Tietotekniikan Sovellusprojektit - PDF\nDownload "Tietotekniikan Sovellusprojektit"\n1 Tietotekniikan Sovellusprojektit Jukka-Pekka Santanen Tietotekniikan laitos Tavoitteena taitoja ja kokemusta projektimuotoisesta työtavasta ja ryhmätyöstä, projektin hallinnasta ja johtamisesta, sovellusten suunnittelusta ja kehittämisestä, kirjallisesta ja suullisesta viestinnästä sekä tarvittavien dokumenttien laatimisesta. Historia Syksystä 1988 lähtien, keväästä 1995 lähtien 162 projektia. Maisteriopintojen syventävä kurssi, osalle pääaineopiskelijoista pakollinen. 2 6 ryhmää samaan aikaan. Projekteista puolet yrityksille, joka kymmenes valtiolle ja kunnille, viidesosa tietotekniikan laitokselle ja neljäsosa muille yliopiston laitoksille.\n2 Aikataulu ja vaiheet Projekti kestää noin neljä kuukautta. Syksyn projektit noin ja kevään projektit noin Määrittely ja suunnittelu 4 8 vk, toteutus 6 10 vk sekä testaus ja viimeistely 2 4 vk. Yleensä prototyyppi, ei tuotantoversio. Suunnitteludokumentit, raportit ja ohjeet. Aiheet, ympäristö ja työkalut Aihe-ehdotukset tai mennessä, aihe riittävästi määritelty ja rajattu sekä sisältää ohjelmiston toteuttamisen. Aiheet valitsee ja ryhmät muodostaa laitoksen henkilöstöstä koostuva työryhmä, valintaperusteina mm. tehtävän selkeys, vaativuustaso ja opetustavoitteet. Aihealueita mm. WWW-sovellukset, käyttöliittymät, tietokannat ja laiteohjaus, Windows-, Linux-, Unix-, WWW- ja mobiilisovellukset sekä kielinä mm. Java, C++, C ja Python.\n3 Resurssit Ryhmässä 3 4 opiskelijaa, joista kukin käyttää projektiin vähintään 250 työtuntia (10 15 op). Laitos antaa lukittavan työhuoneen, kullekin opiskelijalle käyttöön mikro, ainakin osan ohjelmista. Yhteinen mp3-tallennin, digikamera, sylimikro ja videoprojektori. Tilaaja toimittaa tarvittaessa ohjelmistokehitystyökalut ja laitteita. Projektin ja sovelluksen ohjaus Vastaava ohjaaja valvoo ja ohjaa läpivientiä, tekninen ohjaaja työkaluja ja/tai aihetta, ATK-tuki laite- ja ohjelmisto-ongelmiin. Tilaajalta vähintään aihealueen tietämys. Palavereja viikottain, joissa mm. vaatimusten ja toteutuksen täsmentäminen, projektin eteneminen, ongelmien ratkaiseminen, pöytäkirja ja ajankäytön seuranta.\n4 Projektimaksu ja julkisuus Projektimaksu salauksen tason mukaan, julkinen 1000 euroa/opiskelija ja salainen projekti 2000 euroa/opiskelija, eli euroa (+ALV). Julkisessa opiskelijoiden tulokset julkisia, salaisessa lähdekoodit, ohjelmat ja niihin liittyvät dokumentit luottamuksellisia, aina vähintään projektin läpivientiin liittyvät dokumentit julkisia. Julkistettavat dokumentit, ohjelmat ja materiaalit tarkastetaan tilaajalla. Tilaaja toimittaa tarvittaessa ohjelmistokehitystyökalut. Vaatii tilaajan edustajan sitoutumista. Oikeuksien siirto tilaajalle. Projektisopimusmalli palvelut/sovellusprojektit/sopimus.html. Yleensä myös vaitiolosopimus. Ei voi luvata takuuta tai ylläpitoa.\n5 Projektimaksun käyttö Maksut lyhentämättöminä Sovellusprojektien kuluihin. Teknisten ohjaajien tuntipalkkiot, mikrojen ja ohjelmien hankinta, kirjojen ja muun materiaalin hankinta, matkakulut sekä projekteihin liittyvät kestitykset. Lyhyet kuvaukset toteutetuista projekteista Lisätietoa Sovellusprojekteista Jukka-Pekka Santanen, puh , huone Agora C433.2,\n6 Muita käytännön opintojaksoja Työharjoittelu 3-6 kuukauden palkallinen työ. Koordinoi Timo Männikkö, puh , huone Agora C Mahdollisuus osittain valtion tukemana, jolloin esitys kera työn sisällön tammikuun loppuun mennessä. Erikoistyö Ns. laudaturin ohjelmointityö. Yleensä palkallinen työ. Aihetta voi esittää milloin tahansa. Lisätietoa mm. Jukka-Pekka Santaselta ja Timo Männiköltä.\n7 Pro gradu -tutkielma Useimmat työtehtäviin liittyen. Aihetta voi esittää milloin tahansa. Voi sisältää sovelluksen toteuttamista. Aiheet hyväksytään linjakohtaisesti: mobiilijärjestelmät Timo Hämäläinen, ohjelmistotekniikka ja opettajankoulutus Tommi Kärkkäinen sekä simulointi ja optimointi Raino Mäkinen. Yleistä tietoa ja ohjeita\nTietotekniikan opiskelijaprojektien kehitys\nTietotekniikan opiskelijaprojektien kehitys Projektiopetuspäivä, perjantai 18.4.2008, AgAud2 Sisältö Jukka-Pekka Santanen Jyväskylän yliopisto Tietotekniikan laitos Opiskelijaprojektien kehitysvaiheet\nHoksotin-sovellusprojekti Kari Aliranta Jaakko Leppäkangas Janne Pesonen Atte Rautio Projektisuunnitelma Julkinen Version 0.1.0 6.3.2013 Jyväskylän yliopisto Tietotekniikan laitos Jyväskylä Hyväksyjä Päivämäärä\nProjektin hallinnan tietotaitojen hyväksiluku syventäviin opintoihin Ohje hyväksilukua hakevalle,\nProjektin hallinnan tietotaitojen hyväksiluku syventäviin opintoihin Ohje hyväksilukua hakevalle, 5.5.2015 Jukka-Pekka Santanen, santanen@mit.jyu.fi Jyväskylän yliopisto, tietotekniikan laitos 1 Syventäviä\nJoose-sovellusprojekti. Projektisuunnitelma. Hannu Hautakangas Nikolai Koudelia Joel Lehtonen Johan Nysten\nJoose-sovellusprojekti Projektisuunnitelma Hannu Hautakangas Nikolai Koudelia Joel Lehtonen Johan Nysten Versio 0.0.3 (jäädytetty) Julkinen 20.11.2009 Jyväskylän yliopisto Tietotekniikan laitos Jyväskylä\nPORTTI-PROJEKTI Juha Erkkilä Jenni Hytönen Marko Kivelä Paula Mali Lari Väänänen Projektisuunnitelma 6.3.2003 Jyväskylän yliopisto Tietotekniikan laitos Ryhmän jäsenet: Juha Erkkilä (erkkila@cc.jyu.fi)\nUCOT-Sovellusprojekti Projektisuunnitelma Ilari Liukko Tuomo Pieniluoma Vesa Pikki Panu Suominen Versio: 1.00 Julkinen 26. lokakuuta 2006 Jyväskylän yliopisto Tietotekniikan laitos Jyväskylä Hyväksyjä\nHIPARI. --Projektisuunnitelma-- v.1.0. Mirva Paavola Kari Saari Jarkko Tulla Tero Tuovinen\nHIPARI --Projektisuunnitelma-- v.1.0 Mirva Paavola Kari Saari Jarkko Tulla Tero Tuovinen Tietotekniikan sovellusprojekti 1.4.2003 TIETOTEKNIIKAN LAITOS Tekijät: Mirva Paavola, Kari Saari, Jarkko Tulla\nCSE-C2610 Software Project I ja Accenture Luento\nCSE-C2610 Software Project I ja Accenture 2015-2016 Luento 9.9.2015 Accenture yleisesti Maailmanlaajuisesti: henkilömäärä: ~ 320 000 toimistoja yli 200 kaupungissa, 56 maassa liikevaihto 30 mrd. USD (31.8.2015)\nLiikkuva-sovellusprojekti Joel Kivelä Erkki Koskenkorva Mika Lehtinen Oskari Leppäaho Petri Partanen Vaatimusmäärittely Julkinen Versio 030 2822014 Jyväskylän yliopisto Tietotekniikan laitos Jyväskylä


Mediababyt 2009 - Dagmar\nMitä uutta mediamaailmaan syntyy ensi vuonna? Dagmarin Insight&Implementation -yksikön Information Specialist Hannele Oksman kokosi listan medioiden uudesta tarjonnasta ja kokonaan uusista medioista, joista on saatu vihiä jo tähän mennessä. Listasta muodostui kiitettävän pitkä. Niinpä nimesimme väliotsikot mediaryhmien mukaan, jotta löydät helpommin juuri sinua kiinnostavan tiedon äärelle. Kyse on ennakkotiedoista, joten muutokset ovat hyvinkin mahdollisia.\nNelonen Media jakaantuu 1.1.2009 alkaen neljään tulosyksikköön: FreeTV, Radio, Online ja PayTV.\nFreeTV-yksikköön sijoittuva uusi mainosrahoitteinen lifestyle-kanava Liv aloittaa lähetykset kaapelissa 14. helmikuuta. Liv näkyy aluksi noin 1,3 miljoonassa kotitaloudessa, mutta kanavalle haetaan valtakunnallista toimilupaa. Livin uskotaan kiinnostavan erityisesti 25–44-vuotiaita naisia.\nOhjelmiston tyyliä kuvaavat Ellen DeGeneres talkshow, joka nähdään vain vajaan viikon viiveellä Yhdysvaltojen ensiesityksestä, Fashion Avenue eli shoppausreissu ympäri maailmaa englantilaisen huippumallin kanssa, Kotiruokaa Rachael Rayn tapaan ja reality-sarja tuoreen avioparin kodin remontista.\nNelosen kevään uutuuksia ovat muun muassa kotimainen pop-rock-ohjelma Kuorosota, pääroolista Emmy-palkittu draamasarja Breaking Bad, uusi versio 90-luvun sarjasta 90210, Tracey Ullman’s State of the Union sekä kansainväliseen formaattisarjaan perustuvat Reikä seinässä. Jotain tästä ajasta kertonee Reikä seinässä -formaatin esittelyteksti: ”hauskaa ja turvallista koko perheen ohjelmaa jossa nauru on myönteistä ja kannustavaa”.\nJIM-kanavan kotimaisia uutuuksia ovat dokumentaarinen sarja Poliisit sekä matkailua, kulttuuria ja kamppailulajeja esittelevä reality-sarja Kill Arman. Kansainvälisiä tuotantoja edustavat Beringinmerelle sijoittuva reality-sarja Vaarallisilla vesillä, kisailuohjelma Banzuke ja iholle tuleva Lontoon tatuointitarinat.\nUrheilukanavan kevään kohokohtia vietetään 24.4.–10.5, jolloin seurataan suorana lähetyksenä leijonien taistelua jääkiekon MM-kisoissa Sveitsissä.\nMTV3 jatkaa panostustaan kotimaiseen ohjelmistoon. Uusia ohjelmia ovat muun muassa Epun ja Krissen talkshow Ne Salmiset sekä kotimaisilla tähtinäyttelijöillä roolitetut draamasarjat Helppo elämä ja Morsian. Power of 10 ja Totuuden hetki ovat suomalaisversioita kansainvälisistä formaateista.\nDokumentaarinen viihdeohjelma Perho päästää katsojat tirkistelemään kahden vuorokauden ajan julkkisten kodin päivää ja yötä. Mutta jos Jyrki Kataisen hammaspyykin seuraaminen ei innosta, voi aina siirtyä New Yorkin seurapiireihin: Sinkkuelämää-sarjan kirjoittajan Lipstick Jungle tuo ruutuihin, kuinka ollakaan, kolme menestyvää uranaista.\nKymmenen Uutiset nähdään 5. tammikuuta alkaen myös maanantaisin. Maanantain leffat siirretään Subille ja leffapaikalla esitetään ulkomaisia sarjoja.