Eagles fly singly: Järki hoi, äly älä jätä\nEi kannata enää laittaa linkkiä kauppalehteen.\n30 kesäkuuta, 2012 12:19\nIlmeisesti kirjoitustaitoni on kärsinyt?\nEn minä sinne linkkiä laittanut, he laittoivat, minä seurasin. Minulla on käytössä tuo Googlen oma etusivu. Siinäkö vika? Tuskin. On se ennen toiminut, ja minullakin ilmeisesti 25 kertaa?\n30 kesäkuuta, 2012 12:26\nHakki! Painetulla medialla on vain hukassa missä mennään. Mainokset ovat siirtyneet nettiin eikä sensurointikaan enää onnistu kuten ennen. Nyt yritetään keksiä uutta ansaintalogiikkaa jonka toivotaan antavan painetulle medialle takaisin entiset asemat ja ehkä tulolähteetkin.\nYhtälö ei ole mitenkään yksinkertainen, arvelisin.\nLaatua varmaan ihmiset vielä lukisivat jopa maksullisena, mutta siihen ei tunnu painetun median osaaminen enää riittävän.\n30 kesäkuuta, 2012 23:24\nNäinhän se luonnollisesti on. Ja ilmeisesti ihan kaikkea on kokeiltava? Mutta potentiaalisten asiakkaiden suututtaminen, vaikka myönnän etten itse sellainen enää ole, on harvoin toimiva tervehdyttämisen resepti. Se on ihan yhtä toimivaa kuin pelkät säästöt ilman rahaa tuovaa kehityspanosta. Vähän niin kuin julkisella sektorilla nyt?\nAlan kyllä vahvasti olla sitä mieltä, että laadusta(määriteltynä nyt miten ja kenen toimesta tahansa) maksamaan valmiita alkaa meillä, ihan kielialueen pienuudesta johtuen olla liian vähän, että vallan sylikoira sillä voisi elää. Yksittäiset laadun tuottajat mahdollisesti.\nAika aikaansa kutakin, sanoi pässi kun päätä leikattiin. http://fi.wikiquote.org/wiki/Suomalaisia_sananlaskuja\n01 heinäkuuta, 2012 08:36\nsamasta syystä minäkin olen lopettanut verkko -Kauppalehden lukemisen. Tällä tavalla lehti ohmaa tyhmyyttään hirttää itsensä löysässä köydessä. Internet tarjoaa todella mahdollisuuden valita, emme ole enää yhden tai kahden äänitorven varassa (torvisanan voi myös ymmärtää toisellakin tavalla.\nPS. tähän yhteyteen sopii hyvin Brechtin runo (suluissa oma kommenttini)\nHe (lehdistö) sahasivat oksaa, jolla istuivat\n01 heinäkuuta, 2012 14:31\nMoi Pohjan Poika, joko olet kesä-Suomeen kerennyt?\nTäytyy myöntää, että Brecht on minulle varsin tuntematon suuruus "Herr Puntila und sein Knecht Matti"a ja "Der gute Mensch von Sechzuan"ia ehkä lukuun ottamatta. Koska kumpikin kuuluivat koulussa luettuihin/luetettuihin, jäivät nekin kuitenkin yhtä etäisiksi kuin Seitsemän veljestä.\nMutta sitaattisi on sattuva. Jos kuvitella vielä lisää saisin uskoisin, että ne jotka toisilta oksilta katsoivat vain vauhtia lisää kiristivät?\n01 heinäkuuta, 2012 17:17\nitse asiassa, tämä oman oksan sahaaminen koskee nyt lähes kaikkia ihmisen (ja ihmisen tuhoamia luonnon) järjestelmiä, jotka jokainen on tulossa (darvinistisen) sukkessionsa päähän. Miksi lehdistö olisi poikkeus tässä ajankohtaisessa prosessissa.\nAikaisemminkin olen jo maininnut, että olemme aitopaikalla ihmiskunnan koskaan suurimmassa performanssissa, mikäli vain haluamme nähdä asiat niinkuin ne oikeasti ovat. Tämän näytelmän haluaisin seurata loppuun saakka ja mutta uuden alkua en varmaan enää näe. Aika loppuu kesken.\n01 heinäkuuta, 2012 17:53\nUniversumin mittakaavassa "ihmiskunnan koskaan suurin performanssi" taitaa olla se eeppinen hyttysen paska Saharassa? Ja senkin havaitseminen edellyttää vielä katsojalta halua havaita? Tullakseen havaituksi.\nKuka moista oikeasti haluaisi edes nähdä? Eikö helpompaa kaikille olisi vain sulkea silmänsä?\nSorry. Siinähän olemme mestareita jo aikojen alusta.\n01 heinäkuuta, 2012 21:34\nNiin, jossain vaiheessa ihmiskunta kuitenkin lähes yhdellä suulla sanoo, "me emme tieneet, meitä ei varoitettu, ei kerrottu". Vähän samaan tapaan kun nämä saksalaiset toisen maailmansodan hävittyään saivat tietää juutalaisten joukkomurhasta.\nSuurimmalle osalle ihmiskuntaa vasta tulevaisuuden historiankirjoitus kertoo kokonaisuuden. Ne jotka kertovat sen jo tänään, leimataan lähinnä hulluiksi, tärähtäneiksi tai vähintään pessimisteiksi. Heitäkin on, mutta heidän joukkonsa on kuitenkin niin pieni, että varsinainen signaali ei erotu turhan kohinan takaa. Mielummin kuunnellaan mukavia valheita ikävien tosiasioden sijaan.\nTämä on näitten "kauppalehtien" sun muiden rooli, pitää tämä epämiellyttävä totuus piilossa? Ja sen varjossa tapahtuu tämä "viimeinen cusetus" jota tämä dollarin ja sen kausaalina oleva euron kriisi edustaa.\n01 heinäkuuta, 2012 21:59\nSamaa mieltä jokaiselta kohdin niin, ettei juuri lisättävää löydy. Mutta on yksi porukka joka valituksiinsa liittää vielä yhden; meillä ei ollut vaihtoehtoa.\n02 heinäkuuta, 2012 10:04\nOlemme puhuneet usein vaihtoehdoista ja havainneet vaihtoehtojen loppuneen. Siitä tietovarastosta mikä meillä on käytössä ei ole enää valinnanvaraa, vaihtroehtoa, ja siksi olemme joutuneet, tai paremminkin, olemme tulleet polkumme päähän mielipiteiden maailmassa. Hakemalla siihen lisämielipiteitä olisi vanhan toistamista, ympyrän kiertämistä ja siitä olemme tulossa tietoisiksi.\nJos olet kokenut maanjäristyksen tiedät miltä tuntuu kun kaikki mihin olet sokeasti luottanut alkaakin pettämään. Kun kaiken perustus, niin fyysillinen kuin henkinenkin, joutuu kohtaamaan tilanteen josta et ole koskaan aikaisemmin ollut - henkilökohtaisesti tietoinen - niin tämä ”uusi tietoisuus”, halusimmepa sitä tai emme, ravistelee kaikki ”vaihtoehdot” liitoksistaan joihin olemme rakentaneet ja luottaneet ja joihin koko olemassaole, sellaisena kun sen tunnemme, perustuu.\nElämme muutoksen aikakautta, eikä sitä voida estää niillä tiedoilla ja taidoilla jotka omaamme, joten katsotaan m i t ä t a p a h t u u .....\n07 heinäkuuta, 2012 10:32\nSanot "Olemme puhuneet usein vaihtoehdoista ja havainneet vaihtoehtojen loppuneen." Ei ihan näin. Olemme nimittäin puhuneet usein vaihtoehdoista ja havainneet, että joltakulta tai jossain asiayhteydessä vaihtoehdot ovat ilmeisesti loppuneet. Ja olemme todenneet, että poliitikot käyttävät "ainoan" tai "ainoan oikean" vaihtoehdon syndroomaa usein aivan liian helposti tyyliin "Meillä ei ollut vaihtoehtoja".\nOlen kerran maanjäristyksen kokenut ja, usko tai älä Helsingissä. Toimistossa, jossa silloin töitä tein alkoivat seinäkkeet heilua ja taisi joku seinään kiinnitettykin tippua, ahterissa oli ikävä tunne. Vaikka se olikin vain 5,5 järistys Virossa 1970-luvun lopulla, muistan sen vieläkin. Uskoisin jo sen perusteella voivani allekirjoittaa tuon kuvaamasi tunteen.\nMutta luonnontieteet ovat muuta kuin humanistiset tieteet. Humanismissa uusien vaihtoehtojen määrä on vähintään ääretön, ehkä jopa loputon. Sillä, että nykyiset mallimme ehkä toimivat virheellisten tai käyttökelpoisuuden päähän tulleiden toimintamallien pohjalta, ei tällöin ole kaiken kehityksen loppu.\nLuopuminen tutusta ja turvallisesta ei tapahdu välttämättä kivuttomasti eikä hetkessä mutta, kun kyseessä ovat pelkästään käsitekonstruktiot, uuden vaihtoehdon kehittäminen on täysin mahdollista. Aina. Tarvittaessa voit siirtyä tavoitteiden vs. vaihtoehtojen kausaaliketjussa ylös tai alaspäin.\nAina löytyy jostain joku "hullu" joka sellaisen uuden tavan ajatella, jopa toimivan mallin, voi Sinulle esitellä, jopa senkin jälkeen kun "Humanististen Tieteitten Akatemian" professorikollegio on valallaan vahvistanut, ettei muita vaihtoehtoja enää ole.\nMuuten olemme kai jo varhain todenneet, että "Elämme muutoksen aikakautta, eikä sitä voida estää niillä tiedoilla ja taidoilla jotka omaamme, joten katsotaan m i t ä t a p a h t u u ....."\n07 heinäkuuta, 2012 17:12\nOletko havainnut kuinka vaihtoehtojen tulee olla ennestään tunnettuja tai ovat syntyneet jo tuntemastamme, joko derivatiivinä tai suoranaisena vastakohtana tuntemastamme, ennenkuin ne voivat olla ”vaihtoehtoja”? ”Ei ihan nain” (taisi tulla Monday virus kun en saa ’pilkutuksia’ tehtya. No, jatketaan ilman niita) Kylla niilla politikoilla selityksia riittaa, mutta kansa vaatii heidan selityksille vastinetta jota politiikoilla on vaikea antaa lupaustensa tayttamiseksi. On ilmeisen selvaa, etta eilisen lupaukset olisi pitanyt tayttaa eilen, tanaan niiden tayttaminen on jo myohaista. Elamme eilista melkein kaikissa toiminnoissamme, joten jonkin aivan uuden ajatussuunnan tuleminen ei ole mahdollista. Kuvittelemme vaihtoehdoista loytavamme jotakin uutta, mutta kuten kaikki politikoiminen, niin uskonnollisella kuin poliittisellakin tasoilla on osoittanut, mitaan uutta ei vain ole ilmestynyt. Eika voi ilmestya, siksi kunnes tekijat keksivat uusia ”rakennusmateriaaleja” ja uudet materiaalit voivat alkaa vain ”keksijoiden uusiutumisella”. Tiedan, etta pidat sellaista mahdottomana, mutta todellisuudessa sellaista tapahtuu jatkuvasti. Eika vain fyysillisesti, mutta myoskin henkisesti - tietamattamme.\n”Nykyiset mallimme ehka toimivat virheellisten, tai kayttokelpoisuuden paahan tulleiden toimintamallien pohjalta, ei talloin ole kaiken kehityksen loppu” Ei varmaankaan ole loppu, mutta kyllakin luontaisen kehittymisen este. Kuten olet havainnut, tamanhetkinen ”mielentila”, kaikkialla maailmassa, on kiehumistilassa, eika sen korrektimiseen ole loydetty ratkaisua. Euroopan probleemiin on tullut pakon sanelemana ”yhteisymmarrysta”, mika, kuten hyvin tiedat, on kivuliasta, mutta tapahtumassa. Muuttuminen pakon alaisena on tuskallista vain silloin kun emme ole halukkaita nakemaan mita ja kuinka tekemamme, mita se sitten onkaan, on ristiriidassa vallitsevien olosuhteiden kanssa. ”Vaihtoehtojen kehittaminen on taysin mahdollista” ”Aina”, sanoo Hakki, mutta olethan sellaista itsekin esittanyt ja valitettavasti, ei kovinkaan onnistuneesti. En sano tata loukatakseni Sinua, vaan etta nainhan on laita kun vanhoilla konsteilla pyritaan rakentamaan jotakin vallan uutta.\nKylla niiden viisaiden professorien johtopaatos on osunut oikeaan, vaihtoehdot ovat tulleet matkansa paahan. Eika vaihtoehdoilla voida rakentaa mitaan uutta, vaan kuten sanoit itsekin kausaaliketjussa voidaan liikkua ”ylos alas” ja sivuillekin ihan rajoattomasti, eika sellaiseen liikehtimiseen voi sisaltya mitaan uutta.\n09 heinäkuuta, 2012 14:34\nViittaat varmaan äänestyssuositukseeni "JOKU MUU" kun sanot "mutta olethan sellaista itsekin esittanyt ja valitettavasti, ei kovinkaan onnistuneesti"? Ensin keskeisin viestini; minua ei moinen loukkaa, miksi loukkaisi, faktaahan kerrot.\nMutta sitten itse asiaan. Kyseessä ei ollut "uusi" vaihtoehto, vaan nykyisten pelisääntöjen mahdollistama toimintatapa, jota ei vaihtoehdoksi edes mielletty. Se, että "myyntityöni" ei onnistunut osoittaa selvästi vain sen, että a) en ole kovin hyvä kansanvillitsijänäkään ja b) yhteiskunnallinen imagomarkkinointikaan ei minulta oikein luonnistu.\nSanot "Eika voi ilmestya, siksi kunnes tekijat keksivat uusia ”rakennusmateriaaleja” ja uudet materiaalit voivat alkaa vain ”keksijoiden uusiutumisella”. Olet tähän usein perusteluissasi viitannut, mutta konkretia, hyvä ystävä?\nMitä tarkoitat käytännössä ”keksijoiden uusiutumisella”? Entä mitä ovat ne "uudet ”rakennusmateriaalit” ja uudet materiaalit joita vielä uudistumattomat keksijät eivät pysty keksimään? Mitä teemme niille keksijöille ja kaikille muille, siis sille ihmiskunnan suurelle enemmistölle, jotka eivät suostu uudistumaan ja esimerkiksi äänestämään JOKU MUUTA?\nMikä se tosi uusi juttu oikein on? Uusi ihmisrotu kun ei ole kovinkaan realistinen vaihtoehto, ei pitkälläkään aikavälillä.\n09 heinäkuuta, 2012 19:11\nKaikki olemassaolo perustuu, aina geenieista lahtien, taustaan joka meilla jokaisella on - perintona. Tiede voi manipuloida sita mielin maarin kasvi- ja elainmaailmassa, ja olisi hullua uskoa etei tama samainen prosessi olisi menneillaan meidan ihmisten suhteen. Siita ei voi tiedemiehet edes kuiskutella, muutenhan koko ihmiskunta olisi takajaloillaan ja ajautusimme ”pimeisiin vuosisatoihin”. No, tuo olisi aaritapaus ja tuskin mahdollinen omassa aikakaudessamme.