettikasinoilta.\nNettilompakoista tarjolla on esimerkiksi Skrill, Neteller ja Muchbetter, kun taas maksukorteista hyväksytään Visa, MasterCard ja etukäteen ostettava Paysafecard. Voit tehdä talletuksia nettipankkitunnuksillasi Trustlyn ja Rapid Transferin avulla.\nPledoo hyväksyy myös useita kryptovaluuttoja, joista mainittakoon bitcoin, litecoin, ethereum, dogecoin ja dai. Emme ihmettelisi, jos kasino lisäisi tulevaisuudessa vielä uusia kryptovaluuttoja listoilleen.\nNäitä perinteisimpiä maksutapoja käyttäessäsi minimitalletus yhdellä kertaa on 10 euroa, maksimiraja taas yltää 4 000 euroon asti. Minimikotiutus on 25 euroa ja maksimikotiutus 3 000 euroa. Kryptovaluutoilla minimitalletus on 1 euroa vastaava summa ja maksimikotiutus puolestaan 100 000 euroa.\nPledoon asiakaspalveluun voi ottaa yhteyttä joko lähettämällä sähköpostia osoitteeseen [email protected]. Chatissa erikoinen piirre on se, että chatti on vaihtoehtona vasta luotuasi pelitilin ja kirjauduttuasi sisään. Asiakaspalvelu auttaa kellon ympäri.\nVaikka asiakaspalvelu sinänsä onkin ystävällistä ja osaavaa, on siinä myös yksi heikkous: Pledoolla ei ole suomenkielistä asiakaspalvelua. Yhteyttä on siis otettava joko englanniksi tai venäjäksi.\nPledoo on myös täysiverinen mobiilikasino, ja peliautomaattien lisäksi sivustolta löytyy rutkasti livekasinopelejä. Pledoolla on myös VIP-ohjelma, jonka avulla myös Suomessa asuvat pelaajat voivat saada bonuksia.\nPledoon mobiilikasino toimii suoraan minkä tahansa puhelimen tai tabletin selaimessa, eikä kasino tällä hetkellä tarjoa Android- tai iOS-kasinosovellusta. Mobiilikasinon pelivalikoimassa ei ole moitittavaa, sillä myös puhelimella pääsee tuhansien kasinopelien pariin.\nPelitili ja kasinon sivusto toimivat oikeastaan täysin samalla tavalla myös mobiililaitteilla, joten saat täysipainoisen ja laadukkaan kasinokokemuksen myös puhelimella.\nPledoo live casino\nPledoon livekasino on kokemisen arvoinen, sillä se tarjoaa valtavan määrän interaktiivista peliviihdettä alan parhailta tekijöiltä. Voit pelata esimerkiksi Evolution Gamingin ja Pragmatic Playn livepelejä Pledoolla, mutta mukana on monia muitakin pelistudioita.\nMukana on pitkä lista kasinoiden klassisia pöytäpelejä, kuten ruletteja ja blackjackeja, mutta supersuosittuja game show -pelejä ei ole onneksi unohdettu. Pledoon valikoimasta löytyvät myös Evolutionin Crazy Time ja Gonzo’s Treasure Hunt sekä Pragmaticin Sweet Bonanza Candyland.\nPledoolla on kaikille pelaajille avoin VIP-ohjelma, jonka kautta myös Suomessa asuvat pelaajat voivat päästä nauttimaan bonuksista ja muista eduista. Uskollisuusohjelma perustuu pisteisiin, ja sen toimintaperiaate on hyvin yksinkertainen.\nTee talletuksia ja pelaa omia suosikkipelejäsi, kerää pisteitä ja muuta pisteet myöhemmin bonusrahaksi. Näin helppoa se on!\nOn monta hyvää syytä kokeilla Pledoo-kasinoa, kuten yli 4 000 pelin valikoima sekä monipuoliset maksutavat kryptovaluuttoineen päivineen. Suomessa asuvat pelaajat eivät ikävä kyllä voi lunastaa kasinon tervetuliaisbonuksia, mutta onneksi kaikki voivat ottaa ilon irti kasinon uskollisuusohjelmasta. Luo pelitili ja tutustu Pledoo-kasinoon itse!


Suomalaisen veturiteollisuuden vientimahdollisuudet\nViestiketju: Suomalaisen veturiteollisuuden vientimahdollisuudet\n18.10.2005, 10:03 #1\nEdesmenneen kotimaisen veturiteollisuuden vientimahdollisuuksia voisi vielä hieman kommentoida.\nEräs kirjoittaja oli vakaasti sitä mieltä, ettei dieselkaluston osalta voitu vientimahdollisuuksista edes haaveilla, koska niissä käytettiin lisenssioikeuksilla valmistettua tekniikkaa. Kuitenkin ruotsalaiset Nohab-veturit olivat lisenssituote jos mikä. Niissä koneisto ei ollut pelkästään GM:n suunnittelema vaan myös valmistama eli ruotsalaisten osuus oli selkeästi vaatimattomampi, kuin suomalaisten osuus Valmetin ja Lokomon tekemissä dieselvetureissa. Silti Nohab-veturit kävivät hyvin kaupaksi Norjaan, Tanskaan ja Unkariin.\nSuomalaisen sähköveturin vientimahdollisuuksista on toisaalta melkoisen rohkeaa tehdä johtopäätöksiä sillä perusteella, että ruotsalaiset saivat myytyä Rc-tekniikkaansa (ainakin) Norjaan, Itävaltaan, Yhdysvaltoihin ja Jugoslaviaan. ASEA oli ensinnäkin paljon nimekkäämpi ja vahvempi toimija, kuin kotimaiset tehtaat mutta on vielä muitakin syitä, jotka helpottivat ASEAn tilannetta merkittävästi.\nNorjassa ja Itävallassa oli sama raideleveys ja virtajärjestelmä kuin Ruotsissa, joten Rb/Rc-vetureista voitiin lähettää mallikappale sellaisenaan asiakkaan kokeiltavaksi ennen kaupan tekoa ja tätä mahdollisuutta todella myös hyödynnettiin. Kotimaisilla tehtailla ei olisi ollut tätä etua.