TURUN JA KAARINAN PÖYTÄKIRJA 3/2007 SEURAKUNTAYHTYMÄ Yhteinen kirkkoneuvosto kirkkoneuvoston kokoushuone, Eerikinkatu 3 A - PDF\nTURUN JA KAARINAN PÖYTÄKIRJA 3/2007 SEURAKUNTAYHTYMÄ Yhteinen kirkkoneuvosto kirkkoneuvoston kokoushuone, Eerikinkatu 3 A\nDownload "TURUN JA KAARINAN PÖYTÄKIRJA 3/2007 SEURAKUNTAYHTYMÄ Yhteinen kirkkoneuvosto 8.2.2007 50. kirkkoneuvoston kokoushuone, Eerikinkatu 3 A"\n1 YHTEISEN KIRKKONEUVOSTON KOKOUS :t Aika torstai klo Paikka kirkkoneuvoston kokoushuone, Eerikinkatu 3 A Läsnä Heikola Rauno puheenjohtaja Ainasoja Merja varapuheenjohtaja Hlavatý Jari jäsen Isotalo Seppo jäsen Knuts Lars Runar jäsen Korhonen Pentti jäsen Nappu Juha jäsen Saksa Kirsti jäsen von Schöneman Arja jäsen Kaituri Heli varajäsen Huovinen Pentti kv:n pj, poistui klo Nieminen Mikko kv:n vpj Hirvonen Martti kirkkoherra, saapui klo Järvensivu Jukka kirkkoherra Kuoppala Tatu vt. kirkkoherra Lehikoinen Jouni kirkkoherra Mäntylä Heikki kirkkoherra Norvasuo Tuomo kirkkoherra Rinne Heimo kirkkoherra, poistui klo Fager Mia Heino Paula Hurme Hannu Kaisti Aapo Kallio Hannu Kosola Seppo lakimies, sihteeri tiedotuspäällikkö yhteisten työmuotojen johtaja talous ja suunnittelujohtaja hallintojohtaja kiinteistöjohtaja Poissa Lahti Marika jäsen Sepponen Eero kirkkoherra Vahtola Pirjo kirkkoherra 60 KOKOUKSEN AVAUS Puheenjohtaja avaa kokouksen. Puheenjohtaja avasi kokouksen.\n2 KOKOUKSEN LAILLISUUS Kn toteaa kokouksen laillisuuden. Kokous todettiin lailliseksi. 62 KOKOUKSEN PÄÄTÖSVALTAISUUS Kn toteaa kokouksen päätösvaltaisuuden. Kokous todettiin päätösvaltaiseksi. 63 ESITYSLISTAN HYVÄKSYMINEN Kn hyväksyy kokouksen esityslistan. lista hyväksyttiin. 64 PÖYTÄKIRJAN TARKASTAJIEN VALINTA Kn valitsee pöytäkirjan tarkastajat. Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Merja Ainasoja ja Jari Hlavatý. 65 ILMOITUSASIAT 1. Turun arkkihiippakunnan tuomiokapitulin päätöksiä koska yhteinen kirkkoneuvosto on :n 584 kohdalla valinnut pastori Paula Hartmanin yhteiskunnallisen työn osa aikaisen (50 %), tilapäisen viranhaltijan tehtävään kalenterivuodeksi kerrallaan lukien, tuomiokapituli on määrännyt hänet ko. virkaan ehdolla, että Porvoon hiippakunnan tuomiokapituli antaa määräykseen suostumuksensa (H 37) tuomiokapituli on määrännyt pastori Hanna Vuorion Paattisten seurakunnan seurakuntapastorin viransijaiseksi ajalle (50 % H 35). Ilmoitus taloustoimistolle. 2. Martinseurakunnan seurakuntaneuvoston päätöksiä\n3 seurakuntaneuvosto on :n 12 kohdalla päättänyt myöntää nuorisotyönohjaaja Lena Sundénille perhevapaata ajalle seurakuntaneuvosto on :n 13 kohdalla valinnut medianomi Jaana Ranta ahon (H 25) nuorisotyönohjaaja Marjaana Erkamaan viransijaiseksi ajalle ja nuorisotyönohjaaja Niina Kilpeläisen nuorisotyönohjaaja Lena Sundénin (H 28) viransijaiseksi viransijaisuuksia seuraavin palkkaeduin 3. Pöytäkirjoja atk toimikunnan pöytäkirja nro 9/ lähetystyön toimikunnan pöytäkirja nro 1/ Pöytäkirjojen johdosta ei ole huomautettavaa. Kn merkitsee ilmoitusasiat tiedokseen. hyväksyttiin. Hallintojohtajan asiat 66 KIRKKOHALLITUKSEN YLEISKIRJE NRO 2/2007 Yleiskirjeen aiheena on seurakuntien omaisuuden tai hautausmaalla sijaitsevan yksityisen omaisuuden tahallinen vahingoittaminen. Yleiskirje kuuluu seuraavasti: Kirkkohallitus pyysi seurakuntia yleiskirjeellä 12 / 1999 ilmoittamaan seurakuntien omaisuuteen tai hautausmaalla sijaitsevaan yksityiseen omaisuuteen kohdistuvasta vahingoittamisesta tai vahingoittamisella uhkaamisesta. Pyyntö johtui poliisin toiveesta saada tietoja aatteellisesti motivoidun rikokseen tai sen valmisteluun liittyvän toiminnan kartoittamiseksi ja mahdollisten ennalta ehkäisevien toimien perusteeksi. Myöhemmin tuhopolttoyritysten ja hautakivien kaatamisen aalto vaimeni ja myös havaintojen kartoittaminen lopetettiin.\n4 Nyt on jälleen tarpeen kerätä tietoja havainnoista, jotka voivat olla yhteydessä tahalliseen vahingoittamiseen. Tietojen keräämisen ja tapausten kartoittamisen tarkoitus on selvittää syitä tahalliseen vahingoittamiseen. Syiden selvittäminen taas saattaa antaa mahdollisuuden estää tulevia vahinkoja. Vahingon tai sen yrityksen tahallisuutta voi olla vaikea varmasti päätellä. Siksi ilmoitusta toivotaan sellaisistakin tapahtumista tai havainnoista, joissa vahingoittamisen tahallisuus on vain yksi mahdollisuus muiden mahdollisuuksien joukossa. Ilmoituksen tekemistä toivotaan myös havainnoista, jotka koskevat taloudelliselta merkitykseltään vähäisiä vahinkoja tai pelkiksi yrityksiksi, valmisteluksi tai uhkaukseksi jääneitä tapahtumia. Koska kyseessä ei ole rikosilmoitus tai esimerkiksi vakuutuskorvaushakemus ja annettuja tietoja käsitellään luottamuksellisina ja vain yleisten johtopäätösten tekemiseksi, voi ilmoitukseen sisältyä myös seikkoja, joiden toteennäyttäminen voisi olla vaikeaa ja seikkoja, joiden liittyminen havaintoon voi olla epävarmaa. Havainnosta voi ilmoittaa vapaamuotoisella kirjeellä tai sähköpostiviestillä osoitteeseen: Eero Raatikainen, Kirkkohallitus, PL 185, Helsinki. Kn merkitsee Kirkkohallituksen yleiskirjeen nro 2 / 2007 saaduksi. Ilmoitus toimenpiteitä varten lakimiehelle ja kiinteistötoimistolle. hyväksyttiin. 67 KIRKKOHALLITUKSEN YLEISKIRJE NRO 3 / 2007 Yleiskirje koskee vuoden 2006 taloustilastojen lähettämistä Kirkkohallitukselle. Kirkkohallitus kokoaa vuosittain kaikilta seurakuntatalouksilta taloustiedot lomakkeilla A7 A9. Taloustietojen tarkoituksena on välittää tietoa seurakuntien taloudesta seurakuntalaisille ja kirkon eri sidosryhmille. Näiden tietojen perusteella tehdään myös tärkeitä seurakuntia koskevia päätöksiä ja jaetaan toiminta avustukset. Lomakkeilla A7 ja A9 annetaan seurakuntien taloutta, hautainhoitorahastoa sekä metsätalous ja maankäyttöä koskevat tilastotiedot. Tiedot on toimitettava mennessä sähköisesti KIEKKO verkon kautta Tilastot sivuilta löytyy myös sähköisen tiedonsiirron opas Sertika sähköinen tiedonsiirto.\n5 Kn merkitsee Kirkkohallituksen yleiskirjeen nro 3 / 2007 saaduksi. Ilmoitus toimenpiteitä varten kiinteistötoimistolle ja taloustoimistolle. hyväksyttiin. 68 KiEL PALVELUSSUHDEILMOITUSTEN MUUTOKSET JA OHJEET Kirkon keskusrahasto on lähettänyt Suomen evankelis luterilaisen kirkon palvelussuhderekisterin ilmoitusohjeet ja ohjeet web palvelussuhderekisteröinnistä. Ohjeet koskevat käytännön toteutuksessa huomioitavia muutoksia, jotka aiheutuvat uudistuksista KiEL eläkemaksujen määräytymisessä ja vuonna 2007 voimaan tulevista uudistuksista eläkelaissa ja palvelussuhderekisteröinnissä. Muutoksista on tiedotettu aikanaan Kirkkohallituksen yleiskirjeellä 32 / 2004 ja yleiskirjeellä 26 / Kirkon keskusrahaston ohjeet sekä Kirkkohallituksen yleiskirjeet 32 / 2004 ja 26 / 2006 ovat nähtävissä kirkkoneuvoston kokouksessa. Kn merkitsee Kirkon keskusrahaston ohjeet saaduksi. Ilmoitus toimenpiteitä varten lakimiehelle ja taloustoimistolle. hyväksyttiin. 69 KIRKKOVALTUUSTON KOKOUKSEN PÄÄTÖSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 1 Kokouksen avaus Ei toimenpiteitä. 2 Kokouksen laillisuus Ei toimenpiteitä. 3 Kokouksen päätösvaltaisuus Ei toimenpiteitä. 4 Pöytäkirjan tarkastajien ja ääntenlaskijoiden valitseminen\n6 Ei toimenpiteitä. 5 Ilmoitus seurakuntavaalien tuloksista Ei toimenpiteitä. 6 Kirkkovaltuuston puheenjohtajan valitseminen vuosiksi Kirkkovaltuusto valitsi yksimielisesti puheenjohtajakseen vuosiksi yksimielisesti professori Pentti Huovisen. Ilmoitus valitulle. 7 Kirkkovaltuuston varapuheenjohtajan valitseminen vuosiksi Kirkkovaltuusto valitsi yksimielisesti varapuheenjohtajakseen vuosiksi lehtori Mikko Nieminen. Ilmoitus valitulle. 8 Puheenjohtajan vaihdos Ei toimenpiteitä. 9 Vaalilautakunnan asettaminen vuosiksi toimittamaan suhteellisia vaaleja kirkkovaltuustossa Kirkkovaltuusto asetti keskuudestaan toimikaudekseen suhteellisten vaalien toimittamista varten vaalilautakunnan, johon valittiin kolme varsinaista ja kolme varajäsentä, Hlavatýn toimiessa kokoonkutsujana ennen järjestäytymistä: varsinaiset jäsenet. hovioikeudenneuvos Kim Fröman toimitusjohtaja Jari Hlavatý OTK Petra Määttänen varajäsenet: hallintojohtaja Raimo Uusikartano matkailuneuvoja Arja von Schöneman suunnittelupäällikkö Juha Nappu Ilmoitus valituille.\n7 Kirkkoneuvoston varapuheenjohtajan valitseminen vuosiksi Kirkkovaltuusto valitsi yhteisen kirkkoneuvoston varapuheenjohtajaksi vuosiksi julkisen oikeusavustajan Merja Ainasojan. Ilmoitus valitulle. 11 Kirkkoneuvoston varsinaisten jäsenten valinta vuosiksi Kirkkovaltuusto valitsi yhteiseen kirkkoneuvostoon vuosiksi kahdeksan (8) jäsentä, joista yhden tulee kuulua Ruotsalaiseen seurakuntaan, seuraavasti: FM Kirsti Saksa matkailuneuvoja Arja von Schöneman toimitusjohtaja Jari Hlavatý opetusneuvos Seppo Isotalo everstiluutnantti Pentti Korhonen tutkimushallintopäällikkö Lars Runar Knuts suunnittelupäällikkö Juha Nappu agrologi Marika Lahti Ilmoitus valituille. 12 Kirkkoneuvoston varajäsenten valinta vuosiksi Kirkkovaltuusto valitsi yhteisen kirkkoneuvoston jäsenille henkilökohtaiset varajäsenet vuosiksi seuraavasti. FM Kirsti Saksa matkailuneuv. Arja von Schöneman toimitusjohtaja Jari Hlavatý opetuseuvos Seppo Isotalo everstiluutnantti Pentti Korhonen tutk.hall.pääll. Lars Runar Knuts suunnittelupääll. Juha Nappu agrologi Marika Lahti julk. oikeusavustaja Merja Ainasoja pääsihteeri Antti Koponen kotiavustaja Marjatta Kuusela maanviljelijä Heikki Muurinen opettaja Pirkko Julkunen pääluottamusmies Jorma Hellsten valt. maisteri Folke Åminne osastonhoitaja Hilkka Luojola lääkäri Heli Kaituri valt. yo Kimmo Hollmen Ilmoitus valituille. 13 Yhteisen kirkkovaltuuston työjärjestyksen hyväksyminen\n8 Kootaan yhdessä kirkkoneuvoston ohjesäännön kanssa vihkoksi ja jaetaan kirkkovaltuutetuille ja yhteisen kirkkoneuvoston jäsenille. 14 Määräaikaisen papinviran perustaminen Maarian seurakuntaan rippikoulutyötä varten Ilmoitus Turun arkkihiippakunnan tuomiokapitulille, Maarian seurakunnalle ja taloustoimistolle. 15 Turun Rauhanyhdistyksen toimitalon rakentaminen Ilmoitus Turun Rauhanyhdistykselle ja taloustoimistolle. 16 Valtuutettu Urpo Kivikarin aloite strategiapalaverin järjestämiseksi Liite Aloite lähetetään johtoryhmän valmisteltavaksi. 17 Muutoksenhaku Ei toimenpiteitä. Kn päättää hyväksyä kirkkovaltuuston kokouksen päätösten täytäntöönpanoehdotuksen edellä esitetyn mukaisena. hyväksyttiin. 70 HALLINTOVIRASTON JOHTOSÄÄNNÖN UUDISTAMINEN Ohjesääntötyöryhmä on saanut valmiiksi nyt myös ehdotuksensa hallintoviraston johtosäännöksi. Muutokset ovat lähinnä tarkennuksia ja sanamuotomuutoksia. Lakimiehen tultua nimetyksi kirkkoneuvoston päätöksellä palkka asiamieheksi lukien on tullut tarpeelliseksi tarkentaa hallintojohtajan ja lakimiehen tehtäviä. Ohjesääntötyöryhmän esitys uudeksi johtosäännöksi kuuluu seuraavasti: Liite Ohjesääntöesityksessä on poistettava teksti merkitty hakasulkeisiin ja uusi teksti kursiivilla.\n9 Sanamuotojen tarkennuksia. Viranhaltijoiden valintaelin määritellään tässä. Muutoksena kiinteistöjohtajan ja talous ja suunnittelujohtajan valinnan siirtyminen kirkkovaltuustolta kirkkoneuvostolle. 2 Sanamuotojen tarkennuksia. 3 Kohta 5: Lisätty kohta kirkkovaltuuston ja neuvoston päätösten täytäntöönpanosta. Kohta 7: Siirretty kohtaan 11. Kohta 9: Palkka asiamiehen tehtävästä johtuva muutos. Kohta 10: poisto toimia palkka asiamiehenä. Lisäksi on tehty sanamuotomuutoksia. 4 Seurakuntaelämän ja toisaalta hallinnollisten ja taloudellisten asioiden tuntemus määritelty toisin. 5 Sanamuotomuutoksia. Kiinteistöjohtajan ja talous ja suunnittelujohtajan valinta siirtyy kirkkoneuvostolle. 6 Kohta 4: kiinteistöjohtajalle oikeus lyhyiden virka ja työvapaiden myöntämiseen. Kohta 6: investointisuunnitelman laatimisvelvollisuus. Kohta 7: rakennuslupahakemusten allekirjoittamisoikeus. Kohta 9: velvoite seurata alan kehitystä. Lisäksi on tehty sanamuotomuutoksia. 7 Sanamuotomuutoksia talous ja suunnittelujohtajan tehtäväkuvauksessa. 8 Listaan on merkitty ne, joiden tehtävät on kirjattu johtosääntöön. 9 Lisätty atk päällikön ja työpäällikön kelpoisuusehdot. Hautaustoimen päällikön nimikemuutos huomioitu. Lisätty hautaustoimen päällikön kielitaitovaatimus.\n10 Muihin virkoihin ja tehtäviin sovelletaan kirkon yleisen virka ja työehtosopimuksen pätevyysvaatimuksia. 10 Lakimiehen tehtäviä on tarkennettu vastaamaan tehtyjä muutoksia. Kohta 1: kirkkoneuvoston sihteeriys. Kohta 2: henkilöstöhallinnollisten asioiden valmistelu. Kohta 3: palkka asiamiehisyyden toteaminen. Kohta 4: palkka asiamiehisyydestä johtuva edustusoikeus. Kohta 10: velvoite seurata alan kehitystä. Lisäksi on tehty sanamuotomuutoksia. 11 Kohta 1: seurakuntayhtymän kustannuslaskenta lisätty. Kohta 4: atk vastuu siirretty pois. Kohta 7: lisätty selvittelytehtävä. Kohta 8: velvoite seurata alan kehitystä. 12 Uutena lisätty atk päällikön tehtävät. 13 Kohta 2: sanamuotomuutoksia. Kohta 3: siirretty hankintavaltuuksien rajaaminen kiinteistölautakunnan tehtäväksi. Kohta 7: oikeus lyhyiden virka ja työvapaiden myöntämiseen. Kohta 8: lisätty investointisuunnitelman tekovelvoite. Kohta 9: ympäristövastaavan tehtävä voidaan kirkkoneuvoston päätöksellä siirtää muullekin henkilölle. Kohta 10: muut tehtävät antaa kiinteistölautakunta. Lisäksi on tehty sanamuotomuutoksia. 14 Uutena lisätty työpäällikön tehtävät. 15 Lisätty isännöitsijän tehtäviin vastuu yksittäisten asuinhuoneistojen kunnossapidosta ja poistettu kiinteistöjen hoitohenkilökunnan valvomisvastuu. Lisätty irtaimen omaisuuden tarkastajien sihteerinä toimiminen sekä talousarvion yms. asioiden valmistelu. 16 Rakennusmestarin ja teknisiä tehtäviä hoitavan isännöitsijän tehtävät yhdistetty samaan pykälään ja yhtenäistetty.\n11 Lisätty hallintoviraston viranhaltijoille velvoite toimittaa päätöspöytäkirjat kirkkoneuvostolle määräajoin. Ohjesääntötoimikunnan työstä erillään on hallintojohtaja valmistellut tiedotustoimiston hallinnollista asemaa koskevan muutoksen, jotka toteutettaisiin samassa yhteydessä kun hallintoviraston johtosääntöä uudistetaan. Tiedotustoimisto toimii tällä hetkellä kirkkoneuvoston alaisena organisaatioyksikkönä. Ohjesääntöjä uudistettaessa on pyritty etsimään selvennyksiä ja täsmennyksiä käytännön tarpeista johtuviin muutostarpeisiin. Hallintoja virkarakennetoimikunnan tekemän ehdotuksen kohdassa 6. esitetään, että hallintojohtaja tekee esityksen tiedotustoimiston hallinnollisen aseman siirtämisestä hallintojohtajan alaisuuteen. Toimikunnan työstä keväällä 2005 annetut seurakuntien lausunnot olivat joko neutraaleja tai puoltavia, mutta Tuomiokirkkoseurakunta piti esitystä arveluttavana ja Henrikinseurakunta ja Kaarinan seurakunta pitivät asian punnitsemista eri näkökulmista tarpeellisena. Näin seurakuntien lausuntojen näkökulmasta tämä organisaatiomuutos on eteenpäin vietävissä. Koska kysymys on periaatteellisesti tärkeä, on syytä kuvata ne syyt, miksi muutos on tarpeen. 1. Organisaation tulisi olla mahdollisimman yksinkertainen ja selkeä esimiessuhteiden osalta. Hallintojohtajan valitsee kirkkovaltuusto ja hänen työtänsä seuraa luottamusmieselin, yhteinen kirkkoneuvosto. Tämän kaltainen esimiehisyys toimii, koska kirkkoneuvosto pääsee seuraamaan läheltä hallintojohtajan työtä ja linjauksia. Tarvittava puuttuminen on toteutettavissa joko välittömästi kirkkoneuvoston kokousten yhteydessä tai epävirallisesti. 2. Tiedotuspäälliköllä ei ole henkilöesimiestä. Tiedotuksen tapa toimia on hyvin itsenäinen. Sen tehtävistä pääosissa ovat uutisten välittäminen, toiminnasta kertominen ja sisäinen viestintä. Näin sen toiminta näkyy kirkkoneuvostolle lähinnä ulkoisen ja sisäisen viestinnän lopputulosten kautta. Kirkkoneuvoston mahdollisuus toimia tiedotuksen esimiesroolissa rajoittuu tähän puoleen, mutta muu esimiesrooli jää vajaaksi. On muistettava, että esimiehisyydellä tavoitellaan ennen kaikkea tuen järjestämistä tiedotuspäällikölle eikä toimintavapauden rajoittamista. Hallintojohtajan keskeisiin tehtäviin kuuluva yhteistyön edellytysten ja seurakuntayhtymän kehittäminen edellyttää tiivistä vuorovaikutusta tiedotuksen kanssa, eikä esimiessuhde ole keinotekoinen.\n12 Tiedotuksen puuttuvaa henkilöesimiestä on perusteltu tiedotuksen riippumattomuudella. Tämä argumentti on todellinen, mikäli tiedotuksen tehtävä nähtäisiin täysin riippumattomana. Olisi kuitenkin erityisen hankala asetelma, mikäli yhteinen kirkkoneuvosto alkaisi ohjailla yksityiskohtaista tiedotustoimintaa. Tiedotuksen pitää olla sillä tavoin riippumatonta, että sitä ohjaa vain seurakuntayhtymän pitkän aikavälin etu. Lehden päätoimittajuus seurakuntayhtymässä poikkeaa luonnollisesti täysin riippumattoman lehden päätoimittajuudesta, mutta maassamme on pitkä perinne siitä, miten organisaation lehden toimittamisen vapaus järjestetään ja taataan, eikä hallintojohtajalla ole esimiesasemastaan huolimatta mahdollisuuksia eikä tarkoitusta tällaista vakiintunutta traditiota horjuttaa. 