\nSanoit ”konkretiaa” asiasta joka ei ole myyntiartikkelia eika voi milloinkaan tulla sellaiseksi. Jos lahdetaan siita tosiasiasta, etta olemme ja voimme olla vain meihin iskostettujen mielipiteiden tulosta. Meille jokaiselle on tolkutettu varhaisesta lapsuudesta alkaen mita ajatella eika juuri mitaan siita - kuinka ajatella, tai mita ajatus ja ajattelu on. Vasta paljon myohemmin, if lucky, alamme kysella oppimamme todenperaisyytta ja sen tarkoitusta. Sen tarkoitus on rakentunut kilpailuun, kaikilla elintasoilla, ja kilpailu paremmuudesta ja enemmannaisyydesta on johtanut tilaan jossa elamme. Niin kauan kuin hyvaksymme kilpailevan elamantyylin, sisaisesti, ulkonaisen muuttuminen ei ole mahdollista. Se ei ole factojen kieltamista vaan factojen loytamista ilman kaunisteltuja adjektiiveja, vaaristeltyja pakkouskomusten haihatteluja joita puolustellaan abstructiivisilla mielipiteilla. Mielipiteet ovat rakennusaineita teknologian tasolla, ja silla tasolla ne ovat kaiken kehittelyn perusvaatimuksia. Mutta silloin kun niista, mielipiteista, rakennetaan ajatuksellisia, ilmassa roikkuvia pilvilinnoja, olemme hukassa. Olla hukassa,eksyksissa, vaatii pysahtymista. Mutta silloin kun pysahtymme, ajatustasolla, emme useinkaan voi jaada pysahdyksiin kovinkaan pitkaan, ennenkuin palaamme tuttuun vanhan puimiseen, lukemattomista syista. Itsetuntemus on ainoa jonka avulla voi nahda ”kauemmas”, mutta kuten itse sana edellyttaa, etta on lahdettava lahelta ja tuo ”lahella” ei ole erillinen katsojasta, siita ja sen olemuksesta on vaikeata tehda havaintoja ilman, etta puolustelisi tai toumitsisi nakemaansa. Dualismina sen tunnemme nimellisesti. Haluttuna, ei-haluttuna, hyvana/pahana, oikeana/vaarana - kaikkena sellaisena mita vaadimme tai hyljeksimme. Ajatteles mita tapahtuu jos ja kun asioita kasitellaan ilman moisia sanakuvauksia? Se ei ole helppo tehtava, mutta yllatyt loytamastasi ja sellaisia ”yllatyksia” elama on taynna - jos ja kun niita oppii ”katsomaan” ilman mielenpidikkeita, ajatuksen rakentamia ennakkoarviointia. Siina ei ole mitaan mystillista, vaan aivan painvastoin, niin reallista, etta sen tuntee ” luissaan ja munaskuissaan”.\nTarjota ”kongreettista” on mahdottomuus. Ja jos olisikin, niin sellainen konkreettisuus kuuluu uskomusten maailmaan jota meista kumpikaan ei edusta.\n10 heinäkuuta, 2012 07:47


Yksityinen lainaaja | MoneyTalks Forum\nKorkeat palkkiot ja kustannukset Raha portaali yritysmuodostukseen. Täältä löydät ehdot, jotka lzinaaja kaikkia saldoja sinun ja Basisbankin välille, ellei toisin ole sovittu. Koska olet. Äänestä vastaus ylös Äänestä vastaus alas. Rahastoyhtiö, joka tarjosi Cashport Cheap Kõrtsi takavelkakirjalainan, jonne toinen tarjosi rahaportaalille edullisen pitkäaikaisen lainan.\nEi ole aina yksityinen lainaaja, että tarkistuslimiitti on liian korkea. Olemme keränneet kaikki tanskalaiset luottolaitokset, jotka tarjoavat verkkolainanottoja ja antavat nopean ja helpon nähtäväksi, kun voit saada tilillesi maksetut rahat. Se on erittäin tärkeää, kun otat helposti lainoja ja tekee lainasopimuksia, lainaaia noudattavat iltaa. Yksi kuukausi, se on oikeastaan yksi alimmista lainoista, jos sinulla ei ole hieman ylimääräistä, koska palkkasi menee siihen. Voit helposti lainata rahaa vastuullisella ja kohtuullisella tavalla. Voinko rahoittaa jo minulla olevan kohteen.\nSms-lainoja voi hakea nopeasti ja helposti, mutta kuluttajaneuvosto ja -politiikat ovat huolissaan helppokäyttöisestä hakuprosessista ja vaativat 48 tunnin jäähdytysaikaa. Työelämä alusta loppuun Työtön Ensimmäinen tehtävä Uusi työ Eläkkeet. Jos sinulla ei ole rahaa tavata unelmasi, voit helposti saada lainaa 18-vuotiaasta Money-portaalista.\nPikalainaa ei myöskään kannata ottaa, mikäli olet hävinnyt luottotietosi, koska tällaisissa tilanteissa ei sitä sinulle lainata. Tämän säästötilin avulla saat hyvät korot ja nollakorot, ja voit siirtää rahaa yksityinen lainaaja muille tanskalaisille pankeille ja maksaa laskuja suoraan Internetbankista.\nSen lisäksi, että NemID antaa sinulle etuna, että lainanantajat tarjoavat turvallisuutesi henkilöllisyydestänne ja soveltuvuutenne lainanottajaksi.\nMikä on kiinnitys. Tiedät, että sinun pitäisi panostaa tuotteeseen ja sinun täytyy lainata rahaa. Onko sinulla SMS-lainaa, joten minulla on sinulle joitain neuvoja. Maksuvaatimukset, velkomustuomiot käräjäoikeudesta, ulosoton kirjeet. Kun selaat listan, huomaat, että on hyvin selvää, että seurataan sekä lainan määriä, maturiteetteja, korkoja ja muuta.\nSiksi kannattaa tutkia yksityistä budjettia ja laskea, mitä se voi tehdä. Koska BRF Kredit on aina osa tiiviitä vuoropuhelua asiakkaan kanssa, asiakkaan luottotarpeet voidaan tehokkaasti suojata ja yksittäiset ratkaisut muodostuvat. Yksityinen lainaaja jäävä rahoitus voidaan rahoittaa myös myyntikirjalla, jossa lainaehdot kirjataan suoraan kiinnitysluottoon. Huhtikuu veloitetaan lainaaka velkojen vakauttamiselta Rahaportaalin on oltava edullisin Isossa-Britanniassa. Miksi tämä vaihtoehto yksitjinen sitten. Lainoja myönnetään 18 vuotta täyttäneille, oikeus- ja luottokelpoisille, vakituisesti Suomessa asuville henkilöille, joilla on käytössään oma matkapuhelinliittymä.\nOn vaikea saada lainaa 18 vuodessa vuodelle 2018, mutta muutamalla yksinkertaisella vinkillä ja tempuilla on mahdollista lisätä mahdollisuuksiasi laina UC Eli. Tärkeää on kuitenkin aina muistaa maksaa pikavippi takaisin ajallaan, sillä erinäköiset eräpäivän muutokset ja viivästyskorot yksityinen lainaaja pikavipin hintaa huomattavasti.\nOn syytä, että Alfalån on yksi tanskalaisista suosituista lainanottajista.\nLapsen säästäminen Hyvä alku elämään. Mobile lainat Mobile lainat ovat vain yksityinen lainaaja sana täsmälleen sama - aivan kuten payday laina on. Lisäksi lainanottoon liittyy paljon etuja, mutta siihen on suuri haittapuoli, ja hksityinen on varmasti hinta, jonka sinun on maksettava uudelleen. Kuten olemme aiemmin maininneet, se on summa, joka nopeasti ponnahtaa ulos ovesta, joka yleensä on lainattava. Tämä video perustuu Kuluttajatutkimuskeskuksen selvitykseen vuodelta Vantaalaisperheen taloa mainostettiin hyväkuntoiseksi. Tämä tarkoittaa, että näet ensin halvimmat ja parhaat lainat.\nLainaa rahaa pitäisi olla helppoa ja tässä on luettelo kaikista yksinkertaisista lainoista, joten on helppo löytää oikea laina tänään. Siksi on suuria eroja, jotka on hyväksyttävä, paikasta toiseen. Komplett Bankin Joustoluottoa haetaan tämänkin sivun oikeasta reunasta löytyvällä nettihakemuksella. Jotkut nopean lainan yritykset tarjoavat uusia asiakkaitaan ensimmäistä kertaa lainata ilmaiseksi.\nJos sinulla ei ole rahaa takaisin kuluttajalainaan tai lainaan ennen erääntymistä, se voi olla vaihtoehto sen sijaan, että se sijoittaa varoja yksityinen lainaaja aikaa ja näin säästää sitä, jota voidaan käyttää juhlistamaan hopea hääjuhlaa tai matkustaa ja Näin vältetään lainanotto. Kukaan ei myöskään kyseenalaista sitä, mitä tarvitset lainan käyttämiseen.\nVoit hakea lainaa, joka on samanlainen kuin velallesi velkaa pankin maksimissaan, jatkuvasti väittäen, että luotto- ja lainasovellusten avulla tehdään arvio. Siksi ennen lainan ottamista on useita erilaisia käsitteitä, joita kannattaa tutkia: lainan pääasiallinen pääoma on alkuperäinen summa, jota pyydät lainaksi.\nKuka voi lainata rahaa. Halvin pikavippi Halvin pikavippi löytyy vertailemalla. Jos eläkesäästämisen tuotto pienenee, säästöt voidaan valita maksettaviksi kiinnityslainan takaisinmaksamiseksi. Kuukausittainen suorituskyky on pyöristetty. Tämän vuoksi voit myös odottaa saamasi rahan siirron tilillesi muutamassa päivässä. Hyödyt Lainatodistusten hankkiminen Joustava hyvitys matala korko nopea voitto. Sinun on oltava 21-vuotias eikä sinun tarvitse olla rekisteröitynyt velallisen rekisteriin. Siksi sitä on usein rahoitettava.\nTässä on mahdollisuus Billi lainan eniten, ja jos voit jopa tehdä vakuuksia, laina on vieläkin halvempaa. Pankkilainojen vertailuun löytyy nyt maksuton palvelu. Alla löydät joitakin suosittuja lainanantajia, jotka tarjoavat lainoja Espres Bankille asti, Handelsbanken ja Dansk Supermarked perustivat ja niillä on yli 30 vuoden kokemus lainoista kuluttajille. Voi nähdä kuinka nämä korottomat pikavipit on niitä pikalainoja, mitkä on pitäneet vippien todellisen hienouden.\nVaikka asiantuntijat ajattelevat yhtä yksityinen lainaaja toista, kukaan ei voi ennustaa, kuinka korko muuttuu pitkällä aikavälillä, joten se on pohjimmiltaan arvailla. Palvelussa on myös tulossa käyttöön eräpäivän siirto. Yhteinen kaasuliesi on kymmenen ja 30 vuoden välillä, mutta kaasu on helppo vaihtaa ennen ajan. Voitteko maksaa muuta kuin kuukausittaiset erät. Kun pyydät pikaista lainaa, voit olla varma siitä, ettei sinun tarvitse valmistautua pitkään ja vakuuttavasti puheeseen etukäteen, joka vakuuttaa palveluntarjoajalle, miksi sinun tarvitsee lainata rahaa. Palautettava kokonaissumma on, kun rekisteröidyt NemID: yksitynien kanssa ja saat nopeasti rahaa tilillesi.\nOnko lainasovelluksessa oltava kaksi. Hinta Å, O, P (vuotuinen prosenttimäärä). Sinun täytyy hakea lisää lainoja - samaan aikaan. SMS-laina antaa sinulle vapauden. Hanki enemmän tarjouksia pankkien lainoista. Näytä tuotteet, jotka edellyttävät:. Vaikka hakemuksen täyttämisessä on vain vähän tietoa, tiedot, joiden avulla voidaan arvioida, mitkä todelliset kustannukset ovat sinulle.\nNäiden hakeminen on helppoa ja onnistuu aivan kaikilta. Arvioitu lainan määrä 0, - Tämä voi lainata edellyttää myös lainojen kokonaismäärää aikaisemmalta. 1000 - Sinulla on tasku ja hyvä talous, jonka voit varmasti tehdä kotiin ostoksesi ilman pankkisi häirintää. Mutta sinun on annettava tulosi, ja tämän tiedon pitäisi tietenkin olla oikea. Se on helppoa, nopeaa ja tehokasta, kun se on liikkeellä, ja se tarvitsee siirtää rahaa tai maksaa laskuja.\nJos haluat käyttää lyhyttä tekstiviestiä tai kaksi, on epäilemättä helpompi istua tuntikausia tietokoneen eteen ja taistella rajusti väärän sovelluksen avulla - emme valehtele, fixura laina kokemuksia sanotaan, että molempien maailmojen parhaat puolet sekoitetaan tekstiviestin kanssa palkkapäivälaina. Kokonaishintaan vaikuttavat muun muassa seuraavat seikat: Varman ajan tasalla olevan tiedon pikalainojen kuluista ja ehdoista saat vain vippipaikkojen virallisilta sivuilta.\nNäin ollen nopeat lainat ja pankkilimiitit ovat samat meille. Arvio Ferratum-tilinylityksestä. Asiakas yksityinen lainaaja halutessaan valita kaksi ,ainaaja kuukautta. Hyviä syitä olemme kuitenkin listanneet kaikki: SMS-lainoja, mikrolainoja, mini-lainoja ja mobiililainoja. Lainaaia aina huhti-huhtikuu on efektiivinen korko, joka osoittaa lainan todelliset kustannukset. Nyt sinulla on hieman enemmän valtuuksia lainoista ja lainoista, mutta muista, että pankissasi on aina tarkempia yksityinen lainaaja ja neuvoo tarkat tarpeet.\nKuten sanoin, meillä on ihmisiä eri syistä, että voimme yhtäkkiä tarvita pikaista lainaa.\nOta lainaasi ja tee investointi, jonka avulla voit vuokrata enemmän tai varmistaa oikean investoinnin laiaaja. Lainanvälityspalvelut kilpailuttavat lainan usealla eri pankilla, lainanhakijan puolesta. Voinko maksaa ylimääräistä lainaani. Käytä tietoja auttaaksesi sinua lopulliseen päätökseen lainwaja, että ylimääräiset rahat ovat tilillä tai eivät.\nTutustu eri vaihtoehtoihin ja vertaa maksuerien suuruuksia vertailumme avulla. Minulla on oma OK-bensiini ja olen erittäin tyytyväinen siihen. Kunkin lupauksen kustannukset ovat liian suuret suhteessa lainan määrään. Jos olet listattu huonoina maksaajana, on erittäin vaikeaa löytää yrityksiä, jotka ovat kiinnostuneita lainaamaan rahaa.\nLuottolaina voidaan määritellä laina, joka voidaan myöntää lyhyellä varoitusajalla. Mutta sinun on varauduttava siihen, mikä tarkoittaa, että oman taloudenne on vielä nimettävä terveenä sen jälkeen, kun laina on perustettu.