\nYhdysvaltojen ja Jugoslavian osalta esteeksi olisivat melko varmasti nousseet jo yksinomaan poliittiset syyt. Jos Suomi olisi nöyryyttänyt neuvostoliittolaisia tilaamalla sähköveturit kotimaasta heidän tarjouksensa sijaan niin tuskin itänaapuri olisi millään niellyt enää sitä, että vetureita olisi kehdattu kaupata vielä SEV-maihin tai Yhdysvaltoihin.\nMODEDIT/kuukanko: Viesti on siirretty VR:n kalustoinvestointeja koskevasta viestiketjusta\nViimeisin muokkaaja vko; 24.04.2006 kello 09:51.\n18.10.2005, 10:56 #2\nKuitenkin ruotsalaiset Nohab-veturit olivat lisenssituote jos mikä. Silti Nohab-veturit kävivät hyvin kaupaksi Norjaan, Tanskaan ja Unkariin.\nJa jossakin länsi-Euroopassa valmistettiin mm. Belgiaa varten lähes samoja vetureita. Lisenssi niihin oli hankittu sekä GM:ltä että Nohabilta.\nSuomalaisen sähköveturin vientimahdollisuuksista on toisaalta melkoisen rohkeaa tehdä johtopäätöksiä sillä perusteella, että ruotsalaiset saivat myytyä Rc-tekniikkaansa (ainakin) Norjaan, Itävaltaan, Yhdysvaltoihin ja Jugoslaviaan.\nRb- ja Rc-tekniikkaa myytiin lisäksi Romaniaan, Intiaan ja Iraniin. Romaniassa Rb-vetureita valmistettiin lisenssillä Jugoslaviaan, Bulgariaan ja Kiinaan. Jugoslaviassa Rb-vetureita valmistettiin lisenssillä myös Romaniaan. Mikään Jugoslavian vetureista ei kai ollut Rc-veturia vastaava?\nMyös Romaniaan lähetettiin veturi kokeiltavaksi. Tämä veturi vain muutettiin eri sähköjärjestelmälle. Romaniassa, Bulgariassa, (ent.) Jugoslaviassa, Iranissa ja Yhdysvalloissa käytetään ratojen sähköistyksessä eri jännitettä ja taajuutta kuin Ruotsissa.\nJos Suomi olisi nöyryyttänyt neuvostoliittolaisia tilaamalla sähköveturit kotimaasta heidän tarjouksensa sijaan niin tuskin itänaapuri olisi millään niellyt enää sitä, että vetureita olisi kehdattu kaupata vielä SEV-maihin tai Yhdysvaltoihin.\nRomania oli SEV-maa, mutta osti investointihyödykkeensä lännestä: sähköveturit valmistettiin ASEAn lisenssillä, dieselveturit ALCon ja BBC:n lisenssillä. Jugoslavia sen sijaan ei ole ikinä ollut SEVin täysjäsen, ja tästä syystä on saanut varsin vapaasti (riskinä ollut lähinnä Neuvostoliiton invaasio) ostaa investointihyödykkeensä lännestä.\nLähteenä veturiasioissa on käytetty lähinnä webbisivustoa Svenska Ellok (saatavissa: http://hem.passagen.se/plf66/index.html).\n18.10.2005, 11:25 #3\nHuomiota onkin tosiaan kiinnitettävä siihen, että vakavasti otettavat sähköistyssuunnitelmat alkoivat tulla esiin 1930-luvulla, ja - kuinka ollakaan - koskivat silloin lähinnä Kannaksen ratoja, joille energiaa olisi ollut saatavissa Vuoksen vesivoimasta. Havainto strategisista syistä on myös olennainen, esimerkiksi Saksan sähköistyksestähän sota tuhosi suuren osan.\nMikään Jugoslavian vetureista ei kai ollut Rc-veturia vastaava?\nBalkanille myytiin vain Rb-sarjaa ja sen kuusiakselista vastinetta (vastaa Norjan El 15:ta).\nRomania oli SEV-maa, mutta osti investointihyödykkeensä lännestä: sähköveturit valmistettiin ASEAn lisenssillä, dieselveturit ALCon ja BBC:n lisenssillä. Jugoslavia sen sijaan ei ole ikinä ollut SEVin jäsenmaa, ja tästä syystä on saanut varsin vapaasti (riskinä ollut lähinnä Neuvostoliiton invaasio) ostaa investointihyödykkeensä lännestä.\nJugoslavian ja Suomen kauppaan Neuvostoliitolla tuskin olisi ollut mitään sanomista sen enempää kuin Suomen länsikauppaankaan. Jugoslavia osti lännestä jopa taistelulentokoneita, joten veturihankinta Suomesta olisi ollut ongelma vain täällä päässä. Sekä Romania että Jugoslavia olisivat olleet potentiaalisia ostajia suomalaistekniikalle, jännitekin on sama. Voi toki kysyä, olisiko Neuvostoliitto yrittänyt estää ostoksia täällä päässä, mutta loppujen lopuksi Suomen kaupasta vähintään 70 % suuntautui aina muualle kuin itänaapuriin.\nValmistaja oli belgialainen Franco Belge.\nJugoslaviassa Rb-vetureita valmistettiin lisenssillä myös Romaniaan. Mikään Jugoslavian vetureista ei kai ollut Rc-veturia vastaava?\nMuistelen, että Jugoslaviassa olisi ollut Rc2:een perustuvia vetureita mutta en ryhdy lähteiden puuttuessa tästä kiistelemään.\n18.10.2005, 11:55 #5\nAlunperin olivat kaikki Rb-vetureita. Jugoslavian hajoamisen jälkeen niitä on muutettu ja monet veturit ovat saaneet "tyristoriohjauksen" (vai onkohan kyseessä GTO- tai IGBT-ohjaus). Veturit saattavat siis nykyisin muistuttaa enemmän Rc- kuin Rb-veturia. En tarkkaan osaa sanoa, kun en tiedä Rb- ja Rc-vetureiden eroja.\nNykyisin noita entisiä Jugoslavian vetureita on ajossa Turkissa, jonne niitä on ostettu tai vuokrattu. Myös Saksassa KEG:llä on Romanialaisia vetureita, jotka on sovitettu toimimaan saksalaisella sähköistyksellä. Unkarissa GySEV on ilmeisesti vuokrannut entisiä CFR:n sähkövetureita (nykyinen omistaja on kai Softrans).\n18.10.2005, 12:20 #6\nNykyisin noita entisiä Jugoslavian vetureita on ajossa Turkissa, jonne niitä on ostettu tai vuokrattu. Myös Saksassa KEG:llä on Romanialaisia vetureita, jotka on sovitettu toimimaan saksalaisella sähköistyksellä.