\nSub aloittaa helmikuussa omat uutiset arkisin klo 18. Maikkarilta siirtyy Subille maanantaileffojen lisäksi Gossip Girl ja Heroes, Neloselta Duudsonit. Supersuositusta Madventures-sarjasta nähdään uusi kausi.\nSubin uutuuksia ovat Lola Wallinkosken juontama Meidän häät, dokumentaarinen sarja Korkeasaaresta sekä Warner Brothersin uusi, luovaksi ja visuaalisesti näyttäväksi draamasarjaksi luonnehdittu Pushing Daisies.\nSyyskuussa aloittanut The Voice/TV Viisi uusii ohjelmistonsa helmikuun alussa. Luvassa on komediaa, draamaa, leffoja, dokumentteja sekä uutta kotimaista ohjelmistoa. Reality-sarjaa edustaa Malliksi 1. päivässä, jossa scouteilla on 8 tuntia aikaa etsiä ja tehdä tavallisesta kaduntallaajasta mallikuvien tähti.\nSanoma Magazines Finland lisää lehtiensä ilmestymiskertoja. Gloria, ET-lehti, Glorian Antiikki, Hyvä Terveys, GEO ja High School Musical ilmestyvät kaksi numeroa useammin. Yhdellä numerolla kasvavat Meidän Perhe, Vauva, Tiede, MikroBitti sekä Pelit.\nGloria laajentaa sisältöään matkailuun, ja liitteenä ilmestynyt Bisnes Gloria yhdistetään emolehteen. Osaava Kodinrakentaja siirtyy Suomen Rakennuslehden mediamyyntiin. Kotipiha sekä 6–10-vuotiaille tytöille tehty Keijut-lehti lakkaavat ilmestymästä, mutta Kotipihan verkkosivut säilyvät.\nTytöille lanseerataan helmikuussa uusi Hannah Montana, joka ilmestyy kuudesti, ja suunnataan nyt hieman ”vanhemmille” eli 8–12-vuotiaille.\nA-lehdet lanseeraa maaliskuun lopulla Koko perheen terveys -lehden. Painosmäärä on 100 000 kpl, ja lehti ilmestyy kertajulkaisuna.\nA-lehtiin kuuluva Image kiihdyttää julkaisuvauhtiaan ja ilmestyy jatkossa kuukausittain.\nYhtyneitten Kuvalehtien Suosikki pyöräyttää nuorisolle Suosikki Live –tapahtumia: keikkoja Helsingin Nosturissa, leffanäytöksiä ja fanitapaamisia.\nSuomen Asiakaslehdet Oy ryhtyy jakamaan huhtikuusta alkaen lapsiperheille ilmaiseksi uutta Muksu-nimistä lehteä. Jakelupaikkoja ovat muun muassa neuvolat.\nHelsingin Yrittäjien, Pääkaupunkiseudun Yrittäjien ja Uudenmaan Yrittäjien tabloid-lehtinä ilmestyneet julkaisut yhdistyvät uudeksi aikakauslehdeksi. Firma näkee ensi kerran päivänvalon maaliskuussa päätoimittajanaan Jone Nikula.\nKauppalehti uudistuu 12. tammikuuta sekä visuaalisesti että sisällöllisesti. Luvassa on uusia ilmoituskokoja ja mainospaikkoja, muun muassa takakanteen.\nKärkimedia tarjoaa merkkimainostajille suunnattua Kärkimedia Toisto -kelluntapakettia sekä KM Viikkolehdet -pakettia. Jälkimmäisessä ilmoitukset julkaistaan nuorille lukijoille suunnatuissa viikkoliitteissä: Nyt, Valo, Virta, Volt, Pore, Muru, Peto, Messi, Essi, Seepra ja Treffi.\nIgglon verkkoportaali siirtyy oikotie.fi:n asunnot-palvelun käyttöön. Uusi palvelu esitellään vuodenvaihteessa.\nVauva.fi lanseeraa odottajan uutiskirjeen sekä VauvaTV:n. Menaiset.fi ja Cosmopolitan.fi uudistuvat, aikuisemmille lukijoille avataan oma NettiET-sivusto.\nNelonen.fi kasvattaa online-jakelussa olevien tv-sisältöjen määrää. NettiTV:ssä kirjataan jo nyt yli puoli miljoonaa katselutapahtumaa viikoittain.\nKauppalehti.fi yhdistää etusivun ja Uutiset&Talous-osion ja luopuu lähes kokonaan perusbannereista.\nVerkossa Media lanseeraa tammikuun alussa Suomen ensimmäisen miehen terveyteen ja hyvinvointiin keskittyvän verkkopalvelun nimeltä Huoltamo.com. Tammikuussa avautuu myös Kimallus.fi, joka käsittelee naisen elämää, tyyliä, terveyttä ja hyvinvointia.\nClear Channelin myyntiverkostoon on tulossa uusia elokuvateattereita Porvooseen, Espooseen ja Kuopioon.\nElokuvamainonnan seurattavuus paranee myös ensi vuonna, kun CCC alkaa toimittaa todennäköisesti kuukausittain tietoa kävijämääristä ja mainospanostusten kehityksestä.\nKotimaisia ensi-iltoja on luvassa näyttävä määrä. Keväällä uudet ohjauksensa esittelevät Aleksi Mäkelä, Dome Karukoski, Markku Pölönen ja Johanna Vuoksenmaa. Syksyllä Mika Kaurismäki, Saara Saarela ja Zaida Bergroth. Ensi joulukuussa paljastuu, millainen on Timo Koivusalon näkemys Täällä Pohjantähden alla -klassikosta.\nUlkomaisia kassamagneetteja ovat muun muassa Dan Brownin romaaniin perustuva toinen filmatisointi, Enkeleitä ja Demoneita, samoihin aikoihin avaava Terminator Salvation, kesällä teatterit valloittava Ice Age 3 ja marraskuulta siirretty Harry Potter ja puoliverinen prinssi.\nTammikuussa valkokankaalla käsitellään useampaakin valtionpäämiestä. Oliver Stonen W on tehty presidentti George W. Bushista, Ron Howardin Frost/Nixon näyttää presidentti Richard Nixonin ja tv-persoona David Frostin taistelun ja Valkyrie perustuu tositarinaan Hitleriin kohdistuneesta pommiattentaatista.\nUlkomainonta & radio\nUlkomainonnan ensi vuoden uutuuksia esiteltiin jo viime Mediaviestissä Dagmarin Client Manager Susanna Anderssonin artikkelissa Miten Helsingin katukuva muuttui?\nRadion ensi vuoden uutuuksista ei ole vielä tietoa. Todennäköisesti asemat jatkavat kanavaäänien ja laadukkaiden ohjelmien nostamista pelkän musiikkivirran sijaan. Radion tarjoama mahdollisuus päästä lähelle ostohetkeä puhututtaa myös ensi vuonna, kun itse ostohetken yhteydessä on yhä rajatummin mainostamismahdollisuuksia.\nOnneksi kaikki ensi vuoden uutuudet eivät ole vielä tiedossa. Näin voimme jäädä odottamaan kiinnostavia yllätyksiä.


Reseptikirja | Beanit® ja Härkis®\nVoita upea Pelago-pyörä!\nMikä olisikaan mukavampaa kuin kurvata keväisille kaduille tyylikkäällä, Beanit-kuosilla varustetulla Pelago-polkupyörällä? Auringonpaiste ja maantiet, täältä tullaan!\nHärkis Original ja Beanit härkäpapusuikale Valkosipuli & yrtit-kampanjapakkausten arvontakoodilla voit heti tarkistaa, oletko voittanut Beanit-tuotepaketin (arvo 50€) ja osallistut samalla Pelago-polkupyörän arvontaan (arvo 935€). Skannaa pakkauksen QR-koodi tai syötä koodi alla olevasta linkistä.\nTarkista pakkauksen arvontakoodi tästä\nVoit osallistua pyörän arvontaan myös lähettämällä meille paras kasvisruokareseptisi millä tahansa kasviproteiinilla tai ilman. Kaikki hyväksytyt reseptit julkaistaan Reseptikirjassa.\nKampanja-aika 18.4.-19.6. Pyörä arvotaan kaikkien reseptin tai arvontakoodin kautta yhteystietonsa jättäneiden kesken. Arvonta suoritetaan kesäkuun lopussa.\nJätä resepti tästä\nBeanit ♥ kasviproteiinit\nKasviproteiinien alkuperä on luonnossa, puhtaissa ja aidoissa raaka-aineissa. Vähän vieraampienkin nimien takana on usein aivan tuttuja kasveja, kuten kauraa, soijaa ja hernettä.\nMe luonnollisesti liputamme härkäpavun puolesta, mutta kasviproteiinien joukosta löytyy monta muutakin mainiota vaihtoehtoa. Niiden avulla kokkaat monipuolista kasvisruokaa vaikka viikon jokaisena päivänä. Kokeilemalla löydät omat suosikkisi!\nLue lisää kasviproteiineista


Professorin ajatuksia: Vielä Hyvinkään tragediasta\nKirjoitin jokin aika sitten kannanoton Hyvinkään tragedian seurauksista. Siinä yhteydessä en edes maininnut aseiden kieltovaatimuksia. Tämän tein syistä, jotka varsin hyvin ilmenevät Jussi Halla-ahon tapaukseen liittyvästä kirjoituksesta, johon Meri Valkama vastasi täällä saadakseen vain karvaasti maistaa loogisen ja asiaperusteisen argumentaation voimaa.\nEn ryhdy referoimaan tämän muissa blogeissa käydyn keskustelun yksityiskohtia, vaan totean ainoastaan, että suosittelen kaikkien kolmen kirjoituksen lukemista jokaiselle argumentaatiosta nauttivalle miehelle ja naiselle. Niistä tuleee hakematta mieleen Väinämöisen ja Joukahaisen kuuluisa mittely, jonka seurauksena Aino-parka päätyi omaan peruuttamattoman surulliseen ratkaisuunsa.\nSen sijaan toistan tähän Halla-ahon loogisesti perustellut ratkaisumallit: jos Suomessa halutaan vähentää henkirikoksia "kunnialliselle" länsieurooppalaiselle tasolle, aseilla ei ole mitään merkitystä. Sen sijaan henkirikokset ovat alkoholi- ja sosiaalipoliittinen sekä kriminaalipoliittinen ongelma. Nämä siis ovat niitä yhteiskunnan toimialoja joihin meidän tulisi paneutua tyypillisten suomalaisten henkirikosten estämiseksi.\nHyvinkään tapaus on kuitenkin epätyypillinen suomalainen henkirikos. Senkään takana ei liene aseiden helppo saatavuus, mutta eivät välttämättä muutkaan edellä mainitut tekijät, vaan mahdollisesti jotkin toistaiseksi tuntemattomat seikat. Niihin ei ole päästy kiinni aiempien mahdollisesti samantapaisista tekijöistä johtuneiden koulumurhien kautta jo senkään takia, että tekijät tappoivat lopulta itsensä.\nSen sijaan tällä kertaa, ampujan jäätyä henkiin, rikostutkijoille jää mahdollisuus päästä kiinni itse tekijän ajatusmaailmaan. Toivottavasti sieltä löytyy selityksiä, jotka yhdessä toivomani muun tutkimuksen kanssa auttavat meitä korjaamaan niitä syitä, jotka ovat johtaneet jo useamman suomalaisen nuoren peruuttamattomiin tekoihinsa. Tämä on tärkeää, sillä yksikin järjettömällä väkivallanteolla tulevaisuutensa pilannut, saati teon uhrina kuollut, nuori on liikaa.\nLähettänyt Professori klo 21.37\nTunnisteet: Hyvinkää, Joukahainen, Jussi Halla-aho, Meri Valkama, nuoriso, Väinämöinen, väkivalta