ViljelyKasvu ohjaa kannattavaan perunanviljelyyn ja täsmentää lajikkeen mukaista viljelytekniikkaa | ProAgria Koko Suomi\nEtusivu » Ajankohtaista » ViljelyKasvu ohjaa kannattavaan perunanviljelyyn ja täsmentää lajikkeen mukaista viljelytekniikkaa\nViljelyKasvu ohjaa kannattavaan perunanviljelyyn ja täsmentää lajikkeen mukaista viljelytekniikkaa\nMarkkinatilanteen muutokset, tuontipaine, kaupan hankintojen keskittäminen, kasvinsuojelun haasteet, ja epäedulliset sääolosuhteet tuovat suurimmat riskit perunan viljelyyn. Riskien hallinnan merkitys korostuu liikevaihdon kasvaessa. – Haasteellisessa tilanteessa viljelyn huolellinen suunnittelu, viljelytoimien tarkennus kasvukaudella, sato- ja laaturiskien pienentäminen sekä pellolla että varastossa, ja tuotannon tulosten ja talouden seuranta korostuvat, sanoo palveluryhmäpäällikkö Sari Peltonen ProAgria Keskusten Liitosta. Viljelytekniikan täsmentäminen perunan käyttötarkoituksen mukaan, maan kasvukunnon kohentaminen, koneistuksen järkevä suunnittelu sekä yhteistyö ja innovointi viljelijöiden kesken ovat keinoja perunantuotannon kannattavuuden parantamiseen.\nProAgrian uusi perunatiloille suunnattu ViljelyKasvu-palvelu yhdistää perunan viljelyn eri vaiheet suunnittelusta varastointiin ja perunan lopulliseen käyttökohteeseen asti. Sen avulla varmistetaan sadon määrä ja laatu. – Palvelukokonaisuus on kehitetty viljelijöiden toiveiden perusteella. Tavoitteena on parantaa tuotannon kannattavuutta suunnitelmallisuudella ja oikein ajoittuvilla viljelytoimilla, kuvailee Peltonen palvelun ydintä.\nTilakohtaiset tavoitteet palvelun johtolangaksi\nViljelyKasvu perunatilalle koostuu viljelysuunnittelusta ja kasvustokäynneistä, joilla varmistetaan suunnitelman mukaisten toimenpiteiden onnistuminen ja seuranta. Palvelupaketti räätälöidään tilakohtaisesti ja sisältö sovitaan jo viljelysuunnittelun yhteydessä. – Esimerkiksi talouden seurannalla ja tuotantokustannuslaskelmalla voidaan täydentää palvelun sisältöä. Palvelussa otetaan johtolangaksi tilan tämän hetken tärkein kehittämistavoite, johon lähdetään hakemaan parannuskeinoja, täsmentää Peltonen.\nProAgrian tietopankkiaineistojen mukaan perunan hehtaarisatojen tai liikevaihdon kasvaminen ei automaattisesti kaikilla tiloilla johtanut taloudellisesti hyvää lopputulokseen. – Onnistunut sato voidaan hukata korkeisiin kustannuksiin, jos tilan kokonaistaloutta ei ole arvioitu riittävän tarkasti. Koneet ja käytetty teknologia sekä työpanos ovat suuria perunantuotannon kustannuseriä, kertoo Peltonen. Perunan hinnan vaihtelut vaikuttavat myös merkittävästi kannattavuuteen ja lisää osaltaan vaatimuksia käyttötarkoituksen mukaisen perunan tuottamiseksi, kysyntää vastaavasti.\nViljelysuunnittelun perustana edellisen satokauden tulokset\nPalvelu sisältää laajennetun viljelysuunnitelman, joka pohjautuu edellisen satokauden tulosten ja sadon laadun arviointiin. Viljelyn suunnitelmallisuus lähtee liikkeelle jo siemenperunan hyvän laadun ja idätyksen varmistamisesta ja siten kasvustojen hyvän alkuunlähdön turvaamisesta.\n– Lannoitus säädetään peltolohkon ominaisuuksien, lajikkeen ja sadon käyttötarkoituksen mukaan. Viljelykiertoon valitaan tilalle sopivimmat ja kannattavimmat välikasvit hyödyntäen uuden tukijärjestelmän mahdollisuuksia. Kasvinsuojelusuunnitelma on osa viljelysuunnitelmaa ja tehdään integroidun kasvinsuojelun eli IPM-periaatteiden mukaan huomioiden valmisteiden teho, säädökset ja ympäristö. Viljelysuunnittelussa arvioidaan myös tilalle kannattavimmat tukiratkaisut, kertoo kehityspäällikkö Juhani Rahko ProAgria Keskusten Liitosta.\nKasvustokäynnit tarkentavat viljelytoimia ja varmistavat laadun\nPalvelu painottuu kasvukaudella ja pellolla tehtäviin toimiin ja arviointeihin. Jo pienillä viljelykäytäntöjen muutoksilla voidaan saavuttaa suuri parannus kannattavuuteen. Kasvustokäyntien avulla varmistetaan terveet viljelykset ja tuotantopanosten kannattava ja oikea-aikainen käyttö.\n– Kasvustokäynnit ajoitetaan perunatilan toiveiden mukaan. Varhaisella kasvustokäynnillä valittuun aikaan kasvukaudella tarkennetaan rikkatorjuntaa, lannoitusta, rutontorjuntaa tai tehdään tilan oman siemen (TOS) -lohkojen tarkkailua. Sadonkorjuun lähestyessä koenosto ja penkkianalyysi palvelevat sadon määrän ja laadun arviointia sekä tarkentavat nostoajankohtaa ja rytmitystä. Samalla tehdään tautitilanteen kartoitus ja arvioidaan tarvittavat erityistoimenpiteet varastointia ja hyvää säilyvyyttä ajatellen. Tarkempi penkkianalyysi tarkentaa lajikekohtaista viljelytekniikkaa ja kehitystarpeita sekä tarpeellisia maanparannustoimia, kertoo kehityspäällikkö Maarit Kari ProAgria Keskusten Liitosta.\nPalveluun kuuluu lisäksi pienryhmätapaamisia ajankohtaisten aiheiden ympärillä. Ne voivat ajoittua kasvukauden aikaisiin tapahtumiin tai keskittyä viljelytulosten pohdintaan satokauden jälkeen tai ennen uutta viljelykautta. – Ammattitapaamiset pienryhmissä tarjoavat yrittäjille verkostoitumisen mahdollisuuksia, edelläkävijätiedon äärelle pääsemistä sekä uusien asioiden testaamista käytännössä, havainnollistaa Rahko. Pienryhmäkokoontumisten kautta saa ideoita tulevaan ja toiminnan kehittämiseksi.\nSari Peltonen, palveluryhmäpäällikkö, ProAgria Keskusten Liitto, 020 747 24 77, sari.peltonen@proagria.fi\nJuhani Rahko, kehityspäällikkö, ProAgria Keskusten Liitto, 043 825 0103, juhani.rahko@proagria.fi\nMaarit Kari, kehityspäällikkö, ProAgria Keskusten Liitto, 020 747 2488, maarit.kari@proagria.fi\nAnna-Kaisa Jaakkola, asiantuntija, 040 525 0375, anna-kaisa.jaakkola@proagria.fi\nMikko Kraatari, asiantuntija, 040 137 3599, mikko.kraatari@proagria.fi\nMarkus Luoma, asiantuntija, 0400 180 071, markus.luoma@proagria.fi\nKatarina Vihlman, asiantuntija, 040 582 6775, katariina.vihlman@proagria.fi\nRitva Tolppa, asiantuntija, 0400 163 753, ritva.tolppa@proagria.fi\nSirkku Koskela, erityisasiantuntija, 0400 137 124, sirkku.koskela@proagria.fi\nMarja Tuononen, asiantuntija, 040 5919 489, marja.tuononen@proagria.fi\nRisto Jokela, erityisasiantuntija, 0400 285 294, risto.jokela@proagria.fi\nJuha Sohlo, erityisasiantuntija, 0400 585 506, juha.sohlo@proagria.fi\nHeikki Inkeroinen, asiantuntija, 0400 375 584, heikki.inkeroinen@proagria.fi\nJan-Erik Back, vastaava asiantuntija, 050-441 7511, jan-erik.back@proagria.fi\nStefan Nordman, asiantuntija, 0400-266 682, stefan.nordman@proagria.fi\nProAgria Ålands Hushållningssällskap\nDennis Grönroos, asiantuntija, 045 734 49688, dennis.gronroos@landsbygd.ax\n041 730 7184\nAsiantuntija, puutarha- ja erikoiskasvituotanto\n040 591 9489


Valtioneuvoston biotalousstrategian valmistelu - Valtiontalouden tarkastusvirasto\nValtioneuvoston biotalousstrategian valmistelu\nKestävää kasvua biotaloudesta – Suomen biotalousstrategia valmisteltiin poikkihallinnollisesti, ja valmisteluun otettiin mukaan myös sidosryhmiä laajasti. Valmistelu loi melko hyvät edellytykset saavuttaa strategian tavoitteet toimeenpanon aikana. Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin myös kehityskohteita. Esimerkiksi strategiavaihtoehtoja ei kartoitettu systemaattisesti eikä niitä vertailtu. Lisäksi strategian toimeenpanon riskejä arvioitiin ja niiden käsittelyä suunniteltiin puutteellisesti.\nBiotalouteen on panostettu Suomessa viime vuosina voimakkaasti: pääministeri Sipilän hallituksen ohjelman painopistealueelle Biotalous ja puhtaat ratkaisut on kohdennettu 323 miljoonaa euroa vuosille 2016–2018. Painopistealueen kärkihankkeet perustuvat osittain valtioneuvoston toukokuussa 2014 hyväksymään strategiaan Kestävää kasvua biotaloudesta – Suomen biotalousstrategia.\nTarkastuksen tavoitteena oli arvioida, valmisteltiinko Suomen biotalousstrategia julkisuusperiaatetta ja hyvän hallinnon periaatteita noudattaen siten, että valmistelulla luotiin edellytykset saavuttaa strategian tavoitteet toimeenpanon aikana.\nTarkastuksessa muodostuneen kokonaiskäsityksen mukaan valmistelulla luotiin melko hyvät edellytykset saavuttaa strategian tavoitteet.\nValmistelu organisoitiin tarkoituksenmukaisesti\nBiotalousstrategian kaltaisen poliittisen strategian valmistelun yhtenä keskeisenä tavoitteena on, että strategiasta saavutetaan laaja poliittinen yhteisymmärrys, mikä edesauttaa yli hallituskausien jatkuvaa strategian toimeenpanoa. Poliittisen yhteisymmärryksen saavuttamista edistää mahdollisimman laaja ministeriöiden ja sidosryhmien osallistuminen valmisteluun. Laajapohjainen valmistelu myös sujuvoittaa toimeenpanoa, koska osapuolten erilaiset näkemykset ja mahdolliset ristiriidat on voitu sovittaa yhteen jo valmistelun aikana.\nSuomen biotalousstrategia valmisteltiin laajapohjaisessa, työ- ja elinkeinoministeriön asettamassa hankkeessa. Valmistelussa olivat lisäksi mukana valtioneuvoston kanslia, maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö ja valtiovarainministeriö ja niiden hallinnonalat sekä VTT ja Sitra. Tarkastuksen perusteella kaikki strategian kannalta keskeiset ministeriöt olivat mukana valmistelussa.\nSidosryhmät kutsuttiin laajasti mukaan valmisteluun: Biotaloutta edustavia sidosryhmiä kuultiin viidessä työpajassa, kolmessa alueellisessa biotalousfoorumissa ja kahdeksassa toimialatapaamisessa. Lisäksi sidosryhmien ja kansalaisten oli mahdollista esittää näkemyksiään Otakantaa.fi-sivustolla ja Biotalous.fi-sivustolla.\nBiotalousstrategian poikkihallinnollinen valmistelu ja laaja sidosryhmien mukaan ottaminen on julkisuusperiaatteen ja hyvän hallinnon periaatteiden mukainen käytäntö. Tällainen valmistelutapa on erityisen tärkeä, kun valmistellaan laajoja strategioita ja ohjelmia.\nTarkastushavaintojen perusteella valmistelua johdettiin hyvin.\nValmisteluhankkeen dokumentit arkistoitiin puutteellisesti\nKeskeisten dokumenttien toimiva arkistoiminen parantaa valtionhallinnon toimien läpinäkyvyyttä ja mahdollisuuksia strategioiden ja ohjelmien jälkiarviointiin. Keskeisinä dokumentteina voidaan pitää hankehallinnon dokumenttien lisäksi myös valmisteluorganisaation elinten kokouspöytäkirjoja tai -muistioita.\nTarkastuksessa havaittiin puutteita valmisteluhankeen dokumenttien arkistoinnissa tai arkiston käytettävyydessä: hankeorganisaation johto- ja työryhmän kokousmuistioita ei löytynyt arkistosta tarkastuksen aikana.\nLähtötilannetta kartoitettiin hyvin mutta tulevaisuutta puutteellisesti\nBiotalousstrategian valmistelussa biotalouden toimintaympäristön lähtötilannetta analysoitiin hyvin ja systemaattisesti. Sen sijaan tulevaisuuden ennakointi jäi lähtötilanteen analysointia vähäisemmäksi eikä sitä tehty systemaattisesti esimerkiksi ennakointimenetelmien avulla. Toisaalta nykytilanteen analyysi sivusi myös tulevaisuutta, mikä paikkasi tulevaisuuden ennakoinnin puutteita.\nSuomen biotalousstrategiaa valmisteltiin aikana, jolloin koko toimiala oli uusi ja käsitteenä melko tuntematon. Biotalouteen liittyvää tutkimus- ja muuta tietoa oli verrattain vähän saatavilla, mikä rajoitti valmistelun tietopohjan monipuolisuutta. Kokousmuistioiden perusteella johtoryhmän ja työryhmän jäsenet kuitenkin tiedostivat, että valmistelun tueksi tarvitaan monipuolinen tietopohja.\nVisio biotaloudesta ilmaistaan strategia-asiakirjassa\nBiotalousstrategiassa esitetään valtion visio biotalouden merkityksestä tulevaisuuden Suomessa. Visiossa on mukana määrällisiä ja aikaan sidottuja tavoitteita. Vision mukaan biotalouden kestävät ratkaisut ovat Suomen hyvinvoinnin ja kilpailukyvyn perusta vuonna 2025.\nStrategiavaihtoehtoja ei kartoitettu systemaattisesti ja dokumentoidusti\nStrategiavaihtoehtojen muodostaminen on tärkeää, jotta saadaan esiin erilaisia ratkaisuja tavoitteisiin pääsemiseksi. Vaihtoehtojen arvioinnin ja systemaattisen vertailun avulla voidaan valita taloudellisin ja muin kriteerein tarkoituksenmukaisin vaihtoehto.\nBiotalousstrategian valmistelun aikana ei muodostettu systemaattisesti ja dokumentoidusti strategiavaihtoehtoja vision toteuttamiseksi. Lopullinen strategia muotoutui prosessissa, jossa aluksi mietittiin sellaisia toimenpiteitä, jotka tukisivat haluttua biotalouden kehitystä. Näitä toimenpiteitä muokattiin, ryhmiteltiin ja karsittiin valmistelun aikana.\nVaikka strategian valmistelussa keskityttiin yhteen vaihtoehtoon, pohdittiin strategisten päämäärien määrittelyn yhteydessä epäsuorasti muitakin vaihtoehtoja. Koska varsinaisia strategiavaihtoehtoja ei muodostettu, esimerkiksi vaihtoehtojen taloudellisia vaikutuksia ei voitu arvioida ja vertailla valmistelun aikana.\nToimeenpanoa suunniteltiin jossain määrin\nToimeenpanon suunnittelussa on tärkeää pohjustaa sujuvaa toimeenpanoa muuttuvassa toimintaympäristössä. Esimerkiksi riskien selvittäminen ja niihin varautuminen parantaa todennäköisyyttä, että toimeenpano onnistuu, ja suunniteltu raportointi taas parantaa valtionhallinnon toimien läpinäkyvyyttä sekä hallinnon ja päätöksentekijöiden mahdollisuuksia saada paikkansapitävää tietoa oikea-aikaisesti. Vastaavasti suunnittelemalla strategioiden ja ohjelmien päivittämisprosessi voidaan ennakoida toimintaympäristön muutoksia ja reagoida niihin määrätietoisesti.\nBiotalousstrategian toimeenpanoa suunniteltiin joiltain osin hyvin: Biotalousstrategiaan kirjattiin strategian toimenpiteet ja niiden vastuutahot. Myös toimeenpanon aikainen viestintä suunniteltiin hyvin.\nSen sijaan toimeenpanon riskejä ei arvioitu eikä niiden käsittelyä suunniteltu systemaattisesti. Lisäksi raportointia strategian etenemisestä ja tuloksista ei suunniteltu, ei myöskään strategian arviointia tai strategiaa korjaavia toimenpiteitä. Joidenkin osa-alueiden puutteita haastatellut perustelivat vakiintuneilla käytänteillä: heidän kokemuksensa mukaan strategioita päivitettäisiin joka tapauksessa tarpeen vaatiessa, ja ministeriöiden toimintakulttuuriin kuuluu strategioiden arvioiminen.\nStrategian tavoitteet ja mittarit kuvaavat yleisesti biotalouden kehitystä. Mittareiden avulla ei voi seurata biotalousstrategian vaikutusta tai strategiassa määriteltyjen toimenpiteiden toteutumista ja strategisten päämäärien saavuttamista.\nTarkastusvirasto suosittaa, että biotalousstrategian valmistelussa mukana olleet ministeriöt\nmuodostavat strategioiden valmistelun yhteydessä strategiavaihtoehtoja, arvioivat vaihtoehtojen taloudellisia vaikutuksia ja vertailevat vaihtoehtoja systemaattisesti\nselvittävät strategioihin ja muihin vastaaviin ohjelmiin liittyvät riskit systemaattisesti sekä varautuvat niihin\nsuunnittelevat, kuinka strategioiden ja ohjelmien etenemisestä ja tuloksista raportoidaan\nsuunnittelevat strategioiden ja ohjelmien päivittämisprosessit jo valmisteluvaiheessa sellaisiksi, että strategiassa tai ohjelmassa pystytään ennakoimaan toimintaympäristön muutoksia ja reagoimaan niihin määrätietoisesti\narkistoivat strategioiden ja ohjelmien valmisteluun liittyvät keskeiset dokumentit siten, että ne ovat saatavilla ja käytettävissä myös myöhemmin.\n040 734 7577 hanna.virta@vtv.fi\nTarkastuskertomus 17/2018: Valtioneuvoston biotalousstrategian valmistelu\nLausunnot kertomusluonnoksesta 17/2018: Valtioneuvoston biotalousstrategian valmistelu\nVTV:n yhteenveto kertomusluonnoksen 17/2018 lausunnoista\nPysyvä linkki: http://urn.fi/urn:isbn:978-952-499-435-4\nYhteistyö kantaa hedelmää laajoissa strategiahankkeissa – myös biotalousstrategian kohdalla\n20.12.2018 klo 12:00\nSuomen biotalousstrategia, ”Kestävää kasvua biotaloudesta”, valmisteltiin vuosina 2012–2014 työ- ja elinkeinoministeriön asettamassa hankkeessa. Arvioimme syyskuussa tämän strategian valmistelua. Meihin tarkastajiin vaikutuksen teki valmistelun laaja ja onnistunut yhteistyö hallinnon, sidosryhmien ja kansalaisten välillä.\nValmisteluvaiheen laaja yhteistyö antaa hyvät eväät biotalousstrategian toteuttamiselle\n24.9.2018 klo 06:45\nSuomen biotalousstrategia on kokonaisuudessaan valmisteltu onnistuneesti. Strategia valmisteltiin seitsemän ministeriön sekä VTT:n ja Sitran yhteistyönä. Valmistelussa kuultiin laajasti myös biotaloutta edustavia sidosryhmiä kuten etujärjestöjä ja yrityksiä. Tämän valmistelutavan ansiosta strategialla on paremmat mahdollisuudet toteutua yli hallituskausien.