\nKyllä. KEG tosin teki konkurssin, en tiedä mitä vetureille kävi.\nEn tarkkaan osaa sanoa, kun en tiedä Rb- ja Rc-vetureiden eroja.\nKyllä tyristoriohjaus tai sen puute lienee suurin ero. Korit eroavat tietysti myös, ja ainakin Ruotsin Rb-vetureilla oli erilaiset suoritusarvot.\nRb: 3300 kW, 120 km/h, Rc: 3600 kW, 135-180 km/h, Rb:n ja 135 km/h välityksellä olevan Rc:n vetovoima suurin piirtein sama.\n18.10.2005, 12:24 #7\nTuo on varmaan totta. Kun katselin Vompatin antamaa linkkiä niin sehän oli tuo Jugoslavian sarja 441, joka minulla oli mielessä ja näyttää perustuvan tosiaan Rb-sarjaan eikä Rc:hen.\nJugoslavian ja Suomen kauppaan Neuvostoliitolla tuskin olisi ollut mitään sanomista sen enempää kuin Suomen länsikauppaankaan. Jugoslavia osti lännestä jopa taistelulentokoneita, joten veturihankinta Suomesta olisi ollut ongelma vain täällä päässä.\nTarkoitinkin kyllä, että siitä olisi tullut ongelmia nimenomaan Suomen päässä. Eihän Neuvostoliitto meinannut hyväksyä Suomeen länsimaista ydinvoimalaakaan ja lopuksikin vain puolueettoman Ruotsin toimittama tuli kysymykseen. Neuvostoliitolla oli siis aika paljonkin sanottavaa Suomen kauppasuhteisiin noihin aikoihin.\n18.10.2005, 15:32 #8\nTotta tuokin, kieltämättä. Tosin uskon NL:n vahtineen ennemmin juuri Suomen tuontia kuin vientiä, koska vain ensinmainitussa heillä oli oma lehmä ojassa.\n18.10.2005, 16:39 #9\nTosin uskon NL:n vahtineen ennemmin juuri Suomen tuontia kuin vientiä, koska vain ensinmainitussa heillä oli oma lehmä ojassa.\nMutta heillähän oli tässä veturikysymyksessäkin vahvasti oma lehmä ojassa, koska halusivat myydä Suomeen omaa veturiaan kuten sitten tekivätkin. Suomalaisen veturin menestyminen olisi kilpailuasetelmasta johtuen ollut noloa Neuvostoliiton kannalta, joten siinä mielessä myös vientikaupat olisivat voineet päätyä suurennuslasin alle.\n18.10.2005, 18:32 #10\nNeuvostoliitolla oli tavoitteensa, mutta eivät ne silti aina toteutuneet nekään. No, emme saa tietää, kuinka suomalaiselle sähköveturille olisi vientimarkkinoilla käynyt, jos se olisi kehitetty.\n21.10.2005, 20:06 #11\nKaikista erikoisin piirre Nohab -vetureiden invaasiossa lienee Unkarin Nohabit. Unkari kun kuului varsin kiinteänä osana itäisen naapurimme vaikutusalueeseen ja kas, Unkarin kiskoilla nähtiin Neuvostoliiton perivihollismaiseen eli ämerikkalaiseen lisenssiin perustuvia Nohab -dieseleitä.\nMuistuttaisin vielä, että Luxembourgissakin oli Nohab -vetureita. Sellainen lienee jopa museoitukin nykyään. (Ja CFL on ihan oikea rautatieyhtiö! )\n21.10.2005, 20:23 #12\nUnkarille tosin suotiin enemmän vapauksia kuin esimerkiksi DDR:lle. Olihan maassa esim. yksityisyrittäjyys sallittu, vaikkakin aivan ratkaisevasti rajoitetummilla aloilla kuin lännessä. Mutta Nohab-projektihan (Unkarin tyyppi M61) olikin loppujen lopuksi Neuvostoliitolle liikaa. Suuri ja mahtava kielsi jatkohankinnat ja määräsi Unkarin sen sijaan hankkimaan kalustoa heiltä (M62). Syystä taikka toisesta unkarilainen tyyppimerkintä tuli sittemmin myös vastaaviin kotimarkkinoille (NL:ään) toimitetuille vetureille.\n19.03.2010, 17:59 #13\nTämä topiikki on näköjään ollut viitisen vuotta "nukkumassa"\nOn maailma pikkuisen muuttunut näitten viimeaikaisten Allegro, Sapsan, Baltian Pohjoinen-Etelä fiksauksen, jenkkien valtion tukemien projektien, Kiinalaisten super junat yms yms yms.\nNyt kun tämä paperiteollisuus hommakin on mennyt vähän niin ja näin niin voisi kysyä seuraavaa:\nTietääkö kukaan pystyykö Suomi tarjoamaan mitään huippunopeita vetureita tai mitään nopeiden junien tekniikkaa? Onko osaamista ja alan valmistajia? Ja jos on niin onko ne mistään kotoisin?\nNyt kun joka paikassa puhutaan, että mikä olisi uusi kova myynti trendi suomelle ja mitä saataisiin myytyä niin nämä junat tuntuu olevan erittäin kuumaa hottia globaalisti.\nMinun mielestä tämä suurnopeus junat on ihan tässä vuoden sisällä noussut enemmän esiin monien projektien muodossa. Jos tämmöinen trendi jatkuu niin alalla voisi olla erittäinkin hyvät näkymät -> Edellyttäen siis, että lentoliikenteestä yritetään korvata junilla edes murto-osa.\nViimeisin muokkaaja vko; 20.03.2010 kello 07:55. Syy: turhat muotoilut poistettu\n19.03.2010, 18:33 #14\nOsaajien tulisi tietenkin mainostaa itse itseään, mutta sen voinee todeta, että Suomessa on yksi yritys joka valmistaa kiskokalustoa ja suunnilleen yksi isninööritoimisto, joka osaa suunnitella kiskokalustoa. Molemmat ovat peräisin Valmetista, jolle suomalainen suunnitelmatalous 1970-luvulla keskitti kiskokalustotuotannon. Ennen sitä Suomessa olivat Tampereella Tampella ja Lokomo jotka tekivät vetokalustoa kun taas vaunuja valmistivat Valtionrautateiden omat konepajat. Raitiovaunuja valmistivat Karia (joka on nykyään Sisu-Auton tehdas Karjaalla) sekä Suomen Autoteollisuus Helsingissä. Avoperävaunuja teki Hietalahden telakka ja umpiperävaunuja sekä sarjan moottorivaunuja teki tamperelainen Kaipio. Rautatievaunuja on menneisyydessä valmistanut muuta konepaja.