Style by Tiinamaria: Olohuone (uusi lattia)\nLaminaatti - Bauhause Parador crystal white oak\nMatto - Ellos Tanger harmaa-valkoinen\nTyynynpäälliset - H&M\nTaulu - Asko\nSohva - Suomi soffa\nVerhot - Ikea\nViltti - Stockmann\nRuukku ja kukka - Stockmann\nLasivitriinit - Iittala\nSivupöytä - Ikea\nmusta rahi - itse tehty\nJa "sisustuskoira" Iinestä ei sovi unohtaa ;)\nNoniin, olohuoneen uusi lattia näyttää tältä! Mitä tykkäätte :)?\nMä olen todella tyytyväinen lopputulokseen!\nVaikka olohuone onkin suuri jo itsessään ja tilan tuntua ei sen takia tarvittu lisää, mutta onhan tämä vaalea lattia vaan niin ihana!\nEn nyt sanoisi, että tila olisi mitenkään "suurentunut" vaikka vaalea lattia monesti niin tekeekin.\nPienillä kalustemuutoksilla jo tuli eri ilme. Makkarin sivupöytä muutti alas ja vanha lipasto mikä olohuoneessa oli saa paikan varmaankin eteisestä rappusten alta (kunhan eteinen valmistuu).\nOlohuoneen pöytä pääsi uuteen kotiin ja nyt ollaan näin (ilman) ainakin toistaiseksi. Jospa mies tekisi jossain vaiheessa meille uuden ;). Mutta nyt keskitytään kyllä talon korjaamiseen!\nNiin paljon saan aina kyselyitä mistä mikäkin on ostettu niin listasin nyt tuohon suoraan. Sitä saako kaikkia tuotteita vielä en tiedä :). Osaa luulisin, että saa..\nVerhoja en ollut edes pesun jälkeen silittänyt, myönnän :).\nNe kun joutuu vielä tässä moneen kertaan ravistelemaan rakennuspölyn takia ja kenties pesemäänkin niin en jaksanut nyt nähdä sitä vaivaa, että olisin välissä silitellyt.\nTäältä pääset kurkkaamaan miltä olohuone ennen näytti :). Kyllähän tuo muuttui kun lattia vaaleni!\nEteisen lattia on nyt parhaillaan työnalla. Laatat piikattiin eilen ylös ja tänään on alettu muuten lattiaa korjaamaan. Se tila kun valmiiksi tulee niin helpottuu vähän pölynkin määrä. Loput huoneet kun on ovien takana.\nEteisen jälkeen tuleekin sitten "vesiongelma". En tiedä kauan ollaan ilman vettä:(.\nMä lähden itse piipahtamaan parin viikon päästä siskon luona Ruotsissa ja salaa toivon, että se vedetön vaihe korjauksesta olisi edes osittain silloin :D. Toivottavasti se ei kestäisi muutenkaan montaa päivää-viikkoa. Se vaikeuttaa elämää taas todella paljon. Mutta vielä ei murehdita sitä. Ensin eteinen kuntoon ;).\nLähettänyt Tiinamaria klo 8.24\nTunnisteet: asko taulu, Ellos tanger matto, h&m tyynynpäällinen, Iittala vitriini, Ranskanbulldoggi, Tanger matto, vaalea lattia, valkoinen laminaatti, valkoinen lattia, valkoinen nahkasohva, valkoinen sohva


EB-kupla vei mennessään – Unelmamaja\nEB-kupla vei mennessään\n31/07/2017 31/07/2017 | Sannahof\nHuh, mihin heinäkuu katosi? Okei, okei, tiedänhän minä varsin hyvin, mihin se meni ja miksi minua ei näkynyt ollenkaan koneen ääressä, mutta ehkä voisin kertoa sen myös teille. Olin tehnyt hienot suunnitelmat yhdeksään eri kirjoitukseen, mutta kappas, EB-kupla vei mennessään ja blogi pysyi kuolleen hiljaisena koko heinäkuun.\nMikä EB-kupla? Reilu kuukausi sitten alkoi jälleen yksi elämäni hienoimmista, raskaimmista ja hulluimmista rakkauden täyteisistä kuukausista. Nimittäin keskiviikkona 28.6. starttasi Turun linja-autoasemalta Suomen Partiolaisten kuukauden mittainen kansainvälinen Explorer Belt -partiomatka Unkariin. Olen ollut aiemmin samaisella reissulla vuonna 2013 osallistujana Benelux-maissa, vuonna 2015 johtajiston jäsenenä superhelteisessä Italiassa ja nyt seikkailujen kesänä 2017 matkanjohtajana aurinkoisessa ja helteisessä Unkarissa.\nMatkan kantavana ajatuksena on, että 32 vaeltajaa tiputetaan kymmenen päivän vaellukselle oman onnensa ojaan, ilman kännyköitä, omaa rahaa tai ruokaa. Käteen lykätään kirjekuori, josta paljastuu maaliosoite, jossa on oltava kymmenen päivän kuluttua. Vaelluksen jälkeen koko porukka kerääntyy vielä yhteen nauttimaan parin viikon ajaksi kohdemaasta ja toisistaan. Explorer Belt on ehdottomasti siistein partiojuttu, jossa olen koskaan ollut mukana! Jos matka alkoi kuulostaa edes vähän mielenkiintoiselta ja vaikket olisi partiolainen, klikkaa edellä olevaa EB-linkkiä ja käy lukemassa lisää. Ettei nyt menisi pelkäksi mainospuheeksi, niin alla myös kuulumisia täältä suunnalta.\nSaavuimme Suomeen takaisin viime perjantaina 28.7. ja siitä lähtien olenkin viipottanut aika tuulispäänä Turusta Kuopioon, Kuopiosta mökille ja mökiltä vielä Joensuuhun omaan kotiin sekä sunnuntai-illasta Laulurinteelle fiilistelemään Hectoria ja Totoa livenä. Pyykkikone on pörrännyt, osa tavaroista löytäneet jo takaisin paikoilleen, mutta silti voiton on vienyt ylivoimaisesti nukkuminen. Jestas, että reissun matkanjohtaja voikaan nukkua paljon tällaisen kahden vuoden ja etenkin kuukauden pyristyksen jälkeen!\nRinkka on vielä purkamatta, mutta tärkeimmät olen napannut jo pois kantamusten syövereistä. Ihan vain, että voin pakata tavarat uudestaan ja suunnata maamme pääkaupunkiin moikkaamaan ystäviäni ja ulkosuomalaista veljeäni. Kesä on juuri tällaisten reissujen aikaa ja aionkin nauttia niistä aivan täysiä, ennen kuin yliopistovuosi pyörähtää taas vajaan kuukauden päästä käyntiin. Aion myös napata omaa aikaa ja uppoutua kirjoitusten pariin, jotta Unelmamaja ei aivan pääse rapistumaan ja allekirjoittaneen kirjoituspuuhat pölyty liiaksi.\nNämä kuvat ovat vuoden 2015 Italian reissulta, sillä uusimmat kuvat majailevat vielä hyvin visusti kameran syövereissä. Ehkä nekin pääsee sieltä vielä lähiviikkoina esiin. ja loput tavarat rinkasta kaapin hyllyille.\nMiten siellä puolen ruutua on sujunut kesä?\nKategoriassa Elämä, Partio, Yleinen\tExplorer BeltKesäKesälomaMatkailuPartioReissu\n< Aurinkoihottumaa ja jäätelöä\nEpäonnistuneita leivonnaisia ja onnistuineita iltoja >\nYksi kommentti artikkeliin ”EB-kupla vei mennessään”


Jälleen uusi kotoiluviikko edessä - kiva puuhavinkki perheille ulos! - Optimismia ja energiaaOptimismia ja energiaa\n← Yksi erityinen (ja ihan tavallinen) päivä\n18 vuotta sitten ja tänään →\nPosted in Yleinen and tagged iltarastit, liikunta, luonto, metsä, perhe, Tampere, ulkoilu, visit tampere by Katja/Optimismiajaenergiaa.\n5 thoughts on “Jälleen uusi kotoiluviikko edessä – kiva puuhavinkki perheille ulos!”\n6.4.2020 08:52 Eve sanoi:\nAinakin meillä päin tuo koululaisten ruoan hakeminen on porrastettu ja aikataulutettu niin, että kerrallaan ei ole paljoa kerrallaan noutopisteellä. Kannattaa selvittää, miten tuo asia on järjestetty.\n6.4.2020 08:55 Katja/Optimismiajaenergiaa sanoi:\nJoo, ajattelin että varmaan joku tällainen siihen on tultava. Homma on siis vielä auki, lähtee pyörimään ensi viikolla ilmeisesti ja tällä viikolla saadaan varmasti lisäinfoa.\n6.4.2020 10:17 Henna sanoi:\nOnko kartta pakko tulostaa vai näkeekö sen puhelimella?\nTulostinta ei ole ja ikinä en ole kouluaikojen jälkeen suunnistanut, mutta toisi vaihtelua perheen ulkoiluhetkiin 😊\n6.4.2020 10:45 Katja/Optimismiajaenergiaa sanoi:\nHei! Kartta on pdfna, eli onnistuu, mutta mittakaava tehty A4-kokoiselle paperille, eli sitä täytyy ehkä vähän eri tavalla miettiä puhelimesta. :)\n6.4.2020 18:06 Outi sanoi:\nKoululaisille tarjotaan täällä suunnalla kai jonkinmoinen eväspussi ja haku on porrastettua. Itse kyllä pysyisin kotiruoassa, enkä ottaisi riskiä menemällä koululle. On kyllä niin ihanaa kun Suomessa on metsää ja mannerta jossa ulkoilla ja tilaa riittää. Ollaan miehen kanssa soiteltu päivittäin Marokkoon ja siellä kaupassakin saa käydä vain lupalapun kanssa ja kello 18.00 jälkeen ei saa ulkona enää liikkua :(\nMukavaa uutta etäviikkoa!


Ihastuin Incubukseen, kun joskus er�s tuttava suositteli S.C.I.E.N.C.E.-levy�. L�hdin heti seuraavana p�iv�n� ostamaan levy�, enk� ole viel�k��n katunut. Kuulin joskus 2003 kes�ll� huhua, ett� Incubus olisi menossa studioon, ja p��tin hankkia levyn heti kun se tulee kauppoihin. Tammikuun lopussa odotus p��ttyi, Incubus on t��ll� taas. Tornado pyyh�lsi Incubuksen l�pi Morning View:n ja t�m�n levyn v�lill�. B�ndi vaihtoi basistia, levy-yhti�t� ja melkeinp� musiikkityyli�kin. Se on vaihtanut alkuajan numetallista kokoajan enemm�n ja enemm�n poprockin suuntaan.\nKun singlebiisi Megalomaniac tuli, osasin jo odottaa, ett� levy tulee olemaan heikompi kuin aikaisemmat levyt. Vaikka soundit ovat levyll� todella hyv�t, niin se ei hirve�sti lohduta. Levyn parhaita antia ovat fiilistelyt, joista mainittavan arvoisia ovat Southern Girl, Made for TV Movies ja Here In My Room, mutta ne eiv�t ole l�hesk��n yht� hyvi� kuin esim. Drive tai Are you in? b�ndin aikaisemmilta levyilt�. Jostakin kumman syyst� t�m� levy ei toimi edes n�in nelj�n viikon kuuntelun j�lkeen. Kyll�h�n t�t� taustamusiikkina kuuntelee, mutta ei t�t� vain jaksa, varsinkaan niit� "rankempia" biisej�. Levyll� ei ole yht��n aikaisemmilta levyilt� tuttuja tarttuvia kitarariffej�, eik� muutenkaan yht��n keskivertoa parempia biisej�.\nBonus-DVD sis�lsi eritt�in hyv�ll� kuvanlaadulla parilta keikalta yhteens� nelj� levyn biisi� ja levyn Making of. N�iden lis�ksi oli ylidramasisoitu selvitys kuinka Brandon Boyd loukkasi jalkansa astuttuaan koirankakkaan, mielest�ni aika hauska lyhytelokuva ja jotain muuta lyhytt� videop�tk��. Tuosta DVD:n making of -videosta tuli selville, ett� b�ndi teki levyn nopeammin mit� aikaisemmin, ainoastaan muutamassa viikossa. Pit�isi varmaan b�ndille ly�d� Musiikin ISO 9000 -kirja k�teen ja sanoa, ett� tekev�t sen laatustandardiston kanssa niit� biisej� jatkossa. Olisivat olleet mielummin vuoden studiossa tekem�ss� hyv�� levy�, kuin pari viikkoa huonoa. Levy tuotti pienoisen pettymyksen ainakin itselleni.


