malminetsintä- ja kaivoslupa-alue\nsaastuneita kohteita ympäröivät rajoitusalueet\nhaavoittumiselle alttiit alueet\nIlmoitettavien eläintautien rajoittamiseksi ja hävittämiseksi perustetut rajoitusalueet.\nOsa jäsenvaltion alueesta, jonka kyseinen jäsenvaltio on rajannut ilmanlaadun arviointia ja hallintaa varten.\nSuojelualue, jolla on toteutettu suojelutoimenpiteitä kasveille ja kasvituotteille haitallisten organismien alueelle kulkeutumisen ja siellä leviämisen ehkäisemiseksi.\nsäännelty väylä merellä tai suurella sisävesialueella\nMerialueet ja niiden osa-alueet ovat merialueita, jotka on nimetty kansainvälisessä, unionin, kansallisessa tai alueellisessa lainsäädännössä arviointia, hoitoa ja sääntelyä varten.\nMetsävarojen ja metsien toimintojen kestävää hoitoa varten nimetty alue.\n”Vesimuodostuma” on vesistöalueen (vesipiirin) yhtenäinen osa, johon on sovellettava direktiivin 2000/60/EY ympäristötavoitteita. Vesimuodostelmat määritellään maantieteellisten ja hydrologisten piirteiden perusteella. Niihin sisältyvät pintavesi¬muodostumat (joet, järvet, jokisuiden vaihettumisalueet, rannikkovedet) ja pohjavesi¬muodostumat.\nUusiutuvan energian ja jätteen resurssi\nUusiutuvan energian ja jätteen potentiaalinen jatkumo\nTasavirran avulla tehtävä vastus- ja/tai varautuvuusmittaus (IP), jossa mittaukset suoritetaan samanaikaisesti useasta eri pisteestä. Tunnetaan myös kaksiulotteisena maanvastustomografiana.\nPintaan sidottu geofysikaalinen mittaus\nGeofysikaalinen mittaus, jolla kirjataan rekisteröidään lähteiden akustisia vasteita tutkimusalueella tarkoituksena määritellä kolmiulotteisesti seismisten ominaisuuksien jakautuminen maankamarassa.\nKiinteäsiipisestä ilma-aluksesta käsin suoritettu mittaus.\nKokoelma geofysikaalisia kohteita.\nKokoelma piirteitä käytettäväksi geologisessa kartassa, joka kuvaa geologisia yksiköitä, jäsentää geomorfologisia piirteitä jne.\nKolmiulotteisen geologisen spatiaalisen mallin luomiseksi käytettävä kokoelma kohteita.\nJonkin paksuinen erillinen pinta tai erillisistä pinnoista koostuva vyöhyke, joka erottaa toisistaan kaksi kivimassaa ja jota pitkin toinen massa on liukunut toiseen massaan nähden.\nSiirros, jonka kaksi puolta ovat huomattavasti lähestyneet toisiaan siirrokseen nähden kohtisuorassa suunnassa.\nSiirros, jonka kaadevektorin horisontaalikomponentti on yli kymmenkertainen verrattuna kaadeparalleelikomponenttiin ainakin yhdessä siirtymän kartoitetussa sijaintipisteessä.\nSiirros, jonka kaadevektorin kaadeparalleelikomponentti on vähintään kymmenkertainen verrattuna kaadevektorin horisontaalikomponenttiin ainakin yhdessä siirtymän kartoitetussa sijaintipisteessä ja siirros laskee yhtäjaksoisesti samaan suuntaan niin, että kattopuoli on irtautunut jalkapuolesta ylöspäin, vähintään puolet siirtymän kartoitetusta jäljestä.\nSiirrostyyppi, jossa siirtymistä tai irtautumista on tapahtunut pitkin kulkua alkuperäisestä pisteestä lähtien ja jossa vastakkaiseen suuntaan esiintyy vastakkainen siirtyminen.\nSiirros, joka kaade laskee alle 45 asteen kulmassa yli puolet sen tunnetusta pituudesta.\nMikä tahansa ylöspäin kupera, alaspäin kovera poimu.\nPoimu, ylöspäin yleiskupera, jonka ydin sisältää stratigrafisesti vanhemmat kivet.\nGeologisen yksikön tyyppi, joka on tuntematon, määrittelemätön, merkityksetön tai tyyppi, joka ei sisälly sanastoon.\nGeologinen yksikkö, joka määräytyy rajaavien pintojen perusteella. Ei välttämättä stratifioitu.\nGeologinen yksikkö, joka määräytyy fossiilisisällön perusteella.\nGeologinen yksikkö, joka määräytyy sen geofysikaalisten ominaispiirteiden perusteella.\nLitostratigrafinen yksikkö, josta puuttuu primaari stratifikaatio (kerroksellisuus).\nLitotektoninen yksikkö, joka määräytyy paljastumassa havaittavissa olevan deformaatiotyylin tai geologisen ominaisrakenteen perusteella.\npolaari-suusperus-teinen kronostra-tigrafinen yksikkö\nSuhteellisen suuri allas, joka on tulosta aineksen kaivamisesta ja irtomaan siirtämisestä pintakaivostoiminnan yhteydessä.\nYleensä pyöreä tai elliptinen painuma, jonka kokeellisen projektiilin tai tykinammuksen osuma on aiheuttanut maa- tai kalliomateriaaliin.\nRomahtanut vajoama, yleensä suljettu allas, joka on syntynyt pinnanalaisesta kaivamisesta tai tunneloinnista aiheutuneen pinnan vajoamisen suorana seurauksena.\nPysyvästi seisovan, yleensä makean veden sisävesimuodostuma, joka sijaitsee padolla suljetussa Maan pinnan painumassa.\nLuonnollinen geomorfologinen piirre\nGeomorfologiset maisemat ja pinnanmuodostumat, jotka pääsääntöisesti liittyvät konsentroituneeseen veden virtaukseen (kanavavirtaukseen).\nGeomorfologinen piirre, joka on seurausta Maan pinnan kulumisesta osittain tai kokonaan pois ja sen yleisestä alenemisesta tai vähentymisestä luonnollisissa rapautumis- ja eroosioprosesseissa, ja joka saattaa johtaa sedimenttien kulkeutumisprosesseihin.\nGeomorfologiset maisemat ja pinnanmuodostumat, jotka liittyvät tuulipainotteisiin ympäristöihin.\nMaanpinta, joka on muovautunut eroosion, erityisesti juoksevan veden, vaikutuksesta.\nkarstiset ja kemiallisen rapautumisen piirteet\nmerelliset, litoraaliset ja rannikkokosteikko-piirteet\ntektoniset ja rakenteelliset piirteet\nglasiaaliset, glasiofluviaaliset, glasiolakustriset ja glasiomariiniset piirteet\nkaade- ja gravitatiiviset piirteet\nlumi-, periglasiaali- ja ikiroutapiirteet\nPinnanmuodostuma, joka on jäänyt jäljelle hajoamis- tai rapautumisprosessin jälkeen, tai joka on jäänyt jäljelle, kun suurin osa sen substanssista on hävinnyt, esimerkiksi jäännössaareke.\nYleisnimitys maanpinnan elevoituneelle alueelle, joka ulottuu vähintään 30 metrin ja enintään 300 metrin korkeuteen ympäröiviin alankoihin verrattuna ja jolla on yleensä nimellishuippualue suhteessa rajaaviin rinteisiin, selkeäpiirteinen pyöreähkö ulkomuoto ja yleensä yli 15 prosentin rinnekaade.\nPinnanmuodostumakohde, jonka alkuperä, muoto, sijainti tai yleinen luonne perustuu materiaalin poistumiseen eroosio- ja rapautumisprosesseissa (degradaatiossa), jotka ovat tulosta maan pinnan kulumisesta osittain tai kokonaan pois.\nLuonnon dynamiikan tuottaman geomorfologinen piirre.\nVirtausreittien kokonaisuus tai yhdistelmä tietyllä alueella, mukaan luettuina raviinit ja ensimmäisen kertaluvun kanavoidut virtausalueet, korkeamman kertaluvun sivujoet ja päävirtausreitit.\nYleisnimitys maanpinnan elevoituneelle alueelle, joka ulottuu yli 300 metrin korkeuteen ympäröiviin alankoihin verrattuna ja jolla on yleensä nimellishuippualue suhteessa rajaaviin rinteisiin; yleensä jyrkät sivut (yli 25 prosentin kaade); kalliopintaa voi olla huomattavassa määrin näkyvissä.\nLuonnollinen hydrogeologinen kohde\nMikä tahansa luonnollinen paikka, jossa pohjavesi kulkeutuu maan pinnalle. Lähde on siis kohta, jossa akviferin pinta kohtaa maan pinnan.\nMäärittelemätön paikka, jossa pohjavesi kohtaa pinnan.\nRakennettu hydrogeologinen kohde\nKaivo, jota käytetään ennallistamishankkeissa akviferin pilaantuneisuuden vähentämiseksi.\nHavainnointitarkoituksiin käytetty kaivo.\nPohjavedenotto akviferistä erilaisiin tarkoituksiin (kotitalouskäyttö, teollisuuskäyttö, vesihuoltojärjestelmän ottovesi ja muut tarkoitukset).\nMaan pinnan alle kohdistuva tutkimus, jossa etsitään fossiilisia energiaresursseja ja suunnitellaan niiden talteenottoa.\nEnnallistaminen yleensä. Pilaavien aineiden tai kontaminanttien poistaminen pohjavedestä, maannoksista ja kalliomuodostumista.\nYksi ennallistamismenetelmä. Maannoksen puhdistaminen paikan päällä käyttäen lämpöä ja höyryä.\nMaanalaisten geofysikaalisten ominaisuuksien tutkimus.\nSeismisten tutkimusten yhteydessä räjähdysaineita ladataan räjäytysreikiin.