Aihe: Masennus ja johtajuus Toukokuu 7th 2009, 13:49\nMonta kertaa ollu lehdessä juttua siitä, kuinka koira "pelasti" omistajansa masennuksen syövereistä. Ja varmasti meillä kaikilla on ollut joskus elämässä kausi/a, jolloin mieliala ei ole ollut se parhain ja koiran ansiosta välillä on joutunut repimään itsensä ihmisten ilmoille.\nKysymys kuuluu... Kuinka omistajan masennus vaikuttaa johtajuuteen? Vaistoaako koira sen ja kuinkahan koira sen tulkkaa?\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 7th 2009, 20:15\nKoiran aivotuksista en tiiä, mutta kyllä tuo sylikoira nysvää sylissä enempi, kun Äiskä on alavireinen.\nMulla on kohtalaisen hankala mt-ongelma, joka kyllä lääkkeillä pysyy ok, muttaa on kyllä ihan selvästi kausittainen.\nSamoin ahdistusta esiintyy kans vähän ja yleistä hätäilyä/voukaamista... siis eniten silloin, kun on huonompi kausi.\nSitten tuntuu, että toi koira on herkempi räyhäämään, jos mie en oo ihan 110%:sti lehnkillä valpaana, sen takia, että ei jaksa, kun on (pahin) talvivaihe, joka on onneks muutama viikon korkeintaan, yleensä vähempi.\nVaan yhtä lehmä koira melkein on, kun ei vaan haluu totella. Siltikään en sitä vaihtais. Ja sanotaan nyt vielä tähän, että kemiaa menis paljo enempi ilman koiraa. Ja koiraahaa mie oon halunnu ihan mukelosta asti, että jotain saattaa siis vaikuttaa ton olemassaolo.\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 7th 2009, 23:11\nno mulla on tästä aiheesti hyvinkin henkilökohtaisia kokemuksia. Kenai siis aiheutti sen vesivahingon jonka seurauksena menetin kotini ja masennuin ihan täysin. Minusta tuli pelkkä kuori yli vuoden ajaksi.\nSinä aikana Kenai (ja Kodakin ainakin vetämisessä) pääsi varmaan pahemmaksi kuin se on ikinä ollut, lääräsin koiria enemmän koska halusin jostain "turvaa". Koirahan tietenkin käsittää tämän väärin ja ulkoilu oli suoraan sanoen pelkkää helvettiä noiden kanssa. Menin pitkin ojia milloin missäkin asennossa, polvillani, mahallani, selälläni.. (KIRJAIMELLISESTI) Nuo vetivät oikeasti NIIN paljon etten tajua miten jaksoin joka päivä ne ulkoiluttaa. Ne rähjäsivät kaikelle aina, ei poikkeuksia. Minä rähjäsin koirille, ja kaikki mitä sanoin huutamalla tai huutamatta meni niiltä suoraan toisesta korvasta sisään ja toisesta ulos. Jos jätin ne yksin vartiksi niin kaikkea oli tuhottu ja levitelty, joten ne kulkivat kauppareissutkin pienen pienessä autossa. Onneksi auto on siitä vaihtunut farmariin vaikka koirat ei useimmiten siinä kuljekkaan enää.\nhuh yök..onneksi en ole enää tossa tilanteessa\nVarmasti tietyllä tavalla koirat minut "pelasti" (jos näin voi sanoa) kun jouduin väkisin kämpästä lähtemään ulos kun koulussakaan en jaksanut käydä. Mutta minä en todellakaan pelastanut tai auttanut koiria missään mielessä sillä myös niiden elämä oli siihen aikaan erittäin stressaavaa. Vähän kaksi piippuinen juttu, toisaalta koira voi auttaa selviämään masennuksesta, toisaalta siinä saattaa aiheuttaa koiralle lisä stressiä ja myös itselleen kun koira pääsee yhä enemmän vallan kahvaan ja sitä kautta tulee enemmän ongelmia, joita ei masentuneena jaksaisi kohdata.\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 8th 2009, 17:35\njoo, no mulle kävi niin, etten masentuneena jaksanut energistä koiraa. yksinkertaisesti voimat ehtyivät. ja valitettavasti on pakko valita työ koiran sijasta..\nvarmaan vaikuttaa johtajuuteen masennus. et koira nappaa sen itselleen, kun katsoo, et toi ei selviä. jospa koiran tarkoitus olisikin ollut puolustaa minua, niin sitten meillä ois mennyt hyvin :D\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 11:18\nMun pitkä ja vakava masennus tuotti syvän läheisriippuvuussuhteen koirien / koiran kanssa. Koirat oli pitkään lähes ainoat elolliset olennot joiden kanssa olin, ja ainoat joiden kanssa tunsin hiukan eläväni. Vaikea sanoa johtajuudesta näin jälkeenpäin mutta ilman hihnaa kuljettiin eikä rähjätty. (noin karkeasti ottaen :) ). Koirien kanssa oli pakko käydä ulkona vaikka sitten öisin kun halusin naapureita vältellä, Joten kyllä ne varmaankin minun henkeni pelastivat. Johtajuus tai sen puuttuminen on silloin aika epäolennaista.\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 16:26\nEdellisestä valkkaristani luopuessa sain kuulla tosi kamalia tarinoita sen kohtalosta. Masennuin ja syytin itseäni sen kohtalosta tosi pitkään. Oon taipuvainen masentumaan, en suostu lääkitykseen, joten masennusta esiintyy aika ajoin vaihdellen lievästä keskivaikeaan.\nJoe jäi toisesta koirasta luovuttuani ainoaksi koiraksi ja toisaalta piti mut jotenkin kuosissa ja ihmisten ilmoilla, mutta toisaalta tuolloin rupesin myös itse hakemaan Joesta lohtua. Joe ei käyttäytynyt ennenkään mitenkään erityisen hyvin, mutta kuitenkin tuloksena tosta lohdun hakemisesta ja titan mainitsemasta läheisriippuvuudesta sen kanssa oli syyt, joiden vuoksi hakeuduin Kirsille :face:\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 16:42\nMulla kans oli paha masis siis kävin tosi pohjalla kun entisen ukon kanssa alkoi mennä sitä alamäkeä ku petti mua ja pari vuotta sit siinä oli sitä juupas joopas eloa,,ninnin sen sheltin kanssa taaperrettiin eteenpäin mutta sitten tuli kiti ja mulle tuli oikeasti läheisriippuvaisuus koirasta,ilman tota koiraa en olis tässä koska kävin meinaan tosi pohjalla ,ninnin kanssa ei ollut sellaista riippuvaisuutta,kitiä en vain voinu jättää,se oli oikeasti mulla mukana joka paikassa siis aina vain ku vain pystyi ottamaan koiran mukaan niin otin ja monet jutut/juhlat/häät jätin menemättä ku en saanu ottaa kitiä mukaan.Mut pakko sanoa se koira pelasti mun hengen ja sai meikäläiseen niin paljon voimaa että muutin tosiaankin mikkeliin tietämättä edes missä koko mikkeli on...kunhan pääsin pois siitä helvetillisestä oravapyörästä kajaani on pieni kaupunki siellä ei voinu hengittää enään tietämättä mitä ex teki tai jätti tekemättä ja juoksi sit aina hädän tullen mun luona jne...\nEn tiiä vaistosiko kiti mun olotilan vaikea sanoa,,ja vaikuttiko se meidän johtajuuteen koska en edes silloin tienny sanaa johtajuus että olisin voinu asiaa niin tarkastella.\nmut ny jos itellä on näitä synkkiä päiviä niin mun rakit ainakin ovat hirviöitä hah\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 17:51\nSitä varmasti helpommin masentuneena kiltin koiran kohdalla alkaa pehmoilemaan, tai sit vilkkaaseen menee hermo helpommin ja tulee rähjättyä tai sit antaa sillekin periks ku ei itse jaksa. Meitä on moneks! Ku vaan tietäis miten koira sen vaistoaa. Mites sit jos esim itkeä vollotat koirien nähden?\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 17:57\nkiti oli kauhee koira hah,,no kiitos pertin se aikoinaan korjattiin sen mitä pystyi ku kipukoira oli.\nku mie itken koirien nähden rane tulee nuolemaan,turo käy siinä yleensä vähän häntää heiluttamassa uunon nähden olen kerran itkenu ja se haistatti paskat,,härdestä ja hipsusta en tiiä:),,akiakaan ei aikoinaan kiinnostanu itkinkö vai enkö..kiti tuli kans aina lohduttamaan mut ressu haistatti paskat hah\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 18:00\nKoirat tajuaa erittäin hyvin ihmisen tunnetiloja jotkut tietty herkemmin kuin toiset, Ja koirilla itsellään on vahva tunne-elämä myös; sin erilainen kuin meillä mutta kyllä koirakin on iloinen, surullinen ja masentunut. Tunteissaan ne ovat melko yksilöllisiä. Jotkut sopeutuvat ihmisen mielialohin paremmin kuin toiset, luulisin. Minulla on ollut vain sensitiivisiä ja myötäeläviä koiria vaikka jääräpäitä ja kovahkoja uroksia ovatkin olleet. Käsitettä "kiltti" koira en oikein tajua. Koiran myötäelämiskyky riippuu tietenkin myös sen saamasta vastakaiusta eli omistjasta. Se on vuorovaikutusta - ja jos ei arvosta, kunnioita ja ota huomioon koiran tunteita, eipä sekään osaa osallistua ihmisen tunne-elämän muutoksiin. Kovin rankoissa muutoksissa koira ei tietenkään voi hyvin mutta se selviää siitä kun ihminenkin selviää. Tämä kaikki ei minun mielestäni välttämättä ole ristiriidassa johtajuuden kanssa.\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 18:06\nJoo ei siinä mistään johtajuudesta ole kyse,,jokainen koira on yksilö mut mitä ny olen omien koirien kanssa sählänny niin kaikki porukan iso egoiset tyypit eivät tule mulle lirkuttelemaan ja nuolemaan kun itken,,kuten ressu,aki ja nyt uuno ovat sellaisia tyyppejä:)ja hyvä side mulla on näihinkin koiriin mut niitä ei vain kiinnosta yhtään herkistelevä pomo ja sit ne yleensä ovat olleet ihan idiootteja lenkillä ku huomaavat että mutsi on taas masis päällä:)\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 18:12\nVoisiko olla kyse myös siitä kun on koiria kokonainen lauma niin ei ole samanlaista tarvetta isoegoiselle koiralle "pitää huolta" ihmisestään? Onhan siinä muita siihen hommaan. Koska aivan varmasti teidän sidokset on hyvin vahvat. Mulla ei ole koskaan ollut kahta koiraa enempää kerrallaan.\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 18:15\nMulla oli kiti ja ressu kahdestaan ja ikinä ressu ei tullu mua lohduttamaan vaan kiti tuli.\nNiin voihan se ny laumas olla sitä ettei ego anna laumassa periksi herkistellä mammalle,,,tai sit ne on vain oikeesti sellaisia persoonia ettei niitä kiinnosta,,onhan meissä ihmissäkin persoonia jotka ei lohduttele toista tai jos lohduttaa se on teennäistä ja vaikeaa kun ei vain ole sen luonteinen tunne ihminen\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 18:17\nNo joo, ehkä tuo kiltti koira käsite ei "näissä ympyröissä" tarkoita mitään, ku paljon tarkemmin katselette koirien luonteita. Tarkoitin kiltillä siis tällaisen/sellaisen peruskoiranomistajan käsitettä kiltistä koirasta eli helppoa koiraa... tai jotain sinne päin, juu nou\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 18:43\nOikeassa olet Kirsi. Ei ne koiratkaan mitään tunneautomaatteja ole! :shock:\nAnteeksi se huomautus "kiltistä", mutta kun minusta kaikki koirani, myös Urho!!!, ovat olleet kilttejä ja Urho siis edelleen on! mutta helppoja eivät ole olleet, eivät ollenkaan... :) Kovia kolleja kaikki, ja niin kingejä niin kingejä! Kai niitä helppojakin koiria on...? :)\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 18:48\nno mulla koda todella todella harvoin osottaa mitään sympatiaa jos itken tms. mutta kenai aika pienestäkin rupeaa kattelemaan että mikäköhän tolla nyt on saati sitten jos oikein vollottaa niin se on ihan pähkinöissä että piristy jo. mistä johtuu...en tiedä...kenai on muutenkin sellainen herkkis kaikesta\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 19:05\nEi tartte titta turhaa anteeks pyytää :D Se pittää kysyä jos ei ymmärrä mitä toinen tarkoittaa. Mä voin sanoa et mun mäykky on ollu helppo. Ihana mummukka jonka kanssa ei tarvitse hermoilla meni minne vaan (paitsi tuo metsästysvietti, jolle en mittää voi ja sen tiesin ku Ellin otin).