14/2012. Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän. puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä - PDF\n14/2012. Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän. puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä\nDownload "14/2012. Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän. puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä"\n1 Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä 14/2012 Valtiovarainministeriön julkaisuja\n3 Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä Valtiovarainministeriön julkaisuja 14/2012 Valtiovarainministeriön julkaisuja\n4 VALTIOVARAINMINISTERIÖ PL 28 (Snellmaninkatu 1 A) VALTIONEUVOSTO Puhelin (vaihde) Internet: Taitto: Pirkko Ala-Marttila /VM-julkaisutiimi Juvenes Print Tampereen Yliopistopaino Oy, 2012\n5 Kuvailulehti Julkaisija ja julkaisuaika Valtiovarainministeriö, huhtikuu 2012 Tekijät Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmä Julkaisun nimi Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä Asiasanat Julkaisusarjan nimi ja numero Valtiovarainministeriön julkaisuja 14/2012 Julkaisun myynti/jakaja Julkaisu on saatavissa pdf-tiedostona osoitteesta Samassa osoitteessa on ohjeet julkaisun painetun version tilaamiseen. Painopaikka ja -aika Juvenes Print, Tampereen Yliopistopaino Oy 2012 ISBN (nid.) ISSN (nid.) ISBN (PDF) ISSN (PDF) Sivuja 47 Kieli Suomi Tiivistelmä Valtiovarainministeriön asettama Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmä on laatinut vuoteen 2015 ulottuvan puitesuunnitelman valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä. Ministeriöiden toimitilat käsittävät m2 toimitilaa Helsingin keskustassa ns. VN-kampuksella. Puitesuunnitelman mukaan ministeriöiden toiminnat sijoitetaan nykyistä yhtenäisimpiin tiloihin valtioneuvoston linnan läheisyyteen, tilojen yhteiskäyttöisyyttä lisätään ja VN-kampukselle järjestetään yhteiset kustannustehokkaat käyttäjäpalvelut. Kustannussäästöjen lisäksi suunnitelman päämääränä on valtion toimitilastrategian linjausten mukaisesti työympäristöjen kokonaisvaltainen parantaminen siten, että tilat tukevat toimintaa ja tilaratkaisuissa varmistetaan valtion kokonaisetu ja yhteiskuntavastuullisuus. Suunnitelma sisältää myös vuoteen 2016 ulottuvan ohjeellisen valtioneuvoston käytössä olevien rakennusten perusparannusohjelman sekä ministeriökohtaiset suunnitelmat tilankäytön tehostamiseksi ja ehdotuksen valtioneuvoston käyttöön jäävistä tiloista.\n6 Presentationsblad Utgivare och datum Finansministeriet, april 2012 Författare Ministeriernas lokalitetssamarbetsgrupp Publikationens titel Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä Publikationsserie och nummer Finansministeriets publikationer 14/2012 Beställningar/distribution Publikationen finns på finska i PDF-format på Anvisningar för beställning av en tryckt version finns på samma adress. Tryckeri/tryckningsort och -år Juvenes Print, Tampereen Yliopistopaino Oy ISBN (hft.) ISSN (hft.) ISBN (PDF) ISSN (PDF) Sidor 47 Språk Finska Sammandrag Ministeriernas lokalitetssamarbetsgrupp som tillsatts av finansministeriet har uppgjort en ramplan för utvecklandet av statsrådets lokaler och gemensamma tjänster ända tills Ministeriernas lokaler omfattar m² i centrum av Helsingfors inom det s.k. statsrådscampus. Enligt ramplanen ska ministeriernas lokaler i fortsättningen utgöra en enhetligare helhet i närheten av statsrådsborgen. Gemensam användning av lokalerna utökas och statsrådscampus ska få gemensamma, kostnadseffektiva användartjänster. Förutom till kostnadsbesparingar syftar planen i enlighet med principerna i statens lokalitetsstrategi till att förbättra arbetsomgivningen på ett övergripande sätt så att lokalerna stödjer verksamheten och så att statens övergripande intressen och samhällsansvar kan säkerställas. Planen inkluderar också en vägledande grundrenoveringsplan för byggnaderna som statsrådet använder, samt ministeriespecifika planer för effektivisering av lokalitetsanvändningen och ett förslag om lokaler som förblir i statsrådets bruk.\n7 Description page Publisher and date Ministry of Finance, April 2012 Author(s) The Ministries Joint Working Group on Premises Title of publication Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä Publication series and number Ministry of Finance publications 14/2012 Distribution and sale The publication can be accessed in pdf-format in Finnish at There are also instructions for ordering a printed version of the publication. Printed by Juvenes Print, Tampereen Yliopistopaino Oy ISBN (print.) ISSN (print.) ISBN (PDF) ISSN (PDF) No. of pages 47 Language Finnish Abstract The Ministries Joint Working Group on Premises, established by the Ministry of Finance, has prepared a framework plan, extending up to 2015, on Government premises and joint services. The premises of the ministries cover a floor area of 160,000 m2 in the so-called Government campus, which is situated in Helsinki city centre. Under the framework plan, the functions of the ministries will be located in more integrated premises in close proximity to the Government Palace, the joint use of premises will be increased and joint, cost-effective user services will be arranged for the Government campus. In addition to cost savings, the goal of the plan is the comprehensive improvement of working environments in accordance with the outlines of the central government premises strategy, such that premises support the functions of ministries, and premises solutions safeguard the overall benefit and social responsibility of central government. The plan also includes an indicative basic improvement plan for Government buildings, extending up to 2016, as well as ministry-specific plans to enhance use of space and a proposal on premises remaining in the Government s use.\n9 Valtiovarainministeriölle Valtiovarainministeriö asetti ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän, jonka yleisenä tavoitteena on ministeriöiden välisen yhteistyön parantaminen valtioneuvoston toimitiloja koskevissa asioissa sekä niihin liittyvien ratkaisujen koordinointi valtion yleisen toimitilastrategian ja kampustyylisen toimintamallin mukaisesti. Toimiryhmän toimikausi kestää vuoden 2015 loppuun. Asettamispäätöksen mukaan ryhmän tavoitteeksi linjattiin ministeriöiden toimintojen sijoittuminen nykyistä yhtenäisempiin tiloihin valtioneuvoston linnan läheisyyteen valtion / Senaatti-kiinteistöjen omistamiin tai hallinnoimiin kiinteistöihin. Lisäksi huomiota tuli kiinnittää yhteisten kokoustilojen ja - palveluiden aikaansaamiseen, tilojen sijaintiin ja muunneltavuuteen siten, että ministeriöiden sisäinen sekä ministeriörajat ylittävä yhteistyö voi toimia joustavasti toimintojen ja organisaatioiden muuttuessa. Työryhmän tehtävänä oli laatia em. tavoitteiden ja valtion toimitilastrategian linjausten mukaisesti puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen kehittämisestä noin viiden vuoden tähtäimellä sekä koordinoida ministeriöiden toimitilahankkeita tavoitteiden saavuttamiseksi. Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän puheenjohtajana toimii hallinto- ja kehitysjohtaja Päivi Nerg valtiovarainministeriöstä. Työryhmän jäsenet ovat ylijohtaja Hannu Kuikka valtioneuvoston kansliasta, projektijohtaja Ritva Lappalainen ulkoasiainministeriöstä, hallitusneuvos Markku Kuusela oikeusministeriöstä, hallintojohtaja Janne Kerkelä sisäasiainministeriöstä, yksikön johtaja Antti Kivipelto puolustusministeriöstä, budjettisihteeri Pauliina Pekonen valtiovarainministeriöstä, rakennusneuvos Tuulikki Terho opetus- ja kulttuuriministeriöstä ( asti), hallintojohtaja Håkan Mattlin opetus- ja kulttuuriministeriöstä ( alkaen), hallintojohtaja Eeva Pystynen maa- ja metsätalousministeriöstä, turvallisuusjohtaja Rauli Parmes liikenne- ja viestintäministeriöstä, johtaja Hannes Aulu työ- ja elinkeinoministeriöstä, neuvotteleva virkamies Matti Pulkkinen sosiaali- ja terveysministeriöstä, talousjohtaja Oili Hintsala ympäristöministeriöstä ja linnanvouti Anne Puonti tasavallan presidentin kansliasta. Asiantuntijana toimii asiakaspäällikkö Mika Kankainen Senaatti-kiinteistöistä. Työryhmä on pitänyt huhtikuuhun 2012 mennessä 15 kokousta. Ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen ja yhteisten palveluiden kehittämisestä valmistui ja se on esitelty kansliapäällikkö kokouksessa Puitesuunnitelmassa valtioneuvostokampuksen kehittymistä tukevat toimenpide-esitykset käsittelevät tilankäytön tehostamista ja kehittämistä, yhteiskäyttöisten tilojen muodostamista, yhteisten käyttäjäpalveluiden järjestämistä sekä ministeriöiden tila-asioiden yhteistyön kehittämistä ja toiminnallista yhtenäistämistä. Työ-\n10 ryhmä jatkaa toimintaansa toimeksiannon mukaisesti ja koordinoi valtioneuvostokampuksen kehittymistä toimitila-asioihin liittyvissä asioissa. Päivi Nerg Valtiovarainministeriö Hannes Aulu Työ- ja elinkeinoministeriö Oili Hintsala Ympäristöministeriö Mika Kankainen, Senaatti kiinteistöt Janne Kerkelä Sisäasiainministeriö Antti Kivipelto Puolustusministeriö Hannu Kuikka Valtioneuvoston kanslia Markku Kuusela Oikeusministeriö Ritva Lappalainen Ulkoasiainministeriö Håkan Mattlin Opetus- ja kulttuuriministeriö Rauli Parmes Liikenne- ja viestintäministeriö Pauliina Pekonen Valtiovarainministeriö Matti Pulkkinen Sosiaali- ja terveysministeriö Anne Puonti Presidentin kanslia Eeva Pystynen Maa- ja metsätalousministeriö Tuulikki Terho Opetus- ja kulttuuriministeriö\n11 Sisältö 1 Työryhmän tehtävä Nykytilanne Lähtötiedot Valtioneuvoston nykyiset toimitilat Tilojen ominaisuudet ja käyttö Tilatehokkuus Vuokrasopimukset Perusparannukset Perusparannusohjelma Perusparannusten yleiset tavoitteet Yhteiset toimitilatavoitteet Toimitilat Tilatehokkuus Työympäristö Yhteiskäyttöiset tilat Usean käyttäjän toimistokiinteistöt Yhteiset palvelut Toimitilaturvallisuus Toimitilaturvallisuus ministeriöiden sisäisessä toiminnassa Toimitilaturvallisuus perusparannus- ja korjaushankkeissa Ministeriökohtaiset suunnitelmat Tilankäytön tehostamisen vaikutus Taloudelliset vaikutukset Vaikutus kokonaisenergian kulutukseen Jatkoselvitystä vaativat / muut asiat Yhteenveto\n13 13 1 Työryhmän tehtävä Valtiovarainministeriö asetti ministeriöiden toimitilayhteistyöryhmän, jonka yleisenä tavoitteena on ministeriöiden välisen yhteistyön parantaminen valtioneuvoston toimitiloja koskevissa asioissa sekä niihin liittyvien ratkaisujen koordinointi valtion yleisen toimitilastrategian ja kampustyylisen toimintamallin mukaisesti. Valtion yleisessä toimitilastrategiassa päämääränä on työympäristöjen kokonaisvaltainen parantaminen siten, että tilat tukevat toimintaa kustannustehokkaasti ja tilaratkaisuissa varmistetaan valtion kokonaisetu ja yhteiskuntavastuullisuus. Strategiassa päätettyjä toimenpidelinjoja ovat: tilaratkaisujen joustavuuden lisääminen pyrkimys usean käyttäjän toimistokiinteistöihin, joissa oheispalvelujen taloudellinen järjestely ja kannattavuuskynnys ovat parhaiten saavutettavissa (ml. tasokkaat turvallisuusjärjestelyt) tehokkuustavoite 25 huoneisto m 2 / henkilö. Toimitilayhteistyöryhmän tavoitteet: 1. Ministeriöiden toimintojen sijoittuminen nykyistä yhtenäisimpiin tiloihin valtioneuvoston linnan läheisyyteen (ns. valtioneuvostokampus) valtion / Senaatti-kiinteistöjen omistamiin tai hallinnoimiin kiinteistöihin. 