\nPulppuava räjäytysreikä on seismisiin tarkoituksiin porattu reikä, joka on osunut maanalaiseen vesilähteeseen, jonka paine riittää aiheuttamaan reiän ”ylitulvimisen”.\nGeologisen muodostuman ja/tai huokosnesteiden kemiallisten ominaisuuksien tutkimus.\nGeotekniset selvitykset, joilla hankitaan tietoa maa- ja kallioperän fysikaalisista ja mekaanisista ominaisuuksista kaavailtujen rakenteiden maanrakennustöiden ja perustustöiden suunnittelua varten sekä maanalaisten olosuhteiden maanrakennustöille ja rakenteille aiheuttamien vaurioiden korjaamiseksi.\nTutkimus, joka koskee pohjaveden virtausta, pohjaveden kemiallisia ominaisuuksia ja hiukkasten, liuenneiden aineiden ja energian kulkeutumista sekä pohjavesivarojen kestävän käytön hallinnointia.\nToiminta, jossa tutkitaan maanalaisten kerrostumien kykyä varastoida erilaisia materiaaleja.\nraaka-aineiden etsintä ja hyödyntä-minen\nEi-malmikaivannaisten etsintä ja kaivaussuunnittelu pääasiassa rakennustarkoituksiin ja rakennuskiviä, sementtiä ja keraamista tai lasiteollisuutta varten.\nGeotermisiin energiavarantoihin ja geotermisten lämpöpumppujen suunnitteluun liittyvä etsintä.\nTodetun hiilivetykertymän ominaispiirteiden arviointi.\nMaaöljyn ja/tai -kaasun tuotanto.\nmineraalien etsintä ja talteenotto\nTutkimus, jossa karakterisoidaan maannostyyppejä.\npohjaveden tason seuranta\nTunnettujen pilaantuneiden kohteiden seuranta.\nPohjaveden pinnan tason alentaminen, jotta se ei joutuisi kosketuksiin pilaantuneiden kohteiden kanssa.\nKaivorakennelma vedentuotantoon hätätilanteissa.\nPohjaveden luontainen tila ei ole tiedossa.\nPohjaveden määrä tai laatu riippuu pääasiassa luonnontekijöistä, mutta ihmisen toiminta on vaikuttanut siihen jonkin verran.\nPohjaveden määrä tai laatu riippuu ainoastaan luonnontekijöistä.\nSedimenttisten tai vulkaanisten muodostelmien tai tektonisesti kulkeutuneiden kiviyksiköiden alla oleva kiinteän kallion pinta.\nYleensä kiinteä kallion yläpinta, joka voi joko olla näkyvillä topografisella pinnalla tai muiden konsolidoitumattomien kerrostumien peitossa.\nMerialue, jonka leveys on enintään 12 meripeninkulmaa mitattuna Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen mukaisesti määritellyistä perusviivoista.\nSeisova vesi tai vakavesi\nVesireitti tai uoma\nPato tai ylisyöksyrakenne\nKorkeussijaintipisteobjekti, joka ei vastaa tämän koodiluettelon minkään muun arvon kuvausta.\nMaanpinnan tai vesimuodostuman pohjan korkein piste.\nYmpäröivistä korkeuksista estimoitu tai interpoloitu täydentävä pistekorkeus alueilla, joilla on vähän korkeuskäyriä tai muuta korkeusinformaatiota.\nPiste, joka edustaa maanpinnan tai vesimuodostuman pohjapinnan maaston osaa, ja joka on korkeussijainniltaan matalampi kuin sitä ympäröivät pisteet.\nTaiteviiva, joka kuvaa korkeussijaintipinnan taittumista suurimman kallistuksen suuntaan.\nTaiteviiva, joka kuvaa joukkoa vierekkäisiä pisteitä, joissa maaston kaltevuus muuttuu äkillisesti.\nTaiteviiva, joka kuvaa sellaisen maastopinnan alareunaa, jolla kaltevuus on vakio, yleensä välillä 2°-40°.\nTaiteviiva, joka kuvaa sellaisen maastopinnan yläreunaa, jolla kaltevuus on vakio, yleensä välillä 2°-40°.\ntasaisen alueen reuna\nKiitotien keskilinjan piste\nKieltoalue. Valtion maa-alueiden tai aluevesien yläpuolella oleva mitoiltaan määritelty ilmatila, jolla on kiellettyä lentää ilma-aluksella.\nLähestymisalue. Tavallisesti ATS-reittien yhtymäkohtaan perustettu lennonjohtoalue yhden tai useamman tärkeän lentopaikan läheisyydessä. Käytetään pääasiassa Euroopassa ”ilmatilan joustava käyttö” käsitteen mukaisesti.\nLähialue. Valvottu ilmatila, joka ulottuu ylöspäin maanpinnalta tiettyyn ylärajaan asti.\nLennonjohtoalue. Tietystä rajasta maanpinnan yläpuolella ylöspäin ulottuva valvottu alue.\nLentokentän liikennealue. Mitoiltaan määritelty ilmatila lentokentän ympärillä lentokentän liikenteen turvaamista varten.\nLentotiedotusalue. Mitoiltaan määritelty ilmatila, jonka sisällä lentotiedotuspalvelua ja hälytyspalvelua tarjotaan. Voidaan käyttää, jos palvelua esimerkiksi tarjoaa useampi kuin yksi yksikkö.\nRajoitusalue. Valtion maa-alueiden tai aluevesien yläpuolella oleva mitoiltaan määritelty ilmatila, jolla ilma-aluksella lentäminen on rajoitettua tietyin määritellyin edellytyksin.\nVaara-alue. Mitoiltaan määritelty ilmatila, jolla saattaa ajoittain esiintyä ilma-aluksen lentoa vaarantavaa toimintaa.\nYlempi lentotiedotusalue (UIR). Mitoiltaan määritelty ylempi ilmatila, jonka sisällä lentotiedotuspalvelu ja hälytyspalvelu annetaan. Jokainen valtio määrittelee itse ylemmän ilmatilan.\nRaiteen alle jäävä alue\nKelluva merenkulun turvalaite\nKiinteä merenkulun turvalaite\nHavaitun luonnonilmiön jatkumo\nToteutuneen maankäytön hila\nVektorimuotoisen toteutuneen maankäytön kohde\nMaannoksen johdettu (laskennallinen) objekti\nPoraaminen pinnan alle ja maa- tai kivimateriaalin poistaminen käyttämällä esimerkiksi onttoa putkenmuotoista työkalua profiilikuvausten, näytteenoton ja/tai kenttätestien suorittamiseksi.\nMaannoksen kaivaus tai muu avaaminen siten, että voidaan suorittaa profiilikuvauksia, näytteenottoa ja/tai kenttätestejä.\nMaannosteemaa kuvaava jatkumo\nMaannosprofiilin alue, joka koostuu saman ei-pedogeenisen prosessin, kuten sedimentaation, tuottamasta materiaalista, joka voi olla epäyhtenäistä suhteessa mahdollisiin vierekkäisiin ylä- tai alapuolisiin alueisiin.\nMateriaali, jolla tiedetään olevan keinotekoinen (ihmiseen liittyvä) alkuperä; ei riittävästi tietoa tarkempaa luokittelua varten.\nKonsolidoitumaton materiaali, jolla tiedetään olevan keinotekoinen (ihmiseen liittyvä) alkuperä.\nKonsolidoitunut materiaali, jolla tiedetään olevan keinotekoinen (ihmiseen liittyvä) alkuperä.\nKarkearakeinen materiaali, joka koostuu särmikkäistä rikkoutuneista kivikappaleista; kivikappaleilla on tyypillisesti terävät reunat ja hioutumattomat kulmat.\nKonsolidoitumistilaltaan tarkemmin tuntematon materiaali, joka on muodostunut olemassa olleiden materiaalien geologisen modifikaation myötä magmaattisten ja sedimentaaristen prosessien ulkopuolella.\nMateriaali, jossa on piirteitä, kuten mikroskooppisia tasasuuntaisia deformaatiopiirteitä rakeissa tai piestekartioissa, jotka viittaavat sokkimetamorfoosiin ja jotka on tulkittu tulokseksi maapallon ulkopuolisen meteoriitin törmäyksestä. Sisältää breksiat ja sulakivet.\npintaympä-ristössä muodostu-nut materiaali\nluonnolli-nen konsolidoi-tumaton materiaali\nMagmamateriaali, jossa on 45-52 prosenttia SiO2:ta.\nMagmamateriaali, jossa on yli 63 prosenttia SiO2:ta.\nMagmamateriaali, jossa on 52-63 prosenttia SiO2:ta.\nSedimenttimateriaali, joka koostuu vähintään 50 prosenttisesti piipitoisesta mineraalimateriaalista, joka on kasautunut suoraan kemiallisten tai biologisten prosessien seurauksena kasautumispinnalle, tai partikkeleina, jotka ovat muodostuneet kemiallisissa tai biologisissa prosesseissa sedimentaatioaltaassa.\nSedimenttimateriaali, jonka primaarikomponenteista ja/tai uudelleenkiteytyneistä komponenteista vähintään 50 prosenttia koostuu sedimentaatioaltaan sisältä lähtöisin olevasta yhdestä (tai useammasta) karbonaattimineraalista (kalsiitti, aragoniitti ja dolomiitti).\nSedimenttimateriaali, josta vähintään 50 prosenttia on materiaalia, joka on syntynyt epäorgaanisissa prosesseissa sedimentaatioaltaassa. Sisältää epäorgaaniset piipitoiset, karbonaattipitoiset, evaporiittipitoiset, rautarikkaat ja fosfaattiset sedimenttiluokat.\nSedimenttimateriaali, jonka primaarisedimenttimateriaalista vähintään 50 prosenttia on orgaanista hiiltä.\nAlueellinen tutkimus poikkeamien (geokemiallisten, geofysikaalisten, mineralogisten) havaitsemiseksi ja esiintymien löytämiseksi.