\nVäitän, että suomalaisen vetokalustoteollisuuden tuhosi käytännössä se poliittinen taho, joka halusi sähköveturit tilattavaksi Neuvostoliitosta. Sittemmin onkin valmistettu ulkomaisin lisenssein tai ostettu ulkomailta suoraan. Syynä ei ole pelkästään pilkuntarkka EU:n kilpailusääntöjen noudattaminen, vaan myös asenteet aivan samaan tapaan kuin Sr1-vetureidenkin kanssa. Monien muiden EU-maiden esimerkki osoittaa, että kyllä kalusto hankintaan sieltä, mistä halutaan.\nSuurnopeusjunat eivät ole mitään nyrkkipajapuuhastelua, jota voi ryhtyä tekemään, jos vain sattuu kiinnostamaan. Rehellisesti sanoen väitän, että siitä kelkasta ei ole Suomessa pudottu, vaan ei siihen kelkkaan ole koskaan edes pyritty. Aika paljon on opettelemista, eikä opiskelun jälkeen ole kumminkaan yhtään kokemusta. Kiskokalustoala on lisäksi kohtalaisen kilpailtua ja markkinoita hallitsevat erittäin isot yritykset, joilla riittää tarvittaessa paukkuja pitää puoliaan markkinoilla.\nSanoisin niin, että jos kiskokalustobusines kiinnostaa, on helpompiakin teitä lähteä alalle kuin se kaikkein vaikein.\nViimeisin muokkaaja vko; 20.03.2010 kello 07:56. Syy: turhat muotoilut poistettu lainauksesta\n19.03.2010, 19:34 #15\nKommentoin vanhaan viestiin sen verran, että tokko neukkuhallinto sen kummemmin raapi päätään amerikkalaismallisen dieselin takia, korkeintaan oman teollisuuden menetetyn kaupan osalta. Neuvostoliitossahan valmistettiin länsimaisten mallien mukaan yhtä ja toista, lisenssillä ja ilman, tietokoneista mahdollisesti ydinpommeihin saakka. Propagandan vallitessa kaikki olivat tietysti vallankumouksen saavutuksia.\nSuomi ei ole suurnopeusjunien valmistamiseen senkään takia otollinen paikka, että täällä ei ole suurnopeusratoja eikä -liikennettä. Tuommoinen uusi tekniikka kehittynee usein jonkin edistyksellisen tilaajan ajamana. Täällä oli ensimmäinen GSM-puhelinverkko, ja siitä seurasi kaikenlaista.\nSaapi nähdä mitä Helsingin ratikkakaupoista seuraa, jos kaupunki valitsee Transtechin. Ratikoita maailmalla ostetaan, mutta hieman vaikea on kuvitella viimeksi melkein 30 vuotta sitten ratikan valmistaneen firman pärjäävän kilpailussa, vaikka saisivatkin Helsingistä referenssin.\n« Sisämaahan halutaan yöjunayhteyksiä | IC2-junien maksiminopeus nousee »


Vinstage - rakkaudesta vintageen - Pilviraitti - sisustusblogi\nVintage ja menneet vuosikymmenet näkyvät meillä kotona monella tapaa. Ne näkyvät pelkästään jo puitteissa, kun talo on vuodelta 1959. Sen aikakauden ratkaisut ja tilanjako on vahvasti läsnä. Tämän lisäksi muistoja menneiltä vuosikymmeniltä tuo kaikki lukuisat kirppislöytöni sekä saadut ja perityt tavarat.\nRakkauteni vintagea kohtaan syttyi, kun muutimme tähän taloon. Vähitellen aloin nähdä etenkin 50-60-lukujen huonekalujen ja esineiden kauneuden. Uudet esineet alkoivat vähitellen vaihtua kirppislöytöihin. Kaikki ei meilläkään sentään ole vanhaa, vaan olen yhdistellyt eri vuosikymmenten esineitä kotoisaksi ja kerrokselliseksi yhdistelmäksi.\nMuutaman viikon kuluttua on mahdollisuus päästä tutustumaan vintageen paremmin, nähdä livenä lukuisten liikkeiden valikoimaa, koeistua nojatuolit ja nähdä valaisimet omin silmin, kun Tampereen Hiedanrannassa järjestetään la-su 12.-13.8.2017 klo 11-17 ensimmäinen Vinstage. Vinstage on kodinsisustamiseen erikoistunut tapahtuma, jossa vintagen, vanhan designin ja antiikin lisäksi tarjolla on ripaus uutta ja käsintehtyä. Minulla on ilo toimia tapahtuman yhteistyöbloggaajana.\nTapahtuman näyttämönä toimii Tampereen Hiedanrannan historiallinen teollisuusmiljöö (Lielahdenkatu 10-12). Sen industrial-henkinen kulttuuritila Kuivaamo tulee tarjoamaan 2000 m2:n verran näyttelytilaa ja lisää myyntipaikkoja löytyy tehdasalueen ympäristöstä. Tapahtumaan on vapaa pääsy! Tarkempaa tietoa ja näytteilleasettajat löydät tapahtuman nettisivuilta, Facebookista tai Instagramista (@vinstage.fi). Instagramissa ja Facebookissa on myös menossa mahtava Vinstagen kirja-arvonta. Käy osallistumassa! :)\nTunnisteet: blogiyhteistyö, kirppislöytöjä, menovinkki, sisustus, vanhat tavarat, yhteistyö\nJaana Alila 17. heinäkuuta 2017 klo 12.30\nKiitos osuvasta kirjoituksesta! Onkin kiva nähdä millaisia poimintoja itse löydät messuannin joukosta =)\nTervetuloa kaikki mielenkiintoisesta sisustuksesta kiinnostuneet\n-Jaana & tiimi-\nP.s.löydätte pian lisää näytteilleasettajia ja kuvauksen ohjelmasta Vinstagen sivuilta!\nJaana Alila 17. heinäkuuta 2017 klo 12.31\nPilviraitti 17. heinäkuuta 2017 klo 16.10\nKiitos itsellenne! On mukava olla mukana. :) Odotan mielenkiinnolla ohjelmaa ja tietenkin itse tapahtumaa. :)