4. Tiedotuksen roolia hengellisen viestin levittäjänä on pidetty esteenä esimiehisyyden siirtämiselle. Ei voida kuitenkaan lähteä seurakuntayhtymässä siitä, että työn hengellinen ulottuvuus johtaisi siihen, että esimiehisyys täytyisi olla muulla kuin hallintojohtajalla. On lisäksi muistettava, että kirkkoneuvoston puheenjohtajalla on mahdollisuus ja velvollisuus neuvoa myös tiedotuspäällikköä työn hengellisen ulottuvuuden osalta, vaikka varsinainen esimiehisyys olisi järjestetty esitetyllä tavalla. Tämän vuoksi hallintoviraston johtosääntöön tulee lisäksi seuraavat muutokset: 2 lisätään uusi 4. kohta: huolehtia seurakuntayhtymän tiedotuksesta 3 lisätään hallintojohtajan tehtävien kuvaukseen lauseeseen Hänen tulee seurata seurakuntahallinnon ja talous ja yhteiskuntaelämän kehitystä sana yhteiskuntaelämä. Esimiehisyydestä ei pykälissä ole tarpeen erikseen mainita, koska hallintojohtaja on asemansa perusteella hallintoviraston esimies. Tarkoitus on myöhemmin käsittelyyn tulevassa tiedotustoimiston ohjesäännössä pitää tiedotuspäällikön johtamisasema tiedotustoimistossa entisellään, kuten myös tiedotustoimikunnan asema. Ohjesääntötoimikunta tulee esittämään muutoksia tiedotustoimiston ohjesääntöön, missä mm. tiedotuspäällikön virkanimike muuttuisi viestintäpäälliköksi ja myös muita nimikkeitä muutettaisiin. Mikäli kirkkoneuvosto hyväksyisi mainitun ohjesäännön esitetyin nimikkein, tullaan myös hallintoviraston johtosääntöä muuttamaan näiden osalta lausuntokierroksen jälkeen. Kn päättää hyväksyä hallintoviraston johtosäännön liitteen 1 mukaisessa muodossa seuraavin lisäyksin: 2 lisätään uusi 4. kohta: huolehtia seurakuntayhtymän tiedotuksesta\n13 Yleiskeskustelu 3 lisätään hallintojohtajan tehtävien kuvaukseen lauseeseen Hänen tulee seurata seurakuntahallinnon ja talous ja yhteiskuntaelämän kehitystä sana yhteiskuntaelämä. Johtosääntöehdotuksesta päätetään pyytää seurakuntaneuvostojen ja tiedotustoimikunnan lausunnot mennessä. Ilmoitus seurakuntaneuvostoille ja tiedotustoimikunnalle. Jäsen Juha Nappu kiinnitti huomiota ehdotukseen valtuuston päätösvallan kaventamisesta ylimpien virkamiesten valinnan kohdalla. Talous ja suunnittelujohtajan ja kiinteistöjohtajan valinta on luonnoksessa ehdotettu siirrettäväksi valtuustosta yhteisen kirkkoneuvoston päätettäväksi. Hallintojohtaja Hannu Kallio kertoi, että muutosehdotuksen taustalla on pohdintaa kysymyksessä olevien henkilövalintojen päätöksen tekemisestä siinä elimessä, joka parhaiten seuraa ko. virkamiesten työskentelyä. Talous ja suunnittelujohtaja Aapo Kaisti lisäsi, että henkilövalinnat on asianmukaisempaa tehdä elimessä, jonka kokoukset eivät ole julkisia. Henkilövalinnoissa käsitellään tietoja ehdokkaille suoritetuista psykologisista testeistä tai muista soveltuvuuskokeista, joista saadut tiedot ovat salassa pidettäviä. Puheenjohtaja Rauno Heikola otti esille kysymyksen tiedotustoimiston organisatorisesta asemasta; tuleeko seurakuntayhtymän tiedostustoimiston riippumattomuus turvatuksi hallintojohtajan alaisuudessa. Kokonaiskirkon tiedotuksesta huolehtiva Kirkon tiedotuskeskus on esimerkiksi kirkkohallituksen erillisyksikkö. Tiedotuspäällikkö Paula Heino totesi, että luonnoksessa ehdotettu malli on käytössä useimmissa seurakuntayhtymissä. Heino ei näe mitään suuria peikkoja ehdotetussa mallissa, mutta teoreettisesti on mahdollista joutua ristiriitatilanteeseen juuri tiedotuksen riippumattomuutta ajatellen. Koska enempiä puheenvuoroja ei pyydetty, puheenjohtaja totesi yleiskeskustelun päättyneeksi. Käsittely Jäsen Lars Runar Knuts esitti hallintoviraston johtosääntöä koskevan asian pöydälle laittamista.\n14 päätti yksimielisesti laittaa asian pöydälle. Asia tuodaan kirkkoneuvoston pidettävään kokoukseen. 71 TURUN JA KAARINAN N PERUSSÄÄNTÖ Yhtymän perussääntöehdotus oli esillä kirkkoneuvoston kokouksessa , jolloin se palautettiin uuteen valmisteluun. Kirkkoneuvoston käsittelyssä ollut perussääntöesitys on liitteenä: Liite Kirkkoneuvostossa käydyssä keskustelussa kiinnitettiin huomiota yhteisiksi työmuodoiksi otettujen tehtävien ylimalkaiseen määrittelyyn. Perussäännöstä ei tarkkaan ilmene, mitä esimerkiksi yhteisellä nuoriso ja lapsityöllä tarkoitetaan. Näin perussäännöstä ei saa johtoa siihen, missä seurakuntien ja yhteisten työmuotojen raja kulkee. Hallintojohtajan näkemyksen mukaan perussäännön laatiminen yksityiskohtaiseksi ei ole tarkoituksenmukaista, sillä uusia toimintamuotoja tulee esiin koko ajan. Vasta ajan kuluminen ja kokemusten myötä saatu tieto näyttää, ovatko uudet toimintamuodot tulleet jäädäkseen, ja missä ne sopisivat parhaiten hoidettaviksi. Innovatiivisuuden kannalta sekä seurakunnilla että seurakuntayhtymän yhteisillä työmuodoilla täytyy olla oikeus ja mahdollisuus toimia ilman etukäteen tarkasti määriteltyä rajanvetoa. On tietenkin myönnettävä, että ei olisi seurakuntayhtymän yhteistyön kannalta hyväksi, että jo alkaneiden työmuotojen omistajuudesta alettaisiin kiistelllä. Toisaalta käytäntö on osoittanut, että useiden seurakuntien jäseniä palvelevia toimintamuotoja halutaan mielellään siirtää omalta kustannusvastuulta yhteisesti hoidettaviksi. Hallinto ja virkarakennetoimikunnan mietinnön jatkokäsittelyn yhteydessä ilmeni, että lapsi ja nuorisotyön osalta on olemassa halukkuutta selvittää seurakuntien ja yhteisesti hoidettavan toiminnan rajaa. Tämän vuoksi yhteisten työmuotojen johtaja Hannu Hurme on laatinut selvityksen, jossa kuvataan, mitä tilanteessa yhteinen lapsi ja nuorisotyö on. Selvitys liitteenä: Liite Irtaimistohankinta asioiden vastuunjako tuli esille kirkkoherra Vahtolan puheenvuorossa. Kun ainakaan asiakirjamateriaalista ei löydy aiempaa irtaimistohankinta asioita koskevaa mielipiteenvaihtoa, on parasta, että seurakuntaneuvostot tuovat esille lausunnoissaan mahdollisesti tarkennuksia kaipaavia asioita.\n15 Muutos seurakuntayhtymän nimen kirjoittamisesta perussääntöön myös ruotsiksi otetaan huomioon. Perussäännön käsittelyn vauhdittamiseksi lienee parasta, että uusille seurakuntaneuvostoille annettaisiin tilaisuus antaa lausuntonsa perussääntöehdotuksesta, jonka asiakirjamateriaaliin lisättäisiin liitteessä ollut selvitys. Kn päättää hyväksyä esitetyn perussääntöehdotuksen lausuntojen pyytämisen pohjaksi ja jatkaa perussäännön käsittelyä saatuaan seurakuntaneuvostojen lausunnon asiasta. Lausunnot tulee antaa mennessä. Ilmoitus seurakuntaneuvostoille. Käsittely Kiinteistöjohtaja Seppo Kosola esitti pöytäkirjattavaksi nykyisen vastuunjaon irtaimistohankinta asioissa: Kiinteistötoimisto vastaa irtaimistosta ja sen kirjaamisesta tavaran sijaintipaikkoineen. Kiinteistötoimisto hankkii tarvittavat kalusteet tiloihin sekä sellaisen irtaimiston, jota tarvitaan normaaliin työskentelyyn, pitkäaikaiseen käyttöön ja joka on useamman käyttäjän hyödynnettävissä. Atk toimikunta hankkii atk laitteet. Kiinteistötoimisto hankkii työntekijöille ensimmäisen matkapuhelimen ja seuraavan tai seuraavat hankkii ao. yksikkö. Kiinteistöjohtaja totesi myös, että perussäännön on hyvä olla sen verran väljä, että se kestää aikaa. Yksityiskohtaisempi ohjeistus voidaan tehdä erikseen. hyväksyttiin. 72 TURUN JA KAARINAN N YHTEISEN DIAKONIATYÖN JOHTO KUNNAN VALITSEMINEN VUOSIKSI Diakoniatyön johtokunnan johtosäännön 2 kuuluu seuraavasti: Johtokuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kuusi (6) muuta kirkkovaltuuston kahdeksi vuodeksi kerrallaan valitsemaa jäsentä. Lisäksi valitaan kaksi varajäsentä. Johtokunnassa tulee olla monipuolisesti edustettuna sen tehtäviin kuuluva asiantuntemus. Johtokunnan jäsenten vaalin valmistelee kirkkovaltuustolle yhteinen kirkkoneuvosto. Johtokunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan vuodeksi kerrallaan.\n16 Johtokunnan kokouksessa on läsnäolo ja puheoikeus kirkkoneuvoston puheenjohtajalla, sillä kirkkoneuvoston edustajalla, jonka neuvosto toimikaudekseen valitsee, hallintojohtajalla sekä yhteisten työmuotojen johtavalla viranhaltijalla. Seurakunnan toimielimiä valittaessa tulee huomioida sukupuolten tasa arvo (KL 25:10a). Johtokuntaan ovat toimikautena kuuluneet seuraavat: puheenjohtaja: Mikkola Pirkko, hovioikeudenneuvos jäsenet: Hagman Tarja, diakoniatyöntekijä Huurre Birgitta, sosiaalityöntekijä Jyväs Markku, toiminnanjohtaja Järvensivu Jukka, kirkkoherra Pispanen Reino, apulaisjohtaja Tuokko Sirkka, talous ja velkaneuvoja varajäsenet: Lahtonen Kiviranta Soile, vanhainkodin johtaja Nevalainen Paavo, opistoupseeri evp. Kirkkoneuvoston edustajana yhteisen diakoniatyön johtokunnassa on ollut osastosihteeri Kirsti Kari. Kirkkovaltuuston valtuuttamat neuvottelijat kokoontuvat keskustelemaan johtokunnan kokoonpanosta Neuvottelijoiden nykymuotoinen esitys sekä siitä nousseet muutostarpeet sisältävät paperit jaetaan kokoukseen osallistuville. Kn keskustelee johtokunnan kokoonpanossa huomioitavista seikoista. Keskustelun sisältö välitetään kirkkovaltuuston valtuuttamille neuvottelijoille. Yleiskeskustelu Asia tulee varsinaista päätöksentekoa varten kirkkoneuvoston kokouksen esityslistalle. Ilmoitus talous ja suunnittelujohtaja Aapo Kaistille. Jäsen Jari Hlavatý totesi viitaten kaikkiin valintoihin :t 72 78, että käsillä on valittujen neuvottelijoiden esitys, jota ei ole syytä lähteä ilman hyviä pe\n17 rusteita purkamaan. Selvät asiat, kuten kieltäytymiset ym. vastaavat tietenkin tulee todeta. Jäsen Juha Nappu toi esille, että yhteisen kirkkoneuvoston jäsenet valittiin valtuustossa osana suurempaa kokonaisuutta, johon kuuluu myös johtokunta ja toimikuntavalinnat. Jäsen Arja von Schöneman toi esille huolensa siitä, että johtokuntien paikat tulee jaetuksi muulla kuin asiantuntijuusperusteella. Puheenjohtaja päätti yleiskeskustelun. Käsittely Jäsen Lars Runar Knuts välitti neuvottelijoille viestin Birgitta Blomilta, joka on neuvottelijoiden ehdotuksessa nimetty diakoniatyön johtokunnan varajäseneksi. Birgitta Blom on pyytänyt, ettei häntä valittaisi johtokuntaan varajäseneksi. hyväksyttiin. 73 TURUN JA KAARINAN N YHTEISEN KASVATUSASIAIN JOHTO KUNNAN VALITSEMINEN VUOSIKSI Kasvatusasian johtokunnan johtosäännön 2 kuuluu seuraavasti: Johtokuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kuusi (6) muuta kirkkovaltuuston kahdeksi vuodeksi kerrallaan valitsemaa jäsentä. Lisäksi valitaan kaksi varajäsentä. Johtokunnassa tulee olla monipuolisesti edustettuna sen tehtäviin kuuluva asiantuntemus. Johtokunnan jäsenten vaalin valmistelee kirkkovaltuustolle yhteinen kirkkoneuvosto. Johtokunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan toimikaudekseen. Johtokunnan kokouksessa on läsnäolo ja puheoikeus kirkkoneuvoston puheenjohtajalla, sillä kirkkoneuvoston edustajalla, jonka neuvosto toimikaudekseen valitsee, hallintoviraston johtavalla viranhaltijalla sekä yhteisten työmuotojen johtavalla viranhaltijalla. Seurakunnan toimielimiä valittaessa tulee huomioida sukupuolten tasa arvo (KL 25:10a). Yhteiseen kasvatusasiain johtokuntaan ovat vuosina kuuluneet seuraavat henkilöt: puheenjohtaja: Kiesiläinen Kari, kylänjohtaja\n18 jäsenet: Halme Kaarina, ylikonstaapeli Isolauri Hannu, rehtori Jaakola Jaana, erikoishammashoitaja Knuuti Heikki, luokanopettaja Rajamäki Lassi, pastori Torppa Mirkka, opettaja varajäsenet: Laitinen Aila, terveydenhoitaja Saarela Pekka, luokanopettaja Kirkkoneuvoston edustajana yhteisen kasvatusasiain johtokunnassa on ollut opetusneuvos Seppo Isotalo. Kirkkovaltuuston valtuuttamat neuvottelijat kokoontuvat keskustelemaan johtokunnan kokoonpanosta Neuvottelijoiden nykymuotoinen esitys sekä siitä nousseet muutostarpeet sisältävät paperit jaetaan kokoukseen osallistuville. Kn keskustelee johtokunnan kokoonpanossa huomioitavista seikoista. Keskustelun sisältö välitetään kirkkovaltuuston valtuuttamille neuvottelijoille. Asia tulee varsinaista päätöksentekoa varten kirkkoneuvoston kokouksen esityslistalle. Ilmoitus talous ja suunnittelujohtaja Aapo Kaistille. Käsittely Kasvatustoimen johtaja Hannu Hurme esitti tietoonsa tulleen pyynnön Hannu Isolaurin nimittämisestä kasvatusasiain johtokunnan jäseneksi. Tuomiokirkkoseurakuntaan kuuluva Hannu Isolauri toimii Luostarinvuoren koulun rehtorina ja hänellä on pitkän kokemuksensa kautta vahva yhteys koulumaailmaan. Samoin Hannu Hurmeelle oli välitetty toivomus Martinseurakunnan Pekka Saarelan valitsemisesta kasvatusasiain johtokunnan jäseneksi. Myös hänen vahvuutenaan on kouluyhteydet. hyväksyttiin. 74 TURUN JA KAARINAN N YHTEISEN SIELUNHOITOTYÖN JOH TOKUNNAN VALITSEMINEN VUOSIKSI Sielunhoitotyön johtokunnan johtosäännön 2 kuuluu seuraavasti:\n19 Johtokuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kuusi (6) muuta kirkkovaltuuston kahdeksi vuodeksi kerrallaan valitsemaa jäsentä. Lisäksi valitaan kaksi varajäsentä. Johtokunnassa tulee olla monipuolisesti edustettuna sen tehtäviin kuuluva asiantuntemus. Johtokunnan jäsenten vaalin valmistelee kirkkovaltuustolle yhteinen kirkkoneuvosto. Johtokunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan toimikaudekseen. Johtokunnan kokouksessa on läsnäolo ja puheoikeus kirkkoneuvoston puheenjohtajalla, sillä kirkkoneuvoston edustajalla, jonka neuvosto toimikaudekseen valitsee, hallintoviraston johtavalla viranhaltijalla sekä yhteisten työmuotojen johtavalla viranhaltijalla. Yhteisen sielunhoitotyön johtokuntaan ovat toimikautena kuuluneet seuraavat henkilöt: puheenjohtaja: Laurén Mikko, pastori, merikapteeni jäsenet: Keinänen Matti, dosentti Kervilä Anja, psykologi Lemmetyinen Eeva Kaija, apulaisrehtori Ojanen Sirkka, psykologi Sepponen Eero, kirkkoherra Toivanen Auli, professori varajäsenet: Nikkilä Airi, ylihoitaja Sorsa Ilkka, myyntipäällikkö Kirkkoneuvoston edustajana yhteisen sielunhoitotyön johtokunnassa on ollut HuK, matkailuneuvoja Arja von Schöneman. Kirkkovaltuuston valtuuttamat neuvottelijat kokoontuvat keskustelemaan johtokunnan kokoonpanosta Neuvottelijoiden nykymuotoinen esitys sekä siitä nousseet muutostarpeet sisältävät paperit jaetaan kokoukseen osallistuville. Kn keskustelee johtokunnan kokoonpanossa huomioitavista seikoista. Keskustelun sisältö välitetään kirkkovaltuuston valtuuttamille neuvottelijoille. Asia tulee varsinaista päätöksentekoa varten kirkkoneuvoston kokouksen esityslistalle. Ilmoitus talous ja suunnittelujohtaja Aapo Kaistille.\n20 Käsittely Neuvottelijat ovat esittäneet sielunhoitotyön johtokuntaan Auli Toivasta. Auli Toivanen on kuitenkin ilmoittanut, ettei hän ole käytettävissä, joten häntä ei tule esittää johtokunnan jäseneksi. Kirkkoneuvoston kokouksessa jäsenehdokkaina tuotiin esille Tuomiokirkkoseurakunnasta Sirkka Ojanen ja Maarian seurakunnasta Matti Keinänen. Lisäksi hallintoon on tuotu toivomus Kirsi Marja Uotisen Maarian seurakunnasta nimeämisestä johtokuntaan. Lakimies toi esille, että johtokunnassa tulee olla sekä naisia että miehiä kumpiakin vähintään 40 prosenttia ellei erityisestä syystä muuta johdu. hyväksyttiin. 75 KIINTEISTÖLAUTAKUNNAN JÄSENTEN JA VARAJÄSENTEN VALITSEMINEN VUOSIKSI Kiinteistölautakunnan johtosäännön 2 kuuluu seuraavasti: Lautakuntaan kuuluu puheenjohtaja ja kuusi muuta kirkkovaltuuston kahdeksi vuodeksi kerrallaan valitsemaa jäsentä. Lisäksi valitaan kolme varajäsentä. Jäsenten tule monipuolisesti edustaa lautakunnan toimialaa. Lautakunnan vaalin valmistelee kirkkovaltuustolle yhteinen kirkkoneuvosto. Lautakunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan vuodeksi kerrallaan. Kiinteistölautakunnan johtosäännön 3 :n mukaan lautakunnan kokouksissa on läsnäolo ja puheoikeus kirkkoneuvoston puheenjohtajalla, kirkkoneuvoston vuosittain keskuudestaan valitsemalla edustajalla, hallintojohtajalla, kiinteistöjohtajalla, talous ja suunnittelujohtajalla sekä hautaustoimen päälliköllä. Lautakunnan sihteerinä toimii hautaustoimen päällikkö. Seurakunnan toimielimiä valittaessa tulee huomioida sukupuolten tasa arvo (KL 25:10a). Kiinteistölautakunnan kokoonpano vuosina on ollut seuraava: puheenjohtaja: Luojola Ilari, putkiasentaja jäsenet: Hilkka Huiskala Hilkka, asianajaja\nTURUN JA KAARINAN PÖYTÄKIRJA 5/2007 SEURAKUNTAYHTYMÄ Yhteinen kirkkoneuvosto 8.3.2007 137. kirkkoneuvoston kokoushuone, Eerikinkatu 3 A\n8.3.2007 137 YHTEISEN KIRKKONEUVOSTON KOKOUS :t 141 175 Aika torstai 8.3.2007 klo 16.00 17.35 Paikka kirkkoneuvoston kokoushuone, Eerikinkatu 3 A Läsnä Heikola Rauno puheenjohtaja Ainasoja Merja varapuheenjohtaja