\nKemiallisten alkuaineiden normaalista poikkeavien pitoisuuksien havaitseminen pintavesissä, maaperässä tai organismeissa; suoritetaan yleensä laite-, pistokoe- tai nopeilla tekniikoilla, joita voidaan käyttää maastossa.\nEtsintä kädessä pidettävällä huuhdontavälineellä, joka on tavallisesti vadin tai matalan kartion muotoinen ja jonka pohjalle maaperän tai pohjasedimentin tiheimmät jakeet kertyvät.\nilmasta suoritettava geofysikaalinen tutkimus\nkivinäytteiden etsintä ja geologinen kartoitus\nTämä on arvioinnin viimeinen vaihe, jonka perusteella tehdään lopullinen päätös kaivoksen avaamisesta.\nTodennäköisyysteoriaan perustuva tekniikka, jota käytetään sellaisten aluekohtaisten muuttujien laskennassa, joiden arvo riippuu niiden sijainnista avaruudessa, kuten esiintymän metallipitoisuus.\nsystemaattinen kartoittava syväkairaus\ntoteuttavuus-tutkimus ja raportti\nPinnanalainen etsintä halvoilla tekniikoilla (kaivannot, ainetta rikkova kairaus jne.) varantojen arvioimiseksi.\nSylinterimäisen reiän kairaaminen erityisellä työkalulla kivinäytteen ottamiseksi taikka fyysisen mittauksen tai geologisen havainnon tekemiseksi. Määrittää laajemmin myös kairausreiän sen tarkoituksesta riippumatta. Tässä tapauksessa kairaus tehdään kierrekairalla eli kieräruuvilla, joka ajetaan maaperään kiertoliikkeen avulla.\nMatala kaivanto, josta voidaan ottaa näyte ja tehdä geologinen havainto.\nKaiken saatavilla olevan geologisen tiedon kokoaminen ja yhdistäminen mahdollisimman tarkan mallin laatimiseksi mineraalivarannosta.\nlikimääräinen laskelma varannon suuruudesta\nSylinterimäisen reiän kairaaminen erityisellä työkalulla kivinäytteen ottamiseksi taikka fyysisen mittauksen tai geologisen havainnon tekemiseksi. Määrittää laajemmin myös kairausreiän sen tarkoituksesta riippumatta. Reikiä kairataan syväkairauksella. Tässä tekniikassa otetaan talteen häiriintymättömiä kivisylintereitä, ja sen avulla voidaan varmentaa tärykairauksella saadut tulokset tai tarkentaa niitä.\nVarannon arviointi tärykairausta käyttäen, joskus harvassa ruudustossa. Tämän vaiheen tarkoituksena on rajata (edelleen karkeasti) malmion laajuus. Kairausten lokikirjaus, näytteenotto mineralisoitumista esiintymän erityispiirteiden ja malmin fyysisten ominaisuuksien ymmärtämiseksi ja lopulta ensimmäinen (edelleen alustava) laskelma varannon suuruudesta.\nTarkka pintatutkimus poikkeamien rajaamiseksi ja esiintymien kuvaamiseksi niiden tarkassa geologisessa kontekstissa.\nKiinnostavan alueen (alueiden) yksityiskohtainen geologinen kartoitus.\ntarkka raskasmineraali-näytteiden kerääminen\ntarkka geofysikaalinen tutkimus\ntarkka geokemiallinen tutkimus\nKaivos ei ole toiminnassa.\nVanha kaivos, jota on hyödynnetty ennen vuotta 1900.\nKaivosta huolletaan ja pidetään yllä.\nKaivos on hylätty.\nVirtaavan veden liikkeen muodostama upamalmin alluviaali, kuten joenuoma tai alluviaalikeila; myös arvokkaan mineraalin, kuten kullan tai timanttien, alluviaali, joka liittyy alluviaaliseen upamalmiin.\nKattaa sekä avolouhoksessa tapahtuvan että maanalaisen kaivostoiminnan.\nKattamaton louhos (myös avokaivos), jossa louhitaan metallimalmeja ja/tai mineraalisia raaka-aineita.\nRaskaiden mineraalien, kuten kullan tai kassiteriitin, rikastaminen huuhtomalla konsolodoitumatonta materiaalia huuhdontakourujen läpi; kouruissa olevat esteet erottavat raskaammat mineraalit kourun pohjalle.\nVaakasuuntainen kulkutie maan pinnalta kaivokseen.\nPystysuuntainen tai kalteva louhostila, jonka kautta kaivosta käytetään.\nLaskusuunnassa kaivettu kulkutie tai kaivostunneli maan pinnalta kaivokseen.\nKohteen alueellinen tietosisältö\nMineraalivarojen mukaan luokitellut geologiset alueet.\nMikä tahansa kallioperästä tai pintamaasta löytyvä malmi tai taloudellinen mineraali minä tahansa pitoisuutena.\nSeutu tai alue, jossa on tai jolle on luonteenomaista tietyt mineraalivarat.\nOsittain maan alla olevan rakennelma, joka on tarkoitettu armeijan käyttöön tai jota armeija käyttää joko johto- ja valvontakeskuksena tai joukkojen leiriytymiseen.\nKristillinen jumalanpalveluspaikka, yleensä kirkkoa pienempi.\nUsein pääasiallisesti läpinäkyvästä materiaalista (esim. lasista) valmistettu rakennus, jossa lämpötilaa ja kosteutta voidaan säädellä kasvien kasvattamista ja/tai suojaamista varten.\nKatto, joka antaa suojan sen alla oleville esineille. Katokset voivat olla vapaasti seisovia rakenteita, joihin on kiinnitetty päällys, tai ne voivat olla rakennuksen ulkoseinämään kiinnitettyjä tai ripustettuja.\nRakennus tai rakenne, jonka päätarkoituksena on palvella kristillisen yhteisön uskonnollisia menoja.\nSuuri koristeellinen tai linnoitettu rakennus, joka on yleensä rakennettu yksityisasunnoksi tai turvallisuustarkoituksiin.\nTorni, joka on suunniteltu säteilemään valoa lamppu- ja linssijärjestelmän avulla.\nRakennus tai rakenne, jonka päätarkoituksena on palvella islamilaisen yhteisön uskonnollisia menoja.\nSuurikokoinen, yleensä sylinterinmuotoinen varastorakennus, jota käytetään irtomateriaalin varastointiin.\nUrheiluun, konsertteihin tai muihin tapahtumiin käytettävä paikka, joka muodostuu kentästä tai näyttämöstä, jota ympäröi kokonaan tai osittain rakenne, jossa katsojat voivat seistä tai istua ja seurata tapahtumaa.\nYmpäristöterveyteen liittyvien vaikuttavien tekijöiden tilastoaineisto\nYmpäristöterveyteen liittyvien vaikuttavien tekijöiden raportointitapa\nHallinnolliset Ja Yhteiskunnalliset Julkisen Tahon Palvelut\nJulkishallinnon toimistot (ei eritelty tarkemmin).\nErityishallinnon toimistot, joita ei voida sisällyttää seuraaviin: sosiaalipalvelut, koulutus, terveydenhuolto,\nKoulutusasioihin liittyvät palvelut. Näihin palveluihin sisältyvät myös sotilaskoulut ja oppilaitokset, joiden opetusohjelma vastaa siviilioppilaitosten opetusohjelmaa, sekä poliisiopistot, jotka poliisikoulutuksen lisäksi tarjoavat yleissivistävää koulutusta.\nISCED-2011-luokituksen (kansainvälinen koulutusluokitus, vuoden 2011 laitos) tason 1 mukaiseen alemman perusasteen koulutukseen liittyvät palvelut.\nISCED-2011-luokituksen (kansainvälinen koulutusluokitus, vuoden 2011 laitos) tason 6 mukaiseen alempaan korkeakoulututkintoon johtavaan koulutukseen liittyvät palvelut.\nkeskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta\nKoulutuksen tukipalvelut, jotka liittyvät pääasiassa opiskelijoiden kuljetukseen, ruokailuun, asumiseen, terveyden- ja hammashoitoon ja vastaaviin tukipalveluihin koulutuksen tasosta riippumatta.\nPalvelut, jotka liittyvät muualla ISCED-2011-luokituksessa (kansainvälinen koulutusluokitus, vuoden 2011 laitos) luokittelemattomaan koulutukseen, johon viitataan ISCED-2011-luokituksen tasona 9.\nSosiaalihuoltoon liittyvät palvelut.\nEri henkilöryhmien tilapäisenä tai pysyvänä asuntona toimivaan asuntoon, asuntolaan, laitokseen tai tiloihin liittyvät palvelut.\nLaitokset ja palvelut, jotka tarjoavat luontoisetuuksia ja/tai neuvontaa sitä tarvitseville, kuten työttömille, sosiaalisesti huono-osaisille, onnettomuuden uhreille, väkivallan ja väärinkäytön uhreille, itsemurhaa aikoville jne.\nLääkärien, hammaslääkärien ja avustavan sairaanhoitohenkilöstön avohoitopotilaille tuottamat sairaanhoito-, hammashoito- ja avustavat hoitopalvelut. Palvelut voidaan tuottaa kotona, yksityis- tai ryhmävastaanotolla, neuvolassa, hammashoitolassa, sairaalojen avohoito-osastolla ja muissa vastaavissa paikoissa. Avohoitopalveluihin kuuluvat lääkärien, hammaslääkärien ja avustavan sairaanhoitohenkilöstön suoraan avohoitopotilaille toimittamat lääkkeet, proteesit, hoitolaitteet ja varusteet sekä muut terveydenhoitoon liittyvät tuotteet.\nTerveyskeskusten ja yleislääkärien tarjoamat perusterveydenhuollon palvelut.