SJK pestasi pelaajia ja lainaa yhden miehen liigakilpailijalleen – nyt ovat selvillä myös akatemiajoukkueen valmentajat | Ilkka-Pohjalainen\nUrheilu Julkaistu 08.01.2021 15:21 (Päivitetty 08.01.2021 15:27)\nSuomen poikamaajoukkuepelaajat Nooa Laine ja Oliver Günes ovat tehneet kaksivuotiset pelaajasopimukset jalkapallon Veikkausliigassa pelaavan Seinäjoen Jalkapallokerhon kanssa.\nSJK;n tulokkaista Nooa Laine, 18, on JJK:n kasvatti ja pelipaikka on joko hyökkäyksessä, keskikentällä tai laidoilla.\nLaine edusti kausilla 2019 ja 2020 HJK:n reservijoukkue Klubi 04:sta. Hän pelasi yhteensä 26 ottelua miesten Kakkosessa ja teki niissä viisi maalia. Kaudella 2018 Laine pelasi JJK:n väreissä miesten Ykkösessä 15 ottelua vain 16-vuotiaana.\nMikkelissä joulukuussa vuonna 2002 syntynyt Oliver Günes on FC Espoon kasvatti ja pelannut enimmäkseen hyökkäävänä keskikenttäpelaajana.\nKaudella 2020 Günes pelasi FC Espoon paidassa miesten Kakkosessa 17 ottelua ja teki niissä viisi maalia. Viime keväänä Turkin pääsarjaseura Başakşehir kutsui hänet testileirille, mutta lopulta leiri peruuntui koronapandemian vuoksi.\nSiinä missä kaksi nuorta tulee SJK:hon, yksi poistuu, kun Aapo Kuivila siirtyy pääsarjaan nousseen AC Oulun pelaajarinkiin kauden 2021 kattavalla lainasopimuksella. Kuivila pelasi jo viime kauden lopussa Oulussa lainasopimuksella, tosin silloin OLS:n riveissä.\nSJK:n akatemiajoukkueen valmennuksesta miesten Kakkosessa vastaavat kaudella 2021 Brian Page, Toni Lehtinen ja oman peliuransa viime kauteen lopettanut Arttu Aromaa.\nSJK ei osallistu tänä vuonna A-nuorten eli U20-ikäluokan SM-karsintoihin. Voimat keskitetään Kakkosessa kesällä pelaavaan joukkueeseen, ja joukkue muodostetaan pääosin juuri U20-ikäryhmän pelaajista.\nOsa SJK:n U20-joukkueen pelaajista pelaa myös Nelosessa SJK-junioreiden joukkueessa, jonka tavoitteena on sarjanousu Kolmoseen.\nLähde: SJK:n tiedote ja verkkosivut


Virtuaalinen italianvinttikoirayhdistys? - Karvaturrit\n#1 Viesti Kirjoittaja Tuulia » La Heinä 12, 2008 6:01 pm\nOnkohan kyseistä liittoa ollut koskaan olemassa / onko kenelläkään tietoa asian tiimoilta? Itse omistan Yläkerran v-kennelin joka kasvattaa italiaanoja, ja olisin hyvin kiinnostunut perustamaan kyseisen liiton muutaman muun kanssa.\nIlmoitelkaapa tähän töpöön tai sähköpostiin anni-tuulia[at]netti.fi, mikäli löytyy kiinnostusta.\nToiminta voisi olla omasta mielestäni monipuolista. Esim. jonkinlaiset italiaanopäivät kerran vuodessa vaikkapa liiton syntymäpäivänä voisivat olla mielenkiintoinen idea. Lisäksi yhdistys voisi ottaa jäseniä, jotka saisivat oman jäsennumeron, ja jäsenmaksua W€lho-tilin omaaville esim. 26v€/vuosi. Se tietenkin vapaaehtoisena lisänä. Ei kuitenkaan unohdeta pentuvälitystä, valiolistaa ynnä muuta peruskamaa yhdistyksestä.\nYhdistys voisi järjestää kaikenkirjavaa toimintaa italiaanoille - näyttelyitä, agilityä, mitä nyt keksitäänkään. Vaan mielikuvitus on rajana mun kanssa liittoa tehdessä.\nLiittynyt: Ke Kesä 11, 2008 11:28 pm\nRe: Virtuaalinen italianvinttikoirayhdistys?\n#2 Viesti Kirjoittaja Saara » La Heinä 12, 2008 9:07 pm\nhömm. ensinnäkin. on hankala pitää pystyssä edes sellaista rotujärjestöä, jonka rodun edustajia on suhteellisen paljon virtuaalimaailmassa (aktiiviset kasvattaja/pentu/jalostusuroslistat, tapahtumiin pitäisi saada osallistujia yms), niin mieti tarkkaan onko järkevää perustaa yhdistystä joka ei luultavasti tulisi olemaan jymymenestys.\n// ylipäätään en ole oikein koskaan ymmärtänyt mikä järki virtuaalisilla rotujärjestöillä on\n#3 Viesti Kirjoittaja Kettu » Ma Heinä 14, 2008 1:44 pm\nSaara, virtuaalisten rotujärjestöjen perimmäinen tarkoitus on yrittää lisätä kyseisen rodun kantaa virtuaalimaailmassa, järjestää tapahtumia ja antaa kiinnostuneille lisäinformaatiota rodusta. Toimivan rotuyhdistyksen sivuilta voit myös löytää kiinnostavat pentueet ja jalostusurokset. Jotkin rotujärjestöt pitävät myös yllä oman rotunsa epävirallista rekisteriä, josta voi helposti bongata rodun noin-lukumäärän ja sukupuolijaon. Esimerkiksi italiaanoyhdistykselle rata- ja maastojuoksut voisivat olla varsinainen vetonaula - niitä kun nykyään järjestetään kovin vähän, vaikkakin virtuaalimaailman vinttikoirakanta on varsin suurehko. Mikäli et tue virtuaalisten rotujärjestöjen ylläpitoa, tuetko niitä myöskään irl-maailmassa?\nEn itse ole valitettavasti kiinnostunut yhdistyksen ylläpidosta, mutta olisin valmis tukemaan sen toimintaa Colinin ja Tomun voimin.\n#4 Viesti Kirjoittaja Mallaskoala » Ma Heinä 14, 2008 4:27 pm\nItskupitskusia taitaa olla aika vähän nyt, eli toiminnan järjestäminen ym. saattaa alkaa puuduttaa pidemmän päälle kun osallistujia on tyyliin aina ne samat 5kpl (taitaa niitä vähän enempi olla, mut anyway), mutta mikä ettei. Molemme Zinnwaldin kanssa tekemässä voittoisaa come backia, eli kohta itskupitskut valtaavat taas maailman nii.