2. Yhteisten kokoustilojen ja palvelujen sekä toimitilapalvelujen aikaansaaminen. 3. Erityistä huomiota tulee kiinnittää tilojen sijaintiin siten, että ministeriöiden sisäinen sekä ministeriörajat ylittävä yhteistyö voi toimia joustavasti, samoin kuin tilojen muunneltavuuteen toimintojen ja organisaatiorakenteiden muuttuessa. Toimitilayhteistyöryhmän tehtävät: 1. Laatia em. tavoitteiden ja valtion toimitilastrategian linjausten mukaisesti puitesuunnitelma valtioneuvoston toimitilojen kehittämisestä noin viiden vuoden tähtäimellä. 2. Koordinoida ministeriöiden toimitilahankkeita tähdäten edellä todettuihin tavoitteisiin. Tämä tehtävä jatkuu asettamispäätöksen mukaan vuoden 2015 loppuun asti.\n15 15 2 Nykytilanne 2.1 Lähtötiedot Puitesuunnitelman laatimista varten ryhmä teetti erillisselvityksen ISS Proko Oy:llä, jonka tehtävänä oli kartoittaa toimitilojen käytön nykytilanne ja tutkia tilankäytön kehityspotentiaali. Tarkasteltavia kiinteistöjä olivat valtion omistamien, toimistokäytössä olevien kohteiden lisäksi Kasarminkatu 23-25, Meritullinkatu 1 ja Eteläesplanadi 18. Lähtöaineistona käytettiin Senaatti-kiinteistöiltä saatuja vuokra-ala-, henkilömäärä- ja pohjapiirustustietoja. Saatuja tietoja täydennettiin tutustumalla kiinteistöihin kohdekäynneillä. Toimeksiantoon sisältyi myös tarkastelu valtioneuvoston tilatarpeesta vuonna 2015, tilanteessa jossa henkilömäärä vähenee valtion tuottavuusohjelman mukaisesti. 2.2 Valtioneuvoston nykyiset toimitilat Valtioneuvoston käytössä on tällä hetkellä Helsingin keskustassa Kruununhaan, Kaartinkaupungin ja Katajanokan alueella yli m 2 toimitilaa yli 40:ssä eri osoitteessa. Näistä noin m 2 on valtion omistamissa kiinteistöissä. Noin m 2 on Senaattikiinteistöjen kautta vuokratuissa ja noin m 2 suoraan ulkopuolisilta vuokratuissa tiloissa. Lisäksi kampusalueella on noin m 2 ministeriöiden käytössä olevia valtion omistamia edustustiloja. Ministeriöissä työskentelee VN-kampusalueella noin henkilöä.\n16 16 Kuva 1. Ministeriöiden toimitilojen nykyinen sijainti Musta väri = Valtion omistama kiinteistö Sininen väri = Senaatti-kiinteistöjen kautta ulkopuoliselta vuokrattu kiinteistö Punainen väri = Suoraan ulkopuoliselta vuokrattu kiinteisöt\n17 2.3 Tilojen ominaisuudet ja käyttö 17 Toimistotilat Yli 95% työpisteistä on yksilötyöhuoneissa. Muutamissa kiinteistöissä on yksittäisiä tiimitiloja tai parihuoneita. Tehtyjen havaintojen perusteella merkittävä osa työhuoneista on päivän aikana tyhjillään. Työtä tehdään usein muualla kuin työpisteellä. Havainnot tukevat työpisteiden käyttöastemittauksia, joiden mukaan huoneissa ollaan alle puolet työajasta. Kuva 2. tilankäyttötutkimuksen tulos työpisteiden käyttöasteesta esimerkkikohteessa. Ministeriökohteiden tutkimustulokset ovat verrattavissa esimerkkikohteeseen % Ydinpäivä Työntekijän oma arvio Poissa Väliaikaisesti poissa Paussi Yhteistyö Yksilötyö :00 9:40 11:20 13:00 14:40 16:20 Lähde: Tilankäytöntutkimus huhtikuu 2006 Kokoushuoneet Alkuvuodesta 2011 kerättiin ministeriökohtaisia tilastoja kokoustilojen käytöstä. Aineiston perusteella käyttöaste vaihtelee % välillä. Tehokkaana käyttöastetavoitteena pidetään n. 70 %. Suurin kuormitus kohdistuu tiettyihin kellonaikoihin ja tiettyihin kokoushuoneisiin. Monet neuvotteluhuoneista ovat isohkoja, jolloin on mahdollista, että niitä käytetään myös pienien ryhmien neuvotteluihin. Tämä huonontaa tilan todellista käyttöastetta. Tulevissa perusparannushankkeissa tuleekin kiinnittää huomiota suurten kokoushuoneiden jakamismahdollisuuksiin (muunneltavuuteen).\n18 18 Auditoriot ja suuret kokoustilat Auditoriot ja muut suuret kokoustilat ovat pääsääntöisesti yksittäisten ministeriöiden omassa käytössä. Yhteisiä kokoustiloja on Valtioneuvoston lisärakennuksen Pihapaviljongissa, Säätytalossa, Arppeanumissa sekä Tieteiden talossa. Koulutustilat Kanavakatu 4:ssä (Rahapaja) ja Kasarminkatu 42:ssa on keskitetyt koulutustilakokonaisuudet, jotka ovat yksinomaan niitä vuokraavien kahden ministeriön käytössä. Muut tilat Kampusalueella on käytössä yhteensä yhdeksän henkilöstöravintolaa, jotka Pihapaviljonkia lukuun ottamatta sijaitsevat ministeriöiden vuokraamissa tiloissa. Ravintoloita käyttävät tällä hetkellä pääasiassa samassa kiinteistössä sijaitsevat ministeriöt. Kahdeksassa kiinteistössä on henkilökunnan käytössä olevat kuntosalitilat. Kuudessa kiinteistössä on monistamotilat (osa näistä lähinnä postitus-/kopiointikäytössä) Kirjastotiloja on kahdeksassa kiinteistössä. Kirjastojen/ tietopalveluiden tilatarve vähenee keskittyvien tietopalveluiden ja sähköisen aineiston lisääntyessä. Kiinteistöissä on lisäksi hyvin laajat varasto- ja arkistotilat. Koko tarkasteltavalla alueella on noin m 2 varasto- ja arkistotilaa, josta noin 40 % sijaitsee maanpäällisissä kerroksissa. 2.4 Tilatehokkuus Keskimääräinen tilatehokkuus (vuokrattu pinta-ala / henkilömäärä) ministeriöiden toimitiloissa on 38 m 2 /henkilö, kun valtion toimitilastrategian mukainen tavoite on 25 m 2 / henkilö. Kiinteistökohtaiset erot ovat suuret, johtuen lähinnä rakennusten ominaisuuksista. Isojen yksilötyöhuoneiden ohella tilatehokkuuteen vaikuttaa erikoistilojen määrä, kuten esimerkiksi kirjastosalit, auditoriot, koulutustilat ja henkilöstöravintolat. VN-kampuksella sijaitsevat juhlahuoneistot eivät ole tilatehokkuustarkastelussa mukana.\n19 19 Kuva 3. Ministeriökohteiden nykyinen tilatehokkuus rakennuksittain 2.5 Vuokrasopimukset Perusparannettavissa valtion omistamissa ministeriökohteissa vuokrasopimukset uusitaan ja vähimmäiskestoksi sovitaan yleensä 15- vuotta. Ministeriöiden irtisanottavissa olevia vuokrasopimuksia pyritään jatkamaan neuvottelumenettelyin. Tyypillinen sopimuksen vähimmäiskesto tällöin on 5-7 vuotta. Valtion ulkopuolelta hankitut työtiloja koskevat vuokrasopimukset ovat päätettävissä pääsääntöisesti viimeistään 2015 lukuun ottamatta yhtä, jonka vuokrasopimus on päätettävissä vasta Perusparannukset Perusparannusohjelma Ministeriökohteiden edelliset peruskorjaukset on tehty pääasiassa 70- ja 80- luvulla, joten useat rakennukset ovat teknisesti ja toiminnallisesti vanhentuneita. Senaatti-kiinteistöt on laatinut VN-kampukselle ohjeellisen perusparannusohjelman, jonka toteuttaminen edellyttää vuositasolla milj. euron investointeja. Perusparannuksen jälkeinen vuokra asetetaan vastaamaan alueen kohtuullista markkinatasoa.\n20 20 Kuva 4. Ohjeellinen perusparannusohjelma Eteläesplanadi 16 (LVM) VNL kokouskeskus (VNK) Hallituskatu 3 (MMM) Mariankatu 9 (VM) Eteläesplanadi 4 (TEM) Kirkkokatu 12 (SM) Aleksanterink (TEM) Smolna (VNK) Valtioneuvoston linna (VM) Korjauskustannukset M Vuokramenetykset M , ,6 2,9 2,4 3,2 1, valmistelu ja suunnittelu rakentaminen valmistunut Perusparannusohjelman ulkopuolisille muutostöille, jotka tähtäävät tilankäytön tehostamiseen ohjelmoidaan ja niiden toteuttamista varten tarvitaan lähivuosina 1 milj. euroa / vuosi. Tilamuutostyöt ovat vuokravaikutteisia Perusparannusten yleiset tavoitteet Perusparannusten yhteydessä on keskeistä, että ministeriön toiminnan, strategisten tavoitteiden ja toimitilojen väliset yhteydet analysoidaan ja em. asioita kehitetään kokonaisuutena. Hankkeiden valmisteluvaiheessa tehdään työympäristön kehittämissuunnitelma, jossa työympäristön eri osa-alueita tarkastelemalla ja kehittämällä pyritään tukemaan organisaation suorituskykyä sekä löytämään toimintaa parhaiten tukeva tilakonsepti. Kohderatkaisun lisäksi suunnitelmissa huomioidaan VN-kampuksen tavoitteet. Uudet tilaratkaisut johtavat käytännössä nykyisten yksilötyöhuoneisiin perustuvien ratkaisujen monipuolistamiseen ja nk. monitilaympäristöä pidetäänkin tarkastelujakson perusparannushankkeiden suunnittelun lähtökohtana. Monitilaympäristöä ja työympäristöön liittyviä yleisiä tavoitteita on kuvattu kohdassa Ministeriökohteiden perusparannusten yleisinä teknisinä tavoitteina on uusia rakennusten talotekniikka, vähentää energiankulutusta, parantaa sisäilman lämpötilan hallittavuutta ja samalla kohentaa tilojen yleisilmettä. Perusparannuksiin liitetään aina tavoitteellisesti rakennusten energiatehokkuuden parantaminen. Suojelluissa arvokohteissa energian kulutuksen pienentäminen kustannustehokkaasti peruskorjaamalla on vaikeaa, eikä asetettuihin tavoitteisiin välttämättä päästä. Tähän vaikuttaa ennen kaikkea se parannetaanko\n21 sisäilman hallittavuutta jäähdytyksellä. Suojelukohteissa on lisäksi rajoitettu mahdollisuus lisätä rakenteiden tiiveyttä ja lämmöneristystä. Suunnitteluvaiheessa on tapauskohtaisesti selvitettävä vaihtoehtoisia rakenteellisia tapoja hallita sisäilmaolosuhteita. Kokonaisenergian kulutusta pyritään pienentämään myös tehokkaammilla tilaratkaisuilla. TEM:n Eteläesplanadi 4:n hankesuunnitteluvaiheessa käytiin Senaatti-kiinteistöjen, museoviraston, työ- ja elinkeinoministeriön sekä ympäristöministeriön yhteistyönä läpi arvorakennusten energiatehokkuutta parantavia toimenpiteitä, niiden vaikuttavuutta sekä toteutusmahdollisuutta suojelunäkökulmasta. Suunnittelun ja rakentamisen yhteydessä saatavia kokemuksia voidaan hyödyntää jatkossa muissa kohteissa. Senaatti-kiinteistöt teettää perusparannettavista suojelluista arvokiinteistöistä rakennushistorialliset selvitykset, joiden pohjalta muutostöiden mahdollisuuksia ja laajuutta selvitetään yhteistyössä museoviraston kanssa. Hankkeen valmisteluvaiheessa sovitaan myös museoviraston rooli jatkosuunnittelussa. Perusparannusten valmisteluvaiheessa hankkeisiin otetaan mukaan erillinen turvallisuussuunnittelija, jonka tehtävänä on ottaa ministeriökohteiden erityispiirteet huomioon kohteen suunnittelussa ja toteuttamisessa. Perusparannusten suunnitteluun ja rakentamiseen liittyviä turvallisuusjärjestelyjä on kuvattu kohdassa 3.3 Toimitilaturvallisuus. 21\n23 23 3 Yhteiset toimitilatavoitteet VN-kampuksen muodostamisen lähtökohtana on, että ministeriöiden toimitilat sijaitsevat kampuksen ytimessä sijaitsevan valtioneuvoston linnan läheisyydessä, kävelymatkan päässä toisistaan. VN-kampusta ohjaavat valtion toimitilastrategian mukaiset keskeiset tavoitteet parantaa tilojen toiminnallisuutta, työnteon tehokkuutta ja tuottavuutta sekä varmistaa valtion kokonaisetu. Toimitilastrategian ohella valtioneuvoston periaatepäätös Valtion pysyvien toimintamenosäästöjen aikaansaamiseksi linjaa tilankäytön tehostamiseen ja yhteishankintaan liittyviä tavoitteita. Myös vuonna 2011 laaditussa hallitusohjelmassa on linjattu hallinnon tilatehokkuuden parantamiseen perustuvia menosäästöjä. Linjaus edellyttää käynnissä olevien ja uusien tilatehokkuutta lisäävien ja toimitilakustannuksia säästävien toimenpiteiden nopeuttamista ja tehostamista. Ajankohtaisia ovat myös järjestelyt, joissa olemassa olevien tilojen käyttöä tehostetaan nopealla aikataululla ilman merkittäviä kustannuksia aiheuttavia korjauksia. Samoin toiminnallisista muutostarpeista johtuvia perusparannusten aikaistamisia tulee kustannussyistä välttää. Säästöt toimitilakustannuksissa ovat toiminnan kehittämisen ohella tämän puitesuunnitelman keskeisiä tavoitteita. 