\nSeuraaviin liittyvät palvelut: yksityishenkilöiden tai kotitalouksien reseptillä tai ilman reseptiä apteekeista tai hoitolaitteiden myyjiltä hankkimat lääkkeet, proteesit, hoitolaitteet ja varusteet sekä muut terveydenhoitoon liittyvät tuotteet. Ne on tarkoitettu kulutettaviksi tai käytettäviksi terveydenhoitolaitoksen ulkopuolella.\nTämä luokka käsittää laitokset, jotka huolehtivat ensisijaisesti analyysi- tai diagnoosipalveluista, kuten ruumiinnesteiden analyysista ja diagnostisesta kuvantamisesta, ja tarjoavat näitä palveluja yleensä terveydenhuoltoalan ammattilaisille tai potilaalle terveydenhuoltoalan ammattilaisen lähetteestä.\nSairaalapalvelut, jotka rajoittuvat tiettyyn lääketieteen osa-alueeseen.\nVuodeosastopalvelut leikkauksesta tai vaikeasta sairaudesta tai muusta vastaavankaltaisesta tilasta toipumassa oleville potilaille, jotka tarvitsevat seurantaa, lääkehoitoa, fysioterapiaa ja kuntoutusta toimintakyvyn palauttamiseksi tai levon puutteen korjaamiseksi.\nYleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen liittyvät palvelut.\nNäkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan sijoitettu ensiaputarvike tai sarja, joita kuka tahansa sitä tarvitseva voi käyttää.\nKioskissa tai pylväässä oleva puhelin, jota autoilijat voivat käyttää hätätilanteessa.\nRannikolla sijaitsevat palvelut, jotka tarjoavat rakennuksia, ankkurialueita tai laitureita meripelastusryhmien ja varusteiden ja alusten ja muiden merialusten käyttöön\nYleensä kaupunkialueiden ulkopuolella sijaitseva paikka, johon pystytetään telttoja tai yksinkertaisia rakennuksia (majoja) sotavoimien suojaksi, väliaikaiseksi asunnoksi tai kouluttamista varten.\nUsein sähköisesti toimiva kiinteä laite, joka tuottaa läpituntevan äänen yleisön varoittamiseksi.\npalonhavainnointi- ja seurantapaikka\nPalomiesten, varusteiden ja autojen tukiasemaan liittyvät palvelut.\nYleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen liittyvän hallinnon toimistot.\nÖljy-, Kaasu- Ja Kemikaaliverkot\nÖljy-, kaasu- ja kemikaaliputki\nYleishyödyllisille Palveluille Yhteiset Verkkoelementit\nÖljy, kaasu- tai kemikaaliverkot.\nKuvaus yleishyödyllisen verkon tyypistä, jossa yleishyödyllinen palvelu toimitetaan pääasiassa paikallisena jakeluna (esim. sähkön paikallisjakeluna) suoraan asiakkaille.\nKuvaus yleishyödyllisen verkon tyypistä, jossa yleishyödyllinen palvelu toimitetaan keruuna (esim. yleishyödylliset viemäriverkot ja jäteveden keruu asiakkailta).\nKuvaus yleishyödyllisen verko tyypistä, jossa yleishyödyllinen palvelu toimitetaan suuren liikenneverkon kautta (esim. öljy-, kaasu- ja kemikaalituotteiden pitän matkan kuljetus).\nYmpäristön tilan seurantaverkko\nYmpäristön tilan seurantatoiminto


Levi - Lapland Hotels\nLEVI ON MODERNI LAPINKYLÄ\nLevillä ei taatusti tule tylsää. Tämän kansainvälisen hiihtokeskuksen monipuoliset palvelut ovat kätesi ulottuvilla, ja vauhdikkaassa, rennossa tunnelmassa on helppo vaihtaa vapaalle. Tunturikylän syke alkaa aamusta rauhallisena ja lyö illalla jo tanssimusiikin tahtiin. Ohjelmakaan ei lopu kesken, siitä pitää huolen World Cup -statuksen omaava hiihtokeskus.\nLapin supertunturissa riittää puuhaa myös lumettomaan aikaan. Gondolialueella on runsaasti tekemistä lapsiperheille, Seikkailupuisto haastaa heittäytymään, Bike Parkista löydät haasteita, jos olet maastopyöräilyn ystävä. Levin golfkenttää pääset kiertämään keskikesällä vaikka keskellä yötä. Seikkailu kutsuu myös Levi Adventure Park -seikkailupuistossa, joka tarjoaa elämyksiä kaiken ikäisille. Tunturimetsästä, Gondolin läheltä löytyvässä puistossa pääset testaamaan tasapainoasi, keskittymistäsi, koordinaatiotasi sekä voimiasi.\nNäe ainakin nämä\nYksi tapa tutustua Lappiin eri vuoden aikoina on vierailla lappilaista taidetta esittelevissä gallerioissa. Luonnon monimuotoisuus ja koko elämänpiiri löytyvät ikuistettuina maalauksiin vuosikymmenien ajalta.\nPoikkea erämaa-ateljeessa. Tunnetun lappilaismaalarin, Reidar Särestöniemen (1925–1981), taiteilijakoti Kittilän Kaukosessa on erämaa-ateljee ja todellinen taidegalleria museopuoteineen. Kittilän Kaukosessa on aidossa ympäristössä 500 taideteoksen kokoelma: öljyväritöitä, pastelleja, akvarelleja, puupiirroksia ja metalligrafiikkaa, sekä mielenkiintoisena lisänä piirroksia ja luonnoksia. Teema vaihtuu pari kertaa vuodessa.\nAteljeevieraaksi Raekallion galleriaan. Kittiläläisen Reijo Raekallion kynästä ja siveltimestä on lähes 2000 huikeaa, elämänmakuista öljy-, vesiväri- ja grafiikkateosta. Galleria ja ateljee pakottavat poikkeamaan autioituneessa Pöntsön kylässä, 18 kilometriä Leviltä Muonioon päin. Tuottelias isäntä pitää huolen siitä, että näyttely uusiutuu koko ajan.\nPäivittäin avoinna oleva Marian kappeli tunturikylässä tarjoaa puitteet niin hiljentymiselle kuin erilaisille konserteillekin.\nNäkemistä ja kokemista:\nSirpa Alalääkkölän taidetta\nLomaile modernissa Lapinkylässä\nUudistunut Lapland Hotel Sirkantähti sijaitsee keskeisellä paikalla Levin tunturikylässä, lähellä rinteitä, kiinnostavia tapahtumia ja aktiviteetteja. Marraskuussa 2012 uuteen kauteen avattu perinteinen tunturihotellimme vastaanottaa vieraansa aivan uusin ilmein. Monipuolisesta majoitustarjonnasta on renovoitu kaikki 70 saunallista hotellihuonettamme.\nPieni hemmotteluhetki lomalla on aina sallittua; kodikas huone, oma sauna, pehmoinen kylpytakki tossuineen sekä maukkaat Lapin marjoista valmistetut tuotteet tähdittävät lomatunnelmaan.\nLevin perinteinen Ruskamaraton kokoaa syyskuun ensimmäisenä viikonloppuna tunturiin noin 2500 juoksijaa. Hotellimme sijaitsee ihanteellisella paikalla keskellä Levin tunturikylää – meillä asut tapahtumien keskipisteessä, kaikissa huoneissa on oma sauna.\nLue lisää tapahtumasta: www.ruskamaraton.com\nLevillä ei taatusti tule tylsää. Tämän kansainvälisen aktiivikeskuksen monipuoliset palvelut ovat kätesi ulottuvilla, ja vauhdikkaassa, rennossa tunnelmassa on helppo vaihtaa vapaalle. Lapin supertunturissa riittää puuhaa myös silloin, kun ulkona keli ei houkuttele.\nKesällä Levin lumoavat tunturimaisemat kutsuvat koko perheen nauttimaan luonnosta, pienistä seikkailuista ja erilaisista tapahtumista ja ennen kaikkea rentoutumaan.


”Me Nestléllä teemme koko ajan enemmän töitä sen eteen, että saamme kasvihuonekaasupäästömme nollaan vuoteen 2050 mennessä ja että edistämme YK:n kestävän kehityksen ohjelman tavoitteita. Olemme ylpeitä Global Compact LEAD -tunnustuksesta, joka kertoo siitä, että olemme yksi johtavista yrityksistä taistelussa ilmastonmuutosta vastaan”, Nestlén operatiivinen johtaja Magdi Batato kommentoi tunnustusta.\n”Olemme ottaneet vuosien varrella merkittäviä edistysaskeleita muun muassa ihmisoikeuksien ja terveyden edistämisessä sekä ilmastonmuutoksen torjumisessa, mutta työ ei lopu tähän. Työskentelemme vastuullisuuden eteen vahvemmin kuin koskaan.”\nNestlélle erityisen tärkeitä ovat alueet, joilla yrityksen liiketoiminta kohtaa yhteiskunnan tarpeet. Tällaisia ovat esimerkiksi lasten ravitsemus, kukoistavien ja kestävien maatalousyhteisöjen kehittäminen sekä luonnonvarojen turvaaminen tuleville sukupolville.\nNestlé liittyi YK:n Global Compact -aloitteeseen ja sitoutui sen periaatteisiin vuonna 2001. Nestlélle on kunnia-asia kuulua maailmanlaajuiseen vastuullisten yritysten ja sidosryhmien liikkeeseen.\n”LEAD-yritykset ovat sitoutuneet korkeimmalla mahdollisella tasolla YK:n Global Compact -aloitteeseen. Maailma tarvitsee nyt enemmän kuin koskaan sitä, että kaikenkokoiset yritykset kehittävät toimintaansa entistä vastuullisempaan suuntaan”, sanoo Global Compactin toimitusjohtaja Lise Kingo.\nLisää aiheesta YK:n Global Compact tiedotteessa.