\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 19:11\nOn mullakin kaikki koirat olleet kilttejä:)kitistä ku puhuin että kauhea koira niin se oli hirvee remmirähjä,,ja niin oli ressukin hah\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 20:00\nMeijän porukoilta, jos kysyis mikä on kiltti koira, niin vastaus olis varmaan et sellainen joka uskoo, ei tuhoa eikä pure. :D\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 21:10\nOtus (se mun entinen valkkari) tuli tosi pienestä luokse "lohduttamaan" samoin Joe, mutta musta tuntuu että ne lähinnä vaistoo sen, että nyt tuo on helppo ja lepsu, nyt siltä voi vaatii rapsutuksia :P\nJos oon masentunu, Joe käyttäytyy tosi huonosti. Ja oon miettiny johtajuuden kannalta myös (olen helposti kiukkunen lenkeillä jne) ja koen että olen huono johtaja masentuneena.\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 21:30\nArmas taisi pelastaa mut avioeron jälkeen. Se sai muuttaa sänkyyn nukkumaan mamman kanssa :) Ja selvisin päivistä eteenpäin kun piti tai sai käydä lenkillä ja hoitaa toista, päivillä oli joku tarkotus. Johtajuudesta ei ollut tietoakaan eli koiran elämä oli varmaan megastressaavaa... Mutta siis kävin töissä, sit äkkii kotiin ja koiran kaa ulos ja mentiin arpun kaa jo varmaan 8 nukkumaan ku olin niin poikki...\nMut sit ku tutustuin Kirsiin ja näihin johtajuusjuttuihin, niin on monta kertaa ollu mielessä, että jos haluais koiran olevan terapiakoira, niin sit ei varmaan kannattais tietää mitään johtajuusjutuista... Eli kyllä meillä ainakin on näkyny, jos mä oon väsyny tai itkunen, niin koirakin on epävarmempi. Esim. viime kesänä mä olin ihan törkeen stressaantunu ja itkeskelin kun jo hyvin menneet ohitukset alko mennä ihan päin peetä ja tuloksena oli noidankehä... Sit arppu oli everlastingilla melkein 2 viikkoa hoidossa että mamma sai hermolomaa ja tilanne parani :) vaikka jouduinkin myös myöntämään etten ole koskaan täydellinen johtaja...\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 21:55\nSe nyt on oikeastaan viimeinen niitti masennukseen jos joutuu vielä miettimään omaa huonoa johtajuuttaan! --- Onneksi ei tullut aikoinaan mieleenkään vaan luotin koiriin ihan niin kuin ennenkin, joskus hiipi mieleen huono omatunto oman masennuksen takia koska tottahan koirat siitä kärsii. Koirat onneksi suostuu siihenkin masennuksen pohjaan jolloin kaikki on ihmiselle omaan napaan tuijottamista eikä siitä pitemmälle ajatukset riitä - koirat vain elää siinä mukana. Ehkä mun koirien "onni" oli se etten masentuneena ole oikeastaan ärtynyt tai kiukuinen, olen "vain" hiljjainen ja masentunut ja väsynyt ja aikaansaamaton ja.... Varmaan suurin juttu on se että koirien kanssa joutuu olemaan ulkoilmassa! Edes hetken. Ja toiseksi: ne ovat eläviä ja hengittäviä ja tuntevia olentoja jotka eivät ihmiseltä perustaltaan muuta odota kuin ruokaa ja ulkoilua. Niillä ei ole toiveita tai vaatimuksia mistään. Niiden kanssa voi vain olla, sen kummempia asioita miettimättä.\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 22:00\nMä en ole koskaan masentunut ollut, mutta kyllähän se fakta on, että koirat käyttäytyy heti huonosti jos on fyysisesti kipeä, tai vaan väsynyt tai huono päivä. Tai ainakin nuo mun koirat tekee niin. Kait ne vaistoaa myös sen epävarmuuden, kun ainakin itellä on sillon jo ennen lenkkiä fiilis, että ei tästä mitään tule..\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 10th 2009, 22:23\nViimeinen muokkaaja, Emil pvm Toukokuu 23rd 2010, 16:58, muokattu 1 kertaa\nAihe: Vs: Masennus ja johtajuus Toukokuu 11th 2009, 07:54\nMulla taitaa jokanen otus olla jonkin sortin terapiakoira. Rauhan nyt ei pitänyt olla, mut sit tuli tää ero tähän sopivasti samaan aikaan :lol:. Eli pääsi virantoimitukseen hänkin. Tosin Niilo ja Rauhan on ollut vähän erilaisia terapiakoiria kuin muut.... Ne on pitäneet mut jämptinä ja pakottaneet skarppaamaan. Mutta kyllä ne toimii myös rutisteltavina sylinkorvikkeina aika-ajoin. Eka koira mulle tuli siinä kohtaa kun huomasin, että en viihdy kotona ja oon yksinäinen ym opiskelu ja työ paineta jne. Sillon pikkusisko kera Elwiksen pitivät mut kassassa...oikeestaan masennuin hetkellisesti varmaan enempi siitä koiran tulosta, kun tajusin, että en osaa edes hoitaa sitä. Tuli kamala stressi siitäkin. Onneks Pikkusisko hoiti Elwistä mun kanssa kuin omaansa ja oli monta viikkoa melkein päivittäin mun luona. Siitä se sitten lähti. Loputon koiran lällyttäminen. Sit jossain kohtaa (elwis taisi olla reilu vuotias sillon) masennuin aika pahasti ja makasin viikon pari turvallani sängyssä suurin piirtein liikkumatta. Silloinen kundikaveri hoiti koiran ja minut siinä sivussa....sitten otettiinkin Paawo, jotta meikäläinen saisi muuta ajateltavaa ja kuvittelisi olevansa edes jollekin tärkeä ja tarpeellinen. Paawo kärsi mun masentelusta kaikkein eniten. Siitähän tuli ihan kamalan hermostunut ja epävarma, eikä se luottanut muhun yhtään. Sit mulla oli kaksi rähjäävää koiraa, eikä oloa yhtään helpottanut vastaantulijoitten vihaiset kommentit. Sit kun masennuksestani selvisin, niin Elwis lopetti rähjäämisen...en tiedä johtuiko se siitä, vai rauhottuiko "iän myötä" kun li jotain 4v ku rauhottu yhtäkkiä. Ajattelin aina, että se olisi ollut Samin ansiota, mutta varmaan johtu kyllä siitä, että ite en ollut enää niin säälittävä ja suojeltava...tiedä häntä. Nyt kun Paawo on korjattu, niin se reagoi kaikkein voimakkaimmin mun tunnetiloihin. Mun ei tarvii olla kuin vähän ärtnyt, niin se luikkii jonnekin nurkkaan omiin oloihinsa. Eikä tasan tule ukoota sisälle, jos äkäsesti huudan. Tai jos tulee, niin ihan luimuna. Se ei ikinä tule mua "lohduttamaan" vaan painelee aina muualle. Muut koirat tulee kyllä, jos annan tulla. Nykyään vaan jos mulle iskee itkukohtaus tai oon muuten vaan maassa, niin painelen suosiolla makkariin vollottamaan, enkä masentuneena huomioi koiria lainkaan. Itkuisena lällyttämisestä seuraa ainakin meillä possuilua . Mun mielestä se on ihan itsestään selvää, että vain vahvahermoinen voi olla lauman johtaja ja jos kovasti masentelee, niin eihän sitä sillon kovin vahvahermoinen ole...ja koirat kyllä sen huomaa. Tosin kaikkiin se ei vaikuta yhtä nopeasti. Riippuu koiran luonteesta. Siksi siis masentelen nykyään kerran kuussa ilman koirien seuraa :lol:. Normaalit muutaman päivän tunneailahtelut ei varmaan aina vaikuta koiraan, mutta oikea masennus kyllä. Toisaalta koirasta voi olla juuri se apu, että joutuu vähän skarppaamaan ja sen avulla pääsee pois sieltä ihan pohjalta. Mulla se skarppaaminen pahimmassa masennuksessa oli sitä, että raahauduin ulos, mutta nykyään en edes voi masentua, kun olen sitten ihan kusessa. Ja onhan tässä otettu kuokkaan elämän varrella jo sen verran, että ihan pienistä vastoinkäymisistä en kyllä aio masentua :pirat: joten koirat toimivat apuna, kun ei ole varaa enää heittäytyä ihan masennuksen syövereihin. Toisaalta sitä on kyllä oppinut niitä sudenkuoppiakin välttelemään aika hyvin.


Terveellinen asuminen - Hirsilinnat\nTerveellinen asuminen vaatii monta oikeaa valintaa\nRakennusliike Kenoran tärkeimpiä tavoitteita on taata terveellinen asuminen. Uutiset sisäilmaongelmaisista rakennuksista ovat Suomessa valitettavasti arkipäivää. Aina välillä ongelmia syntyy jo verrattain uusiin asuntoihin. Kenora haluaa rakentaa vain sellaisia kohteita, joiden kaikki ratkaisut kestävät aikaa. Sen takia yrityksen päärakennusmateriaali on aina hirsi.\nSuomessa on yhä 2020-luvullakin lukuisia rakennuksia, jotka on tehty menneillä vuosisadoilla, mutta jotka ovat yhä sisäilmaltaan terveitä. Talot on tehty hirrestä. Se ei ole sattumaa. Hirsi on rakennusmateriaalina kotimainen, ekologinen, perinteinen ja kaunis, mutta sillä on myös ainutlaatuisia ominaisuuksia terveellisen asumisen kannalta. Hirsi muun muassa tasaa tehokkaasti sisäilman lämpövaihteluja ja kosteutta. Yksiaineinen seinärakenne on kosteuden kannalta turvallinen. Hirsi on hyvä valinta allergikon ja astmaatikon kotiin.\nHirsi rakennusmateriaalina ei kuitenkaan yksin riitä takaamaan terveellistä asumista. Sen takia Kenora noudattaa aina neljää periaatetta.\nTerveellinen asuminen huomioidaan jo suunnittelu- ja valmisteluvaiheessa\nAsunnon sisäilmaan vaikuttaa päärakennusmateriaalin lisäksi myös muun muassa rakenteelliset ratkaisut, asuntojen varustelu sekä sisustusvalinnat. Kenora huomioi asumisen terveellisyyden perusteellisesti jo rakennushankkeen suunnittelu- ja valmisteluvaiheessa\nRakentamisessa käytetään vain turvallisia materiaaleja\nRakentaminen toteutetaan vastuullisesti\nAsukas saa ohjeita ja tukea\nSaat lisää tietoa terveellisestä asumisesta Kenoralta


Lahden ihmiskauppaepäilyn uhrimäärä nousi kymmeniin - Kotimaa - Helsingin Sanomat\nLahden ihmiskauppaepäilyn uhrimäärä nousi kymmeniin\nLahdessa paljastuneessa laajassa seksibisnesjutussa on ollut mukana kymmeniä eri-ikäisiä ja eri maista kotoisin olevia naisia. Nuorimmat uhreista ovat parikymppisiä ja vanhin 56-vuotias. Aiemmin poliisi epäili, että uhreja olisi korkeintaan kymmenen. Jo tämä olisi tehnyt siitä Suomen laajimman ihmiskauppatapauksen uhrien määrällä mitattuna.\nTörkeästä parituksesta ja ihmiskaupasta epäilty pariskunta omistaa Lahdessa 11 thaihierontapaikkaa ja kaksi asuntoa. Niissä on poliisin käsityksen mukaan myytty seksiä kahtena viime vuonna. Hoon Thong -niminen liike on toistaiseksi suljettuna. (KUVA: Lauri Rotko)\nJulkaistu: 2.12.2011 12:28 , Päivitetty: 2.12.2011 13:39\nLahti. Lahdessa paljastuneessa laajassa seksibisnesjutussa on ollut mukana kymmeniä eri-ikäisiä ja eri maista kotoisin olevia naisia. Nuorimmat uhreista ovat parikymppisiä ja vanhin 56-vuotias. Poliisin mukaan naisten viikkotyömäärä oli noin sata tuntia ja palkka 1,5 euroa tunnilta.