– DANCES WITH WOLVES –\n”This is a majestic requiem for a world that is gone.”\n-Mary Ann Johanson, Flick Philosopher –\nKevin Costner – Lt. John Dunbar\nMary McDonnell – Stand With A First\nGraham Greene (II) – Kicking Bird\nJimmy Herman – Stone Calf\nFloyd ”Red Crow” Westerman – Ten Bears\nMichael Spears – Otter\nDoris Leader Charge – Pretty Shield\nELOKUVA, JOKA JOKAISEN TULISI KATSOA\nEletään Yhdysvaltain sisällissodan aikaa, eli 1860-luvun alkua. Luutnantti John Dunbar (Kevin Costner) taistelee sodassa, mutta saa sitten haluamansa siirron eräälle rajaseudun tukikohtalinnakkeelle. Asemalla onkin yllättäen tyhjää, mutta Dunbar uskoo, että apujoukkoja on tulossa pian idästä päin. Paivät kuluvat ja lopulta viikotkin, eikä lisäjoukkoja kuulu. Vain rohkea susi tarkkailee matkan päästä. Dunbar oppii tuntemaan suden, joka ottaa tavakseen käydä joka päivä hänen linnakkeellaan ja John antaa tälle nimen, ”Kaksi Sukkaa”. Päivät vierähtävät ”Kahden Sukan” kanssa, kunnes eräänä päivänä intiaanit saapuvat. Dunbar joutuu hyökkäyksenkin kohteeksi, mutta pikku hiljaa intiaanit alkavat huomata, ettei hänestä ole vaaraa. Ajan kuluessa he ottavat kontaktia toistuvasti Dunbariin, varsinkin sen jälkeen, kun hän pelastaa puhvelinajon tiimellyksessä yhden heimoon kuuluvista nuorista, nimeltään ”Nauraa paljon”.\nPikku hiljaa tapaamiset lisääntyvät ja Dunbarin osoitettua intiaaneille että häneen voi luottaa, he pikkuhiljaa ystävystyvätkin. Erityisesti ”Potkiva Lintu” pitää Dunbarist ja lopulta hänet otetaan heimon jäseneksi ja saa hän oman intiaaninimen – ”Tanssii Susien Kanssa”. Juonen lisävärin tuo heimoon lapsena tuotu valkoihoinen nainen, jonka entinen aviomies on juuri kuollut taistelussa ja joka myöhemmin rakastuu Dunbariin ja heidät myös vihitään Lakota heimon menojen mukaisesti. Erityisen tunteisiin vetoavaa on elokuvan loppuminuutit, Dunbarin ja hänen vaimonsa lähtiessä leiristä, pelastaakseen heimon armeijan kynsistä. Sekä ”Nauraa Paljon”, ”Potkiva Lintu”, että erityisesti rohkea soturi ”Tuulitukka” osoittavat olevansa Dunbarin ystäviä elämänsä loppuun saakka.\nElokuva täyttää kaikki ennakko-odotukset ja jopa ylittyvät. Tarina ja sen kerronta on kaunista ja kahden kulttuurin kohtaaminen ja ystävystyminen on mieltä lämmittävää katsottavaa. Henkilöhahmot ovat upeita ja helposti samaistuttavia. Näyttelytyö on uskottavaa ja luonnollista. Miljöö on hienoa katsottavaa ja musiikki luo sopivasti tunnelmaa. Vaikka elokuva kestää nelisen tuntia, ei aika tule pitkäksi eikä se oli puuduttavaa, sillä loistavaan tarinaan eläytyy mukaan koko sydämestään. Kaikki on siis kohdallaan ja tämän tasoinen suurteos on ehdottomasti liian aliarvostettu.\nKokonaisuutena ”Tanssii Susien Kanssa” on hieno spektaakkeli ja samalla yksi genren parhaita elokuvia. Tämän seurassa viihtyi todella koko nelituntisen verran, ja elokuva kestää monet uusintakatselukerratkin. Jokaisen tulisi ainakin kerran elämässään katsoa tämä elokuva, jo pelkästään siitä syystä, ettei sivistykseen jäisi aukko Amerikan Alkuperäiskansoista saatujen väärienkin tietojen vastapainoksi.\nKirjoittaja: ”InkaTaika alias DreamCatcher” 2006\n– Copyright TeeTee 2010-\nYksi vastaus artikkeliin: Tanssii susien kanssa\nOlen samaa mieltä että tämä kuva on ehdottomasti kaikkien nähtävä ja on tosi hienosti\ntoteutettu lakotakieltä myöten pidän enemmän pitkästä versiosta