Minkä värinen sinun viestisi on? | Hansdotter\nKuvat Heikki Kiviluoto\nBisnes | 5.06.2020\nMinkä värinen sinun viestisi on?\nVärit ovat ikivanha visuaalinen kieli, joka luo mielleyhtymiä ja vaikuttaa tiedostamattomasti päätöksiimme. Mainonnassa trendikkäin sanaton viestintä on nyt hehkuvan laavan punaista tai violettiin vivahtavaa sinistä.\nMyös mainonnassa trendit muuttuvat kuten pukeutumisessa ja sisustamisessa. Juuri nyt visuaalisessa suunnittelussa trendikkäitä ovat kirkkaat ja voimakkaat värit, kuten hehkuvan laavan punainen, violettiin vivahtava tumma sininen, magentainen purppura, vihreään sävyttyvä keltainen ja lämmin sahraminkeltainen. Toisaalta myös murretut sävyt, kuten tumma oliivinvihreä, beige ja hiekka ovat in.\nSuunnittelutyössä väreillä on olennainen rooli.\nSama väri voi näyttää täysin erilaiselta, riippuen siitä mihin muihin sävyihin se on yhdistetty.\nMainonnassa ja tuoreissa brändi-ilmeissä näkyy nyt paljon hehkuvan laavan punaista tai violettiin vivahtavaa sinistä.\n– Väreillä on myös omat symboliset merkityksensä, ja osa väreistä tarkoittaa eri kulttuureissa eri asioita. Esimerkiksi musta symbolisoi länsimaisessa kulttuurissa synkkyyttä, surua ja kuolemaa, kun Kiinassa samoja asioita symboloi valkoinen. Myös sillä, miten värit yhdistyvät toisiinsa, on suuri merkitys kokonaisuuteen. Sama väri voi näyttää täysin erilaiselta, riippuen siitä mihin muihin sävyihin se on yhdistetty, sanoo creative Heikki Kiviluoto.\nAjattomuus vs. trendit\nVäripaletin tulee soveltua aina asiakkaan toimialaan ja loppuasiakkaan maailmaan.\nMonilla toimialoilla ajaton visuaalinen ilme on hyvä lähtökohta, esimerkiksi rakennusyritykselle tai pankille ajattomuutta ja vakautta henkivä värimaailma toimii. Tällöin trendivärejä voi käyttää hienovaraisena aksenttina eli korostamisessa. Tietyillä aloilla taas toimii trendikkäämpi ulkoasu.\nHetkessä ja ajassa kiinni olevien toimialojen tulee ilmentää edelläkävijyyttä myös visuaalisesti.\nMurretut sävyt, kuten tumma oliivinvihreä, beige ja hiekka ovat in.\n– Hetkessä ja ajassa kiinni olevien toimialojen, kuten tapahtuma-alan, think tank -tyylisten start upien ja muiden voimakkaasti tulevaisuusorientoituneiden yritysten tulee ilmentää edelläkävijyyttä myös visuaalisesti. Vaikean asiasta tekee se, että näille toimialoille värejä tulee ennakoida. Ei voi käyttää tämänhetkistä trendiväriä, joka jo näkyy kaikkialla. Itse ennakoin trendejä katsomalla, mitä ympärillä tapahtuu: seuraan englantilaisten nettikauppojen tarjontaa ja design-tilejä Instagramissa.\nHeikki on luonut Hansdotterin visuaalisen ilmeen, jossa on kolme pysyvää väriä sekä vaihtuva trendiväri.\n– Meidän oranssimme on sattumalta yksi ensi vuoden trendiväreistä. Pyrimme omassa visuaalisessa ilmeessämme ajattomuuteen, mutta joskus voi alitajuisesti osua trendeihin niitä erityisemmin hakematta. Muina väreinä meillä on hillitty, tumma sininen ja maanläheinen beige. Vaihtuva väri on tällä hetkellä kirkas keltainen, joka antaa kontrastia lämpimälle oranssille.\nLähteet: Pantone, Shutterstock 2020 Color Trends Report


Lofoottien vanhin kalastajakylä on kuvankaunis matkakohde | Napsu\nHamnøyn kalastajakylä Norjan Lofooteilla on kaunis kaikkina vuodenaikoina. Kuva: © Dmitry Rukhlenko | Dreamstime.com\n22.4.2019 09:40 · Napsun toimitus\nLofoottien vanhin kalastajakylä on kuvankaunis matkakohde\nPohjois-Norjassa sijaitsevat Lofootit ovat karua luontoa ja merta rakastavien matkakohde. Alueen vanhin kalastajakylä, Hamnøy, sijaitsee henkeäsalpaavan kauniiden maisemien keskellä.\nNapapiirin pohjoispuolella sijaitsevat Lofootit ovat useista saarista koostuva saariryhmä Norjassa. Saariston maisemaa hallitsevat korkealle nousevat vuorenhuiput, suojaisat lahdelmat ja sympaattisen näköiset kalastajakylät.\nLuonnon helmaan ja meren äärelle kaipaaville alue onkin mitä parhain matkakohde. Lofooteilla elää runsaasti erilaisia lintulajeja kuten esimerkiksi merikotkia ja lunneja. Merialueilla voi myös nähdä valaita.\nKuva: © Adonis Villanueva | Dreamstime.com\nLofoottien vanhin kalastajakylä on Moskenesin saarella sijaitseva Hamnøy. Kylä on pikkuruinen mutta uskomattoman kaunis ja keskellä lähes koskematonta luontoa. Sitä pidetäänkin Moskenesin kuvauksellisimpana, minkä vuoksi se on suosittu myös alueelle matkaavien turistien keskuudessa.\nHamnøyssa voi majoittua vanhoissa kalastajamökeissä. Vanhin näistä on vuodelta 1890, mutta mökit on kuitenkin turisteja varten päivitetty nykyaikaan ja niihin on järjestetty kaikki mukavuudet mökkien sisäpuolelle. Ne tarjoavat kodikkaan majoituksen alueen luontoa ihailemaan tuleville matkalaisille.\nKuva: © Inigocia | Dreamstime.com\nKylästä voi vuokrata veneen tai polkupyörän ja lähteä joko kalaan tai patikoimaan. Paikalliset museot ja galleriat puolestaan saattelevat lähemmäs alueen kulttuuria ja historiaa. Myös vuosittainen jazztapahtuma Elijazzen järjestetään Hamnøyssa huhtikuussa.\nLofooteille pääsee mantereelta joko omalla autolla tai bussilla tietä E10 pitkin, joka yhdistää saaret manner-Norjaan.\nKuva: © Ivan Ivan Černický | Dreamstime.com\nLue myös: Oletko menossa autolla Norjaan? Katso tästä käytännön vinkit\nPäivitetty: 10.6.2019 13:56\nUutisetKesälomalla suunta pohjoiseen? Lofootit ovat kauneinta Norjaa\nUutisetOletko menossa autolla Norjaan? Katso tästä käytännön vinkit


Hues of Black: Garnier Optical Blur ja Dior Gel Top Coat\nSatuMaria 6. lokakuuta 2013 klo 0.15\nKiitos vinkistä, ihan uusi tuote mulle. Pikaista paranemista, sairaana on ärsyttävää olla, kun odottaa nopeaa ihmeparantumista.\nHekku 6. lokakuuta 2013 klo 14.44\nJoo, ei oikein kärsivällisyys riittäisi toipilaana olemiseen...\nBetty 6. lokakuuta 2013 klo 15.17\nPikaista paranemista. Taitaa tosiaan olla syksy joka paikassa. Milanossakin on kosteaa, sateista ja suoraan sanoen ikävän kylmä... :P\nKiinnostava uusi tuote!\nHekku 6. lokakuuta 2013 klo 16.23\nKiitos! Vai tuli se syksy sinnekin - ehkä hyvä, ettei se meidän Comon reissu vieläkään toteutunut...


5.4.2014 Tapiolan Honka kipusi entistäkin vahvempiin asemiin pudotuspelikamppailussa yllättämällä runkosarjan voittoa tavoittelevan ja kaksi viimeistä Suomen mestaruutta voittaneen Nilan Bisonsin Loimaalla 77–88 (36–52). Lappeenrannassa Katajan voitto Namikasta varmisti Namikan tipahtaneen pudotuspelikamppailusta.\nBrady Morningstarin Honka yllätti Bisonsin Loimaalla.\nJared Newsonin Kataja nautiskeli voiton Lappeenrannassa. Kuvat: Francois Perthuis & Vesa Kuukka/Kuvanmaailma.\nTammikuussa Hongan ja Bisonsin välinen ottelu Loimaalla päättyi 39 pisteen murskavoittoon, mutta nyt Honka hallitsi alusta loppuun.\nHonka pakotti aktiivisella paikkapuolustuksellaan Bisonsin hyppyheittojoukkueeksi ja karautti toisella neljänneksellä 16 pisteen johtoon, jota Bisons ei pystynyt kaventamaan pelin jälkipuolikkaalla kymmentä pienemmäksi.\n– Onnistuimme sekoittamaan Bisonsin hyökkäyspelin täysin pelaamalla käytännössä koko ajan paikkapuolustusta. Bisons ei tainnut odottaa sitä. Myös hyökkäyspäässä meillä oli hyvä iltapuhde, kertasi Hongan päävalmentaja Pekka Salminen tyytyväisenä.\nEspoolaisista Brady Morningstar (22/3/5 syöttöä) pelasi yhden kauden parhaista otteluistaan. Ronnie Clark (19/5), Tuomas Iisalo (15/9/3 syöttöä), Jaraun Burrows (14/9/4 syöttöä/2 blokkia) ja Villematti Kopio (11/2) pussittivat myös kaksinumeroiset.\nBisonsista Matti Nuutinen (14/3) ja Ville Mäkäläinen (11/4) olivat parhaat.\nKataja tipautti Lappeenrannan pudotuspelitaistosta\nJoensuulainen Kataja Basket on viime vuosina hallinnut Karjalan paikalliskamppailuja, eikä tahti muuttunut lauantainakaan, kun joensuulaiset hakivat Lappeenrannasta 75–88 (36–42)-vierasvoiton.\nRutiinilla peliä hallinnut Kataja kasvatti viimeisen jakson alussa johtonsa jo 23 pisteeseen, jonka Namika kuroi viime minuuteilla kymmenen pisteen tuntumaan. Lähemmäs Namika ei kuitenkaan päässyt.\nJopa 14 kertaa kolmoskaaren takaa onnistuneesta Katajasta Jared Newson (26/9), Alex Wesby (16/5), Teemu Rannikko (14/3/6 syöttöä/3 riistoa) ja Mike Morrison (11/11) muodostivat joukkueen ”luunelosen”.\nNamikasta Todd Brown (30/12/5 syöttöä) oli ylitse muiden ja Eero Aaltonen (12/2) pelasi pirteästi.