3.1 Toimitilat Tilatehokkuus Ryhmän teettämässä erillisselvityksessä selvitettiin, onko ministeriöiden käytössä olevissa kiinteistöissä mahdollista tehostaa työtilojen käyttöä sijoittamalla niihin lisää työpisteitä ilman tilajaon muutoksia. Selvityksessä yli 20 m 2 huoneisiin on sijoitettu useampi työpiste (10 m 2 / työpiste, tiimitiloissa 8 m 2 / työpiste). Samalla huomioitiin neuvotteluhuoneiden, vetäytymistilojen ja aputilojen riittävyys, kun henkilömäärä lisääntyy. Peruskorjattavien kiinteistöjen osalta pyrittiin tarkastelemaan korjauksen jälkeistä tilannetta. Tiivistämistutkielman perusteella tarkasteltavissa kiinteistöissä voidaan työpistemäärää lisätä n työpisteellä, jonka seurauksena tilatehokkuus kasvaa n. 26 % nykyisestä 38 m 2 / hlö -> 28 m 2 / hlö.\n24 24 Kuva 5. Tilatehokkuuden muutos. Kaavio osoittaa työpisteiden tiivistämismahdollisuudet tarkastelluissa kiinteistöissä. Tiloissa toimivaa organisaatiota ei ole käytetty lähtökohtana, joten työpistemäärä tarkentuu kohdekohtaisessa jatkoselvityksessä. Vihreä palkki osoittaa kuinka tehokkaaksi tila tässä luvussa esitetyillä kriteereillä saadaan. Oranssi palkki puolestaan osoittaa muutoksen nykytilanteeseen. Tiivistämistutkielmat, tarkasteltavien kiinteistöjen tilatehokkuuden muutos Meritullinkatu 1 Fabianinkatu 6 Kasarmikatu 23 Kasarmikatu 25 Eteläesplanadi 18 Snellmaninkatu 1 Ratakatu 3 Meritullinkatu 8 Meritullinkatu 10 Mariankatu 9 Mariankatu 23 Liisankatu 8 G Liisankatu 8 A Laivastokatu 22 Kirkkokatu 14 Kirkkokatu 12 Kasarmikatu 42 Kanavakatu 4 (Rahapaja) Katajanokanlaituri 3 (Meripaja) Kanavakatu 3 c-d Kanavakatu 3 a-b Hallituskatu 5 Hallituskatu 3 Eteläinen Makasiinikatu 8 Eteläesplanadi 4 Eteläesplanadi 16 Eteläesplanadi 10 Aleksanterinkatu m /hlö 2 Valtion toimitilastrategian suositus 25 m /hlö Tarkasteltavista kiinteistöistä tehtiin kohdekohtaiset tutkielmat, joita hyödynnetään ministeriökohtaisissa suunnitelmissa. Tiivistämisen jälkeen suuri osa VN-kampuksen työpisteistä jää edelleen yksilötyöhuoneiksi, jonka lisäksi on useamman työpisteen huoneita (pl. lähtökohtaisesti monitilaympäristöksi suunniteltavat kohteet VM, TEM ja SM) Työympäristö Työympäristön yleiset tavoitteet Toimitilastrategiassa asetetun tehokkuustavoitteen lisäksi VN-kampuksen tilojen tulee olla niin yleispäteviä ja joustavia, että ne mahdollistavat ministeriöiden sijainnin, henkilömäärien ja organisaatiorakenteen muutokset. Tilojen tulee myös tukea organisaation toimintakulttuurin muutosta sekä mahdollistaa yhteiset palvelut. Ministeriöiden toimintaa tukevia kehityskohteita ovat vuorovaikutuksen lisääminen, tiedonkulun- ja työssä oppimisen parantaminen ja työhyvinvoinnin parantaminen. Työympäristöratkaisuissa tulee myös huomioida riittävä keskittymisrauha silloin, kun työtehtävä sitä vaatii.\n25 25 Työympäristöratkaisun suunnittelussa tulee tilat vyöhykkeistää niin, että ministeriön työntekijöiden ja ulkopuolisten sidosryhmien tapaamiset rajoitetaan puolijulkiselle alueelle kokouskeskukseen. Myös sisäiseen käyttöön tarkoitettuja tiloja voidaan vyöhykkeistää, jolloin esim. tietoturvakriittisiä asiakirjoja käsitellään ainoastaan erillisessä tilassa, jonne on rajattu kulkuoikeus. Työympäristöratkaisua suunniteltaessa käytetään työympäristökehittämisen menetelmää, jossa tiloja, toimintaa ja teknologian mahdollisuuksia tarkastellaan kokonaisvaltaisesti. Monitilaympäristö Parhaiten edellä kuvatut tavoitteet voidaan toteuttaa hyödyntämällä nykyistä joustavampia ja avoimempia tilankäyttöratkaisuja. Tilaratkaisuista parhaiten tavoitteita tukevaksi on osoittautunut ns. monitilaympäristö, jossa työntekijällä on käytössään useita eri työntekemisen paikkoja: työpiste avotilassa ja sen läheisyydessä tiloja esim. projektityöskentelyyn sekä erityistä keskittymistä vaativiin töihin. Käynnissä olevissa perusparannushankkeissa (VM, TEM ja SM) monitilaympäristöä pidetäänkin toteutuksen lähtökohtana. Kokemuksia monitilaympäristöstä voidaan hankkia rakentamalla pilottitiloja käytössä oleviin tiloihin. Esim. Mariankatu 9:n 5.kerroksen pilotista saatu kokemus rohkaisi VM:tä suunnittelemaan koko rakennuksen monitilaympäristöksi. Pilotteja on rakennettu (tai on rakenteilla) VM:n, TEM:n, MMM:n, SM:n ja OM:n tiloihin. Monitilaympäristö on laajamittaisena parhaiten ja kustannustehokkaimmin toteutettavissa peruskorjaushankkeiden yhteydessä. kuva 6. Esimerkki monitilaympäristöstä Työprofiili 1: Toimistolla työskentelevät Nimetyt työpisteet Työskentelyn päämoodi: Pääsääntöisesti toimistolla ja omalla työpisteellä tapahtuva työ. Työskentelyyn kuuluu paljon keskittymistä vaativaa yksilötyötä, mutta myös kokouksia, pikakysymyksiä kollegalta sekä spontaania yhteistyötä. Monitilaratkaisu pääasiassa toimistossa työskenteleville Ergonomiset työpisteet Hyvä valaistus Helppo säädettävyys. Riittävästi säilytystilaa Riittävästi yksityisyyttä ja suojaa. Vetäytymistiloja henkilökohtaisille puheluille, luottamuksellisille keskusteluille ja keskittymiselle Yhteiset kopio/skannaus/lähiarkisto tukitilat työpisteiden lähellä Nimetty työpiste tiimitilassa Avoneuvottelutila työpisteiden lähellä\n26 26 Useamman työpisteen huoneet Lähtökohtana niissä rakennuksissa, jotka eivät kuulu tarkastelujakson (-2015) aikana peruskorjausohjelman piiriin on, että tilankäyttöä kehitetään pääsääntöisesti nykyiseen huonejakoon perustuen (ml. juuri valmistuneet Eteläesplanadi 16 ja Hallituskatu 5 sekä rakenteilla oleva Hallituskatu 3). Tilatehokkuuden parantaminen käytännössä tarkoittaa silloin pääsääntöisesti suurien yksilötyöhuoneiden muuttamista useamman työpisteen huoneiksi. Kohdekohtaisessa jatkosuunnittelussa voidaan tarkastella myös yksittäisten monitoimitilojen rakentamista. Monipaikkainen työ Uudet teknologiat muuttavat työtapoja, viestintää ja tiedonhallintaa. Mobiiliteknologian kehittyessä työtä voidaan tehdä ajasta ja paikasta riippumatta. Kun liikkuvuus lisääntyy, kaikki eivät enää tarvitse omaa työpistettä, jolloin tilatarve pienenee edelleen. Liikkuvan työn (ml. kotona tehtävä etätyö) ohella myös muut työajan joustot, kuten lisääntyvä osaaikaeläkeläisten lukumäärä, heikentävät tilojen käyttöasteita. Jo tällä hetkellä työpisteiden käyttöasteet ovat mittausten mukaan (= aika jonka tila on työpäivän aikana käytössä) keskimäärin n. 40%, joten vuorovaikuttamista talon sisällä ja ulkopuolella on paljon. Monipaikkaista työtä, jossa työntekijällä ei ole nimettyä työpistettä pilotoidaan lähitulevaisuudessa TEM:ssä ja VM:ssä. Muutosjohtaminen Henkilöstön kannalta muutos puhtaasti yksilötyön tarpeisiin rakennetusta työympäristöstä on suuri. Muutos vaatii onnistuakseen ministeriön ylimmän johdon tuen sekä henkilöstöä osallistavan moniammatillisen (HR, ICT, tilahallinto) prosessin (työympäristökehittämisen menetelmä). Nykyinen yksilötyöhuoneisiin perustuva hierarkinen kulttuuri on väistymässä ja uusia ratkaisuja haettaessa esimiehet ovat ensisijaisen tärkeässä asemassa esimerkin näyttäjinä. Ministeriöiden yhteistyöryhmä seuraa työympäristöön kohdistuvia kehittämishaasteita ja alan kansainvälistä kehitystä sekä tukee muutosjohtamisen toimenpiteitä jakamalla vertaiskokemuksia, järjestämällä kohdekäyntejä ja tiedottamalla ajankohtaisasioista valtioneuvostotasolla Yhteiskäyttöiset tilat Ministeriöiden toimitilat sijaitsevat VN-kampuksella lähellä toisiaan. Tämä antaa mahdollisuuksia monien tilojen yhteiskäytölle, mikä edistää tehokasta tilankäyttöä. Yhteiskäyttö tukee myös toimintakulttuuria, jossa tehdään yhteistyötä ja jaetaan osaamista yli organisaatiorajojen. Suuria kokoontumistiloja on perusteltua ottaa yhteiskäyttöön. Niitä käytetään tyypillisesti sen luonteisiin tilaisuuksiin, että ne voidaan varata hyvissä ajoin. Lisäksi pääsy näihin tiloihin on usein järjestetty niin, että niihin on mahdollista tuoda ulkopuolisia henkilöitä ja turvallisuusjärjestelyt näin ollen voidaan hoitaa. Kokoustilojen yhteiskäytön lisääminen


Urheilukoirien jumppakurssi | Move Well\nTuotehaku Päätaso ›› Kurssit ›› Urheilukoirien jumppakurssi\nUrheilukoirien jumppakurssi alkaa 1.1.2021!\nKurssilla lähdetään liikkeelle perusteista. Ensin opitaan kropan hallinta, tasapaino ja koordinaatio oikein ilman liikettä, mistä lähdetään etenemään asteittain kohti täydessä vauhdissa tapahtuvaa hyvää, turvallista ja oikeaa liikettä.\nJos kuitenkin olet jo jumpannut koirasi kanssa tai etenet jollain tai kaikilla osa-alueilla nopeammin, saat tasollesi ja tarpeillesi sopivia harjoituksia teille sopivaan tahtiin. Tämä tietenkin vaatii aktiivista videointia.\nNe, joilla videointi jää, saavat kutenkin säännöllisesti uusia harjoituksia suurin piirtein vanhan jumppakurssi1:sen tasolla.\nKurssi alkaa 1.1.2021 ja kestää kesäkuun 2021 loppuun. Mukaan otetaan 50 ensimmäistä ilmoittautujaa.\nKurssi toteutetaan Facebook-ryhmänä .\nKurssin hinta on 100€ (sis Alv).\nIlmoittaudu joko ostamalla kurssi verkkokaupasta tai tanja.pitkanen@movewell.fi\nNykyään lajissa kuin lajissa haetaan vauhtia ja näyttävyyttä, mikä vaatii koiran fysiikalta paljon. Jos perusasiat ovat kunnossa, ylikuormitukselta ja tapaturmilta on helpompi välttyä. Olen koonnut kokonaisuuden niin, että koira oppisi mm. käyttämään takaosaa moottorina ja luottamaan siihen, sen keskivartalo vahvistuisi tukevaksi ja siihen kehittyisi kokoamiseen vaadittavat lihakset ja taito, sekä etuosan tuki pitäisi ja olisi tarpeeksi vahva esimerkiksi hyppyjen alastuloissa, nopeissa käännöksissä ja kontaktiesteillä.\nKurssille voivat osallistua kaikki koirat, vaikka ei koiraurheilua harrastaisikaan. Liikkeet sovelletaan kuitenkin yksilöllisesti tarpeen mukaan.\nTarvittavat välineet: vati ja /tai lastenjakkara, tasapainotyyny, dobo-pallo, tai vastaava, tikapuut (harjanvarsista tehdyt kelpaa), 2 pientä puolipalloa. Harjaantuneille lisäksi keppihevosesteet ja korkeampi koroke (sohvakin riittää)\nSarjakortit loppuvuoden tarjoushintaan:\nFysioterapia 10-kortti 420€ (500€)\nFysioterapia 5-kortti 215€ (255€)\nVesiterapia 10-kortti 270€ (315)\nVesiterapia 5-kortti 140€ (165€)\nKortit ostettavissa myös verkkokaupasta www.movewell.fi


Miten kova paikka vanheneminen on, Helena Lindgren? - Minun tyylilläni - Helsingin Sanomat\nMiten kova paikka vanheneminen on, Helena Lindgren?\nLaulaja Helena Lindgren on pysynyt läpi vuosien samanlaisissa mitoissa. Silti, edes kurinalaiaset elämäntavat ja ulkonäöstä huolehtiminen eivät voi estää iän karttumista. Minun tyylilläni –ohjelmassa Lindgren kertoo miltä vanheneminen tuntui.\nJulkaistu: 4.3.2015 7:50


Zakk Wylde Tarja Turusen jalanjäljissä: karvainen kitarajumala julkaisi oman emoji-mallistonsa - Soundi.fi\nSoundi » Uutiset » Zakk Wylde Tarja Turusen jalanjäljissä: karvainen kitarajumala julkaisi oman emoji-mallistonsa\nZakk Wylde Tarja Turusen jalanjäljissä: karvainen kitarajumala julkaisi oman emoji-mallistonsa\nBlabbermouth uutisoi Zakk Wylden julkaisseen oman emoji-kuvastonsa. Kitarajumalan mallisto ilmestyi Emoji Fame -yhtiön myötävaikutuksella. Firma on aiemmin suunnitellut emojeita muillekin muusikoille, mutta Wylde on ensimmäisiä rokkareita, jotka lähtivät touhuun mukaan.\n”Monet firmastamme ovat salaa kitaranörttejä, joten kun Zakk Wylde suostui tekemään emoji-setin kanssamme, olimme superinnoissamme. Zakk on yksi kaikkien aikojen vaikutusvaltaisimmista kitaristeista ja olemme erittäin ylpeitä, kun saimme työskennellä hänen kanssaan. Ja hänen emojeistaan tuli mainioita”, kertoo Emoji Famen perustaja Gavin Rhodes.\nSiitä siis App Storeen tutkimaan, jos tuollaisen iPhonelleen haluaa. Alta näkee malliston koko komeudessaan. Suomessahan tämä ei tietenkään ole mitään uutta tai ihmeellistä, kun Tarja Turunenkin sai hiljattain oman emojinsa.