Ravintola ja baari Hotellit Ruotsi Tukholma Scandic Malmen Ravintola ja baari Lilla Hotellbaren\nKuuntele tunnettujen artistien esityksiä tai tutustu uuteen tähteen ensimmäisten joukossa. Nauti hyvistä drinkeistä ja maistele baarin menun antimia. DJ:t ja livebändit soittavat täällä vähintään kuutena päivänä viikossa.\nTilaa on runsaasti, joten pöytävarauksesta ei tarvitse murehtia. Konsertteihin myydään lippuja; kaikkeen muuhun on vapaa pääsy. Etsitpä sitten viihdettä perjantai-illaksi tai vain rentoa menoa muutamaksi tunniksi keskiviikkoiltana, oma pikku musiikkibaarimme keskellä vilkasta Södermalmia on oikea paikka sinulle.


Kyberturvallisuuskeskus kertoo Suomen Heartbleed-tilanteen - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 12.5.2014 10:54\nSuuret verkkopalvelut ovat kunnossa, mutta muun muassa kodeissa riittää vielä töitä Heartbleed-haavoittuvuuden korjaamiseksi.\nKyberturvallisuuskeskus kertoi perjantaina uusimmat kuulumiset kuukausi sitten ilmenneen Heartbleed-haavoittuvuuden uhkasta. Uutiset ovat periaatteessa myönteisiä. Suomen 200 eniten käytetyn www-palvelun joukossa ei ole enää ainuttakaan Heartbleedista haavoittuvaa sivustoa.Samaan aikaan jäljellä olevat ongelmapesäkkeet voivat olla vaikeammin tavoitettavissa. Keskuksen mukaanhttps://www.cert.fi/tietoturvanyt/2014/05/ttn201405091000.html merkittävä osa jäljellä olevista haavoittuvista palvelimista on kotiverkoissa ja pienissä toimistoissa tiedostojen jakoon käytettyjä nas-levypalvelimia. Mukaan mahtuu myös yritysten ja yhteisöjen sähköposti- ja etäyhteyspalvelimia.Heartbleedissa on kysymys OpenSSL-kirjaston haavoittuvuudesta, johon on olemassa päivitys. Aukkoa on käytetty ilmeisen maltillisesti hyökkäyksissä, mutta periaatteessa uhkana on luottamuksellisen tiedon valuminen vääriin käsiin. On myös väitetty, että tiedusteluvirasto NSA olisi tiennyt aukosta etukäteen ja ehkä käyttänyt sitä verkkourkinnassaan. NSA on kiistänyt väitteet.Kaiken kaikkiaan suomalaisissa verkoissa oli keskiviikkona yhä 1127 palvelinta, jotka käyttävät haavoittuvaa OpenSSL-kirjastoa. Kyberturvallisuuskeskuksen mukaan haavoittuvien www-palveluiden määrä suomalaisissa verkoissa on laskenut noin viidennekseen kuukauden takaisesta lähtötilanteesta.


Hiippakuntavaltuustojen uudistamista selvitetään – Eevi Väistö mukana työryhmässä – Kirkkotie\nHiippakuntavaltuustojen toiminnan uudistamista ryhdytään selvittämään. Toukokuun lopulla pidetty piispainkokous nimesi työryhmän selvittämään mahdollisuuksia uudistaa päätöksentekoelintä nykyisen lainsäädännön puitteissa.\nTyöryhmän puheenjohtajaksi nimettiin Oulun hiippakunnan piispa Jukka Keskitalo. Työryhmään kuuluvat myös Kuopion hiippakunnan hiippakuntavaltuuston puheenjoh-taja Eevi Väistö ja lakimiesasessori Ritva Saario Helsingin hiippakunnasta. Työryhmän sihteerinä toimii piispainkokouksen pääsihteeri Jyri Komulainen.\nHiippakuntavaltuustojen rooli on ollut kirkollisessa keskustelussa toukokuusta 2017 alkaen, jolloin kirkolliskokous antoi kirkkohallitukselle tehtäväksi tehdä esitys hiippakuntavaltuustojen lakkauttamisesta. Kirkkohallitus päätti kuitenkin esittää lakkauttamisen sijaan selvityksen tekemistä hiippakuntavaltuustojen toiminnan uudistamisesta.\nHiippakuntavaltuuston tehtävinä on mm. hyväksyä vuosittain hiippakunnan toiminta- ja taloussuunnitelmat sekä talousarvio ja tilinpäätös toimintakertomuksineen.\nTags: Eevi Väistö hiippakunta hiippakuntavaltuusto\n← Utran kirkon rakennuspiirustukset laaditaan laserkeilaamalla\nKansainvälisiä huippumuusikkoja kesällä Joensuuhun →


Nina, Author at Ninan jooga\nÄänimaljarentoutus puistossa pop up kesä 2022\nÄänimaljarentoutukset tulevat puistoon Tampereella ja Pirkkalassa! Äänimaljarentoutus on palauttava ja rauhoittava harjoitus, jossa levätään mukavassa asennossa. Puistossa pidettävät äänimaljarentoutukset ovat pituudeltaan puoli tuntia, mutta kannattaa …\nÄänimaljarentoutus puistossa pop up kesä 2022 Lue lisää »\nOman itsen äärelle – lempeä ja rauhoittava joogan päiväretriitti 23.7.2022 Tampereella\nOlet lämpimästi tervetullut viettämään kesäistä joogan päiväretriittiä Siirin ja Ninan kanssa Tampereelle! Paikkoja on vain rajoitettu määrä, kannattaa siis ilmoittautua heti mukaan. Tämä on uniikki …\nOman itsen äärelle – lempeä ja rauhoittava joogan päiväretriitti 23.7.2022 Tampereella Lue lisää »\nPuistojoogaa kesällä 2022 Tampereella ja Pirkkalassa\nKesällä joogataan ulkona! Järjestän Tampereella ja Pirkkalassa puistojoogatunteja toukokuun lopulta heinäkuun loppuun asti. Jos haluat sähköpostilla tietoa puistojoogatuntien sijainneista ja ajankohdista, käy ilmoittautumassa mukaan Puistojooga-sivustolla. …\nPuistojoogaa kesällä 2022 Tampereella ja Pirkkalassa Lue lisää »\nHellyyttä itseä kohtaan\nHellyyttä ja hyvyyttä itseä kohtaan tällä lempeällä joogaharjoituksella! Tässä harjoituksessa jäädään tietoisesti oman hengityksen äärelle ja itseä kuunnellen löydetään rauhoittavia ja rentoja jooga-asentoja. https://youtu.be/ZeyI3PF_5bg\nTässä pienessä rauhoittumishetkessä keskitytään hengitykseen ja läsnäoloon. Samalla herättelemme tietoisesti kiitollisuutta ja annamme sille aikaa.\nHyvän yön joogaharjoitus rauhoittaa hermostoa ja availee kehoa hyvin lempeästi kohti mukavia unia. Mieli sekä keho pääsee laskeutumaan lepoon.


Lavettikuskiksi ei synnytä, siihen päädytään – Rami Valli Comedy\n02/03/2010 julkaissut niina\nLavettikuskiksi ei synnytä, siihen päädytään\nLavettikuskin arki alkoi nahkapenkin hivellessä hipiää ja ison comandin näytön viestiessä luksuksesta 18-tuumaisten AMG- kevytmetallivanteiden kiillellessä kilpaa auringon kanssa..Elämä oli näyttämässä uutta suuntaa loppumattomalla kuumalla maantiellä jota halkoi yksinäinen auton keulalle Stuttgartin tehtailla asennettu johtotähti. Audimies oli hämillään, taustapeilistä häntä tuijottivat oudot kasvot, ei tuossa ennen ollut tuollaisia uurteita. Kaukana oli Audin sporttinen vetovoima, nuorten naisten katseet eivät enää seuranneetkaan kadulla eivätkä päät kääntyneet. Audimiehestä oli hyvää vauhtia tulossa hasbeen..Vaikka tosiasiassa hän oli enemmänkin a neverwas. Omassa pienessä päässään ja maailmassaan tämä asvalttipreerian villi soturi oli hyvää vauhtia kesyyntymässä vähintäänkin dingosta kesyksi puudeliksi. Huoh. Se vaan on jännä miten miehen auto vaikuttaa tämän psyyken tilaan. Mersu kesyttää, tainnuttaa ja jopa lamaannuttaa villin ja suosiontäyteisen elämänhalun. niin sen piti siis olla. Tähän oli tultu. Toinen huoh..hieman pidempi kuin se eka.\nMikäs siinä oli ajellessa, ilma oli kaunis ja ilmastointi kehräsi viilentävää ilmaa noille jo uurtuneille kasvoille. Mersumiestä minusta ei kyllä tule, päätti entinen Audimies ponnekkaasti. Tuolla hetkellä alkunsa näki Lavettikuski, tuo romaaniväestön ahkerasti käyttämälle automerkille tuoma lempinimi. Lavetti. Se se on, kirjaimellisesti.\nSalli minun laajentaa tajuntaasi selittämällä termi ”Lavettikuski” : Harmaantuva keski-ikäinen tai sitä uhmakkaasti lähestyvä perheenisä, joka ei enää kapinoi ikääntymistään vastaan vaan ottaa sekä kilot että harmaantuvat hiukset vastaan yhtä ryhdikkäänä kuin Mersun penkki, hieman kuoleentunein jousin ryyditettynä aavistuksen lasittuneella katseella joka on kuin xenonlyhdyn kasvoton tuijotus yön pimeydessä.\nLavettikuskin ajopeliä eivät siis tuijota teinitytöt, eivät kuolaa nuoret varhaisteini-ikäiset miehet vaan pikemminkin taksitolpalla notkuvat liikaa hodareita yön pimeydessä ahmineet renkikuskit. Nooh, ei saa yleistää, poikkeuksiakin onneksi on, ei sitä kukaan muuten lavettikuskiksi päätyisikään.\nPosted in AutotTagged Audimies, Lavettikuski\nSeuraava Display faulty ja pienempi hiilijalanjälki


Kim Kardashian kannattaa tykkäysten poistamista Instagramista – Stara\nViihdeuutiset 10.11.2019, 20:00 · Terhi Piiroinen\nInstagram on ilmoittanut uudistavansa toimintamalliaan siten, että kuvien tykkäykset poistuisivat kokonaan. Yhteisöpalvelun mukaan uudistuksen tavoitteena olisi saada käyttäjät keskittymään enemmän siihen mitä he jakavat kuin siihen, kuinka paljon tykkäyksiä he saavat.\nInstagramin seuratuimpiin naisiin kuuluva Kim Kardashian on innoissaan muutoksesta. Hänen mukaansa sosiaalinen media asettaa haasteita mielenterveydelle ja tykkäysten määrän laskeminen voisi auttaa ihmisten hyvinvointia.\nSeurapiirijulkkiksella on 151 miljoonaa seuraajaa Instagramissa. CNBC-sivuston mukaan Kardashian haluaisi muutoksia myös Twitteriin, sillä hänen mukaansa olisi hyvä, jos twiittejä pystyisi muokkaamaan jälkikäteen.


"Merkittävä toimija Suomen internet-kentälle" - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 19.10.2004 15:05\nSähköisen liiketoiminnan ja digitaalisen viestinnän ratkaisuihin erikoistunut Tietotalo on ostanut ruotsalaisen Mogulin Suomen yksikön nimeämättömään hintaan. Internet-konsultti Mogul Finlandin palveluksessa on parikymmentä työntekijää ja liikevaihto noin 1,4 miljoonaa euroa. Kaikki työntekijät siirtyvät kaupan yhteydessä Tietotalon palvelukseen olemassa olevin ehdoin.\nOsapuolten mukaan syntyvä kokonaisuus on proforma-luvuiltaan merkittävä toimija Suomen internet-kentässä. Liikevaihtoa syntyy hieman yli kolme miljoonaa euroa, ja tulos on selvästi positiivinen. Palkollisia on 40-50 henkeä. Teknologia Tietotalolta, viestintä Mogulilta Tietotalon asiakaskuntaan julkisella sektorilla kuuluvat esimerkiksi Euroopan komissio, puolustusvoimat sekä liikenne- ja viestintäministeriö. Yksityisen sektorin asiakkaita ovat esimerkiksi Nokia ja Tietoenator. Mogul on edennyt etenkin julkisella sektorilla ja asiakkaisiin lukeutuvat muun muassa valtioneuvosto, valtiovarainministeriö ja Valtion taloudellinen tutkimuskeskus. Matkailusektorilla töitä on paiskittu esimerkiksi Cumulukselle, HOK-Elannolle ja Rantasipille. Mogulin erityisvahvuudeksi mainitaan kovatasoinen viestinnän osaaminen ja pitkä kokemus asiakaslähtöisestä internet-median konseptoinnista. Tietotalon ydinvahvuus taas on ollut teknologiaosaamisessa ja tehokkaissa tuotantometodeissa. Yhtiöillä on ollut jo yhteisiä projekteja, kuten PKT-Säätiön Yritys-Suomi-portaali, jossa Tietotalo on toimittanut raskaan teknologian ja Mogul viestinnällisen osaamisen. Mogul Finland on osa Mogul-konsernia, joka kuuluu Tukholman pörssissä noteerattuun Addnote-konserniin. Addnoten pääomistaja on media-alan yritys Bonnier.\nInternetin kuvien etsintään uusi menetelmä\nDiplomi-insinööri Faouzi Alaya Cheikhin tuoreessa väitöstutkimuksessa sovelletaan digitaalisen materiaalin sisältöpohjaista indeksointia ja hakua (CBIR). Menetelmän avulla voidaan selata internetissä olevia digitaalisia kuvakokoelmia ja etsiä haluttuja objekteja kuvakokoelmista Lue lisää ›\nOhjelmistovirheet tulevat kalliiksi\nJotkut käyttäjät ovat valmiita maksamaan virheiden korjauksesta ekstraa. Ohjelmistohankkeille asetetaan usein epärealistinen aikataulu, minä vuoksi testaukseen ei jää aikaa. Lue lisää ›


Opeblogi: YLE:llä Agricola-sivut\nmeillä muksut tykästy myös noihin sanakirjan sanapohdintoihin, vaikka osa niistä onki alaluokkalaisille pikkusen ilmavaa tavaraa, on nimittäin opettajalleki :)\nOlen tässä viime aikoina pohdiskellut (ajan kanssa nautiskellen) mitä ovat oppimispelit (joskus lähinnä 80-luvulla myös opetuspelit). Olen parasta aikaa Tampereella OPH:n kustantamalla oppimispelikurssilla (Tony Mannisen vetämä, Snellman-pelin tekijä). Onko tuo sana oppimispeli itsessään ristiriitainen? Peli sanahan tuo mieleen vapaa-ajan ja viihtymisen (ajanvietepeli mitähän se pitää sisällään?). Joskus tuntuu kun katselee lasten ja nuorten pelaamista onko se ajantappoa. Pakoa helppoihin vaihtoehtoihin (ehkä myös turvallisuuden hakemista). Nyt ristiriitaista on sanan alkuosa oppiminen, joka on työtä. Tiettyjen asioiden oppimista, haltuunottoa ja omaksumista. Usein se ei ole niin helppoakaan ja vaatii kärsivällisyyttä (=aikaa) ja itsensä likoon laittamista. Usein jos oppilaille sanotaan nyt mennään pelaamalla opiskelemaan, syntyy tämä ristiriitainen tilanne. He odottavat viihtymistä ja usein totutun vanhan asian tekemistä (samaa pasianssia pelataan uudelleeen ja uudelleen).\nNäiden kahden asian yhdistäminen on vaikeaa. Esim. tässä Agricola sivulla oleva kielenhuoltopeli, jossa koukkuna on kuinka nopeasti tiedät oikean vaihtoehdon (sitä enemmän pisteitä ja mahdollisuus top-teniin). Nyt on suljettu pois ajan kanssa miettiminen ja opetellaan irrallisia vastauksia ja perusteet jää hämäräksi (=oppiminen). Vielä pahemmin tämän tyyppinen tehtävä hämärtää oppimista matematiikassa (= ajattelua ajan kanssa)\nHyviä pointteja! Tein juuri yhteen oppaaseen sellaisia sanakirjapelejä, jossa kehotan tekemään loruja ja runoja sanoista sanojen sointia kuuntelemalla. Silloinkin kyse on sanoilla leikkimisestä, mutta kiire jää pois. Voi kuunnella. Sellaisesta lapset pitävät. Meillä varsinkin keskimmäinen oli pikkupoikana ihan intona kaikkiin sanahöpötysleikkeihin. Niillä herkistetään kielikorvaa ja oivallushoksottimia.