Lihavuus ja diabetes aiheuttavat yhä enemmän syöpiä - MTVuutiset.fi\nLihavuus ja diabetes aiheuttavat yhä enemmän syöpiä\nYlipaino lisää riskiä sairastua syöpään. Shutterstock\nJulkaistu 02.02.2018 19:30\nLihavuus ja diabetes ovat yleistyneet ympäri maailmaa, ja samalla ovat yleistyneet myös niiden aiheuttamat syövät. Tuoreen selvityksen perusteella noin kuusi prosenttia kaikista syövistä johtuu lihavuudesta ja diabeteksesta.\nKaikkiaan 175 maata kattava selvitys julkaistiin Lancet Diabetes & Endocrinology -lehdessä. Tulokset kertovat, että vuonna 2012 hieman alle kuusi prosenttia syövistä eli lähes 800 000 syöpää johtui lihavuudesta ja diabeteksesta. Lihavuus itsessään oli suurempi riski, lähes kaksi kertaa suurempi kuin diabetes.\nYksittäisistä syöpätyypeistä erottuivat varsinkin maksa- ja ruokatorvisyövät, joista 25 prosenttia johtui lihavuudesta ja diabeteksesta, sekä kohdun limakalvon syövät, joista 40 prosenttia selittyi niillä.\nLihavuus ja diabetes ovat yleistyneet viime vuosikymmeninä varsinkin köyhissä ja keskituloisissa maissa. Niissä myös niiden aiheuttamat syövät ovat lisääntyneet. On hyvin todennäköistä, että kehitys jatkuu samansuuntaisena jatkossakin.\nNykyään noin kolmannes koko ihmiskunnasta on ylipainoisia tai lihavia. Varsinkin lasten lihavuus on yleistynyt. Suomessa työikäisistä ihmisistä joka viides on lihava ja vielä useammat lievemmin ylipainoisia.\nDiabetesta sairastaa kaikkiaan noin 415 miljoonaa aikuista, ja heidän määränsä tullee kasvamaan. Suomessa diabeetikkoja on arviolta puoli miljoonaa.


Public Hairy Pussy Tanssikurssit Kuopio\n/ Paikallinen Kitee / By public hairy pussy tanssikurssit kuopio\nRyhmäpanot suomi porno helsinki escort nainen ja äiti saa piiskaa seura. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Vanha Karvainen Pillu Porno — Tänään katsotuin video oldtibia. Kun keväällä aloin odottaa ensimmäistä lastamme, koti-ikävä kasvoi niin isoksi, että. Seksikauppa lahti hairy pussy public Call girls helsinki prostituutio fi Paratiisi hotellin päivähuone kuopio sex pärnu naishieroja porvoossa. Kaalimato on hyvän palvelun ja nopean toimituksen seksikauppa.\nMilionairesclub on online dating thai hieronta espoo kova porno karhuvuori voitto xxl. Lihavat nai nuorta videot alastontytöt videot public nynfoman clips milf nyrkkinaintia hieronnassa novelli ilmainen. Ilmaisia lihavia alastomia naisia ilmasia pornokuvia ruotsalaia pornokuvia. Suomi 24 märkiä pilluja 50 porno vnhempi nainen vilauttelee. Tältä sivulta löydät parhaan vilauttelupornon!\nTuhmat pojat ja tytöt ottavat vaatteensa pois julkisilla paikoilla ja kiihottuvat uskomattomasti!. Hot tšekki Babes alasti julkisilla kaduilla Ranskan nudistirannasta Cap d'Agde ihmiset 0: Musta nainen twerks nude lumessa Hot Brunette alasti julkisesti. He tosin myönsivät jännittävänsä suoristusta. Julkinen vilkkuva British hyvät kokoelma Musta poikasen isot tissit kävelee alasti Elokuva kuvaa lapsen ja biologisen vanhemman välistä vahvaa, näkymätöntä sidettä.\nAlastomat miehet public Alastomat miehet public - Trelleborg Mukana on nuorten ohjaajien ja kansainvälisillä festivaaleilla mainetta ja palkintoja niittäneitä elokuvia. Katso alasti poikasen rannalla rusketuksen Uusin My My My sinkku ja sen hyvin homoisa ja kuuma video saa meidät odottamaan vuotiaan uutta Alastomat miehet public - Falköping Kuitenkin taitelija oli suhteessa useammankin mallinsa kanssa. Elokuvat tarjoavat yleisölle harvinaisen mahdollisuuden tutustua suomalaiseen huumoriin, melankoliaan ja muihin suomalaisille ominaisiin piirteisiin.\nUpskirt nosti tämä musta poikasen itsepalvelupesula Jenny Allford nude - Snow Queen maaliskuu Miesten vuoro.\nIlosaarirockissa nähtiin lauantaina yksi kesän varmasti hauskimmista hetkistä, kun sadat ihmiset riisuutuivat samaan. Sadat suomalaiset alastomat naiset ja escort palvelu tallinna escort real paljastivat kaiken Ilosaaressa. Milionairesclub on online dating thai hieronta espoo kova porno karhuvuori voitto xxl. Seuratanssiryhmissä opettelemme yleisimpiä lavoilla ja ravintoloissa tanssittavia tansseja. Maija Kuosmanen, [email protected] Ostoskori. Page 1 Page 2 Next page.\nPublic hairy pussy tanssikurssit kuopio -\nSadat suomalaiset alastomat naiset ja miehet paljastivat kaiken Ilosaaressa. Kaalimato on hyvän palvelun ja nopean toimituksen seksikauppa. Ryhmäpanot suomi porno helsinki escort nainen ja äiti saa piiskaa seura. Näillä mukavilla tunneilla tavataan samanhenkisiä harrastajia ja opetellaan yleisimpiä seuratansseja. Katso alasti poikasen rannalla rusketuksen Uusin My My My sinkku ja sen hyvin homoisa ja kuuma video saa meidät odottamaan vuotiaan uutta Alastomat miehet public - Falköping Kuitenkin taitelija oli suhteessa useammankin mallinsa kanssa. Alastonuinnin mm-ennätystä yritettiin Ilosaaressa. Most of our clients take services in Paharganj.\nSeksikauppa lahti hairy pussy public Call girls helsinki prostituutio fi Paratiisi hotellin päivähuone kuopio sex pärnu naishieroja porvoossa. Kaalimato on hyvän palvelun ja nopean toimituksen seksikauppa.\nMilionairesclub on online dating thai hieronta espoo kova porno karhuvuori voitto xxl. Lihavat nai nuorta videot alastontytöt videot public nynfoman clips milf nyrkkinaintia hieronnassa novelli ilmainen. Ilmaisia lihavia alastomia naisia ilmasia pornokuvia ruotsalaia pornokuvia.\nSuomi 24 märkiä pilluja 50 porno vnhempi nainen vilauttelee. Seksikauppa lahti hairy pussy public - Luleå Prostituerade Suudella yksinäistä päivää voi sex work pori free teen sex haimila Sex Videos. Anime Seksi Videot Porno — Tänään katsotuin video oldtibia.\nValkoinen pillu saa neekerin munaa. Escorts Helsinki Naisella hud porn isokyrpäiset homot smurfit homot, seksiseuraa oulu Essi anttila net sisko. Tuhmat pojat ja tytöt ottavat vaatteensa pois julkisilla paikoilla ja kiihottuvat uskomattomasti!. Hot tšekki Babes alasti julkisilla kaduilla Ranskan nudistirannasta Cap d'Agde ihmiset 0: Musta nainen twerks nude lumessa Hot Brunette alasti julkisesti. He tosin myönsivät jännittävänsä suoristusta. Julkinen vilkkuva British hyvät kokoelma Musta poikasen isot tissit kävelee alasti Elokuva kuvaa lapsen ja biologisen vanhemman välistä vahvaa, näkymätöntä sidettä.\nAlastomat miehet public Alastomat miehet public - Trelleborg Mukana on nuorten ohjaajien ja kansainvälisillä festivaaleilla mainetta ja palkintoja niittäneitä elokuvia. Katso alasti poikasen rannalla rusketuksen Uusin My My My sinkku ja sen hyvin homoisa ja kuuma video saa meidät odottamaan vuotiaan uutta Alastomat miehet public - Falköping Kuitenkin taitelija oli suhteessa useammankin mallinsa kanssa.\nElokuvat tarjoavat yleisölle harvinaisen mahdollisuuden tutustua suomalaiseen huumoriin, melankoliaan ja muihin suomalaisille ominaisiin piirteisiin. Upskirt nosti tämä musta poikasen itsepalvelupesula Jenny Allford nude - Snow Queen maaliskuu Miesten vuoro.\nAlastomat miehet istuvat saunassa ja.\n0 thoughts on “Public hairy pussy tanssikurssit kuopio”\nEvex porno milf massage videos\nSex seuraa seksimessut\nSex shop kuopio ilmaiset sex filmit\nPorno video hd turku escort