\n#5 Viesti Kirjoittaja Tuulia » To Heinä 17, 2008 11:33 am\nOlen Ketun kanssa varsin samaa mieltä, haluaisin kasvattaa rodun kantaa virtuaalimaailmassa ja järjestää vinttareille toimintaa, johon ei ehkä aina VVUL:in kisakalenterissa törmää.\nJonna, tuohon olen varautunut, tiedän ettei näitä italiaanoja todellakaan ole kovin paljoaa virtuaalimaailmassa. Hienoa, jos saataisiin uusia vinttarikennuja pystyyn! ^^\n#6 Viesti Kirjoittaja Mallaskoala » To Heinä 17, 2008 11:36 am\nJoo no Zinnwaldin kanssa ei kyl voida puhua uudesta :D Oliskos 2005 kun sen jo perustin... Mut kohta me ollaan zinniläisten kans taas joka paikassa teidän muiden riesana :D\n#7 Viesti Kirjoittaja Tuulia » Pe Heinä 18, 2008 5:07 pm\nHyvä että ootte. :--D


Seuran historia | Kalastus ja metsästysseura Vaajakosken Koukku ja Paukku\nVuosi 2009 on seuran historiassa juhlavuosi. 2009 tulee kuluneeksi 60-vuotta seuran perustamisesta ja juhlavuoden kunniaksi tullaan järjestämään erillinen juhlatilaisuus. Ensimakua seuran historiasta voi lukea seuraavasta Raimo Saikkosen kirjoittamasta historiikista.\nKalastus- ja metsästyskerho Koukku ja Paukku ry:n historia\nTämä historiikki on allekirjoittaneen ja haastateltujen henkilöiden muistikuviin koottu, kylläkin pöytäkirjoihin nojautuva kertomus Koukun ja Paukun 60 -vuotiselta taipaleelta. Historiikki on katsaus eri ajanjaksoille tyypillisistä toimintamuodoista ja harrastuksista kerhon puitteissa.\nToisen maailmansodan melskeistä vapautunut kansakunta oli lähtenyt innolla jälleenrakennustoimiin yhteiskunnan kaikilla eri sektoreilla. Rajan taakse jääneet, kotinsa menettäneet siirtokarjalaiset, vilkkaan ja osallistuvan luonteensa mukaisesti, antoivat oman piristävän lisänsä myös keskisen Suomen kulttuurielämälle. Sodan jälkeiset vuodet olivat erilaisten yhdistysten, seurojen ja kerhojen perustamisen kulta-aikaa.\nNiinpä eräänä maaliskuun iltana, lähes 60 -vuotta sitten kokoontui joukko Vaajakoskelaisia kala- ja metsämiehiä SOK:n kerhohuoneistossa neuvottelemaan mahdollisesti perustettavasta kalastus- ja metsästyskerhosta. Kokouksen avauksen ja alustuksen suoritti sosiaalipäällikkö Jorma Ruissalo. Puheenjohtaja toimi tehtaanjohtaja Armas Rantahalme ja sihteerinä hinnoittelija Ilmari Kokkonen. Yksimielisesti nämä 23 innokasta erämiestä päättivät perustaa Vaajakoskelle SOK:n metsästys- ja kalastuskerhon. Kerhon puheenjohtajaksi valittiin yksimielisesti DI Reino Kalari ja johtokunnan jäseniksi työnjohtaja Aarne Kankkunen ja työmiehet Toivo Vuorenmaa sekä Matti Ohukainen. Talvionginta otettiin heti ohjelmaan ja ensimmäisistä ongintakilpailuista ilmoitti Neijos Kalle jo kokouksen aikana. Kerhon nimeksi annettiin kohta sen perustamisen jälkeen SOK:n Vaajakosken tehtaitten kala- ja metsämiesten kerho Koukku ja Paukku. Kerhon tarkoituksena oli alusta lähtien järjestää jäsenilleen, SOK:laisille erilaisia vapaa-ajanvietto- ja virkistymismahdollisuuksia. Tärkeimpiä toimintamuotoja silloin olivat voimaperäinen kalanviljely ja siihen liittyvänä veden viljan korjaaminen eri muodoissaan, majaretkeily, talkootoiminta sekä yhteiset retket koppiautolla ja laivalla.\nAlkuaikoina kerholla oli kolme majaa. Leppävedellä oli Oravasaaren ja Suolisaaren majat ja Keski-Päijänteellä Vuoritsalon maja, joka myöhemmin tunnettiin Vaherin majana. Majaretkeily oli vilkasta. Vuoritsalon maalle tehtiin laivalla yhdistettyjä marja- ja kalaretkiä. Kalamiesten veneiden killuessa pitkänä letkana laivan perässä. Koppiautolla tehtiin talvisaikaan onkiretkiä ympäri maakuntaa eri kalastuskohteisiin. Syksyllä käytiin samalla kyydillä marjassa ja myös metsästysretkiä tehtiin, vaikka omaa metsästysaluetta ei kerholla vielä ollut. Koppiauto oli joku SOK:n kuljetusosaston kuorma-autoista, lavalla erillinen, lujasti kiinni köytetty faneerivalmisteinen koppi, jossa oli pituussuunnassa penkit molemmilla sivuilla ja keskellä. Peräpäässä oli pienet pariovet, joista kulku tapahtui. Koppiin sai ottaa 29 henkilöä ja kuljettajana toimi joku SOK:n ammattikuskeista. SOK antoi auton ja bensat yhteisretkille.\nJos olivat KoukkuPaukkulaiset kovia kalamiehiä, pitivät he myös hyvää huolta kalavesistään. SOK:lla oli vesivoimalan alakerrassa oma kalanpoikashautomo, jota uskotut kerholaiset hoitivat.\n1950 -luvulla haudottiin vuosittain jopa kymmeniä litroja siian mätiä. Tieto vuodelta 1959 kertoo, että 8 vuoden aikana oli lähivesiin istutettu Koukun ja Paukun toimesta yli 8 miljoonaa vastakuoriutunutta siianpoikasta. Reino Kalarin lähes yhdeksän vuotta kestänyt puheenjohtajakausi päättyi hänen menehtyessään sairaskohtaukseen tammikuun 8. päivänä 1958 SOK:n konttorirakennuksen palon yhteydessä.