joulukuu, 2014 | Kissankulmanikiliikkujat\nArkisto kuukaudelta: joulukuu 2014\nVuosi 2014 on ollut kokonaisuudessaan erittäin hieno, vaikka jotain epämääräisiä mielikuvia minulla on joistain sen sisältämistä epämiellyttävistäkin haasteista. Olen kuitenkin oppinut paljon, säätänyt monenlaisessa mukana, päässyt auttamaan ja seuraamaan monen ihmisen huimaa edistymistä kohti terveellisempää elämää, kohti parempia kilpailusaavutuksia ja kohti isompia lihaksia. Ehdottomasti tärkeimpänä vuoden saavutuksena on se, että olen päässyt tutustumaan moneen huippumahtavaan…\nKiinnostaako blogin lukijoita tietää, miten allekirjoittanut vietti jouluaattoaamupäivän? Herään ja ensimmäisinä ajatuksina tulee mieleen, että minä haluan mennä uimaan. Uimahallit ovat kiinni, mutta ei se haittaa, avoveteen vaan. Kunhan ensin ehtii päivä valjeta sen verran, että ulkona näkee jotain. Puen märkäpuvun päälle ja uimalakin ja –lasit päähän, villasukat jalkaan, toppavaatteet päälle ja vaihtosukat, hanskat ja…\nYleisin selitys sille, miksi emme huolehdi itsestämme on tämä: ei ole aikaa. Tuossa on jo lähtökohtaisesti pieni virhe, koska kaikilla on aikaa ja kaikilla sitä on yhtä paljon. Kaikilla on 24 tuntia vuorokaudessa ja seitsemän vuorokautta viikossa. Se tekee yhteensä 168 tuntia aikaa joka ikinen viikko. Ja tämä on varmaan ainut asia, mikä on tasapuolisesti…\n”Se on geeneissä.” Mikä ihana tekosyy! Sillä pystyy perustelemaan kaikki terveysongelmansa, mutta käytetyin tekosyy se on ylipainon ja liikkumattomuuden kanssa. Ikävintä on, että monet taitavat itsekin uskoa siihen. ”Meidän suvussa kaikki ovat aina olleet lihavia ja liikkumattomia.” Aivan kaikkiko? Tarkempi pohtiminen usein osoittaa, että suvusta löytyy sittenkin ihminen, joka on ollut normaalipainoinen. Löytyypä toinenkin. Ja…


Piraateista tuli kaivosmiehiä – Libero\nPiraateista tuli kaivosmiehiä\nKun piratismi ei tuottanutkaan kommunismia vaan Spotifyn, nettiaktivistit kaivautuvat krypto-tunneleihin.\nteksti Mikael Brunila & Pontus Purokuru kuvitus Pirjo Hakonen\nViisitoista vuotta sitten “kyber” viittasi nettiseksiin. “Wanna cyber”, netissä kyseltiin. Sittemmin käsite on militarisoitunut ja politisoitunut. Puhutaan kybersodankäynnistä, kyberrikollisuudesta ja kyberterrorismista.\nNettiä ovat viime vuosina politisoineet erityisesti Edward Snowdenin paljastukset Yhdysvaltojen ja Britannian tiedusteluvirastojen urkinnasta, Kiinan kaltaisten valtioiden nettisensuuri, piraattisivustot sekä internet-operaattoreiden ja viihdekonsernien yhteinen painostus neutraalin tiedonsiirron rikkomiseksi ja maksetun sisällön etuoikeuttamiseksi.\nSuomessa keskustelu nettipolitiikasta on pyörinyt pitkälti kansallisen turvallisuuden, nettifoorumeiden kauhistelun ja tekijänoikeuksien ympärillä. Välineitä parempaan analyysiin voi hakea Ruotsista, jossa on 2000-luvulla edetty kaiken kiihdyttämisen piraattipolitiikasta tunnelipolitiikan käytäntöihin.\nKommunismin sijaan: Spotify\nRuotsissa yksi varhaisen piraattiskenen iskulauseista oli “hyvinvointi alkaa 100 megabitin nopeudessa”. Monet piraatit halusivat kiihdyttää kapitalistisia haluja ja himoa viihteeseen ja puskea järjestelmän läpi kommunismiin tunnuksenaan Marxin ja Engelsin kuvaus kapitalismista: “kaikki säätyperäinen ja pysyväinen haihtuu pois”.\nPiraattien mielestä vallankumouksen subjekti ei löytynyt kapitalismin marginaalista vaan sen keskeltä, ikuisesti tyytymättömän kuluttajan hahmosta. Todellisuudessa tämän kiihdytysopin (“accelerationism”) päätepiste ei ollut nettikommunismi, vaan Spotify.\nSpotify ja sen talousmallin omaksuneet yritykset vastasivat loputtoman viihteen kysyntään ja onnistuivat tekemään sillä rahaa (joskin Spotifyn liikevaihto on riippuvaista sijoittajien sille jatkuvasti syöttämästä spekulatiivisesta pääomasta). Sosiaalisen median ekshibitionismissa ja viihdesyötteiden virrassa halu suurempaan vapauteen on kahlittu ikuisesti pakenevaan nykyhetkeen ja jatkuvien ärsykkeiden metsästykseen.\nKiihdyttämiselle ja avaamiselle vastakkainen nettistrategia on eskaloiminen eli konfliktin kärjistäminen ja rintamalinjojen vahvistaminen. Internetissä eskalationismin toinen nimi on tunnelipolitiikka.\nAggressiivisten oikeudenkäyntien, nettisensuurin ja sulkemistoimien rajoittaessa avoimia P2P-palveluita suljettujen ja suojattujen jakeluverkojen merkitys kasvaa. Kun Google louhii henkilökohtaista dataamme suunnatakseen meille mainoksia, osa meistä haluaa kaivautua pois yrityksen näköpiiristä. Kun NSA valvoo jokaista liikettämme, haluamme panssaroitua kryptografisilla ratkaisuilla, suojata datamme ja kätkeä sijantimme.\nChristopher Kullenbergin mukaan ajatus internetistä yhtenä avoimena tilana, “kyberavaruutena”, romahti 2000-luvulla. 2010-luku on kyberavaruuden sijaan “kryptoavaruuden” vuosikymmen.\nInternet on aina ollut “internets”, kuten George W. Bush kerran sanoi oivaltamatta typerää nerokkuuttaan. Internet on siis aina ollut verkkojen verkko, mutta tunnelipolitiikka vahvistaa tätä. Haktivistit kaivavat tunneleita verkon alta ja sen läpi sekä erottavat siitä strategisesti omia ekosysteemejä, kuten Silk Roadin tapaisia markkinapaikkoja, tai henkilökohtaisia kulkureittejä, kuten VPN-tunneleita ja PGP-kryptattuja sähköposteja.\nVerkon käyttäjien kannalta 2010-luku voi merkitä osittaista paluuta 1990-luvulle. Käyttäjäkunta jakautuu kahtia: yhtäällä ovat appeja ja helppoja rajapintoja hyödyntävät maallikot, toisaalla koodaajat ja kryptotunneleita louhivat hackerit.\nKun Snowden avasi NSA:n salatut tiedostot, hän joutui ensin kaivautumaan tietojensa kanssa ulos erilaisilla kryptografisilla ratkaisuilla suojattuna. Vain näin hän kykeni toimittamaan tietonsa maailmalle ja journalisteille, jotka “avasivat” tietoja ja kontekstualisoivat niitä. 2010-luvulla avoimuus löytyy vasta tunnelin toisesta päästä.\nMikael Brunila & Kimmo Kallio (toim.): Verkko suljettu. Into 2014.\nDmytri Kleiner: The Telekommunist Manifesto.\nChristopher Kullenberg: Det nätpolitiska manifestet. Ink 2010.\n← Robottityö vapauttaa Viekö Vasemmistonuorten Eurooppa-politiikka sosialismiin? →


Kalvobioreaktorin toiminta:Partikkelien vaikutus kalvon tukkeutumiseen ja partikkelien kokojakauma-analyysi kalvojen suodatustehokkuuden optimoimiseksi - LUT Research Portal Converis - LUT University\nList of projects » Kalvobioreaktorin toiminta:Partikkelien vaikutus kalvon tukkeutumiseen ja partikkelien kokojakauma-analyysi kalvojen suodatustehokkuuden optimoimiseksi\nKalvobioreaktorin toiminta:Partikkelien vaikutus kalvon tukkeutumiseen ja partikkelien kokojakauma-analyysi kalvojen suodatustehokkuuden optimoimiseksi\nProjektin päätavoitteena on optimoida pilottikokoisen kalvobioreaktoriprosessin toiminta eli kalvon suorituskyky (jo käytössä Kenkäveronniemen jätevedenpuhdistamossa Mikkelissä) niin, että partikkelien kokojakaumaa voidaan pienentää tehokkaasti (etenkin lietepartikkelien ja aktiivilietteen kiintoaineen kokonaismäärän suhteen), jotta voitaisiin vähentää kalvojen tukkeutumista huomattavasti. Projektissa arvioidaan etenkin partikkelien aiheuttamaa tukkeutumisherkkyyttä tarkkailemalla kokojakauman vaihteluita pitkällä aikavälillä. Partikkelien (sekä kolloidien että hienojen hiukkasten) kokojakauman kalvobioreaktoriprosessissa (tulovesi, liete ja puhdistettu vesi) odotetaan olevan loogisessa suhteessa muihin veden laadun mittareihin, kuten kemialliseen hapentarpeeseen, aktiivilietteen kiintoaineen kokonaismäärään, kiintoaineen kokonaismäärään, sameuteen, johtavuuteen ja CST-testin (capillary suction time, CST) tuloksiin. Virusten ja ulostebakteerien (E. coli, enterokokki jne.) torjuminen voi myös korreloida eri olosuhteissa tapahtuvan sisäisen tukkeutumisen kanssa. Projektissa tutkitaan useita erilaisia käyttöolosuhteita, kuten esimerkiksi orgaanisen kuormituksen vaihteluita eli hydraulista viipymää, aktiivilietteen kiintoainepitoisuutta ja kiintoaineen viipymää, ja siinä kuvataan partikkelien kehitystä ja lopputilaa analysoimalla niiden kokojakaumaa kyseisellä aikavälillä. Toinen kiinnostava tutkimuksen kohde on kokojakauman muutosten tarkkailu Suomen talven aikana, kun vesi on kylmää (<10 ºC). Tämä projekti toteutetaan läheisessä yhteistyössä Mikkelin Vesilaitoksen kanssa. Pilottimittakaavainen jäteveden puhdistus kalvobioreaktorilla toteutetaan Mikkelin Vesilaitoksen tiloissa. Mikkelin Vesilaitos on jo aikaisemmin osallistunut eri tutkimusprojekteihin, ja sen henkilöstöllä on merkittävää kokemusta pilottikokoisen kalvobioreaktoriyksikön kanssa työskentelystä. Laitoksen osallistuminen voi tuoda projektiin lisäarvoa,\nsillä se voi toimia sekä dynaamisena sidosryhmänä että ensimmäisenä loppukäyttäjänä.\nToimenpiteet: kirjallisuusselvitys ja -katsaukset, kokojakauman muutosten tarkkailu eri syöttökuormituksilla\n(hydraulinen viipymä), kokojakauman muutosten tarkkailu eri kiintoaineen viipymäajoilla, kokojakauman muutosten tarkkailu aktiivilietteen eri kiintoainepitoisuuksilla, kokojakauman muutosten tarkkailu, kun käytössä on erilaisia kalvon puhdistus- ja tukkeutumisen vähennystekniikoita: (i) kemiallinen puhdistus (emäs ja hapot); (ii) aktiivihiili (powdered activated carbon, PAC), ja (iii) pesuaineiden käyttö.\nTässä projektissa arvioidaan kalvojen suorituskykyä kalvobioreaktoriprosessissa partikkelien aiheuttaman\ntukkeutumisen nopeuden perusteella annetuissa käyttöolosuhteissa. Päätulos tulee siis olemaan kalvojen\nsuodatustehon optimointi eri käyttöolosuhteissa riippuen tekijöistä kuten orgaaninen kuormitusnopeus, hydraulinen viipymä, aktiivilietteen kiintoainepitoisuus ja kiintoaineen viipymä niillä pitoisuuksilla, joilla kalvon tukkeutuminen oli minimaalista. Käyttöolosuhteista riippuen hiukkasten agglomeraatiolla tai mikrohiukkasten diffuusiolla mikrometriä pienemmiksi partikkeleiksi kalvon ja lietteen hydrodynamiikan seurauksena saattaa olla huomattava vaikutus tukkeutumiseen. Kalvobioreaktoriprosessin aikana tapahtuvista kokojakauman muutoksista saatavat tulokset auttavat arvioimaan hallitsevaa tukkeutumismekanismia ja hallitsemaan sitä olosuhteiden optimoinnin avulla. On odotettavissa, että tutkimuksen kohteeksi tulee myös kalvobioreaktoriprosessin hallitseva tukkeutumismekanismi. Kokojakauman vaihtelu pilottikalvobioreaktoriprosessin aikana Suomen kylmällä kaudella voi myös antaa lisätietoa partikkelien\naiheuttamasta tukkeutumisesta, sillä yleisen periaatteen mukaan lietteessä muodostuu alhaisessa lämpötilassa enemmän kolloideja ja hienoja hiukkasia, mikä johtaa kalvojen huokosten nopeaan sisäiseen tukkeutumiseen ja sen myötä koko kalvon pahaan tukkeutumiseen. Lisäksi pienhiukkasten kokojakauman muutosten tutkiminen ennen kalvon puhdistusta sen läpäisevyyden palauttamiseksi ja myös sen jälkeen voisi antaa tärkeää tietoa tukkeutumisen hallinnasta, mistä voi olla hyötyä niille monille jätevedenpuhdistamoille, jotka aikovat ottaa lähitulevaisuudessa Suomessa käyttöön täysimittaisia tai pilottikäyttöisiä kalvobioreaktorilaitoksia. Olemme Mikkelin vesilaitoksen toiveesta itse asiassa jo tutkineet alustavasti muutamista jo olemassa olevasta pilottikalvobioreaktorilaitoksesta otetuista näytteistä tehtyjä kokojakauma-analyysejä perustasotutkimuksena. Alustavissa tuloksissa näkyi huomattava hiukkaskoon pieneneminen lähtö- ja tuloveden välillä. Tulokset ovat avanneet laajan tutkimuskentän, jossa voidaan tarkkailla kokojakauman vaihtelua kalvobioreaktoriprosessin aikana, eri jakaumien suhteellisia seurauksia kalvon tukkeutumisen suhteen ja mahdollisia keinoja korjata tilanne kohteessa.\nLast updated on 2020-17-06 at 12:44


20-vuotias Hubble hurmaa yhä avaruuskuvillaan | Yle Uutiset | yle.fi\n20-vuotias Hubble hurmaa yhä avaruuskuvillaan\nAvaruusteleskooppi Hubble on viettänyt tänä viikonloppuna 20-vuotisjuhlaa. Kuviin on tallentunut tähtien syntymiä ja kuolemia, universumin laajentuminen ja ehkä kuuluisimpana tähtisumu Carina Nebula.\n25.4.2010 • Päivitetty 25.5.2012 01:20\nHubble laukaistiin avaruuteen 24. huhtikuuta 1990. Maapallon kiertoradalle se asettautui seuraavana päivänä eli tasan 20 vuotta sitten. Siitä asti teleskooppi on auttanut tutkijoita ratkomaan avaruuden suurimpia arvoituksia.\nHubblen ottamien kuvien avulla tutkijat ovat voineet arvioida universumin iäksi 13,7 miljardia vuotta. Se kuvaa avaruuden kaukaisia kohteita niin tarkkaan, että asiantuntijat nimittävät laitetta aikakoneeksi:\n- Hubble luo tunteen kuin olisi matkustanut avaruuteen samoja asioita katsomaan, kuvaa teleskooppia kiertoradalla korjannut astronautti Jon Grunsfeld.\nHubblen parhaiten tunnettuja kuvauskohteita on Carina Nebula, tähtien välinen kaasusumu 6 500 valovuoden päässä Maasta. Talteen ovat jääneet myös jättimäiset räjähdykset supernovat, joita tapahtuu tähden kuollessa.\nHubblen keräämän tiedon pohjalta on myös varmistunut mustien aukkojen olemassaolo sekä se, että universumi laajenee kiihtyvällä vauhdilla.