Yritysryhmähankkeet – tutustu, verkostoidu ja innovoi! - Maaseutuverkoston tapahtumakalenteri\nYritysryhmähankkeet – tutustu, verkostoidu ja innovoi!Hollolan Hirvi, HollolaHollolan Hirvi, Aikkalantie 37, 15880 Hollola\n10loka13:0015:00Yritysryhmähankkeet – tutustu, verkostoidu ja innovoi!Hollolan Hirvi, Hollola, Hollolan Hirvi, Aikkalantie 37, 15880 Hollola\nMaaseutuohjelma tarjoaa yrityksille mahdollisuuden kehittää toimintaansa yritysryhmähankkeessa. Yritysryhmän kehittämishankkeessa 3-10 yritystä kehittää yhdessä toimintaansa, ja samalla jokainen yritys voi myös kehittää omaa toimintaansa yrityskohtaisilla toimenpiteillä. Esimerkiksi matkailuyritykset voivat yhdessä panostaa\nMaaseutuohjelma tarjoaa yrityksille mahdollisuuden kehittää toimintaansa yritysryhmähankkeessa. Yritysryhmän kehittämishankkeessa 3-10 yritystä kehittää yhdessä toimintaansa, ja samalla jokainen yritys voi myös kehittää omaa toimintaansa yrityskohtaisilla toimenpiteillä. Esimerkiksi matkailuyritykset voivat yhdessä panostaa kansainvälistymiseen tai pienet elintarvikeyritykset voivat etsiä yhdessä vientimarkkinoita ja suunnitella yhteistä tuoteperhettä.\nTule kuuntelemaan ja keskustelemaan, olisiko yritysryhmä sinulle sopiva kehittämismuoto. Esittelemme tilaisuudessa monta erilaista jo toiminnassa olevaa yritysryhmähanketta. Tilaisuudet kestävät noin kaksi tuntia.\nTilaisuuden esitykset ja videot: http://www.hameenraitti.fi/uutiset/yritysryhmahankkeiden-esitykset-hattula-hollola-ja-tammela/ (kopioi linkki selaimeen)\n(Tiistai) 13:00 - 15:00\nHollolan Hirvi, Aikkalantie 37, 15880 Hollola\nHämeenraitti - Maaseuturahoitus Hämeessä -viestintähanketiedottaja@linnaseutu.fi Pannujärventie 7, 14820 Tuulos\nYritysryhmähankkeet - Tutustu verkostoidu ja innovoi!.pdf


113CDI -3,05/32KB keskipitkä A2 A Valkoinen tila-auto pakettiauto\nSisätilat ja mukavuudet: Sähkökäyttöiset ikkunat, Polttoainekäyttöinen lisälämmitin, Ajotietokone, Penkinlämmittimet, Sähköpeilit, Ilmastointi: Automaattinen, Peruutuskamera: Kamera takana\nTeho: 100 kW / 136 Hv, Henkilömäärä: 3, Ovien lkm: 4, Ohjauslaite: vasemmalla\nNäyttävä Vito saapunut myyntiin. Tällä sujuu työt ja tavara liikkuu.\nKoeajot aina ajanvarauksella: samuli.santala@acetrading.fi / 040 1942433 / Whatsapp käytössä. Myös iltaisin ja viikonloppuina.\nHinta sisältää autoveron ja rekisteröinnin Suomen kilpiin.\nTyylikkäät mustat vanteet\nTalveksi hyvät hakkapeliitta nastat\nJuuri vaihdettu takajarrulevyt ja palat.\nKäytön jälkiä jo löytyy, ollut työkäytössä.\nSaatavilla joustava rahoitus, kysy rohkeasti lisää.


Tilinpäätös - Jylhän Sähköosuuskunta\nYleistä ja taloudellinen kehitys\nOsuuskunnan kokonaisliikevaihtoa kertyi yhteensä 8.903.809,05 € (12.268.878,48 €) ja siinä oli laskua edelliseen vuoteen 27,4 %. Liikevaihdon laskuun oli useita syitä. Yksi syy oli Norjan vesivoimatuotannon poistuminen osuuskunnan tehoportfoliosta, mikä vastaavasti vähensi myytävän energian määrää. Osuuskunnalta poistui merkittävä osuus vesivoimatuotannon portfoliosta, jota hankittiin vuoden 2019 loppuun asti EPV Energia Oy:n kautta. Hankinnasta oli 15 vuoden sopimus, jolla hankittiin uusiutuvaa energiaa Norjan Ranasta. Toinen keskeinen tekijä oli alhaiset markkinahinnat, jotka vaikuttivat päästöllisten tuotantolaitoksien kannattavuuteen ja niiden vähäisempään ajoon. Myös keskilämpötilaltaan ennätyslämpimän vuoden energiakäytöllä oli vaikutusta sähkön kulutukseen. Edellä mainitut tekijät vaikuttivat erityisesti myyntiliiketoiminnan liikevaihdon laskuun, joka oli 37,95 %. Verkkoliiketoiminnan liikevaihdon 5,27 %:n lasku oli maltillisempi.\nLiikevaihdon laskusta huolimatta osuuskunta teki hyvän tuloksen. Sähkön hankintahinnat viime vuoden aikana edesauttoivat hyvän tuloksen saavuttamista. Osuuskunnan sähkönmyyntiliiketoiminnan tilikauden ylijäämä oli 353.498,08 € eli huomattavasti pienempi kuin vuotta aikaisemmin, mutta hyvä siihen nähden, mitkä olivat olosuhteet ja markkinatilanne. Laskua oli 76,49 %. Verkkoliiketoiminnan tilikauden ylijäämä laski 23,29 % edelliseen vuoteen verrattuna ja oli 599.593,12 €. Tuloslaskelmassa henkilöstökulut olivat 927.607,33 € (867.491,30 €), nousua edelliseen vuoteen oli 6,93 %. Suunnitelman mukaiset poistot nousivat edelliseen vuoteen verrattuna ja olivat 543.244,38 € (441.714,82 €). Liiketoiminnan muut kulut olivat 344.498,66 € edellistä vuotta suuremmat. Olennaisimmat syyt nousuun olivat CER-toimitukset eli veloitukset päästövähenemistä olivat 115.514,00 € edellistä vuotta suuremmat ja Voimajunkkarit Oy:n veloittamat kulut kirjattiin edellisestä vuodesta poiketen liiketoiminnan muihin kuluihin. Uusien nettisivujen ja sosiaalisten kanavien käyttöönotto ja päivittäminen vaikuttivat myös nousuun. Nettorahoitustuotot laskivat tilikauden aikana 87,45 %. Lasku johtui siitä, että osinkotuotot olivat 407.684,64 € pienemmät kun edellisenä vuonna.\nYlijäämä ennen tilipäätössiirtoja ja veroja oli 1.677.997,10 €. Tilipäätössiirrot olivat 543.514,44 € ja tuloveroa tuli maksettavaksi 195.798,23. Osuuskunnan tilikauden ylijäämäksi muodostui 938 684,43 €.\nJäsenmäärän kehitys: 1.1.2020 jäseniä oli 1046, joilla osuuksia yhteensä 31762 ja vuoden lopussa jäseniä 1037, joilla osuuksia 32866.\nToimintakauden aikana sijoitettiin päästöttömään energiatuotantoon EPV Energia Oy:n kautta Teuvan Paskooharjun tuulivoimaprojektiin, seurattiin OL3 valmistumista ja sijoitettiin Voimajunkkari Oy:n kautta Fennovoimaan. Teuvan tuulivoimapuisto toteutuu 2 vaiheessa, toteutusvaihe 1 valmistui 2018, silloin alueelle rakennettiin kaksi 3,2 MW:n tuulivoimalaa, jotka ovat olleet tuotannossa siitä lähtien. Nyt puistoon rakennetaan 21 kpl 5,6 MW:n tuulivoimalaa. Valmistuessaan Teuvan Paskooharjun puistossa on kaikkiaan 23 tuulivoimalaa. Tuulipuiston vuotuinen tuotto on noin 400 000 megawattituntia sähköä. EPV-konsernin viidennen teollisen mittakaavan tuulivoimapuiston on arvioitu valmistuvan vuonna 2022. Tästä tulee osuuskunnalle omistuksensa mukainen osuus tuotannosta.\nOlkiluodon voimalaitosyksiköiden, Olkiluoto 1 ja Olki- luoto 2, sähköntuotanto vuonna 2020 oli laitosten his- torian neljänneksi korkein 14 587 GWh. OL2:lla tapahtui joulukuussa käyttöhäiriö, kun laitosyksikkö irtosi yllättäen verkosta ja laitosyksikölle julistettiin laitoshätätila. Häiriö todentui nopeasti laitoshätätilaa lievemmäksi ja laitosyksikkö ajettiin valmiustilan kautta kylmäseisokkiin ja siitä aiheutui yhdeksän vuorokauden pituinen keskeytys OL2:n sähköntuotantoon. Häiriön toistumisen ehkäisemiseksi on tehty välittömät toimenpiteet. Häiriöstä ei aiheutunut vaaraa ihmisille eikä ympäristölle. Olkiluoto 3 EP -laitosyksikön tuotantoon valmistautuminen eteni vuoden 2020 aikana, kun laitostyömaalla jatkettiin järjestelmätestauksia, kunnossapitotöitä ja teknisten vikojen korjauksia valmistautuen polttoaineen lataukseen. TVO jätti latauslupahakemuksen STUKille huhtikuussa.