\nKerhon uudeksi puheenjohtajaksi valittiin ins. Esko Laitinen. Hänen puolitoista vuotta kestänyt toimikautensa oli vilkkaan toiminnan aikaa. Monenlaisista kerholaisia koskettavista asioista hän laati taitavia kirjelmiä ja anomuksia eri viranomaisille. Erikoisesti Laitista kiinnosti kalanviljely. Siian ohella otettiin ohjelmaan järvitaimenen viljely. 1958 syksyllä istutettiin ensimmäiset 20 000 vastakuoriutunutta taimenen poikasta vesistöön. Samana keväänä rakennettiin Kissakoskeen kaksiosainen kalankasvatusallas ja aloitettiin Poronmajan rakentaminen. Alkukesästä muutti Esko Laitinen pois paikkakunnalta ja kesäkuussa valittiin mainosjohtaja Eero Konttinen kerhon uudeksi puheenjohtajaksi. Kesän aikana rakennettiin Poronmaja talkootyönä SOK:n antaman huomattavan avustuksen turvin valmiiksi. Oravasaaren majasta oli luovuttava vuokrasopimuksen lakattua.\nVuoden 1960 alkupuolella solmittiin metsästysalueesta vuokrasopimukset Leivonmäen kunnan Rutalahdessa sijaitsevasta Kurkijärven valtionmaasta sekä muutamista yksityisten omistamista alueista. Metsästysmaa oli noin 1300 ha suuruinen. Riistaa alueella oli runsaasti ja saman vuoden syksyllä kaatuivat ensimmäiset 2 lupahirveä. Kalanviljelytoiminta oli edelleen voimaperäistä, vaikka vesien likaantuminen huolestutti kalamiehiä. Päälikaajaksi nimettiin kemiallinen tehdas Äänekoskella. Vuonna 1961 talven aikana kuoli suurin osa hautomoista kuoriutuneista taimenen ja siian poikasista. Vuonna 1962 tuli kerhon johtoon ins. Erkki Mäkinen. Virran veden laatu huononi edelleen ja hautomon poikastappiot olivat sitä luokkaa, että hautomon toiminta jouduttiin lopettamaan ja jäljelle jääneistä poikasista osa vietiin Simunaan ja osa Kissakoskeen kasvamaan. Tämän seurauksena loppuivat siian istutukset kerhon toimesta lähes tyystin. Vuoteen 1971 asti pyydettiin vielä kututaimenia. Mäti haudotettiin Huopanan tai Simunan hautomoissa, jatkokasvatuksen tapahtuessa Kissakosken altaassa.\nVuonna 1974 alkoi yhteistoiminta Laukaan keskuskalanviljelylaitoksen kanssa. Seura sai vuosittain taimenen poikasia kasvatussopimuksella, johon sisältyi istutusvelvoite. Vuonna 1978 kunnostettiin vesivoimalan kupeella, kalahissin vieressä oleva allas kasvatusaltaaksi ja seura pystyi ottamaan suurempia poikaseriä kasvatettavaksi. Vuodesta 1959 vuoteen 1987 oli kerhon toimesta istutettu itsekasvatettuja taimenepoikasia lähes 80 000 kappaletta, joista yksivuotiaita tai kesänvanhoja 26 000 kappaletta, kaksivuotiaita tai kaksikesäisiä 45 000 kappaletta ja kolmevuotiaita tai kolmikesäisiä 6 500 kappaletta.\nPalaamme vuoteen 1963. Keväällä Erkki Mäkinen vaihtaa paikkakuntaa ja loppuvuoden heiluttaa puheenjohtajan nuijaa insinööri Aarno Hulkkonen. Vuodesta 1964 vuoteen 1966 oli puheenjohtajana insinööri Paavo Laakkonen.\nVuonna 1966 myytiin Suolisaaren maja.\nAarno Hulkkonen tuli uudelleen kerhon johtoon vuonna 1967. Samana vuonna vuokrattiin Kynsiveden maja Kymin uittoyhdistykseltä. Hulkkosen kausi kesti vuoteen 1970. Vuonna 1971 aloitti nelivuotisen johtajakautensa mainosjohtaja Heikki Hietikko. Vuosina 1975 ja 1976 oli puheenjohtajana Mauno Huttunen. Vuosi 1975 oli merkittävä vuosi, kun Koukku ja Paukku liittyi Suomen Kalamiesten Keskusliiton Keski-Suomen piirin jäsenseuraksi.\nVuonna 1976 myytiin Vaherin maja, kun tontin vuokrasopimusta ei Jämsän kaupunki enää uusinut.\nVuonna 1977 otti kerhon ohjat työnjohtaja Raimo Saikkonen. Samana vuonna muutettiin kerhon sääntöjä niin, että myös SOK:lta eläkkeelle jääneet voivat olla kerhon jäseniä. Vuonna 1979 ilmoitettiin kerho yhdistysjäsenrekisteriin ja uudeksi nimeksi annettiin kalastus- ja metsästyskerho Koukku ja Paukku ry. Uudet säännöt laadittiin ja perustettiin nuorisojaosto. Samana vuonna vietettiin kerhon 30 -vuotisjuhlat ja syksyllä ehdittiin kaataa vielä ennätysmäärä, 10 kappaletta, hirviä nurin.\n1981 keväällä aloitettiin nuorten "Panda" -pilkkikilpailut. Seuraavana vuonna uusittiin Poronmajan tontin vuokrasopimusja majaa korjattiin ja laajennettiin. Vuoden 1983 ajan hoiti puheenjohtajan tehtäviä Markku Toiviainen. Poronmajan saneeraus valmistui ja kerholle saatiin uusi hihamerkki ja standaari (viiri). Yhden välivuoden jälkeen Saikkonen jatkoi puheenjohtajana. Kerhon sääntöjä muutettiin niin, että paikkakunnalla asuva pääsee kerhon jäseneksi. SOK:n lopetellessa teollista toimintaansa Vaajakoskella, vaihtuivat myös virran omistussuhteet. Sitkeiden neuvottelujen tuloksena saatiin aikaan sopimus kalastusoikeuksista Suur-Savon Sähkön ja Vaajavirran kalastuskunnan kanssa. Kynsiveden maja ostettiin ja velkaa jouduttiin ottamaan 60 00 markkaa. Vuoden 1986 keväällä pyydettiin ja markkinoitiin ennätysmäärä kuoreita velan lyhentämiseksi. 