Kirja vieköön nauratti, vaikutti ja liikutti | Pieni Ideapuoti Oy\nMyös kirjailijat Anu Partanen, Petri Tamminen ja Jörn Donner tarjoilivat teräviä puheenvuoroja nyky-Suomen menosta.\nEnsimmäisenä illan emäntä Baba Lybeck jututti toimittaja, kirjailija Anu Partasta\nPartanen on Suomessa syntynyt toimittaja, joka on asunut vuodesta 2008 New Yorkissa.\nMikä Yhdysvalloissa on toisin kuin Suomessa?\n”Yhdysvalloissa on monia asioita, joita Suomessa ei tarvitse miettiä, kuten terveydenhuolto. Pohjoismainen yhteiskunta perustuu siihen, että tehdään työtä ja maksetaan veroja. Jenkeissä ajatellaan, että terveydenhuolto ei kuulu kaikille.”\n”Minulle tuli Amerikassa kokonaisvaltainen turvattomuuden tunne. Ihminen on pitkälti omillaan.”\n”Minusta me emme Suomessa osaa arvostaa, että olemme vapaita. Hyvinvointivaltio on yksi hienoimmista innovaatioista, joita Pohjoismaat ovat luoneet. Mikään ei kuitenkaan ole koskaan täydellistä.”\nSeuraavaksi lavalle Anun seuraksi asteli Petri Tamminen, jolta julkaistiin viime syksynä Suomen historia -teos. Kirjaan hän on kerännyt tavallisten suomalaisten suuria tarinoita pienten arkisten kokemusten kautta.\nPetrille itselleen vahvasti suomalaisuudessa mieleen jäänyt tarina on Lahden vuoden 2001 MM-kisojen doping-skandaali. ”Muistan Myllylän sanoneen minulle joskus, että urheilijan onnen hetki on kovin lyhyt. Lahden tarina oli kuitenkin vain tarina tarinoiden joukossa, häpeän tarinana se oli minusta kohtuuton”, Tamminen totesi.\nMikä yllätti eniten, kun keräsit tarinoita suomalaisista?\n”Ensinnäkin yllätyin siitä, että tällainen tiedonkeruuformaatti toimi”, Tamminen sanoi.\nMikä Suomessa on muuttunut?\n”Ennen aika oli maantie, jossa ehti katsoa taaksepäin. Nyt se on iso moottoritie, jossa ei paljon ehdi taakseen katsella. Minä kaipaan heimolaisuutta. Sitä ei enää ole. Nuori sukupolvi on erilainen ja hyvin kansainvälinen. Vanhat eivät ole enää vanhoja ja nuoret kypsyvät nykyään todella nopeasti.”\n”Sisu-sana toistuu suomalaisuuden arvioissa. Pitääkö meillä sitten olla enemmän sisua? Emmekö me suomalaisetkin saa aidosti epäonnistua? Onko niin, että ajattelemme, että kun tyytyväisyys luo rentoutta niin rento ihminen on altis vahingoille.”\nTeräväsanainen ja -älyinen Jörn Donner on hänkin tehnyt historiaa. Donner on kirjoittanut Suomen historian jo kahdesti; silloin, kun Suomi täytti 50 vuotta ja nyt kun Suomi täytti 100 vuotta.\nKuva: Kirja vieköön / Dorit Salutskij\nMikä on muuttunut Suomessa 50 vuoden aikana?\n”Kaikki on muuttunut. Ensinnäkin meillä ei ole Kekkosta. Mitä meillä on edelleen, on yhtä monta dorkaa ihmistä kuin 50 vuotta sitten.”\n”Emme ole koskaan olleet niin vapaita kuin nyt, sanoissa ja teoissa. Mutta muistakaa, että meillä on 400 000 työtöntä.”\n”Maa on muttunut viimeisen 10 vuoden aikana enemmän kuin koskaan. Sen muutoksen sai aikaan Steve Jobs. Kansa seurustelee nyt sosiaalisen median kielellä. Lukekaa kirjoja”, Donner kehotti painokkaasti.\nDonner otti myös omalla tavallaan kantaa pakolaiskeskusteluun.\n”Kansallisuustaistelu Suomessa on ollut suomen kielen edistämistä. Uusimmat meistä ovat tulleet muualta. Nykyään siitä ei pidetä, vaan ihmiset lähetetään turvallisiin paikkoihin kuten Bagdadiin.”\nVäliajan jälkeen seurasi odotettu hetki, presidentti Tarja Halonen talutti presidentinrouva Tellervo Koiviston lavalle.\nKuva: Kirja vieköön, Dorit Salutskij\n“Täällä me ollaan kahdestaan vaikka on tuolla katsomossakin kuulemma joku”, aloitti Halonen.\nRouvat keskustelivat lämpimään ja maanläheiseen sävyyn muun muassa Suomesta, äitiydestä, naiseudesta, ystävyydestä ja elämästään suomalaisen politiikan huipulla.\n”Äitiys on tosiasia ja isyys on mielipide. Tämä on kyllä nykyaikana muuttunut”, totesi Koivisto.\nHalonen ei tainnut aikanaan vallan ihastua Mäntyniemeen. ”Mäntyniemi on Pietilän suunnittelema kokonaisvaltainen taideteos, jossa kukaan ei ole ihan kotonaan”, presidentti totesi.\nKeskustelussa puitiin Koiviston tyylitajua, josta Halonen totesi olleensa jopa kateellinen. ”Mitä makuun tulee, siitä minua ei kukaan ole koskaan moittinut”, toteaa Koivisto myös yhdessä kirjeessään miehelleen.\nTarja Halonen vitsaili joskus saaneensa Koiviston vanhoja vaatteita itselleen. ”Ei minua niissä kyllä koskaan kehuttu. Kyllä tyylikkäät vaatteet vaativat myös kantajaltaan”, Halonen huvitti yleisöä.\nRouva Koiviston miehelleen kirjoittamia kirjeitä on julkaistu uudessa, Anne Mattssonin kokoamassa teoksessa Tellervo Koivisto, elämäkerta.\nIllan aikana näyttelijä, valokuvaaja Laura Malmivaara tulkitsi kirjeiden tekstejä.\n”Rakas kyllä tässä jotakin on, kun en voi olla vuorokauttakaan ilman, että kirjoittaisin sinulle.”\nTilaisuus päättyi seisaallaan esitettyihin aplodeihin. Kaikki ymmärsivät, että nyt tehtiin historiaa. Tällaista keskustelua ei varmasti kuulla enää koskaan uudelleen.\nBaba Lybeck onnistui luomaan lämminhenkisen, sujuvasti etenevän ja kiinnostavan kokonaisuuden musiikkeineen ja kauniine valokuvineen.\nIllan aikana tekstejä tulkitsivat myös Taisto Oksanen ja Pekka Strang.\nSeuraava Kirja vieköön -ilta on 15.2.\nTellervo Koivisto, elämäkerta. Kirjoittaja Anne Mattsson. Siltala.\nJörn Donner, Suomi Finland. Otava ja Förlaget.\nPetri Tamminen, Suomen historia. Otava.\nAnu Partanen, Pohjoinen teoria kaikesta: Parempaa elämää etsimässä. Tammi. (The Nordic Theory of Everything)\nToimittaja, tuottaja Baba Lybeckin uusi kirjallisuustapahtumasarja Baba Lybeck, kirja vieköön! on Kirja Suomi 2017 -juhlavuoden päätapahtuma.\nIlloissa pohditaan minkälainen on Suomen tarina tänä päivänä ja mikä tekee meistä erityisiä juuri nyt.\nIlloissa esiintyvät kevään kiinnostavimmat kirjailijat ja elämäkertojen kirjoittajat. Kirjallisuusillat rakentuvat 4-6 kirjailijan vierailusta. Lisäksi ammattinäyttelijät esittävät kirjojen tekstejä. Jokaisella illalla on Suomen 100-v -juhlavuoteen liittyvä teemansa.\nbaba lybeckförlagetkirja vieköönkirjallisuustapahtumaotavasavoy-teatteritammiviestintä\nYhteistyö instagram-ammattilaisen kanssa – vinkit yrityksille 20/03/2016


Talvi- ja jatkosodan aikana Suomessa suljettiin yhteensä noin 1100 henkilöä ”turvasäilöön”. Tähän ryhdyttiin vuonna 1939 säädetyn tasavallan suojelulain nojalla. Laki mahdollisti vangitsemisen ilman syytettä ja tuomiota, jos henkilöä pidettiin vaarallisena maan turvallisuudelle. Noin tuhat vangituista kuului poliittiseen vasemmistoon, sillä heitä pidettiin vaarallisina Suomen ollessa sodassa Neuvostoliiton kanssa.\nVangituista noin neljäsosa oli naisia. Heillä oli usein tärkeä rooli maanalaisessa puoluetyössä, jossa he olivat mukana huolehtimassa monista rutiineista, esimerkiksi lentolehtien painamisesta ja levittämisestä, tietojen välittämisestä, majoittamisesta ja muonittamisesta. Naisvangit keskitettiin Hämeenlinnan keskus- ja lääninvankilaan, mutta heitä sijoitettiin myös muihin lääninvankiloihin.\nAnna Valtosen oppikirja Hämeenlinnan keskus- ja lääninvankilasta. Työväenmuseo Werstas.\nOlot vankilassa eivät olleet kehuttavat, ja nälkä ja kylmyys olivat osa jokapäiväistä elämää. Osalla naisista oli kotona pieniä lapsia, joten huoli heidänkin pärjäämisestään oli kova. Toisaalta monille naisille tarjoutui nyt ensimmäistä kertaa elämässään mahdollisuus opiskella: kirjoja lainattiin vankilan kirjastosta, ja hankittiin mistä vain käsiin saatiin. Esimerkiksi vankilaan lähetetty kirja on ollut Anna Valtosen ainoa mahdollisuus opiskeluun. Opiskelu toi elämään sisältöä ja auttoi kestämään monella tavalla rankan vankilassaoloajan.\nToinen tärkeä selviytymiskeino oli tiiviiden suhteiden solmiminen toisiin naisvankeihin. Tämä näkyi keskinäisenä huolenpitona ja ilojen ja surujen jakamisena. Vankitovereille tehtiin kauniita lahjoja, jotka kuvastavat vahvaa keskinäistä kiintymystä.\nJenny Pajunen valmisti nuken nimipäivälahjaksi toiselle turvasäilössä olleelle vangille, Tyyne Tuomiselle. Pajunen oli ompelija, toimittaja ja kirjailija, joka toimi vasemmistolaisessa työväenliikkeessä ja oli naimisissa SKP:n kuuluneen Paavo Pajusen kanssa. Jatkosodassa Paavo loikkasi Neuvostoliittoon ja Jenny toimitettiin turvasäilöön. Tuominen puolestaan oli poliitikko, joka toimi vapauduttuaan mm. kansanedustajana.\nToinen esimerkki lahjaksi saadusta esineestä on sisarelta nimipäivälahjaksi saatu muistikirja. Muistikirjaan ovat monet muutkin vankitoverit kirjoittaneet omia viestejään, esimerkiksi laulujen sanoja. Tarveaineita lahjojen valmistamiseen ei tietenkään liiemmälti ollut, joten esimerkiksi tämän muistikirjan sivut on tehty vankilan vessapaperista. Lahjat olivat usein nimikoituja.\nJenny Pajusen Tyyne Tuomiselle valmistama nimipäivälahja heidän ollessaan turvasäilössä Vaasan lääninvankilassa vuonna 1943. Työväenmuseo Werstas.\nNimipäivälahja 19.7.1942 Saara Tuomiselle hänen sisareltaan Tyyne Tuomiselta ja muilta vankitovereilta heidän ollesssaan Vaasan lääninvankilassa. Työväenmuseo Werstas.\nLahjat ja esineet olivat usein nimikoituja. Kuvan käsilaukku on vankitoverin lahja Irja Niemelle Hämeenlinnan keskus- ja lääninvankilasta. Työväenmuseo Werstas.\nLahjoja saatettiin tehdä myös muille kuin vankitovereille. Espanjatar-nukke on lähetetty vuonna 1941 ystävälle vankilan ulkopuolelle. Nuken valmistukseen on varmasti saatu innoitusta Espanjan sisällissodasta, sillä sen valmistaja Kaisu-Mirjami Rydberg oli yksi Espanjan sydämenasiakseen ottaneista työväenliikkeen vaikuttajanaisista. Lahjojen suhteen liikenne toimi myös toisinpäin: poliittisilla vangeilla oli oikeus vastaanottaa postia, kuten ruokalähetyksiä. Vankilaviranomaiset kuitenkin tarkastivat niin tulevan kuin lähtevänkin postin. Sisarenpojan kuva kauniissa kehyksissä on esimerkki vankilan ulkopuolelta lahjaksi saadusta esineestä.\nArtikkelin esineet Arjenhistoriassa:\nAnna Valtosen oppikirja\nNimipäivälahjaksi tehty nukke\nNimipäivälahjaksi annettu kirja\nKansan Arkistosta löytyy Kaisu-Mirjami Rydbergin ja Jenny Pajusen henkilöarkistot. Rydbergin arkiston sisältöluetteloon pääset Kansan Arkiston nettisivujen planeetta-tietokannasta hakusanoilla: Rydberg Kaisu-Mirjami.


WiebeTech Ethernet-sovitin -ajurien lataus - Päivitys WiebeTech ohjelmistoon\nPoista päänvaivat ajureiden päivittämisestä! Lataa DriverDoc nyt helpottaaksesi WiebeTech Ethernet-sovitin-ajureiden päivittämistä vain muutamalla painalluksella...\nEi kiitos, lataa WiebeTech Ethernet-sovitin-ajuri\nEtusivu → Ajurit → WiebeTech → Ethernet-sovitin\nManuaaliset WiebeTech Ethernet Adapterin laiteohjaimen päivityksen vaiheet:\nWiebeTech Ethernet Adapter-ohjainten perusversiot sisältyvät %%os%%:aan tai asentamalla uusimmat Windows® -päivitykset. Näiden esiasennettujen ohjainten käyttäminen voi tukea Ethernet Adapter päätoimintoja. WiebeTech-ohjaimen päivitysohjeet sisältävät kaikki tarvittavat vaiheet.\nPäivitä WiebeTech Ethernet Adapter Drivers automaattisesti:\nSuositus: Lataa DriverDoc [DriverDoc - Tuote on kirjoittanut Solvusoft], ajureiden päivitystyökalu jota suositellaan kokemattomille Windows-käyttäjille, joilla ei ole kokemusta WiebeTech Ethernet-sovitin-ajureiden päivtyksestä. DriverDoc poistaa kaiken vaivan ja päänsäryt varmistamalla, että lataat ja asennat oikeat versiot WiebeTech:n ajureista käyttöjärjestelmällesi.\nWiebeTech Päivityksen Usein Kysytyt Kysymykset (UKK)\nMitkä ovat WiebeTech-ohjainpäivitysten edut ja riskit?\nWiebeTech-ajureiden päivittämisen etuja ovat parempi laitteiston suorituskyky, mahdollistaminen käyttää enemmän laitteen ominaisuuksia, ja parantunut yleinen yhteentoimivuus. Mahdollisia riskejä väärien Ethernet-sovitin-ajureiden asentamisen jälkeen ovat tietokoneen epävakaus, hitaampi suorituskyky, ja satunnaiset kaatumiset.\nMikä on WiebeTech-ohjainten päivittämisprosessi?\nManuaalinen WiebeTech-ajurin päivitys tapahtuu Laitehallinnan kautta, tai automaattisesti käyttämällä ajurin päivitysohjelmistoa.\nWiebeTech Ethernet Adapter-virheet johtuvat usein yhteensopimattomista tai vanhentuneista laiteohjaimista. Kuljettajat voivat olla vakaasti luotettavia, mutta on tapauksia, joissa he yhtäkkiä lopettavat työskentelyn yllättäen. Sinun ei tarvitse huolehtia, koska tulostinongelma on varmasti korjattavissa päivitetyllä ohjaimella.\nWiebeTech Ethernet Adapterin laitteistoon liittyvään virheeseen on usein vaikea löytää oikea ratkaisu käymällä WiebeTechin verkkosivuilla. Windows WiebeTech Ethernet Adapter -ohjaimen paikantaminen, lataaminen ja manuaalinen päivittäminen vie paljon aikaa, mikä tekee prosessista sietämättömän useimmille käyttäjille. Väärän ohjaimen asentaminen estää Windowsia käynnistymästä lainkaan tai pahempaa, johtaa absoluuttiseen epäonnistumiseen.\nOn yleensä suositeltavaa käyttää ohjainohjelmistoa, koska päivitykset voivat olla aikaa vieviä ja monimutkaisia. Ohjaimen päivitystyökalu varmistaa, että laitteistollesi on oikeat ohjainversiot, ja luo myös varmuuskopion nykyisistä ohjaimista ennen muutosten tekemistä. Olet varma, että voit palata aiempaan versioon, jos sinulla on ongelmia kuljettajasi kanssa.\nSelaa WiebeTech Ethernet-sovitin malleja\nwibee realtek 8185b\nTop ajuria jotka ovat samanlaisia kuin WiebeTech Ethernet-sovitin\nLataa uudet WiebeTech Ethernet-sovitin -ajurit (Päivitysohjelmisto)\nPäivitä WiebeTech Ethernet Adapter Ajurit Yhdellä Painalluksella Käyttämällä DriverDoc:


Kirjoittaja Lortitaro » Ke Kesä 09, 2004 23:56\nJoo eli kysytäämpäs tämmöistä, en tiedä onko tätä jo kysytty, mut jos on kysytään uudelleen. Elikkä poltatko, itse poltan tupakkia.\nKirjoittaja Atesan » Ke Kesä 09, 2004 23:58\nEn,Polttaminen on heikoille. <_<\nKirjoittaja purplecow » To Kesä 10, 2004 00:14\nMahdollisimman typerää puuhaa. Etoo ja vatsassa kiertää kun katselee koulujen tupakkapaikoilla räkiviä nuoria. Haisevatkin pahalle.\nMinun silmissäni vain vanhuksilla on lupa polttaa, ja silloinkin vain piippua.\nKirjoittaja kiko-chan » To Kesä 10, 2004 00:18\nMä oon samaa mieltä. En tue polttamista enkä näe siihen mitään järkevää syytä. Onhan se varmaan aika vaikeeta lopettaa kun on alottanu... joten sympatiaa tunnen kuitenkin. Mut silti... vaikka polttaminen ei muka oliskaan pahasta niin ihan typerää ja turhaa se silti on.\nHaluaisin myös tietää seuraavilta että miksi poltatte jos poltatte. ^_^ Siis miten yleensä mokomaan ees päätyy? Ja on hiton pelottavaa kun oottaa bussia ja pysäkille tulee joku viides tai kuudesluokkalainen sätkä suussa. What the puck?!\nKirjoittaja LäderLappen » To Kesä 10, 2004 01:04\nEn, enkä koskaan aiokkaan. Pappa kuoli keuhkosyöpään, tupakan aiheuttamaan. Sen verran rakas pappa minulle oli, että lupasin etten koskaan koske tupakkaan, en edes maista. Ja se päätös pysyy.\nKaiken lisäksi tupakasta ei ole mitään hyötyä. Haittaa vain. Tyhmää sahata se oksa poikki millä istuu.\nKirjoittaja grape » To Kesä 10, 2004 10:04\nEn minäkään polta...,tyhmiä ovat,jotka elämänsä sillä pilaavat.\nKaverini kokeili tupakkaa.Ihmettelin miksi,nii se sano,että vois kuulua porukoihin ja saada kavereita.Minusta se on todella tyhmää.Ei se mikään kaveri oo,jos sen takia täytyy polttaa. :blink:\nKirjoittaja sanhosee » To Kesä 10, 2004 11:15\nEn polta, enkä aloitakkaan. Näin kerran ihmisen, joka kuoli seuraavana yönä keuhkosyöpään... ei kiva näky...\nKirjoittaja Drago^ » To Kesä 10, 2004 11:21\nTuo oli jo outo kysymys O.o en tietenkään! Näin alaikäisenä en voi saada ja kuten monimuukin täällä.\nKirjoittaja hotso » To Kesä 10, 2004 11:59\nKuka polttais? Polttaminen on turhaa ja typerää. Ainoat keiden annan polttaa on Kolmas Hokage piippua ja Asuma röökiä.\nKirjoittaja yoonasu » To Kesä 10, 2004 12:24\nNo en määkään polta sinänsä, muutakuin kännispäissäni sikareita.\nKirjoittaja yoonasu » To Kesä 10, 2004 12:30\nToisaalta minulla on kaveri joka käyttää depressio lääkkeitä tai eise enää käytä kun ryhtyi polttamaan. Eli siis se veti 2 pilleriä jotain lääkkeitä mistä irtoili hiuksia ja meni ruokahalu ja tuli kalpeeksi ja tollaista, mutta tupakka ajo saman ongelman sen johonkin "Väkivaltasiin kohtauksiin" tj.\nVaikken väitäkkään että sitä kannata polttaa kuten en minäkään "polta". :ph34r:\nKirjoittaja yoonasu » To Kesä 10, 2004 12:31\nHelvetti... Tarkotin että tupakka toimi lääkkeen sijasta.\nKirjoittaja Narharial » To Kesä 10, 2004 14:12\nJuu en. En. Poltin mut lopetin. Nykyään tiukka ei. Omapa on asiansa jos haluaa terveytensä pilata. *tuhinaa ja murahtelua* <_<\nKirjoittaja frostious » To Kesä 10, 2004 14:42\nei ole mitään henkkohtaista polttajia vastaan, itse en vaan sitä tee. minusta se on tyhmää ja turhaa, mutta omatpahan ovat kehonsa - niin kauan kuin pysyvät tarpeeksi kaukana minusta eivätkä polta minun ikkunani alla (*tappaa naapurit*) niin senkun. >_>\nKirjoittaja Vampynella^ » To Kesä 10, 2004 17:34\nEn polta,yhhyh se haisee hirveelle ja varmaan maistuukin.On muutenki etovaa ajatella et vetäis keuhkoihi savua ja puhaltais ulos,ja niin edelleen....Enkä varmana aio maistaakkaan.Ei hyvä


Mitä ampiaiset syövät ja pitävätkö he todella lihalta?\nHammasten ruoka-asetukset riippuvat voimakkaasti sekä niiden erityislajeista että hyönteisen kehityksen vaiheesta. Esimerkiksi yleisin ja yleisin paperi ampiainen aikuisissa valtioissa eivät kykene sulattamaan kiinteää ruokaa, ja niiden toukat ovat päinvastoin vain lihan ja suhteellisen kiinteän proteiiniruokan ruokinnassa.\nJa jopa ensi silmäyksellä saattaa tuntua, että ampiaiset syövät kaikkea rypäleistä lihaan ja suolattuun kalaan - todellisuudessa nämä hyönteiset ovat hyvin valikoivia ruokaansa. Väärä käsitys siitä, mitä ampiaiset syövät, johtuu siitä, että juuri aikuiset hyönteiset keräävät ruokaa - sekä itselleen että toukkille.\nRuokavalion tiukka jakautuminen aikuisten hyönteisten ja niiden toukkien kohdalla on erittäin tehokas evoluutiomuutos, jonka avulla voidaan välttää saman lajin yksilöiden välistä kilpailua elintarvikkeiden välillä eri kehitysvaiheissa. Kun toukka ruokkii sellaista ruokaa, jota aikuinen hyönteinen ei pysty kuluttamaan, ei voida luoda sellaista tilannetta, jossa tietyissä vaiheissa vain vähäisten elintarvikkeiden resurssien vuoksi ihmiset kuolevat vain nälkään. Tämä ilmiö on voimakkainta tietyissä perhos- ja mayflies-lajeissa: niiden aikuiset eivät pysty ruokkimaan lainkaan. Päinvastoin, hyönteisillä, jotka voivat kuluttaa laajan tuotevalikoiman tai elää suoraan elintarvikelähteen lähellä, ei ole tällaista erottelua. Näitä ovat esimerkiksi torakat, heinäsirkat tai sängyt.\nMitä aikuiset ampiaiset todella syövät\nJoten mitä ampiaiset todella syövät? Aikuisten aikuisten ruokavalion perustana on eri marjojen ja hedelmien mehu. Nämä tuotteet ovat erittäin ravitsevia, helposti saatavilla työskentelevien hyönteisten elinaikana, ja tietyissä vuodenaikoina ne ovat todella runsaasti ja eivät vaadi vakavaa energiankulutusta käytettäväksi.\nSiksi ampiaiset syövät mansikoita, viinirypäleitä, vadelmia, karhunvatukoita, luumuja. Kesän asukkaat huomaavat yleensä, että hyönteiset herättävät juuri pehmeät hedelmäosat, mutta jättävät kuoren.\nHieman harvemmin, ampiaiset syövät omenoita tai päärynöitä - nämä hedelmät ovat paljon vaikeampia, mutta kypsyessä ne ovat melko hyviä raidallisille tuholaisille.\nJos nämä hyönteiset vahingoittavat, viljelijöille suositellaan, että ne valmistavat tai ostavat erikoisverkkoja, ja suojaamaan hedelmiä syömästä, pukeutuvat ne omenoihin tai rypäleisiin.\nVaipat ovat erittäin osittain fermentoituja kasviperäisiä raaka-aineita. He karjaavat erityisesti pudonnut viinirypäleet tai aprikoosit, usein tekevät pieniä reikiä viinirypäleiden ihoon, ja muutaman päivän kuluttua palaa ja juo mehua paikoista, joissa massa alkoi käydä. Siksi ampiaisten ansassa käytetään usein Bragaa, olutta ja kvassia.\nLuonnollisten makeisten lisäksi ampiaiset syövät mahdollisuuksien mukaan erilaisia siirappeja, hilloja, vain liotettua ja kosteaa sokeria, hunajaa.\nRuoka-ampiaiset eivät kuitenkaan rajoitu ainoastaan kasviperäisiin elintarvikkeisiin: niiden toukat ovat saalistajia. Aikuisten hyönteiset pyytävät nuorten eri hyönteisten sukupolvea, pureskelevat pehmeitä kudoksiaan ja siirtävät tuloksena saadun proteiinikuidun toukkiin. Tällainen ruoka mahdollistaa toukkien nopean painon ja kasvun.\nMutta ennen kuin saalista kuljetettiin, ampiainen, joka vain sai saaliinsa, haisee sitä kehon kokonaisuuksina ja nuolee hemolymfia - veren analogia kehittyneemmissä eläimissä. Hemolymfi on runsaasti proteiineja ja täyttää täysimääräisesti aikuisten ampiaisten tarpeen näissä aineissa.\nSen jälkeen kun sairaanhoitaja toimittaa veroton uhrauksen toukkaan ja ruokkii häntä, hän saa ravitsevan ”palkkion” syljen muodossa, jonka toukka itse jakaa suurina määrinä. Tämä on toinen ravinnonlähde aikuisille ampiaille, jota kutsutaan trophollaxikseksi, ruokanvaihdoksi toukkien ja aikuisten hyönteisten välillä.\nOnko ampiaiset syövät lihaa ja kalaa?\nMitä syö ampiaisia vielä? Joskus saattaa tuntua, että ampiaiset syövät lihaa, mutta näin ei ole. Hyönteiset yksinkertaisesti hiipuvat leuan palasiksi ja kuljettavat ne toukkiin, pureskella saalista matkan varrella. Niinpä aikuiset ampiaiset eivät syö lihaa, vaan antavat tämän ruoan nuoremmalle sukupolvelleen.\nLuonnossa, lihassa ja kaloissa olevat porkkanat ovat helpommin saatavilla olevia raaka-aineita raidallisille siivekkäille saalistajille - nämä tuotteet ovat vain avoimia, niitä ei tarvitse tappaa, joskus uhata henkensä ja viettää paljon energiaa. Näin ollen ampiaiset ovat niin lukuisia, esimerkiksi kalojen tai lihan riveissä markkinoilla. Lisäksi hornetien pesien lähellä löytyi usein jyrsijöiden ja liskojen jäännökset - hyönteiset löytävät kuolleen eläimen ja ilman pienintäkään inhoa kantavat sen osiin pesässä.\nHornetista puhuttaessa on syytä huomata, että useimmilla heistä on samanlaisia elintarvikkeiden himoja kuin pienemmät sukulaiset. Kaiken kaikkiaan kaikki hornetit ovat erillinen ampiaisten suku, joka yhdistää joitakin suurimman edustajan suurimpia edustajia. Monet hornetit tuhoavat mehiläisten pesiä, ruokkivat heitä ja niiden toukkia omaan hautaansa, kun he itse nauttivat hunajasta.\nJotkut hyvin suuret hirvenlajit voivat metsästää pieniä liskoja, jotka ovat juuri kuoriutuneet munista tai ne, jotka ovat joutuneet metamorfoosiin ja sammakkoihin, mutta tällaiset tapaukset ovat edelleen erittäin harvinaisia, ja uhrien liha käytetään vain ruokana toukkia varten.\nJoidenkin ampiaisten kohdalla tilanne ruoanjaon kanssa voi mennä äärimmäisiin kohtiin. Esimerkiksi mehiläislooman, hyväntekeväisyyden, toukkien nektari on yleensä myrkyllinen aine, ja aikuisen yksilön on puristettava se kiinni mehiläisen ruokatorvesta ja syömään se yksin. Ja filantilainen kuljettaa itse mehiläistä, jossa jälkeläinen syö sen.\nOn olemassa joukko ampiaisia, jotka jopa toukkia ruokkivat kasvisruokaa. Ruuan luonteen mukaan nämä hyönteiset ovat jossain keskellä tavallisten ampiaisten välissä, ruokkivat lihanruokaa ja mehiläisiä, valmistelemalla hunajaa jälkeläisille. Nämä ovat kukka-ampiaisia. Aikuisina he ruokkivat itse kasvien nektaria ja valmistavat nektaria pesissä niiden toukkia varten.\nMielenkiintoista on, että monenlaiset kukka-ampiaiset ovat samankaltaisia kuin tavalliset paperi- ampiaiset, ja kokematon tarkkailija voi helposti sekoittaa ne.\nBrachygastra lecheguanaa, joka on ainoa, on mehiläisiä, hyönteisten korjuu ja hunajan varastointi (Australian, Afrikan ja Meksikon hunaja-muurahaisia ei lasketa - ne eivät säilytä hunajaa, vaan säilyttävät sen vain ruumiissaan).\nTämä ei kuitenkaan ole kaikki: luonto on ampiaisia, joilla on huomattavasti enemmän alkuperäisiä elintarvikehäiriöitä. Esimerkiksi:\nScollies ovat valtavia ampiaisia (niiden joukossa on maailman suurin ampiainen, Megascolia-jalostaja), joka ruokkiessaan kasvattaa nektaria ja munaa munia kuolleisiin kovakuoriaisiin. Heidän omien toukkiensa ruokkii vielä elossa, mutta ei pysty siirtämään saalista.\nLasitetut ampiaiset, joiden toukat loukkaantuvat muiden yksittäisten ampiaisten toukkiin.\nTienpallot, joista monet lajit ruokkivat jälkeläistään hämähäkkeillä, mukaan lukien riittävän myrkyllisiä tarantuloita.\nYksittäiset saksalaiset ampiaiset, jotka tunkeutuvat julkisten sukulaisten pesiin ja asettavat munansa suoraan samojen paperi- ampumien toukkiin.\nYleensä suurimmalla osalla ampiaista aikuiset ruokkivat pääasiassa kasviperäisiä elintarvikkeita ja toukat eläinten ruokaa: joko loistamalla uhreille tai saamalla ruokaa aikuisilta hyönteisiltä.\nPoikkeus tähän sääntöön on joko primitiivisempi ampiainen, joka ruokkii kaikissa vaiheissa eläinten ruokaa, tai päinvastoin, ne ovat kehittyneempiä, jotka itse kuluttavat kasvien nektaria ja niiden toukat ruokkivat niitä tai niiden tuotteita.\nWasp-toukat poikkeavat aikuisten hyönteisistä paljon samalla tavalla kuin toukat eroavat perhosista. Syynä tähän on niin sanottu täysi muutos ...\nMuurahaiset ovat kuuluisia kaikkiruokaisistaan. Eikä edes niin paljon metsä- ja kenttävihreitä, jotka ovat haudattu kuivana härkätaisteluun ...\nTietueeseen "Mitä ampiaiset yleensä syövät ja syövätkö lihaa?" 5 kommenttia jätettiin.\n12.30.2015 klo 23:45\nRakastan ampiaisia! Ne ovat ihania. Hoitoon heitä on pelkkä ilo!\n07/21/2016 klo 08:24\nTäysin samaa mieltä kanssasi! Ikkunassani oliiveli on työskennellyt kovasti 5 päivää, murskaamalla sellua puolen omenasta ja kääntämällä sen palloksi halkaisijaltaan 1-1,5 mm. En vain tiedä mitä tehdä sen kanssa, on sääli sekaantua "prosessiin", mutta se on uskomattoman mielenkiintoista katsella ampiaisen toimintaa! Yöllä hän lentää pois, mutta palaa aamuun jatkaakseen. Eilen toinen ampiainen lensi omenan jäännöksille (kuivattu kuori) "skannaamaan" lautasen, jossa oli kasa palloja ja toiminta-alaa ... Tänään ampiaisen työ jatkuu ...\n02/10/2016 klo 20:33\nAutossa ampui ampiainen, purra on niin sairas, tapoin hänet. Annan neuvoja: heitetään ampiaisen tai hornetin ruumis. Jos et heitä sitä pois, 2 tunnin kuluttua saapuu ampiaisten tai hornetien pesä, ja sinulla on kokeilu. En pidä ampiaisia.\n04/03/2016 klo 19:47\nLuin koko artikkelin kiertämättä, koska se on todella mielenkiintoista ja ei ole tylsää. Kiitos tekijöille tällaisesta sivustosta!\n04.19.2016 klo 16:34\nPaljon hyödyllistä tietoa, kiitos, lukea iloisena.