Kalevi Ahon avauspuhe 54. Valtakunnallisilla orkesteripäivillä Kotkassa. Orkesterit yhteiskunnallisina toimijoina — Finlands Symfoniorkestrar rf\nKalevi Ahon avauspuhe 54. Valtakunnallisilla orkesteripäivillä Kotkassa. Orkesterit yhteiskunnallisina toimijoina\nOrkesterit yhteiskunnallisina toimijoina\nKotkan 54. orkesteripäivien avauspuhe\nMenneen kevään pysäyttävimpiä uutisia oli Pariisin Notre Damen kirkon palo. Uutinen ei koskettanut minua uskonnollisista syistä, vaan siksi, että suuret goottilaiset katedraalit kuuluvat vaikuttavimpiin luomuksiin, mihin Euroopassa keskiajalla kyettiin. Katedraaleja rakennettiin suunnattomalla vaivalla sukupolvien ajan. Kölnin tuomiokirkko valmistui vasta 1800-luvulla, 600 vuoden kuluttua sen rakennustöiden aloittamisesta. Notre Dameakin rakennettiin 182 vuotta, ja nyt uhkasi vuonna 1345 valmistunut upea kirkko äkillisesti tuhoutua.\nValtavien katedraalien satoja vuosia kestäneessä rakentamisessa ei ole nykypäivän mittapuiden mukaan mitään järkeä. Niiden ainoana tehtävänä on tarjota suuret tilat uskonnollisille seremonioille, eikä kirkoista koidu kuin jatkuvia ylläpitokustannuksia. Silti kukaan ei halua purkaa niitä. Ilmentäväthän katedraalit oman aikansa ihmisten henkisten pyrintöjen äärimmäistä huippua. Suuret goottilaiset katedraalit rakennettiin ikuisuutta varten. Ne edustavat ihmishengen pyrkimystä äärettömyyteen.\nNämä ei-materiaaliset henkiset pyrinnöt ovat niitä joita me nimitämme kulttuuriksi. Juuri kulttuurisia arvoja ja kulttuurin merkitystä pyritään kuitenkin nykyisin vähän väliä vähättelemään. Aina kun jossain puhutaan tärkeän kulttuurihankkeen, vaikkapa uuden konserttitalon tai museon rahoittamisesta tai vajaamittaisen orkesterin kasvattamisesta muutamalla muusikolla, hankkeet saattavat kohdata raivoisaa vastustusta. Hyväksyttäviä ovat vain hankkeet, joista kuvitellaan koituvan välitöntä taloudellista hyötyä, tai joiden uskotaan vaikuttavan positiivisesti paikkakunnan kilpailukykyyn ja vetovoimaisuuteen\nKulttuurisia tekijöitä ei edelleenkään kaikilla tahoilla lueta kaupungin tai kansakunnan kilpailukyky- tai vetovoimatekijöihin.\nKuvaavan esimerkin tarjoaa Perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon kulttuurikäsitys, joka saa tavallista enemmän painokkuutta siitä, että hän johtaa varsin suurta puoluetta.\nHalla-aho toteaa: ”Ainoa mitattava ja siten kiistatta olemassaoleva ihmisarvo on yksilön instrumentaalinen arvo, ja yhteiskunnassa yksilöt voidaan asettaa arvojärjestykseen sen mukaan, miten paljon heidän kykyjensä puuttuminen heikentäisi yhteisöä. Kaikkein arvokkaimpina pidän maanviljelijöitä, syötäväksi tarkoitettujen eläinten kasvattajia ja rakennusinsinöörejä. […] Asetta käyttävä yksilö on seuraavaksi arvokkain, koska hän suojelee ruokalaaria ja asumusta pedoilta ja vihollisilta. […]. Taiteilijat, papit ja poliitikot ovat pääsääntöisesti turhia […] Kaikki ihmiset ovat instrumentaalisesti eriarvoisia, mutta siitä ei kuitenkaan seuraa vähempiarvoisten kaasuttaminen, ellei siihen ole muuta pätevää syytä.”\nHalla-aho kyllä myöntää, että ”maailma on mukavampi paikka, jos siellä on taidetta (uskonnoista ja eduskunnasta en ole ihan varma) ja kielentutkimusta. Mutta jos vene alkaa vuotaa, pidän selvänä, että yli laidan on heitettävä ensimmäisenä vähäarvoisin lasti, ts. taiteilijat ja kielentutkijat.”\nMiten sitten on suhtauduttu kulttuuriin ja taiteeseen niissä maissa, joissa vene on vuotanut niin että koko maa on uppoamassa ja sen olemassaolo on uhattuna? Esimerkkeinä voi pitää Neuvostoliittoa 1920- ja 1940-luvuilla sekä Saksaa vuonna nolla, eli vuonna 1945.\nVenäjän vallankumouksen jälkeisessä Neuvostoliitossa kommunistisen yhteiskuntajärjestyksen vakiintuminen oli vaikeaa. Uusi järjestelmä oli monen vuoden ajan romahtamaisillaan, minkä seurauksena maassa oli puutetta kaikesta, myös ruoasta. Stalinin järjettömän kollektivisointipolitiikan seurauksena nälänhätä paheni 1920-luvun lopulla monin paikoin kestämättömäksi. 1920-luvun alkupuolella Neuvostoliitossa keskusteltiin kiivaasti, pitäisikö sellaiset porvarilliset ja turhat taidemuodot, kuten ooppera ja orkesterit lopettaa kokonaan. Näin ei tehty, koska todettiin, että yhteiskunta tarvitsee menestyäkseen myös henkistä elämää, kulttuuria. Lisäksi monet koko länsimaisen kulttuurin suurimmista saavutuksista on luotu juuri säveltaiteissa. Nämä piti vain saattaa halvoin pääsylippujen hinnoin kaikkien kansalaisten ulottuville.\nItse asiassa 1920-luku muodosti Neuvostoliiton taide-elämän merkittävän kukoistuskauden, vaikka maa eli suuressa puutteessa. Taiteilijoilla oli suunnaton motivaatio tehdä taidettaan. Toisaalta oli tilaisuus heittää pölyttynein perinne yli laidan ja aloittaa aivan uudenlaiselta pohjalta, kuten tuon ajan neuvostomodernistit tekivät. Toisaalta ajankohta tarjosi mahdollisuuden myös yhteiskunnallisesti osallistuvaan taiteeseen, ja monet ryhtyivät luomaan samalla propagandistista, uutta neuvostovaltaa tukevaa taidetta.\n1930-luvulla Neuvostoliiton taide-elämää alettiin kuitenkin suitsia. Modernistiset ilmiöt tuomittiin, ja alettiin kehittää sosialistisen realismin taideteoriaa, johon taiteilijoiden tuli sopeutua. Yhteiskunnallinen kritiikki kiellettiin kokonaan, ja jotkut kirjailijat joutuivat vankileireille ja jopa tuomittiin kuolemaan kansanvihollisina. Säveltäjät säästyvät leireiltä, mutta etevimpiäkin heistä, kuten Šostakovitšia, Prokofjevia ja Hatšaturjania yritettiin Stalinin aikana pistää ruotuun syyttämällä heitä formalisteiksi.\nMikäli taide olisi ollut turhaa ja vähäarvoista, yli laidan heitettävää, siihen ei olisi puututtu. Vallanpitäjät tajusivat kuitenkin paitsi taiteen esteettisen ja propagandistisen arvon, myös sen suuren voiman kertoa suoraan tai epäsuorasti yhteiskunnasta totuuden, eli myös sellaista epämiellyttävää, joita yritettiin pimittää kansalta. Musiikkiin oli hankalinta puuttua, sillä sanomatta suoraan mitään, musiikki voi ilmaista kuitenkin kaiken.\nTaiteen merkitys tuli erityisen tärkeäksi Leningradin piirityksen aikaan. Piiritetyn ja nälkää näkevän kaupungin taidelaitoksia ei lopetettu eikä niiden toimijoita siirretty armeijan palvelukseen, vaan koko Kirov-teatteri (nykyinen Mariinski-ooppera) evakuoitiin Permiin, Malyi-teatteri, eli nykyinen Mihailovski-ooppera Orenburgiin, Leningradin filharmonikot Novosibirskiin ja Leningradin konservatorio Taškentiin. Kaupunkiin jäi radio-orkesteri ja operettiteatteri. Radio-orkesteri antoi konsertteja aina vuodenvaihteeseen 1941-42 saakka, jolloin monet muusikot olivat jo ehtineet kuolla nälkään, ja loput olivat niin nääntyneitä, että eivät enää jaksaneet pitää soittimia kunnolla käsissään. Huhtikuun alussa 1942 talvesta hengissä selvinneet aloittivat konserttitoiminnan nälkiintyneinä silti jo uudestaan.\nBalettimestari Arkadi Obrant alkoi kesällä 1942 koota kaupungista puolestaan eloon jääneitä tanssijoita, ja kun he olivat kuntoutuneet, Obrantin kokoama tanssiryhmä antoi syyskuusta 1942 lähtien sodan loppuun mennessä peräti 3000 esitystä rintamalla ja muualla.\nMusiikin historiassa vertansa vailla olevan yhteiskunnallisen merkityksen sai maaliskuussa 1942 Kuibyševissa kantaesitetty Šostakovitšin Leningrad-sinfonia. Erityinen tapaus oli teoksen esittäminen piiritetyssä Leningradissa elokuussa 1942. Esitys oli poikkeuksellisen vaikea järjestää, koska kaupungissa ei ollut enää riittävästi soittokuntoisia muusikoita tämän jättiläiskokoonpanoa vaativan sinfonian esittämiseksi, ja rintamalta piti pyytää avuksi sotilassoittajia. Muusikot joutuivat lisäksi kopioimaan käsin omat stemmansa Leningradiin lennätetystä partituurista.\nKulttuurin merkitystä Leningradin kaupungin kollektiivisessa selviytymisessä ei voi liikaa korostaa.\nSama kulttuurin voima näkyi myös sodanaikaisessa Berliinissä. Kun Berliinin valtionoopperaa pommitettiin huhtikuussa 1941, rakennusta ruvettiin välittömästi kunnostamaan, ja joulukuusta 1942 ooppera jatkoi taas toimintaansa. Vasta uusi tuhoisa pommitus helmikuussa 1945 lopetti Berliinin sodanaikaisen oopperaelämän.\nMyös Berliinin filharmonikot konsertoivat koko sodan ajan, eikä orkesterin soittajia siirretty rintamalle. Kaksi kertaa filharmonikot joutuivat etsimään uuden salin, kun edellinen tuhoutui pommituksissa. Berliinin filharmonikot esiintyivät aina huhtikuun loppupuolelle 1945 saakka, jolloin venäläissotilaat olivat saapuneet jo Berliinin laidoille. Orkesteri aloitti vain kuukauden tauon jälkeen konsertoimisensa uudestaan toukokuun lopulla 1945. Ohjelmistossa oli sodan aikana pari kertaa myös Sibeliusta.\nOma lukunsa olivat keskitysleirien orkesterit. Auschwitzissa toimi parhaimmillaan kuusi vankien orkesteria, joista yksi oli tyttöorkesteri, neljä ammattimuusikoista koostuvaa miesorkesteria ja yksi mustalaisorkesteri. Niiden yhtenä tarkoituksena oli tarjota taustamusiikkia leirin kammottavaan arkeen ja jopa säestää julkisia teloituksia. Musiikilla pyrittiin samalla peittämään ja hämärtämään leirin todellinen luonne, kun orkesterit soittivat musiikkia tuhoamisleiriin saapuville uusille ihmisjoukoille. Orkesterit konsertoivat myös leirin natsiupseereille ja muulle henkilökunnalle, ja orkesterien soittajat olivat etuoikeutetussa asemassa leirivankien keskuudessa.\nTheresienstadtin keskitysleirin orkesteri oli vielä oma erityistapauksensa. Se soitti klassikkojen lisäksi leirin juutalaissäveltäjien teoksia ja säesti leirin oopperaa. Theresienstadt toimi vierailijoille, kuten Punaisen Ristin tarkkailijoille esiteltävänä mallileirinä, jossa kulttuurielämä oli hyvin vilkasta. Esitykset olivat erittäin suosittuja ja konsertteja piti toistaa useita kertoja.\nMusiikista tuli keskitysleireillä keino säilyttää sekä kuulijoiden että muusikoiden identiteetti leirien karmeissa olosuhteissa. Lisäksi leirihenkilökunnalle suunnatut konsertit auttoivat etenkin Auschwitzissa massamurhaa toteuttavia SS-miehiä säilyttämään itsekunnioituksensa rippeet. Samalla musiikki toimi keskitysleireillä vallankäytön välineenä.