#Tiiareilaa: 29.–31.7. Basel, Bern (CH) – Tiiantai\nYksi interrailin parhaista etapeista oli Sveitsin Basel, jossa jostakin syystä kävin vasta ensimmäistä kertaa. Tämäkin oli melkein vahinko: edellisenä päivänä Ranskassa olin vielä tutkaillut, miten nopeimmin pääsisin Saksaan.\nViihdyin matkalla lopulta kolme päivää.\nBasel sijaitsee Pohjois-Sveitsissä aivan Saksan ja Ranskan rajojen tuntumassa. Se on Zürichin ja Geneven jälkeen maan kolmanneksi suurin kaupunki ja siten myös suurempi kuin pääkaupunki Bern.\nTunnelma Baselissa oli silti yhtä lailla leppoisa, miltei unelias. Hiljaa virtasi Rein, ja aurinko koetteli jo ennestään punoittavia olkapäitä. Satunnainen ratikkakuski hymyili leveästi turistin kameralle.\nKlikkaa kuva suuremmaksi, jos et usko.\nMuistikortille tallentui oudosti nostalginen, lapsuuden kesälomakuvien värinen paahde. Tältä kai näytti jossakin saksan kielen oppikirjassa vuonna 1995.\nReinin vasemmanpuoleista osaa kaupungista kutsutaan Grossbaseliksi ja oikeanpuoleista Kleinbaseliksi. Puolelta toiselle pääsee toki viittä eri siltaa pitkin, mutta vaihtoehtoina on myös neljä vesireittiä. Sympaattiset puulautat liikennöivät joen virtauksen voimalla.\nItse en lopulta käynyt yhdenkään kyydissä, ja sekös nyt harmittaa. Joen ylitys olisi näköjään maksanut vain 1,60 frangia eli suunnilleen yhtä monta euroa.\nLauttojen jälkeen Baselin tärkein nähtävyys lienee Münster-kirkko, joka ei mahtunut kuvaan ja jonka torniinkaan en halunnut niin paljon, että olisin maksanut lystistä viittä frangia. Sitä paitsi yksin matkustavia sorrettiin: ylös päästettiin vain kahden tai useamman hengen ryhmissä.\nOnneksi näin kunnolla edes Spalentorin, 1300-luvulla pystytetyn kaupunginportin. Alkuperäistä tarkoitustaan se ei tosin ole palvellut enää pitkään aikaan, sillä Baselia ympäröinyt muuri purettiin kaupungin kasvun tieltä jo 1800-luvun lopulla.\nOikeastaan olinkin vaikuttuneempi läheisistä kaduista ja kujista.\nPäärautatieasemalta etelään arkkitehtuuri muuttuu koruttomammaksi. Silti mielenkiintoisinta tuntui olevan juuri hostellini kulmilla, historiallisen keskustan ulkopuolella.\nKaksi yötä Baselissa maksoi saman verran kuin yksi ainoa Zürichissä. Hinta ei varsinaisesti korreloinut laadun kanssa, mikä tässä tapauksessa on hyvä juttu: edullinen Basel Backpack (Dornacherstrasse 192) on yksi parhaista koskaan testaamistani hostelleista. (Ja toistaiseksi ainoa, jonne on laadittu järkevät kirjalliset reittiohjeet.)\nHintaan kuului itse majoituksen lisäsi nettiyhteys, lakanat sekä julkisen liikenteen lippu oleskelun ajaksi. Baselissa kaikki tuntui tosin olevan kävelyetäisyydellä, ja muutenkin tutustun uusiin paikkoihin mieluiten jalan. Välillä silti innostuin ajelemaan päämäärättömästi raitiovaunulla – koska voin.\nTässä vaiheessa matkaa osasin arvostaa myös pesukonetta ja kuivausrumpua, vaikka niiden käytöstä pitikin maksaa erikseen. Itselläni ei tietenkään ollut koneisiin sopivia kolikoita, mutta onneksi yksi kämppäkavereistani oli varustautunut paremmin.\nMaksoin takaisin euroissa, sillä seuraavaksi kanadalainen Cayleigh oli suuntaamassa Ranskaan. Nainen oli omien sanojensa mukaan currently funemployed ja koetti nyt Eurooppaa kiertelemällä löytää elämälleen suunnan. Kyseessä oli kuulemma eräänlainen post-graduation adventure.\nPost-graduation, post-breakup. Seikkailunsa kullakin.\nKäteisen rahan lisäksi kämppiksilläni tuntui olevan muutakin, mitä minulla ei: adapterit pistorasioihin. Amerikkalaisille ja aasialaisille ne olivat toki vielä oleellisempia kuin minulle, joka sain sentään puhelimeni laturin sellaisenaan seinään. Sveitsiin matkustavan kannattaa kuitenkin muistaa, että pyöreät töpselit eivät sovi sikäläisiin pistorasioihin.\nHyvällä onnella asia on tosin saatettu ottaa majapaikassa valmiiksi huomioon. Zürichin Langstars-hostellissa jokaisella oli oma lukittava kaappi, jonka sisällä oli sekä sveitsiläinen että yleiseurooppalainen pistorasia.\nSveitsiin matkustavan on syytä muistaa myös Ovomaltine, johon niin ikään viittasin jo Zürich-raportissani. Vuonna 1904 kehitetyn juomajauheen historia on samantapainen kuin myslillä. Ohramallasta, kaakaota sekä vitamiineja ja hivenaineita sisältävää Ovomaltinea markkinoitiin aluksi ennen kaikkea terveysjuomana.\nNykyisin tuoteperheeseen kuuluu myös valmiita, pulloissa myytäviä juomia – ja lisäksi ainakin suklaata, keksejä, jäätelöä ja levitettä. Terveellisyydestä en siis välttämättä enää menisi takuuseen, mutta omaperäinen maku kannattaa joka tapauksessa testata. Ei Ovomaltinea turhaan tituleerata Sveitsin kansallisjuomaksi.\nMutta oli minulla kerran fiinimmätkin eväät.\nBasel Backpack sijaitsee Gundeldinger Feldillä, entisellä tehdasalueella. Paikka muistuttaa hieman Tallinnan Telliskiveä. Tilat on otettu uudenlaiseen käyttöön, ja hostellin lisäksi tehdashalleissa on nyt muun muassa kiipeilykeskus, joogakoulu, kirjasto sekä useita ateljeita, toimistoja ja ravintoloita.\nItse kävin hurjan hienossa Werk 8:ssa, joka loftien ystäville on katsastamisen arvoinen jo sisustuksensa puolesta. Zanderknusperli mit Tartar-Sauce und Kräuterpommes osoittautui eräänlaiseksi fish and chips -annokseksi. Ei huono.\nLäheisellä Güterstrassella on pari kivaa kahvilaa. La Columbiana (Güterstrasse 112) on myös paahtimo.\nRahastuksen aika tuli eurooppalaisittain vasta lähteissäni, jolloin selvisi, ettei korttimaksu käynyt eikä minulla tietenkään ollut käteistä. Onneksi tien toisella puolella on rautatieasema, ja minut laskettiin automaatille ilman sen kummempia panttijärjestelyjä.\nDel Mundossa (Güterstrasse 158) tuntui aina riittävän asiakkaita, luultavasti hyvästä syystä. Kaikki tarjottavat kuulemma leivotaan paikan päällä.\nItse tilasin täälläkin pelkkää kahvia, joka ulkomuodostaan huolimatta ajoi asiansa.\nHeinäkuun viimeisenä maltoin viimein jatkaa matkaani kohti Saksaa. Ensin tosin ajoin määrätietoisesti väärään suuntaan, sillä olin sopinut lounastreffit Fribourgissa asuvan Madeleinen kanssa. Bernin rautatieasema oli sopivasti puolivälissä.\nTutustuin Madeleineen vuonna 2007 vaihdossa Itävallassa, mutta myöhemmin emme juurikaan ole olleet yhteydessä. Tuskin olisimme nytkään hoksanneet tavata, ellen olisi postaillut Instagramiin kuvia Sveitsistä. Nyt sain kokoelmaan vielä kaveriselfien.\nVegeravintola Tibitsistä en hoksannut ottaa kuvia, mutta myös Karkkipäivä-blogin Sanni näkyy vaikuttuneen paikasta samoihin aikoihin. Valikoima ja systeemi muistuttavat Helsingin Silvopleetä. Moninaisista kasvisruoista kootaan omalle lautaselle mieluinen yhdistelmä, josta sitten maksetaan annoksen painon mukaan.\nSveitsiläisittäin ateria oli vieläpä edullinen. Buffetruokien kilohinta oli 42 frangia – siis vain parikymppiä enemmän kuin Silvopleessä.\nFiled Under: interrail, Sveitsi Tagged With: Basel, Bern, hostellit, kahvilat, ravintolat, varusteet


Esittely | Otahieronta - paikallinen hyvinvointihoitolasi Otalammella!\nOtahieronnan Hyvän Olon Luokka, Härkälän Monitoimikeskus\nHanna Poikolainen / Otahieronta\nkoulutettu hieroja, SKY-kosmetologi\n"Lupaan kuunnella asiakkaan toiveita otteiden voimakkuudesta. Vaikka voimaa löytyy koviinkin otteisiin, niin sitä ei aina ole pakko käyttää. Tehdään yhdessä juuri sinulle sopiva kokonaisuus, olitpa sitten urheilija tai rentoutuja."\nOlen Hanna Poikolainen, Otahieronnan yrittäjä Otalammelta.\nValmistuin koulutetuksi hierojaksi kesäkuussa 2015, ja ammattitutkintoon valmistavan koulutuksen suoritin 2014-2015 Hierontakoulu Atlaksessa Espoossa.\nTänä päivänä koulutetun hierojan ammattitutkinnossa tulee suorittaa myös yksi osa hierojan erikoisammattitutkinnosta. Atlaksessa on taustalla vahva osteopatian osaaminen Osteopatiakoulu Atlaksen kautta, joten luonnollisesti meillä tuo osa oli "niveltoiminnan edistäminen". Tämän ansiosta pystyn tarjoamaan asiakkailleni hieronnan lisäksi myös mm. nivelten mobilisointia.\nOma taustani ja työhistoriani ennen hierojaksi valmistumistani on tekniikan alalta, mutta vuosien saatossa kiinnostuksen kohteista korkeammalle nousi ihmiskehon toiminta. Hierojaksi lähdin opiskelemaan siksi, että itsekin olen saanut apua hieronnasta milloin suunnistaessa vääntyneen nilkan kanssa, milloin näyttöpäätetyössä rasittuneeseen niska-hartiaseutuuni. Osaava hieroja pystyy ottamaan asiakkaan huomioon kokonaisuutena ja pyrkii miettimään syy-seuraussuhteet loppuun asti. Tähän haluan itsekin pyrkiä.\nKosmetologiksi lähdin opiskelemaan, kun hierontatyön myötä näin paljon erilaisia ihoja ja sen, kuinka yllättävän suuri vaikutus ihon kunnolla on ihmisen yleisvointiin. Opiskelin yrittäjän oppisopimuksella Omniassa ja kosmetologiksi valmistuin marraskuussa 2018. Kosmetologina olen ennen kaikkea ihonhoidollinen, ja vaikka arvostankin kauniita kynsiä, ripsiä ja meikkauksia, jätän nämä työt niille, joilla siihen on vielä suurempi intohimo.\nArvostan myös kotimaisuutta ja ekologista ajattelua silloin, kun sitä voi fiksusti toteuttaa, ja tämän takia olen valinnut kosmetologityöhöni Suomessa valmistetut, tehokkaaksi koetut ammattikosmetiikkasarjat.\nTahdon pysyä ajan hermolla sekä hierontatekniikoiden, kosmetologihoitojen että palveluvalikoiman suhteen. Tässä joitakin tähän mennessä kertyneitä lisäkoulutuksia:\n2021 BTB13 Micro-Meso Therapy\n2019 BTB13 tuotekoulutus ja mikroneulaus\n2018 Ekopharman tuotekoulutus, vartalohoidot, sokeroinnit ja erikoiskasvohoidot\n2018 Sokerointikoulutus (Scandinavian Skin Candy)\n2017 Imukuppihieronta (Nordic Health Systems)\n2017 Mekaaninen diagnostisointi ja terapia, osa A - lanneranka (Suomen McKenzie-instituutti)\n2017 Kinesioteippaus (Hierontakoulu Atlas)\n2016 Purentalihasten hieronta (Luksia)\n2016 Intialainen päähieronta (Hierontakoulu Atlas)\n2015 Fascia-käsittely (FysioStore)\nLisäksi Koulutettujen Hierojien Liiton opintopäivät keväisin ja syksyisin.\nKoulutettu hieroja on nimikesuojattu terveydenhuollon ammattihenkilö, joka kuuluu terveydenhuollon ammattihenkilöistä ylläpidettävään rekisteriin Terhikkiin. Ammattia harjoittavalla koulutetulla hierojalla on oltava voimassaoleva potilasvakuutus. Minut löytää rekisteristä numerolla 50604789060.\nSanna Hellstén / sopimusyrittäjä / Hellsan\nkoulutettu hieroja, jalkojenhoitaja (at)\nOlen Sanna Hellstén ja toimin Otahieronnassa sopimusyrittäjänä. Olen koulutettu hieroja, jalkojenhoitaja AT ja lähihoitaja.\nMinua on aina kiinnostanut ihmisten terveys ja hyvinvointi ja sen seurauksena opiskelin liikuntapohjaisen lähihoitajan koulutuksen. Olen suuntautunut sairaanhoitoon ja huolenpitoon ja samalla suoritin liikunnanohjauksen peruskurssin Eerikkilän urheiluopistolla 1999.\nKoulutetuksi hierojaksi olen valmistunut 2018, hierontakoulu Atlaksesta, erikoistuen niveltoiminnan edistämiseen. Hierojana huomasin, että koko kehon hyvinvointi lähtee jaloista ja jalkojen terveydellä on suuri merkitys miten meidän kroppa voi. Joten suoritin jalkojenhoidon ammattitutkinnon 2020.\nEnnen yrittäjäksi lähtemistä olen tehnyt pitkän uran sairaala-apteekin lääkevalmistuslaboratoriossa.\nHoitajana huomioin asiakkaat yksilöinä ja hoidon suunnittelen sinua kuunnellen ja toiveesi huomioiden, jotta saataisiin paras apu vaivoihisi.\nLisäkoulutuksia olen suorittanut matkan varrella:\n- kuntosaliohjaajan koulutus, 1998\n- purentalihashieronta, 2018\n- kuumakivihierontakoulutus, 2018\n- intialainen päähieronta, 2018\n- kinesioteippaukoulutus 2019\n- vyöhyketerapeuttinen raskaushieronta, 2019\n- vyöhyketerapeuttinen vauvahieronta, 2019\n- kynsisienen hoito, 2020\n- syylän hoito, 2020\n-Access Bars®, 2021