Marjaanan Maja: Lämpöä suuremmalle, kiitos!\nSanna 15. tammikuuta 2014 klo 6.43\nNo jopas on osannut tehdä oikeanvärisen korun!\nMitenköhän ne korvaa sulle, jos ja kun viherseinä ei toimikaan?\nMarjaana 15. tammikuuta 2014 klo 8.19\nSe tietää mun elmpivärit, mutta silti toi oli kyllä ihan nappivalinta!\nMun täytyy vissiin jutella niiden kanssa ja kysellä mitä 100% tyytyväisyystakuu oikeasti tarkoittaa (käynkin kohta kurkkaamassa myös nettisivut). Odottelen nyt kuitenkin tän 2kk testiajan loppuun.\nNiko Järvinen 16. tammikuuta 2014 klo 11.37\nEi tosiaan kannata vielä hätääntyä, seinän käynnistämisessä menee normaalisti 1-2kk mutta joskus jopa 3kk. Nyt ollaan vielä alkuvaiheessa ja päästiin vasta nostamaan tehoja kun kasvit on tottuneet ympäristöön. Vieläkään se ei ihan täysillä ole, eli pelivaraa on vielä paljon. On ihan normaalia et joudutaan tekemään muutamia säätöjä ennen kun seinä pääsee täyteen vauhtiin kun jokainen kohde on yksilö.\nTyytyväisyystakuu koskee meillä tosiaan tuota mahdollisuutta testata seinää vapaasti ilman sitoumuksia ja mahdollisimman edullisesti. Tulevaisuudessa voidaan toivottavasti tarjota ilmaista testiä mutta vielä ei pienen yrityksen rahkeet riitä.\nMarjaana 16. tammikuuta 2014 klo 12.01\nOk, kiitos tiedosta, vaikka vähän hämmennyinkin ;-)\nJatketaan testaamista ja ollaan yhteydessä ihan virallisia teitäkin pitkin tässä lähi aikoina.\nPolga 15. tammikuuta 2014 klo 8.15\nLämpöhuopa ON ystävä, paras kaikista! I love my lämpöhuopa <3 <3 <3\nKun mikään ei auta (päällä kahdet pitkikset, kahdet ohuet sukat ja merinovillaa paksut sukat, kolme paitaa ja fleecehuppari), lämpöhuopa ja kaksi peittoa sängyssä takaavat edes päikkärit ja vähän yöunia.\nTarkista sitten lämpöhuovan ohjeet; itse pidän sitä aluslakanan alla! :)\nMarjaana 15. tammikuuta 2014 klo 8.20\nMä ajattelin sua kun tilasin sen! Viime vuonnahan yritin, mutta ei tullut peittoa, tuli tyynty - kahdesti, ja sitten ilmoittivat (eri firma) ettei peittoja olekaan. Katsotaan saanko nyt lämmikettä, hrrr!\nAnonyymi 15. tammikuuta 2014 klo 10.08\nJos ei ole mitään asiaa estäviä kiputiloja, niin paras apu palelemiseen on kuin onkin avantouinti. Avantosauanalla on monet sanoneet, että ennen palelivat jatkuvasti, mutta kylmänsietoon kun tottuu, niin eipä palele enää. Itse kuljen kotona lyhythihaisessa T-paidassa kesät talvet, eikä meillä pidetä liian lämmintä.\nMarjaana 15. tammikuuta 2014 klo 10.49\nIiiiks, se on kyllä ihan mahdoton ajatus mulle. En pysty edes kesällä uimaan Suomessa ;-) Mutta kiitti vinkistä!\nPuskissa 15. tammikuuta 2014 klo 11.21\nKurja tuo teidän oireilu, mutta silti pisteet esikoiselle kun jaksoi olla luennolla. Hyvä on suoriittaa se hygieniapassi, jos aikoo alalle :)\nMäkin palelen jaloista, tosin lähinnä kotona. Työpaikalla vissiin työkengät eristää lattiasta, mutta tuuletus on sitten sitäkin rivakampi. Kotona on onneksi aina villasukat ja -takki käytössä ja iltaisin sukellan lämpimään vesisänkyyn kolmen peiton alle (yksi niistä on höyhenpeitto).\nMarjaana 15. tammikuuta 2014 klo 12.43\nEn ole ihan varma päätyykö alalle, mutta varmasti ainakin opiskeluaikana tulee tekemään ns. hanttihommina jotain sellaista jossa tuo passi on tarpeen. Tai jo ensi kesänä paikallisessa kahvilassamme?!?\nMulla on villasukat kesät talvet - oli jo ennen oireilua mutta tää on jo ihan patologista tää palelu. Lämpöpeittoa odotellessa ;-)\nPuskissa 15. tammikuuta 2014 klo 21.32\nOn mullakin villasukat aina, paitsi pahimmilla helteillä. Muut perheestä kulkee shortseissa ja avojaloin kesät talvet...\nMarjaana 16. tammikuuta 2014 klo 7.05\nOutoa porukkaa ;-)\nAnonyymi 15. tammikuuta 2014 klo 11.55\nTunnen suurta sympatiaa sua kohtaan koska kuulun kanssa niihin joilla veri ei todellakaan kierrä. Olen jo pitkän aikaa pitänyt käsissäni sellaisia "kynskkäitä" (tiedät kyllä,raksalla ja torimuorien käytössä olevat villasormikkaat joissa ei ole sormenpäitä) sisätiloissa ja siitä huolimatta valkosormisuutta esiintyy. Liittyy lääkäreiden mukaan noihin olkapunoksen hermojen ja muiden juttujen jumeihin mutta oli syy mikä hyvänsä niin kurjaa on kun ei edes läppärin käytöstä tule mitään ilman noita lisävarusteita.\nPisteet esikoiselle, sulle jaksamista ja Kuopuksen lohkaisusta tuli mieleen että oletko jo aloittanut sen koosteen tekemisen? :D\nMarjaana 15. tammikuuta 2014 klo 12.45\nOlen jo aloittanut täyttämään sitä "Suuri ajattelija" -vihkoa, mutta saa nähdä kun näitä tulee päivittäin lisää. Se on niin hassu!\nMä käytän kynsikkäitä autolla ajaessa kun en kestä nahkahanskoja ja täysvillasilla ei saa tuntumaa rattiin. Toisin nyt kun roikun ovessa pitää olla siellä allakin hanskat ettei näpit jäädy. Taidan viedä auton huomenna huoltoon, on sellainen viikonloppu että kuopus on isällään ja esikoisen kanssa pärjätään ilmankin.\n- S - 15. tammikuuta 2014 klo 15.50\nAllekirjoitan tuon, että jos varpaat palelevat, on koko kropalla kylmä. Meillä on kotona välillä todella kylmä lattia alakerrassa (varmaan jotkut eristykset unohtuneet rakennusaikana), joten villasukkia tulee kulutettua urakalla.\nLisäksi olen sellainen suonenvetotapaus, että helposti vetää suonta jalasta, eritoten tuosta iskiaskintusta.\nEhkä ihan hyvä idea viedä auto huoltoon. Siellä on nyt joku mekanismi niin jäässä, että siksi ovi ei pysy kiinni.\nMarjaana 15. tammikuuta 2014 klo 16.57\nMä kävin jo huoltomiehelläni ja lupasi että voin viedä auton sinne huomenna ennen iltavuoroani. Pakko kai se on huollattaa ;-)\nMulla taas jalat jäässä ja lisäsin just toiset villasukat. Tässä vuokra-asumisessa on se hyvä puoli, että meillä kuuluu lämmitys vuokraan, joten varsinaista syytä pihistelyyn ei siinä mielessä ole. Toki holtiton käyttösaattaa vaikuttaa indeksikorotuksiin, mutta sitä en jaksa ajatella. Enkä ilmastoakaan juuri nyt *nauttii härskisti lämpimästä kodista*\nKuningatar 15. tammikuuta 2014 klo 18.02\nMulla on myös lämpöhuopa käytössä äärimmäisissä tilanteissa. Kun palelee ytimiä myöden eikä villasukat, -kerrasto tai -pipo auta mitään niin huopa sähköverkkoon ja johan alkaa lämmitä. Kipiänä ollessa lohduttaa ja lämmittää yhtäaikaa. Hyvä ostos! En tiedä mitä sanoisin tuohon sun oireiluun; "koita kestää" ei liene hyvä neuvo, kun terveys tai se mitä siitä on jäljellä on vaakakupissa. Toivottavasti sun seinä kuitenkin vielä auttaa. Ihana koru ja mekko. Gudrun on myös mun suosikkeja - ne värit ne värit!, mutta ne hinnat ne hinnat :(\nMarjaana 15. tammikuuta 2014 klo 20.07\nJoo, ne hinnat, ne hinnat... olen satsannut alennusmyynteihinsä ja sieltä raaskinut paremmissa varoissa ollessani jotain ostaakin. Ovat kyllä sitten aika pitkäikäisiä, onneksi!\nTäällä jo lämpöhuopaa kovasti odottelen, koska palelu ei hellitä. No, viikonloppu tulossa ja vielä sellainen, että kuopus on isällään. Luen ja nukun ja lötkötän sohvalla. Tavallisen täkin alla.\nKiki 15. tammikuuta 2014 klo 19.04\nSun täytyy lähettää kuva Gudrunille niin sieltä tulee kohta tarjous kuopukselle mallin ostamisesta :) Se mätsää niin täydellisesti tuon mekon kanssa :)\nMarjaana 15. tammikuuta 2014 klo 20.08\nOlin kyllä ihan aidosti onnellinen tuosta kun sen sain. Joskus ne lasten kötöstykset on sellaisia, että toivoo niiden pian unohtavan tehneensä mitään käyttöön tarkoitettua ja sitten hautaa ne jonnekin syvälle syvälle laatikon kätköihin.\nGudrunin yhteydenottoa odotellessa...\nArttorius 15. tammikuuta 2014 klo 21.23\nTulet varmasti onnelliseksi lämpöhuopasi kanssa! Sain testata sellaista eräässä kyläpaikassa ja vaikka olen viileässä ja vähissä vaatteissa viihtyvä, oli siellä peiton alla mieluista olla.\nMarjaana 16. tammikuuta 2014 klo 7.06\nMä en ole koskaan päässyt testaamaan mutta nyt kyllä odotan vempelettä kovasti. Hrrrr. Ja kun vähän neuroottinen olen, rauhoittaa kummasti, kun tuossa (ja vissiin kaikissa niissä) on ylikuumenemissuoja ja automaattinen virran katkaisu tietyn ajan jälkeen.


Ateria- ja siivouspalvelut - Nokian kaupunki\nOlet tässä: Etusivu / Kaupunki ja hallinto / Organisaatio / Palvelualueet / Konsernipalvelut / Ateria- ja siivouspalvelut / Ateria- ja siivouspalvelut\nAteriapalveluyksikkö tuottaa päivittäisiä ruokapalveluja Nokian kaupungin päiväkoteihin, kouluihin ja perusturvan yksiköihin.\nHarjuniityn tuotantokeittiön lisäksi Nokian kaupungilla on 3 valmistuskeittiötä, joissa valmistetaan päivittäin yhteensä noin 6700 lounasta. Palvelu- ja jakelukeittiöitä on 31. Yhteensä n. 75 ammattilaista vastaa ateriapalveluiden sujuvuudesta.\nSiivous- ja monipalveluhenkilöstöä Nokian kaupungilla työskentelee tällä hetkellä yli sata henkilöä, joista perusturvan yksikössä 21 laitoshuoltajaa. Siivouskohteitamme ovat mm. päiväkodit, koulut, virastot, palolaitos, uimahalli ja Kerhola sekä kirjasto- ja kulttuuritalo Virta – yhteensä meillä on 126 000 m² siivottavaa päivittäin.\nateria- ja siivouspalvelupäällikkö,\tateria- ja siivouspalvelut\n050 363 5833\nprojektipäällikkö,\tateria- ja siivouspalvelut\nvs. palveluesimies,\tateria- ja siivouspalvelut\n040 133 4756\n050 395 8755\npalveluohjaaja,\tateria- ja siivouspalvelut\nsiivouspalveluohjaaja,\tateria- ja siivouspalvelut\n050 395 6381\ntoimistosihteeri,\tateria- ja siivouspalvelut\n040 779 9041\nAlla olevasta linkistä pääset tarkastelemaan Nokian elintarviketoimipaikkojen Oiva-raportteja. Kirjoita hakukenttään Nokia, niin saat listauksen kohteista, joissa Oiva-tarkastus on tehty.


Olympialaiset: Rantalentiksen tähdet lupaavat pelata bikineissä - Lentopallo - Ilta-Sanomat\nMisty May-Treanor (vas.) ja Kerry Walsh\nJulkaistu: 25.7.2012 16:01\nEsimerkiksi laatulehti The Sunday Times oli tuolloin etusivullaan huolissaan etenkin mieskatsojien rantalentopalloelämyksistä. "Voi ei! Lentopallopeittely", se otsikoi pääuutisensa, jossa kerrottiin naispelaajien mahdollisesta kisapukeutumisesta.\nPukeutuminen puhuttaa edelleen. Lajin huippuihin kuuluvat yhdysvaltalaiset naispelaajat saivat tänään vastailla bikini-aiheisiin kysymyksiin maajoukkueen tiedotustilaisuudessa Lontoon olympiapuistossa.\n- Matkalaukkuni oli tänne tullessa todella raskas, sillä pakkasin kylmää keliä varten. Mutta se oli turhaa, sillä keli on ollut täällä aivan vastakkainen, Misty May-Treanorhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Misty%20May-Treanor sanoi.\nMay-Treanor jahtaa Lontoosta jo kolmatta peräkkäistä olympiakultaa Kerri Walsh-Jenningsinhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Kerri%20Walsh-Jenningsin kanssa.\nOsa rantalentopallon otteluista päättyy Lontoossa vasta hieman ennen puolta yötä. Jenkkipari April Rosshttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=April%20Ross ja Jennifer Kessyhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Jennifer%20Kessy olivat eilen harjoitelleet kisapaikalla iltayhdeltätoista. He vakuuttivat, että iltasellakin keli on riittävän lämmin bikineillä pelaamiseen.\n- Jos keli pysyy tällaisena, niin pelaamme aivan varmasti bikineissä. Pelatessa tulee kuitenkin nopeasti lämmin, April Rose vakuutti.\n- Me olemme kotoisin Etelä-Kaliforniasta ja olemme lapsesta asti tottuneet pukeutumaan bikineihin kesäisin. Ne tuntuvat luonnollisilta, Jennifer Kessy jatkoi.\nJennifer Kessy (vas.) ja April Rose\n(KUVA: FLORIAN SCHUH)\nBrittitähti jäi loukkaantumisen takia pois olympialaisista - pelikielto uhkaa!\nJalkapalloilija Gareth Bale vetäytyi Britannian olympiajoukkueesta loukkaantumiseen vedoten. Nyt Tottenhamin tähtipelaaja on kuitenkin taas pelikunnossa. Lue lisää ›\nPohjois-Korean naiset kieltäytyivät aloittamasta olympiaottelua Pohjois-Korean naisten jalkapallojoukkue kieltäytyi aloittamasta ottelua Kolumbiaa vastan lippukiistan takia. Lue lisää ›\nOlympialaisten avajaiset ovat vasta perjantaina, mutta ensimmäiset suomalaiset aloittavat urakkansa jo tänään.\nRasistinen Twitter-viesti esti olympiaedustuksen Kolmiloikkaaja Paraskevi Papachristou erotettiin Kreikan olympiajoukkueesta keskiviikkona. Syynä oli hänen aiheuttamansa rasismikohu kotimaassaan. Lue lisää ›\nKansainvälisen antidopingtoimiston Wadan johtaja John Fahey varoitti tänään dopinghuijareita. Lue lisää ›