\nKaiken tämän jälkeen voi taas pohtia, ovatko taiteilijat todella yhteiskunnan vähäarvoisin lasti, ja ovatko esimerkiksi orkesterit sellaisia laitoksia, jotka ensimmäisinä pitää heittää yli laidan, kun vene vuotaa. Pikemminkin tuntuu siltä, että mitä vaikeammat olosuhteet ovat, silloin musiikista kannattaisi luopua vasta viimeksi. Ihmisillä on tarve emotionaalisiin ja esteettisiin kokemuksiin myös äärimmäisissä elämäntilanteissa. Musiikki voi toimia pelastuskeinona, se voi auttaa kestämään hirvittäviäkin olosuhteita antamalla toivoa ja luomalla illuusiota inhimillisyydestä.\nKun natsipuolueeseen kuulumatonta Wilhelm Furtwängleriä syytettiin siitä, että hän toimi Saksan kansallissosialistien valtakaudella Berliinin filharmonikkojen ylikapellimestarina, Furtwängler vastasi, että hän toimi musiikin ja musiikin merkityksen tähden, sillä hänelle suuri musiikki on pyhää. Furtwängler ja Berliinin filharmonikot halusivat tuoda kauneutta sekä musiikin antamaa lohtua ja inhimillisyyttä myös keskelle julmaa sota-aikaa.\nOrkestereilla oli siis poikkeuksellisen tärkeä yhteiskunnallis-sosiaalinen funktio Neuvostoliitossa ja Saksassa juuri silloin, kuin maiden tilanne oli vaikeimmillaan ja ne olivat romahtamaisillaan. Tämän hetken maailmassa, jossa yltäkylläisyys vallitsee, orkesterien konserteilta ja koko taide-elämältä puuttuu vastaava eksistentiaalinen merkitys.\nOrkesterien ongelmana on nykyisin myös se, että koska musiikki on olemukseltaan näkymätöntä ja abstraktia, sen on aikaisempaa vaikeampi päästä kunnolla esille kaikessa visuaalisuuteen perustuvassa informaatiotulvassa. 1920-luvun Neuvostoliitossa ja sota-ajan Berliinissä ei ollut televisioita ja tietokoneita, mutta tällä hetkellä kuvallinen viestintä hallitsee kaikkea. Televisiosarjat ja toimintaelokuvat voittavat huomiossa musiikin. Eikä musiikki ole kieltä, se ei kerro konkreettista tarinaa, ellei siihen liitetä laulettavaa tekstiä tai sanallista ohjelmaa.\nKlassisen musiikin kilpailijaksi on tullut lisäksi kevyt musiikki, jolle on vaadittu samaa statusta ja arvostusta kuin taidemusiikille. Päivälehtien kulttuurisivuilla kevyt musiikki ja viihde onkin jo voittanut kilpailun palstatilasta ja huomiosta. Uutisarvoisimpia kulttuurisivuillakin ovat julkkistaiteilijat, yleensä viihteen ja popmusiikin parista. Klassisella musiikilla ei ole niihin verrattava uutisarvoa.\nVaikka tähtikultti-ilmiötä esiintyy myös orkesterielämässä, taidemusiikki ei onneksi perustu samassa määrin tähtikultille kuin kevyt musiikki. Eikä orkesterien tarvitse iskelmätähtien tavoin ajatella hetken suosiota, joka parin vuoden päästä voi olla jo ohi.\nOrkesterit voivat keskittyä sisältöön, itse musiikkiin. Silti orkesterilaitoksen kannattaisi näkyä myös aktiivisempana yhteiskunnallisena toimijana, jotta se näinkin voisi perustella olemassaolonsa oikeutuksen päättäjien silmissä. Pelkät kulttuuriset arvot ja traditiot eivät näytä monille poliitikoille enää riittävän siitä huolimatta, että klassinen musiikki vuosisatojen aikana kehittyneine perinteineen on merkitykseltään vähintäänkin samanarvoista kuin goottilaiset katedraalit. Eikä orkesterien budjettiin leikkauksia kannattaville kunnallispoliitikoille näytä aina riittävän edes se, että orkesteri tai siitä muodostetut kamariyhtyeet ovat voineet konserttiensa lisäksi tehdä arvokasta sosiaalista työtä esiintymällä sairaaloissa ja vanhainkodeissa tai tekemällä maakuntakiertueita.\nTämän hetken yleiset poliittis-yhteiskunnalliset tendenssit ovat huolestuttavia ja tuovat suoraan mieleen 1930-luvun. 1930-luvun diktatuureilla sekä Saksassa että Neuvostoliitossa oli yhteisiä piirteitä, jotka salakavalasti ovat alkaneet voimistua myös nykypäivän maailmassa. Niitä olivat tieteen ja taiteen valjastaminen ideologian palvelukseen, ideologialle sopimattoman tiedon vaimentaminen ja huomiotta jättäminen, uuskonservatiivinen isänmaallisuus, puhe kansakunnan kunniasta ja rodullisesta puhtaudesta, taiteen jakaminen oikeaan ja väärään, valepuhe, näennäistieteet ja uskonnon korvikkeet, kuten rotuoppi, okkultismi, astrologia ja kreationismi, ja viimeisenä tiettyjen kansanryhmien syyttäminen kaikesta mahdollisesta pahasta.\n1930-luvun kanssa on yhteistä myös sotateollisuuden vaikutusvallan kasvu ja maailman asevarustelun kasvaminen ennätyssuureksi, ikään kuin kaikkialla oltaisiin valmistautumassa suursotaan. Kun Suomessa puhuttiin aluksi noin 40 uuden hävittäjälentokoneen hankkimisesta, niin viime hallituksen puolustusministeri Jussi Niinistö esitti, että uusia huippukalliitta hävittäjiä pitäisi ostaakin 100 kappaletta, ikään kuin Suomen pitäisi valmistautua hyökkäyssotaan eikä pelkästään vain varautua puolustamaan itseään.\nHuolestuttava uusi piirre on lisäksi koululaitoksessa tapahtunut muutos – nykyisissä suomalaisissa opetussuunnitelmissa kouluopetusta on ohjattu määrätietoisesti markkina- ja kilpailukoulun suuntaan sivuuttaen sen, että koulutuksen yhden keskeisen tehtävän tulisi olla kaikille yhteisen laajan yleissivistyspohjan luominen ja kasvattaa kykyä kriittiseen ajatteluun. Kun Suomessa on ideologisin syin heikennetty aikaisemmin maailman parhaaksi arvioitua koulutusjärjestelmää, maamme on nyt pudonnut Pisa-tutkimuksissa entisiltä kärkisijoiltaan.\nOrkesterilaitoksen tehtävänä ei ole tietenkään ratkaista yhteiskunnan konkreettisia ongelmia. Mutta aika ajoin orkesterit voisivat rakentaa konserttikokonaisuuksia, jotka ottavat suoraan kantaa myös ajankohtaisiin asioihin pannen kuulijat ajattelemaan ylipäänsä maailmamme tilaa. Tätä voisi tehdä keskittämällä konsertit silloin tällöin tietyn yhteiskunnallisen teeman ympärille. Teemoja voisivat olla vaikka ”musiikki ja ideologia”, ”kielletty musiikki”, ”musiikki, luonto ja ympäristö”, ”musiikki ja sukupuoli”, ”taiteen kautta välittyvät arvot”, ”kapinallinen musiikki” tai ”musiikki ja uskonnot”, vain muutaman mahdollisen konserttiteeman mainitakseni.\nNäiden konserttien käsiohjelmaan voisi tilata eteviltä kirjoittajilta laajahkoja, konsertin teemaa syvällisesti taustoittavia esseitä vähään samaan tapaan kuin RSO taustoitti Mahler-sarjaansa käsiohjelmiin liitetyin essein. Tällaisia ohjelmia kuulija ei heitä konsertin jälkeen pois, vaan niiden kautta konsertin sanomaan tulee palatuksi uudestaan myöhemminkin.\nToisena tehtävänä olisi löytää oman aikamme musiikista teoksia, jotka todella kykenevät liikuttamaan ja puhuttelemaan yleisöä myös emotionaalisesti. Näin kuulijat saisivat uskoa tulevaisuuteen, uskoa siihen, että myös nykyajan lähtökohdista voidaan luoda jotain yhtä pysyväarvoista kuin entisaikaan. Kun aikanaan Sibeliuksen, Šostakovitšin tai Prokofjevin parhaat teokset levisivät heti kaikkialle, nykysäveltäjien kohdalla näin ei välttämättä enää tapahdu, vaikka kantaesitys olisi ollut miten menestyksekäs hyvänsä. Yhtenä syynä on se, että sinfoniakonserttien musiikin kaanon on liian vakiintunut, eikä sitä haluta murtaa ja arvioida uudestaan lisäämällä siihen uusia teoksia. Uusille teoksillehan ei saa tilaa muuten kuin esittämällä hiukan harvemmin vanhojen mestareiden sävellyksiä.\nOopperoiden ja sinfonioiden kohdalla klassisen musiikin kaanon on erityisen jähmettynyt. Omalta kohdaltani voin kertoa yhden esimerkin. Eräs tunnetuimmista suomalaiskapellimestareista totesi minulle kerran, että hän pitää sinfonioistani, haluaisi joskus perehtyä niihin tarkoin ja johtaa myös varhaisempaa tuotantoani, kuten 4. sinfoniaa. Hän jatkoi kuitenkin, että ”tätä ei tosin varmaan tule tapahtumaan ennen kuin säveltäjä on kuollut”.\nLopuksi orkesterit voisivat ottaa kantaa yhteiskuntaan vastaavalla tavalla kuin Sinfonia Lahti on ottanut kantaa ilmastonmuutokseen toteuttamalla orkesterin hiilivapaa-hanketta. Viime vuonna se palkittiin innovaatiopalkinnolla kansainvälisessä klassisen musiikin messutapahtumassa Classical:NEXTissa Rotterdamissa. Hankkeen avulla Sinfonia Lahden toiminta pyritään muuttamaan asteittain hiilineutraaliksi. Näin orkesteri haluaa lisätä yleistä tietoisuutta siitä, että kaikkien kansalaisten on tehtävä voitavansa säilyttääksemme elinympäristömme myös tuleville sukupolville.\nSuomalaisella orkesterilaitoksella ja klassisella musiikilla ovat asiat keskimäärin hyvin. Orkesterisoiton taso on maassamme parempi kuin koskaan ennen, ja konserteissa käy runsaasti kuulijoita. Maa on täynnä taidemusiikin kesäfestivaaleja. Helsingin ulkopuolella toimii myös aktiivisia oopperayhdistyksiä, ja maakunnissa esitetään jatkuvasti uusia suomalaisoopperoita.\nTähän hyvän tunteeseen ei voi kuitenkaan liiaksi tuudittautua, sillä kun seuraava lama tulee, voi olla melkein varma, että kulttuurilaitokset ovat taas ensimmäisinä tulilinjoilla. Mutta aina vaikeampi on kiistää orkesterilaitoksen merkitystä, jos orkesterit konserttien ohjelmistoilla ja muilla aktiviteeteillaan tulevat huomioiduiksi myös aktiivisina yhteiskunnallisina toimijoina.\nNäillä sanoilla avaan Kotkan 54. orkesteripäivät.\n Halla-ahon mielipiteet on siteerattu Helsingin Sanomista 17.4.2019\n Fprmalisteiksi syytettiin 1948 em. säveltäjien lisäksi myös Nikalai Mjaskovskia, Vissarion Šebalinia ja Gavriil Popovia.\n Leningradin radio-orkesterin muusikoista 27 kuoli nälkään talvella 1941-42. Paavo Rintalan haastatteluihin perustuva kirja Leningradin kohtalonsinfonia (1968) sisältää runsaasti tietoa Leningradin musiikkielämästä piirityksen aikana, koska Rintala haastatteli kirjaa varten myös monia piirityksen kokeneita muusikkoja.\n Kantaesitys tapahtui 3.3.1942, Kuibyševiin evakuoitua Bolšoi-teatterin orkesteria johti Samuil Samosud. Karl Eliasbergin johtama Leningradin estys tapahtui 9.8.1942. Kun 7. sinfonia koettiin toivoa antavaksi ja kohottavaksi teokseksi, vuonna 1943 valmistunutta 8. sinfoniaa taas kritisoitiin traagisuutensa takia, mistä syystä teos ei sopinut propagandan välineeksi, ja vuoden 1948 jälkeen se joutui Neuvostoliitossa useaksi vuodeksi pannaan. Myös 9. sinfoniassa (1945) Š. petti odotukset - odotetun isänmaallisen, sodan voittoa julistavan teoksen sijaan hän loi kevyen, melkeinpä rallattelevan sinfonian protestina stalinistiselle kulttuuripolitiikalle.\n Keskitysleirien orkestereista hyvä yleiskuvaus löytyy saksankielisestä wikipediasta: https://de.wikipedia.org/wiki/Häftlingsorchester