Kantarelli + kylmäsavukirjolohi = <3 – Rouva Raadelmasta\nKirjoitettu 7.8.2015 7.8.2015 julkaissut Rouva Raadelmasta\nKantarelli + kylmäsavukirjolohi = <3\nToisinaan mietin omaa huonouttani oikein huolellisesti. En koe olevani kummoinekaan lähimmäinen. Mutta aivan läpipaha en voi olla, koska sain viime viikolla kuvaviestin ystävältäni: kasa kullankeltaisia kantarelleja olisi tarjolla! Oooo – elämä on ihanaa!\nKantarellit ovat kyllä niin parhaita ruokasieniä! Tai jos olen rehellinen, en ole ikinä päässyt maistamaan vastapoimittua herkkutattia, joka lienee jonkinlainen sienien suurruhtinas (pidempään blogiani seuranneet tietävät haluttomuuteni sienestämiseen…). Mutta siis meidän perheen sienirankingissä ykkössijalla on kantarelli.\nHeti, kun olin saanut ihqun sieniviestin, aloin muistella muuatta sienipiirakan ohjetta. Valitettavasti arkistointijärjestelmäni ei ole aukoton ja resepti on edelleen kadoksissa.\nOlin kehitellyt kantarellipiirakan ohjetta koekeittiöaikoinani vastalanseeratuille isoille lehtitaikinalevyille. 2000-luvun alkuvuosina oli muutama hyvä sienivuosi ja kantarelleja runsaasti tarjolla. Päätin yhdistää sienet kylmäsavukirjoloheen – ja kombo toimiI.\nMuistaakseni piirakan makuyhdistelmä oli saanut vaikutteita jonkun television ruokaohjelman ja jonkun julkkiksen sieni-kalakeitosta, joka kauniistikin sanottuna vaikutti kummalliselta. Kokeilin soppaa, enkä tykännyt. Ajatus jäi kuitenkin vaivaamaan.\nMyös kantarellien maustaminen aivan seitinohuella curryripauksella on tarttunut tv-ohjelmasta. Eräs tanskalaissyntyinen kirjailijarouva kertoi saaneensa joltakin sienientusiastilta vinkin curryn ja kantarellin liitosta. Rouva oli tuhahtanut ajatukselle ”minäkö nyt pilaisin sienikastikkeeni currylla”, mutta kokeillut kuitenkin. Ja havainnut hyväksi!\nTässä siis ämneet minun piirakkaohjeeseeni! Maku ainakin palautti mieleen vuosien takaisen kehitysversion, joten uskallan julkaista reseptin:\nnoin 800 g valmista voitaikinaa\n1,5 – 2 dl puuroriisiä\nn. 1 l käsittelemättömiä kantarellejä (n. 250 g käsiteltyjä)\nsuolaa ja musta/valkopippuria maun mukaan\n1 ml currya\n250 g kylmäsavukirjolohifileetä (mielellään Piipanojan)\n(suolaa ja musta/valkopippuria maun mukaan)\nSulata voitaikina pakkauksen ohjeen mukaisesti.\nValmista sillä välin täyte: kiehauta vesi, mausta suolalla ja lisää riisi. Keitä riisi kypsäksi (n. 15 min) ja valuta.\nHalkaise ja huuhtele purjo, hienonna. Myös vaaleimmat vihreät osat purjosta sopivat käytettäviksi.\nPuhdista sienet ja paloittele suurimmat.\nKuumenna paistokasari tai paistinpannu, lisää sienet ja paahda niin pitkään, että sienistä ei enää irtoa nestettä. Lisää nyt voi ja purjosipuli. Ruskista, kunnes purjosipuli on muuttunut läpikuultavaksi. Mausta suolalla, musta- tai valkopippurilla ja aivan seitinohuella curry-ripauksella. Ota pannu pois liedeltä ja jäähdytä seosta hetki.\nKuutioi kylmäsavukirjolohi. Hienonna tilli.\nSekoita täyte: notkista maustamaton tuorejuusto, lisää joukkoon kananmuna, riisit, sieni-purjoseos, kylmäsavukirjolohi ja tilli. Tarkista maku.\nJaa voitaikinalevy kansi- ja pohjapaloiksi. Nosta pohjalevy leivinpaperilla peitetylle uunipellille. Levitä täyte pohjalevylle, mutta jätä reunoihin noin 1 cm taikinaa. Nosta reunat täytettä vasten. Voitele reunat kananmunalla.\nKauli kansilevy ohuemmaksi ja noin 3 cm leveämmäksi ja pidemmäksi kuin pohjalevy. Nosta kansilevy täytteen päälle. Venytä varovaisesti sen reunat pohjataikinan alle. Painele kämmenellä täytettä, jotta se asettuu tasaisesti.\nVoitele piirakka kananmunalla. Pistele siihen haarukalla reiät niin, että haarukan piikit koskettavat leivinpeltiin. Koristele taikinanauhoilla, jos taikinaa jäi.\nNosta leivinpelti 200 C uunin keskitasolle. Kypsennä noin 40 minuutin ajan tai kunnes piirakka on saanut kullanruskean paistopinnan.\nTarjoa kantarelli-kylmäsavulohipiirakkaa viileän, kuivan valkoviinin tai oluen kera.\nVoitaikinaleivonnaisista voi olla montakin mieltä, mutta toisinaan ne ovat paikallaan. Kuten esimerkiksi juhlavassa kahvipöydässä, jossa tämänkaltainen piirakka säilyy nuupahtamattomana pidempiäkin aikoja.\nLeipaisin minäkin vuosia sitten tällaisen kullankeltaisen kantarelli-kylmäsavulohipiirakan erään pikkuprinsessan ristiäisiin…\nPitäisiköhän murtaa omat ennakkoluulot ja kokeilla tänä syksynä sienestämistä?\nNäihin mietteisiin, oikein ihanaa perjantaita ja pian koittavaa aurinkoista viikonloppua!\nPrevious Article #husbandtag\nNext Article MUMmin porkkanasämpylät ja vähän tuotetestausta\n4 kommenttia artikkeliin ”Kantarelli + kylmäsavukirjolohi = <3”\nTämä oli hyvää, vaikka mökkiolosuhteissa piti hieman soveltaa. Nam!\nKiva kuulla! Ja kiitos vielä kantarelleista 😊😊😊\nHyvän tuntuinen resepti, pitääkin kauppareissulla ostaa Puumalan kylmäsavulohta ja tarjoilla hääpäivän kunniaksi miehelle tällainen kanttarellipiirakkamuunnos.\nIhailen jatkuvasti blogiasi, murresanojasi, sujuvaa kieltäsi ja blogin yksinkertaisen tyylikästä visuaalisuutta. Joskus toiveajatteluna ajattalen, että olisinpa syntynyt pari vuosikymmentä myöhemmin, olisi nämä it-maailman metkut olleet jo koko aikuisiän käytössäni.\nHyvää aurinkoista elokuun viikkoa!\nTämä piirakka sopiikin oikein hyvin hääpäivätarjoiluun! Sipulia ei tarvita, jos lisää sienten osuutta 😉.\nKiitos kauniista palautteestasi 💕💕💕


Suomi kohtasi syksyllä 2015 uuden haasteen, kun pakolaisia alkoi tulla rajojen yli keskuuteemme. Tornion kaupungissakin tämä uusi, ajatuksia herättävä, tilanne näkyi välittömästi. Maahanmuuttajia tuli ja tulee yhä Ruotsin puolelta Suomeen tasaisena ihmisvirtana. Aluksi katselin hämilläni työmatkoillani kaupungilla vastaan tulevia, ryhmissä kulkevia, miehiä ja naisia. Mietin että onko minun jatkossa mielekästä ja turvallista kulkea töihin kävellen vai autoilenko työpaikalleni kuntoilemisen sijaan. Tulli ja Rajavartiolaitos ottivat tilanteen kuitenkin nopeasti Haaparannan ja Tornion välisellä rajalla haltuunsa. Nykyään en edes huomaa muuttunutta tilannetta kaupungilla vaan reippailen heijastimet heiluen töihin ja kotiin joka päivä, kuten aina ennenkin.\nPidän autoilusta yli kaiken mutten antanut alkusyksyn ennakkoluulojeni viedä mennessään. Jätin auton talliini odottamaan vapaa-ajan huristeluita. Ennakkoluulottomia ja suvaitsevaisia ihmisiä, sellaisia me olemme myös Tornion CAP-autokoululla. Työpäivistäni on tullut mukavia ja vaihtelevia maahanmuuttajien ansiosta. Asiakkaidemme joukossa on paljon irakilaisia, muutamia afganistanilaisia sekä Somaliasta tulleitakin. Olen saanut kuulla erilaisia elämäntarinoita, oppia uutta vieraista kulttuureista ja nähdä autokoulun oppilaiden viettävän Ramadania eli paastoaikaa. Pohjois-Suomessa 22 tuntia syömättä tai juomatta oleminen voi olla haastavaa, koska paastoajan tulee olla syömättä auringon sarastuksesta auringon laskuun. Helsingissä vastaava aika on noin 19 tuntia. Autokoulua on käyty kuitenkin innostuneina vaikkakin välillä nälkäisinä.\nOlen saanut ilokseni huomata, että maahanmuuttajien ansiosta kielitaitoni pysyy hyvänä sillä palvelen asiakkaita lähes päivittäin englanniksi. Ruotsiakin olen päässyt työssäni käyttämään. Teoriatunnit pidetään aina suomeksi mutta tulkkiystävä on tervetullut auttamaan autokoulua käyvää kaveriaan tunneillekin. Katsastuskonttorilla pidettävässä teoriakokeessa vain Ajovarman hyväksymä tulkki saa olla apuna, johon oppilas viedään tämän suoritettua teoriatunnit. Ajo-opetuksen aikana maahanmuuttajalla saa ja on hyvä olla ystävä tulkkina matkassa, ainakin opetuksen alkuvaiheessa. Näin oppimisesta tulee helppoa ja oppilas sekä opettaja pääsevät paremmin samalle aaltopituudelle opetuksen suhteen. Lähitulevaisuudessa opetusta annetaan todennäköisesti myös englannin kielellä. Vierasta kieltä puhuvien ihmisen kohtaaminen helpottuu ja suvaitsevaisuus kasvaa entisestään.\nVoin vain ihailla maahanmuuttajien rohkeutta opiskella suomalaisessa autokoulussa ja oppia suomen kieltä siinä samalla. He hymyilevät usein ja paljon sekä ovat kiitollisia ja kohteliaita saamastaan palvelusta ja opetuksesta, vaikka ovat kaukana alkuperäisestä kotimaastaan. Koti-ikäväkin varmasti vaivaa toisinaan mieltä, uskoisin niin. Kunpa itse muistaisin suhtautua tuleviin haasteisiin aina yhtä rohkeasti ja iloisesti kuin he.\nOlemme suvaitsevaisia CAP-autokoululla myös eri-ikäisiä työkavereitamme kohtaan sekä otamme huomioon tarpeen vaatiessa allergisetkin oppilaat. Jos autokoulun suorittamisessa mietityttää joku asia, me huolehdimme Tornion toimistolla, että asiakas saa meiltä mahdollisimman hyvää palvelua. Olet sitten läheltä tai kaukaa, me autamme sinua. Ota yhteyttä niin etsitään yhdessä mieltä askarruttaviin asioihin ratkaisut.


heinäkuu « 2013 « Kirjaamo\nMonthly Archive for heinäkuu, 2013\nPublished on 30.7.2013 in Yleistä. 49 Comments\nKlassikoista ja nautinnoista\nPublished on 18.7.2013 in Yleistä. 2 Comments\nMitä voi sanoa klassikoksi nostetusta kirjailijasta ja hänen teoksistaan? Otetaan vaikka Franz Kafka. Kafkasta ja hänen kirjoistaan on kirjoitettu tuhansittain tutkimuksia, arvosteluja ja esseitä. Kaikki mahdollinen on sanottu moneen kertaan. On ilmestynyt jopa sarjakuvamuotoinen johdantoteos Kafkaan.\nEhkä klassikoista kannattaa kirjoittaa vain, jos niihin on henkilökohtainen tunneside. Kafkan teokset ovat yksi syy siihen, että lähdin lukemaan oikeustiedettä. Näytti mahdolliselta yhdistää porvarillinen ammatti ja kirjallisuus.\nEnsimmäisen kerran luin Kafkan kirjoja koulupoikana. En ymmärtänyt mitään. Yleensäkin klassikoita luetaan liian nuorena, silloin kun ihmisellä ei ole tarpeeksi elämän- ja lukemiskokemusta, jotta klassikoiden klassikkouden käsittäisi. Tämä on jonkin verran surullista. Monet muutkin kuuluisat ja ylistetyt kirjat olen kahlannut läpi aivan liian nuorena.\nTätä ongelmaa korjatakseni kirjoitan nykyään kritiikkejä, kuten äsken uudesta Kafkan aforismien valikoimasta Tuberkuloosifragmentit. Kirjoitan kirja-arvioita hyvin harvakseltaan ja vain lukeakseni jonkin teoksen kunnolla. Kun lupautuu kirjoittamaan kirjasta, se tulee luettua ajatuksella. Lukeminen, kuten muutkin ihmisen nautinnot, on parhaimmillaan, kun se tehdään hitaasti. Jokainen lause kannattaa lukea pariin kertaan, toisto on nautinnoissa keskeistä. Loppuhuipennus sen sijaan on aina sivuasia, ellei peräti pettymys. Matka sinne on pääasia.\nEn vieläkään ymmärrä, mistä Kafkan kirjoissa tarkalleen ottaen on kysymys. Siksi juuri ne vetävät minua puoleensa magneettimaisesti. Kirjallisuudentutkimuksen teoretisointien sijaan tai lisäksi minua viehättää nykyään myös kirjailijoiden elämänvaiheiden suhde teoksiin. Tämäkin tulokulma Kafkan suhteen on tietysti jo puhkipohdittu. Sander L. Gilman esimerkiksi palauttaa Kafkan kuuluisimman teoksen Oikeusjutun kirjailijan elämän sattumuksiin. Felice Bauer antoi kihlatulleen Franz Kafkalle hirmuisen läksytyksen epäiltyään tämän flirttailleen toisen naisen kanssa. Franz koki syytökset käsittämättöminä ja epäili, että häntä oli paneteltu selän takana ja levitetty valheellisia juoruja. Juuri tällaisesta tilanteesta alkaa Oikeusjuttu.\nNäinhän ei nykyisen kirjallisuustieteen mukaan kirjoja saisi lukea. Pitäisi keskittyä tekstiin ja vain tekstiin. Onneksi omassa blogissa voi lukea niin kuin haluaa.