1987 kerho liittyi Suomen Metsästäjäliiton Keski-Suomen piirin jäseneksi ja Raimo Saikkosen kymmenen vuotta kestänyt puheenjohtajakausi päättyi. Vuoden 1988 alusta otti kerhon peräsimen Pauli Jääskeläinen. Samana vuonna vaihdettiin Kynsiveden maja sen läheisyydessä sijaitsevaan tukevaan hirsimökkiin, joka ristittiin Jänismajaksi. Taitavien neuvottelujen yhteydessä hävisivät myös kerhon velat vaihtokaupan yhteydessä. Vuoden 1989 juhannukselta saatiin uusi maja jäsenistön käyttöön, kun se oli ensin talkoovoimin kunnostettu ja sähköistetty sekä rakennettu uusi ulkorakennus. Syksyllä vietettiin kerhon 40 -vuotisjuhlat.\nKerhon johtoon valittiin vuoden 1991 alusta liikkeenharjoittaja Jouko Mustalampi. Samana vuonna loppui pienriistan metsästys Rutalahden metsästysalueella, kun valtaosa maista meni luonnonsuojelualueeksi. Hirvenmetsästys kuitenkin sallittiin vielä. Vuonna 1992 hankittiin kerholle mikrotietokone. Vuonna 1994 kerho teki kaupat 32 m² toimisto- ja kerhohuoneistosta SOK:n kiinteistöosaston kanssa noin 32 00 markan hinnasta. Huoneiston velkaosuus noin 64 000 markkaa suoritettiin vuonna 1995 keväällä. Maksu tapahtui pääosin SOK:n kiinteistöosastolle tehdyillä höyryputkien purkutalkoista saaduilla varoilla. Vuoden 1996 alusta puheenjohtajan tehtävään valittiin Janne Mäkinen. Hän toimi puheenjohtana vuoteen 2002 saakka. Vuodet 2003 ja 2004 puheenjohtajan paikalla istui Harri Sainio. Tämän jälkeen Mäkinen tuli uudestaan puheenjohtajaksi vuosiksi 2005 ja 2006. Janne piti puheenjohtajakauden aikanaan myös kalastustarvikekauppaa Vaajakosken keskustassa. Sieltä saivat seuran jäsenet ottiuistimet Vaajavirtaan ja verkkomiehet Jannen käsinpauloitetut verkot. Kerhon nykyinen puheenjohtaja on Kimmo Hartikainen. Hän on järjestyksessään 15. kerhon puheenjohtaja.\nKerhon kehitys alkuvuosien noin 100 jäsenen henkilökuntakerhosta nykyiseksi vajaan viidensadan jäsenen paikkakuntakerhoksi on ollut mullistusten aikaa. SOK suurena, monialaisena työnantajana alkoi luopua teollisuuslaitoksistaan Vaajakoskella 1980 -luvun puolivälin jälkeen. Vähitellen ovat SOK:n jättämät tilat täyttyneet erikokoisista uusista yrityksistä ja Vaajakoski voi tänä päivänä hyvin. Koukun ja Paukun jäsenkunnan kehitykseen eivät lama ja työttömyys ole pahemmin vaikuttaneet. Jäsenmäärä on ollut tasaisessa kasvussa.\nKerhon toiminnassa on leimaa antavana ollut jaostojen voimakas toiminta. Kerholla on tällä hetkellä kolme jaostoa; nuoriso-, kalastus- ja metsästysjaosto. Aiemmin 1990 -luvun loppupuolella ja 2000 -luvun taitteessa kerholla oli myös perhojaosto, jonka toiminta oli hyvin aktiivista. Aiemmin erikseen toimineet kalastus- ja virtajaostot on sittemmin yhdistetty pelkäksi kalastusjaostoksi.\nTuhannet ovat ne talkootunnit, jotka on kerhon hyväksi ja omaksi iloksi tehty.\nNuorisotoiminta on aiemmin ollut erittäin vilkasta, kiitos erittäin aktiivisten vetäjien. Nuorisojäsenten määrä on vuosittain vaihdellut 60 ja sadan välillä. Viime vuosina nuorisojäsenten määrä on ollut hieman kuitenkin laskussa. Sydäntalvella pidetään nuorille kerhoiltoja kerran viikossa ja erilaisia tapahtumia ja kilpailuja järjestetään läpi vuoden.\nVaajavirta on taimenine ja muine arvokaloineen suuren kiinnostuksen kohteena. Niinpä virtakalastuksen vuosilupia myydäänkin jäsenille noin 200 kappaletta ja päivälupia ulkopuolisille suurinpiirtein saman verran vuosittain.\nIstutukset ovat pääosin olleet pyyntikokoista järvitaimenta. Viime vuosina istutuksia on tehty myös yhä enenevissä määrin poikasistukkailla, jolla pyritään palauttamaan Vaajavirtaan edes osa sitä taimenkannan loistokkuutta, mikä ennen vesien saastumista Vaajakoskessa oli. Lähitulevaisuudessa onkin tarkoitus aloittaa uudelleen perinteinen taimenen poikasten kasvatus vanhassa kalahissiuomassa. Istutusten avulla on virtaan saatu kotiutettua myös kohtuullisen vahva harjuskanta.\nAlusta alkaen ohjelmassa ollut kilpailutoiminta ansaitsisi ihan oman lukunsa. Pilkkimisestä se alkoi. Myöhemmin tuli mukaan kesälajeja; soutu-, virveli- ja uistelukilpailut. Metsämiehet kilpailevat ampumalajeissa. Pilkki- ja onkikisoissa on menestystä tullut eri yhteisöjen ja ammattiliittojen sekä piirin ja SM -kilpailuissa. Seuraottelut ovat olleet kuin suolana sopassa.\nArvokasta on ollut yhteistoiminta Suomen Vapaa-ajan kalastajien keskusjärjestön (aikaisemmin Suomen Kalamiesten Keskusliitto), Keski-Suomen kalamiespiirin, Metsästäjäin Keskusliiton Keski-Suomen piirin, naapuriseurojen ja eri yhteisöjen kanssa.\nKoukun ja Paukun sekä taloudellinen että toiminnallinen asema on vakaa. Aina on löytynyt vastuunkantajia eri tehtäviin ja toivottavasti näin tulee olemaan tulevaisuudessakin.\nAllekirjoittanut on saanut olla mukana vajaat 60 vuotta. Tässä toiminnassa saa paljon ystäviä, eikä vapaa-ajan ongelmia ole. Kerho on yhdistävä voima, joka eri ammattiryhmistä kerää ihmisiä mielenkiintoisten ja terveiden harrastusten pariin.\nKalastus- ja metsästyskerho Koukku ja Paukku ry:n historiikin on kirjoittanut seuran pitkäaikainen jäsen Raimo Saikkonen.