Antirasistista museota ei ole\nEnsimmäinen askel tasa-arvoiseen museotoimintaan on myöntää, että museo on osa yhteiskuntaa, jossa on rasistisia rakenteita. Matka kaikkia kutsuvaan museoon on pitkä, mutta mahdollinen.\nRakenteellinen syrjintä heijastuu myös sinne, missä yritetään olla kaikille avoimia. Suurelle yleisölle rakennettu, sivistävä ja tunteita herättävä näyttely saattaakin puhutella ohi ja jättää kylmäksi museokävijän, jota ei ole osattu ajatella näyttelyä suunniteltaessa.\nKun taiteilija ja kehopositiivisuusaktivisti Caroline Suinner käveli teini-ikäisenä läpi Ateneumin, mikään teoksista ei puhutellut häntä.\n”Koen museot edelleen hankalaksi, vaikeiksi ja valkoisiksi paikoiksi - jopa pelottaviksi. Sellaisiksi paikoiksi, joihin en koe itseäni tervetulleeksi”, hän sanoo ja lisää että ei ole tähän päiväänkään mennessä nähnyt mustasta suomalaisuudesta kertovaa näyttelyä.\nBlack Lives Matter -liike nosti uutissivuille keskustelun, jota on käyty jo pitkään: rasismi on rakenteellista ja edelleen läsnä jokapäiväisessä elämässämme. Ihmiset tuntuivat heräävään keskusteluun uudella asenteella. Puheenaiheeksi nousi esimerkiksi termi antirasismi eli aktiivinen toiminta rasisminvastaisesti.\nMuun muassa somevaikuttaja Fatima Verwijnen nosti Instagram-videoissaan esille, kuinka jokaisen tulisi tuntea oman kulttuurinsa rasistinen historia. Esimerkiksi Suomessa romaneja on systemaattisesti syrjitty läpi maamme historian.\nKun museoassistentti Anita Lindgren aloitti työnsä Suomen kansallismuseon yleisötyö- ja tapahtumayksikössä tänä syksynä, otti useampi romaniyhteisö yhteyttä ja pyysi häntä oppaaksi museoon.\n”Oli yllätys itsellenikin, miten paljon tämä herätti kiinnostusta”, Lindgren kertoo. Hänelle tarjottiin työtä Suomen kansallismuseosta, sillä tiimiin kaivattiin romanikulttuurin asiantuntijaa suunnittelemaan tapahtumia ja työstämään näyttelysisältöjä.\nMoninainen henkilökunta tekee moninäkökulmaista työtä\nMonimuotoisuuden asiantuntija Sara Salmani työskentelee organisaatioiden asiantuntijana ja konsulttina, kun toimintaa halutaan muuttaa entistä inklusiivisemmaksi. Hän nostaakin esiin, että rasismia voi purkaa aktiivisesti esimerkiksi palkkaamalla monimuotoista henkilökuntaa.\n”On vaikea ottaa huomioon museotyössä monimuotoisuutta, jos sitä ei siellä tiimissä ole. Tärkeintä kuitenkin on luoda monimuotoisuudelle tilaa olemalla inklusiivinen organisaatio.”\nAnita Lindgren nostaa esiin museoiden sivistyksellisen tehtävän. On opettavaista tuoda esiin ulkomaalaisille matkailijoille Suomen vähemmistöjä kuten romaneja. Lisäksi myös suomalaiskävijät kaipaavat tietoa joka muuttaisi ennakkoluuloisia asenteita.\nHelsingin Kontulassa avattiin keväällä 2017 Museum of Impossible Forms (MIF), antirasistinen ja queer-feministinen projekti, jonka tarkoitus on tuoda esiin marginaaliin puristunutta kulttuuria.\n”MIF on tehnyt näkyväksi miten eri näkökulmasta museotoimintaa voi katsoa ja tehdä”, Caroline Suinner kuvaa projekia.\nMIF on esimerkiksi koonnut kirjaston, joka on keskittynyt tarjoamaan aineistoa siirtomaavallan purkamisesta, feminismistä, antirasismista ja queer-teoriasta. MIFin kirjaston teoksia ei ole yleisesti saatavilla muissa kirjastoissa. Lisäksi projektiin kuuluu arkistointi- ja tapahtumatoimintaa.\n”Toivoisi, että tällaista työtä rahoitettaisiin enemmänkin. Yhä useammin tulee vastaan taitelijoiden työtä, joka on muutosta edistävää, joten olisi hyvä että näitä töitä olisi myös esillä”, Suinner sanoo.\nMuutokset rakenteissa ovat hitaita – mutta mahdollisia\nCaroline Suinneria rasismikeskustelu turhauttaa: muutos tuntuu niin hitaalta.\n”Tämä on taas yksi niistä haastatteluista, jossa joudutaan edelleenkin puhumaan siitä, miten rasismiin uskaltaisi puuttua.”\nAsian parissa työskennelleenä hän näkee, että muutos on hidasta.\n”Tässä oppii kärsivällisyyttä", Suinner toteaa.\nSuinner on yksi Ruskeat Tytöt Median perustajissa. Media tuottaa ruskeiden ihmisten tekemänä sisältöä ruskeille lukijoille.\nSuomenkin lävistävä valkoisuus on se mikä, tukahduttaa äänien moninaisuuden. Suinner muistuttaa, että ollakseen rasismista vapaa museo, koko prosessin aina taiteen kuratoinnista itse museon tapahtumiin saakka tulisi tuottaa tietoisesti antirasistisesti.\nSara Salmani ymmärtää, että omien virheiden myöntäminen voi olla vaikeaa. Samalla se on kuitenkin oleellista, jotta tilalle voi tulla jotakin uutta.\n”Rasismi on epämukava sana. Eihän kukaan halua olla rasisti. Mutta se on se vuosisatojen historian muokkaama rakenne, mihin me tänä päivänä synnytään eikä välttämättä aina olla tietoisia näistä rakenteista.”\nRakenteiden heijastumisen museoihin voi nähdä keräämällä ja tarkastelemalla dataa.\n”Suurin apu organisaatioille on datan kerääminen ja mittaaminen. Kun meillä on dataa, pystymme määrittelemään lähtötilanteen ja sanomaan esimerkiksi, kuinka paljon monimuotoisuutta on ja kuinka esimerkiksi näyttelyitä on kuratoitu. Kenen teoksia näyttelyissä nähdään?, Salmani sanoo.\nMonimuotoisuuden asiantuntija rohkaisee museoita kertomaan rehellisesti tilanteestaan.\n”On hyvä, että mikä tahansa instituutio voi kertoa tämänhetkisen tilanteensa avoimesti ja sanoa, mitä haluaisivat saavuttaa. Silloin tulee ilmaistuksi se, että matka tulee olemaan pitkä, mutta että siihen ollaan valmiita.”\nKoska museotoiminnassa on vakiintuneita tapoja toimia ja oma kielensä puhua, niiden muuttaminen on hankalaa. Salmani muistuttaa, ettei yhdellä koulutuksella tai projektilla päästä pitkälle. Pitkäjänteisellä työskentelyllä sen sijaan asiat muuttuvat.\nMuseolla on tahtoa ja keinoja\nVielä on matkaa siihen, että museon kynnys olisi yhtä matala kaikille.\n”Museoissa on herätty siihen, että asialle haluttaisiin tehdä jotain. Mutta vielä puhutaan siitä, mitä ollaan valmiita tekemään asian puolesta”, Sara Salmani kuvailee museoiden tilannetta.\nSuomen kansallismuseon näyttelyamanuessi Mitro Kaurinkoski näkee, että museokentällä löytyy keinoja kaikille tasa-arvoisen museotoiminnan tekemiseen. Keinot tulisi kuitenkin ottaa käyttöön entistä hanakammin.\n”Ei tämä kysymys tai keskustelunaiheena ole uusi. Tuntuu, että tämän tyyppiset arvot otetaan museoissa itsestään selvänä. Se on sisäänkirjoitettua ja sen soisi näkyvän myös käytännössä”, Kaurinkoski sanoo. Hän painottaa herkkyyttä kulttuureja koskevassa keskustelussa.\nKaurinkoskea on ollut mukana Inkeriläiset – unohdetut suomalaiset -näyttelyn tekemisessä, jonka ideoi ja käsikirjoitti Suomen kansallismuseolle Lea Pakkanen ja Santeri Pakkanen.\nAnita Lindgreniin näyttely teki vaikutuksen.\n”Olin tietysti kuullut inkerinsuomalaisista, mutta näyttelyssä huomasin, miten vähän heistä todella tiesin. Koko maailma aukeni minulle ja olin siitä hyvin liikuttunut. Ajattelin myös että oma yhteisöni tarvitsisi myös tällaisen. Sellaiseen näyttelyyn voisi ihmiset tulla kokemaan samanlaisen ymmärtämisen”, Lindgren kertoo.\nMiltä monimuotoinen, erilaiset kulttuurit huomioon ottava museotyö voi olla? Yksi huomioitava asia on museoiden käyttämä kieli.\n”Muokkaan aina opastusten käsikirjoitusten kielen ryhmälle sopivaksi. Museollakin on tavallaan oma kielensä, joka ei kaikille avaudu. Opastus tulisi tehdä kielellä, jota juuri se yleisö puhuu", Lindgren perustelee.\nMyös Caroline Suinner nostaa hyväksi esimeriksi Amos Rexissä toteutetut opastukset, joissa opas puhui sujuvasti sekaisin useampaa eri kieltä. Se on arkipäivää monille suomalaisille.\nKenelle museon ovi on auki?\nOn selvää, että museo ei tänä päivänä houkuttele kaikkia.\n”Olen puhunut useampien museoiden kanssa ja kieltämättä on haastavaa saada sitoudutettua erilaisia kävijöitä. Ei olla pystytty huomioimaan niin monimuotoista yleisöä kuin haluttaisi”, Salmani sanoo.\nMutta miten päästä tavoiteltuun, eli monimuotoisempaan ja kulttuurisensitiivisempään museoinstituutioon? Se ei mikään yksinkertainen asia, sillä rasismi on rakenteissa.\n”Rasismin purkaaminen organisaatioissa vaatii aktiivista ja johdonmukaista toimintaa. Rasismi ei ole vain tapahtuma kahden ihmisen välillä, vaan se on rakenteissa: kaikilla ei ole samat etuoikeudet, kaikilla ei ole samat mahdollisuudet tai joku jätetään ulkopuolelle”, Salmani muistuttaa.\nAnita Lindgren asetti museotyössään aloittaessa tavoitteekseen rakentaa museoiden näyttelyihin ja toimintaan yhtymäkohtia, paikkoja joista romani-yleisö tunnistaisi itsensä. Niitä ei tällä hetkellä juurikaan ole.\nTällä hetkellä Lindgren työskentelee romaneista otettujen valokuvien tallentamisen parissa. Projekti on vaativa, sillä romanikulttuurissa valokuvien eteenpäin antamista vältetään, sillä niihin on tallentunut edesmenneiden ihmisten muistot ja ovat näin arvokkaita.\nLindgren on aloittanut projektin kotikonnuiltaan, Kuusamosta.\n”Museo on mahdollistanut tämän, se on avannut oven. Minä haluan avata sen raollaan olevan oven selkosen selälleen."\nAloita näistä, kun haluat rakentaa tasa-arvoisempaa museotyötä\n1. Tunnista ja tunnusta rasismi sekä rasistiset rakenteet\nAsenteita, ennakkoluuloja ja totutun toistamista – nämä pitävät rasistisia rakenteita yllä. Miksi Suomen historiaa esitetään museoissa kuten sitä esitetään?\nCaroline Suinner sanoo, ettei museo voi olla antirasistinen ollessa osa vähemmistöjä syrjivää yhteiskuntaa. Omia asenteita voi muuttaa, kunhan ne ensin tunnistaa.\nKuinka monen valkoisen taiteilijan teos on ollut esillä museossanne? Kuinka moni työntekijöistänne on valkoisia, entä äidinkieleltään suomenkielisiä? Kuinka monen näyttelynne tekijät edustavat eri vähemmistöryhmiä?\nSara Salmani muistuttaa, että tilastoimalla syrjintä tulee näkyväksi. On helppo myös alkaa tehdä vääristymää korjaavia liikkeitä, kun voidaan sanoa tietty numeraalinen tavoite, jota kohti pyrkiä.\n3. Tee työssäsi valintoja aktiivisesti\nJokainen tekee työssään valintoja toisensa perään. Mutta miten ne syntyvät? Miten on päätetty se, millä kielillä museo-opastuksia tehdään? Miten päädyttiin kertomaan juuri nämä tarinat näyttelyssä?\nMitro Kaurinkoski rohkaisee punnitsemaan omia valintojaan, jotta voi aktiivisesti pyrkiä tekemään moninaisuutta lisääviä valintoja työssään.\n4. Kohdenna museon ohjelmaa eri yleisöille\nKenelle puhut, kenelle rakennat museon ohjelmistoa? Tunne yleisösi ja puhu heidän kielellä.\nAnita Lindgren haluaa työssään madaltaa kynnystä harkitsemalla miten näyttelyä esitellään ja museon tapahtuma rakennetaan. Huomioimalla yleisön kulttuuri, jokainen on tervetullut museoon.\n5. Kyseenalaista oletko oikea henkilö tehtävääsi\nTämänkin artikkelin kirjoitti valkoinen toimittaja. Miksi?\nVoisin perustella kirjoittavani tätä artikkelia siksi, että haluan olla tekemässä oman osuuteni, ettei rasismikeskustelu hiljene vaan rakenteet muuttuisivat. Mutta veinkö artikkelin verran tilaa joltakin muulta kirjoittajalta, koska minun on valkoisena helpompi saada juttuideani toteutukseen Suomessa?\nMeri Parkkinen (4.1.2021 10:26:17)\nKiitos Museoihminen kommentistasi ja keskustelun jatkamisesta!\nMeri Parkkinen (4.1.2021 10:24:17)\nKiitos kommentistasi \_"se taustatyö...\_". Tämä artikkeli käsittelee museotoimintaa sekä rasismia ja työtä rasismia vastaan museoympäristössä. Sen vuoksi tässä ei käsitellä mainitsemiasi mellakoita vaan keskitytään aiheeseen museoympäristössä.\nkaksinaismoraali (20.12.2020 14:37:25)\nTuossa museoihmisen postauksessa näkyy hyvin se kaksinaismoraali,jota sekä teoriassa että käytännössä hyödynnetään. Ensin kritisoidaan valkoihoisten esinelahjoituksia ja sitten heti perään vaaditaan valkoihoisten rahoja.\nMuseoihminen (19.12.2020 12:27:45)\nKiitos toimittajalle taustatyöstä ja erinomaisesta artikkelista! Jäin kaipaamaan näkökulmaa taide(museo)maailman ja näyttelytoiminnan ulkopuolelle. Moni museo toimii erilaisella logiikalla kuin taidemuseot, minkä vuoksi vähemmistöryhmien näkökulman mukaan ottaminen ei ole ihan sillä ratkaistu, että heidän teoksiaan otetaan näyttelyihin tai heitä työllistetään museoihin. Ne ovat toki askelia oikeaan suuntaan ja suuri parannus nykytilaan, mutta on paljon syvemmällä museoiden ja niitä lähellä olevan akateemisen maailman (eli tutkimuksen, johon museoiden tieto ja kokoelmapolitiikka perustuu) rakenteissa, miten museo sisäisesti toimii. Yleisötyö ja näkyvät näyttelyt eivät saa olla ainoa paikka museon esitellä monimuotoisuuttaan, vaan muutoksen pitää näkyä kokoelmissa asti, sillä se on pitkäikäisen muistin paikka. On todella vaikeaa lähteä tekemään moniäänistä kokoelmanäyttelyä (mikä on hyvin monien museoiden default-asetelma, sillä näyttelylainoihin, komissioihin, nykydokumentointiin yms. on vain hyvin rajallisesti varaa) jos varastot ovat pullollaan enemmistövalkoisten enemmistövalkoisilta keräämää enemmistövalkoista kulttuuriperintöä. Monet museot kuitenkin saavat kokoelmansa lahjoituksina, jotka tulevat enemmistövalkoisilta ja edustavat heidän kulttuuriaan ja makuaan. Tähän ei yksittäinen vähemmistöä edustava työntekijä voi juurikaan vaikuttaa. Lähes jokaiseen vähemmistöjä edustavaan näyttelyyn / kokoelmakartutushankkeeseen tarvitaankin ulkopuolista rahoitusta, jota on vain todella rajallisesti saatavilla ja vaatii työntekijöiltä paljon lisätyötä (esim. apurahahakujen muodossa) ilman takeita onnistumisesta. Näiden epäkohtien purkamiseen tarvitaan mielestäni moninaisemman rekrytointipolitiikan lisäksi museoiden henkilökunnan koulutusta ja työhön suunnattuja varoja.\nse taustatyö... (18.12.2020 19:33:40)\nUskon tosiaan toimittajan vilpittömyyden. Kuten moni nykyajan toimittaja,hän ei jaksa/osaa/halua tehdä tutkimustyötä näiden ilmiöiden taustoista. Myös minkäänlainen kriittisyys ja asioiden pohtiminen on tässä hyvin näkyvillä. Mistä nämä sitten johtuvat,onkin sitten toinen asia. Se,ettei kyseenalaisteta tämän BLM-liikkeen mellakoissa tapahtuneita väkivallan tekoja ,sivullisten uhkailuja, omaisuuden rikkomisia,autojen ja talojen tuhopolttoja,pienliikkeisiin murtautumisia ja niistä varastamisia yms. Kertoo hyvin näiden museoliiton joidenkin jäsenten suhtautumisesta mm. Ihmisoikeuksiin. Heillehän toki toimittajat,jotka eivät vaivaudu tekemään taustatyötä,ovat tottakai aarre. Hehän levittävät tätä ns.\_"paremman väkivallan\_" ihannointia.\nMeri Parkkinen (17.12.2020 16:34:31)\nHei, Juhani Nilhiä! Artikkelia kirjoittaessa minulla ei ollut tavoitteena minkään ajatuksen \_"pakkosyöttö\_". Käsittelin aihetta asiantuntijahaastettelujen avulla sekä etsien tietoa luotettaviksi arvioimistani lähteistä.\nMeri Parkkinen (17.12.2020 16:26:55)\nKiitos kommentistasi parantamisen varaa! Samaa mieltä: on hienoa, että tätä keskustelua on mahdollista käydä.\nparantamisen varaa (17.12.2020 14:21:21)\nTäytyy sanoa että on erinomaista nähdä tästä aineesta puhuttavan julkisella platformilla. Suomessa aiheesta keskustellaan ihan liian vähän (mikä johtaa heti valtavaan rasistiseen napinaan joka kerta kun se tuodaan esille, koska eihän Suomessa nyt ikinä olla ongelmia, onhan x maassa asiat niin paljon huonommin kuin täällä jne.) ja tämä antaa toivoa edistykselle sen suhteen. Kiitos.\nJuhani Nilhiä (17.12.2020 12:16:23)\nVoisiko joku kyseenalaistaa tämän kaikkialle leviävän vasemmistolaisen poliittisen pakkosyötön?\nARTIKKELI / 17.12.2020\n#artikkeli, #rasismi, #moniäänisyys, #yhdenvertaisuus