\nLaitostoimittaja Areva–Siemens konsortion elokuussa päivittämän aikataulun mukaan OL3 EPR:n polttoaine ladataan reaktoriin maaliskuussa 2021, laitosyksikkö liitetään ensimmäistä kertaa valtakunnan verkkoon lokakuussa 2021 ja säännöllinen sähköntuotanto alkaa helmikuussa 2022.\nFennovoima-projektiin osuuskunta on sitoutunut Voimajunkkarit Oy:n kautta. Voimajunkkarit Oy:n tehtävä on toimittaa meille tulevaisuudessa sähköä omakustannushinnalla. Vuonna 2020 Fennovoiman hankkeen kannatus on aikaisempien vuosien tavoin säilynyt erittäin korkealla tasolla Pyhäjoella. Tavoitteena on saada Hanhikivi 1 -voimalaitoksen rakentamislupa vuonna 2021. Rakentamisluvan myöntää valtioneuvosto, mutta sen edellytyksenä on Säteilyturvakeskuksen myönteinen turvallisuusarvio. Fennovoima toimittaa parhaillaan voimalaitoksen suunnitteluaineistoa viranomaiselle. RAOS Projectilla on puolestaan keskeinen rooli suunnitteluaineiston tuottamisessa. Fennovoima ilmoitti loppuvuoden ajankohtauskatsauksessa, että rakentamislupaan liittyviä dokumenttieriä on toimitettu Säteilyturvakeskukselle viisi, joista viimeisimmät toimitettiin lokakuun alussa. Seuraava erä oli määrä toimittaa vuoden loppuun mennessä. Kaikkiaan näitä turvallisuusselosteen dokumenttieriä on 15. Alustava turvallisuusseloste on ydinvoimalaitoksen lupahakemuksen tärkein kokonaisuus. Osuuskunnan omistama Jylhänkosken vesivoimala tuotti vuoden aikana puhdasta sähköenergiaa 1,57 GWh. Tuotantomäärä on osuuskunnan kannalta hyvä, lähes ennätyksellinen.\nToimintakauden aikana sähkön tukkumarkkinahintojen matala hintataso lisäsi asiakkaiden tahtoa kilpailuttaa energian myyntihintoja. Sähkömarkkinoilla keskihinta oli Suomessa vuonna 2020 tasolla 28,02 €/MWh, kun se edellisenä vuonna oli 44,04 €/ MWh. Merkittävä hintaero heijastui osuuskunnan kannalta avoimen toimituksen myyntiin.\nOsuuskunnan sähkön toimitus omalle alueelle oli hieman yli 70 GWh, laskua edelliseen vuoteen nähden oli 5,1 %. Kokonaishankinta laski 22,0 % ja oli 158 GWh, josta myynti muihin verkkoihin ja pörssiin oli yhteensä 85 GWh. Häviötä verkon energiatoimituksessa muodostui 3 GWh.\nEnergiavirasto on jälleen arvioinut osuuskunnan vuoden 2019 kohtuullisen tuoton määrän ja todennut sen olevan 420.096,00 euroa alituoton puolella. Osuuskunnalle alituottoa kertyi näin ollen neljännen valvontajakson aikana, eli vuosina 2016–2019 yhteensä 3.433.248,00 euroa. Tällä alituotolla voimme kompensoida viidennen valvontajakson tuottoja. Tämä myös kuvastaa sitä, että osuuskunnan perimät siirtomaksut asiakkailta ovat olleet matalat vuosina 2016–2019 siihen nähden miten kustannustehokkaasti on esim. säävarmaa verkkoa rakennettu.\nOsuuskunnan periaatteena ei ole maksimoida voittoja vaan osuuskunnan tehtävänä on toimittaa jäsenilleen ja asiakkailleen edullisia energiapalveluja. Tämä periaatteen mukaan tullaan jatkossakin toimimaan osuuskunnan jäsenten ja asiakkaiden parhaaksi.\nHenkilökunnan lukumäärä ja palkat\nHenkilökunnan määrä oli vuoden päättyessä 15 (15) henkilöä. Palkkoja henkilökunnalle ja luottamushenkilöille maksettiin 900 307,48 € (838.753,44 € vuonna 2019), josta luontoisetujen osuus 11.215,13 € (12.567,17 € vuonna 2019).\nOsuuskunta panostaa investointistrategian mukaisesti CO2 vapaan energian hankintaan. Tuulivoimaprojekteja on suunnitteilla ja osuuskunta päättää tulevaisuudessa, missä määrin ja millä osuudella niihin sitten osallistutaan. Osuuskunta rahoittaa Teuvan tuulivoimaprojektia seuraavan vuoden ajan sitoumuksen mukaisesti. Osuuskunnalla on EPV Energia Oy:n kautta monipuolinen tuotantoportfolio. Portfoliossa olevia tuotantoja pyritään käyttämään mahdollisimman kustannustehokkaasti ja optimoimaan mahdollisimman hyvin markkinahintaan nähden. Tulevaisuudessa päästöllisien tuotantolaitoksien käyttö on riippuvainen päästöoikeuksien ja raaka-aineiden hintatasosta sekä tulevista poliittisista päätöksistä, josta viimeinen esimerkki on turpeen verotusmuutos.\nOsuuskunnalla on EPV Energia Oy:n kautta monipuolinen tuotantoportfolio. Portfoliossa olevia tuotantoja pyritään käyttämään mahdollisimman kustannustehokkaasti ja optimoimaan mahdollisimman hyvin markkinahintaan nähden.\nHanhikivi 1 -voimalaitos parantaa Suomen energiaomavaraisuutta, auttaa täyttämään ilmastotavoitteet ja vähentää tuontiriippuvuutta pitkälle tulevaisuuteen.\nOlkiluoto 3 EPR -laitosyksiköllä tehdään järjestelmätestauksia ja valmistelevia töitä käyttöönottoa varten. Laitostoimittaja AREVA Siemens-konsortion elokuussa 2020 päivittämän aikataulun mukaan OL3 EPR:n polttoaine ladataan reaktoriin maaliskuussa 2021, laitosyksikkö liitetään ensimmäistä kertaa valtakunnan verkkoon lokakuussa 2021 ja säännöllinen sähköntuotanto alkaa helmikuussa 2022.\nFennovoima projektiin osuuskunta on sitoutunut Voimajunkkarit Oy:n kautta. Hanhikivi 1 -työmaalla rakennetaan infraa sekä apu- ja tukirakennuksia 400–500 miljoonalla eurolla. Olennaisena osana Fennovoiman omaa valmistautumista rakentamisvaiheeseen on ollut hallintorakennuksen rakentaminen Hanhikiven niemelle. Tukirakennuksista työt jatkuivat raudoittamossa ja pintakäsittelylaitoksessa. Majoituskylän taakse nousevalla varastoalueella alkoi hallien teräsrunkojen pystytys. Hallintorakennuksen urakka sekä laitostoimittajan vastuualueella olevat työt ovat nostaneet työmaan päivittäisen henkilömäärään yli 350 henkilöön. Luku on kasvanut huolimatta siitä, että koronarajoitusten takia valtaosa toimihenkilöistä ovat työskennelleet etänä. Laitostoimittajan mukaan rakentamisluvan saaminen ja rakentamisen alkaminen sijoittuisi vuoteen 2021. Kaupallisessa käytössä laitos olisi vuonna 2028. Ydinvoimalaitoksen rakentamisluvan myöntää valtioneuvosto. Luvansaannin edellytyksenä on myönteinen turvallisuusarvio Säteilyturvakeskus STUKilta. Fennovoima toimittaa parhaillaan STUKille ydinvoimalaitoksen suunnitteluaineistoa arvioitavaksi. Laitostoimittaja vastaa osaltaan rakentamislupaa varten tarvittavan suunnitteluaineiston valmistamisesta ja toimittamisesta Fennovoimalle. Fennovoiman Hanhikivi 1 -laitos tuottaa valmistuessaan ilmastoystävällistä sähköä vuosikymmenten ajan: voimalaitoksen käyttöikä on vähintään 60 vuotta. Hanhikivi 1 -voimalaitos parantaa Suomen energiaomavaraisuutta, auttaa täyttämään ilmastotavoitteet ja vähentää tuontiriippuvuutta pitkälle tulevaisuuteen. Valmistuttuaan Hanhikivi 1 tuottaa vuodessa noin 9 TWh päästötöntä sähköä.\nSäävarman verkon rakentamisen liittyvät investointiaikataulut ja suunnitelmat voivat muuttua, jos hallituksen esittämät muutokset sähkömarkkinalakiin hyväksytään. Tämä tarkoittaisi sitä, että siirtohintojen vuosittainen korotusraja muuttuisi 15 prosentista 8 prosenttiin. Sähkönjakelun toimitusvarmuusvaatimusten täytäntöönpanoajan jatkaminen kahdeksalla vuodella vuoden 2036 loppuun saakka kohdistuisi sellaisiin pääasiassa haja-asutusalueella toimiviin jakeluverkonhaltijoihin, jotka joutuvat tekemään isoja verkkorakenteen muutoksia verkoissaan toimitusvarmuusvaatimukset täyttääkseen.\nSähkön myynnissä on myös haasteita tulevaisuudessa. Kilpailu sähkömarkkinoilla on kova ja tärkeimmäksi kilpailutekijäksi on muodostunut hinta.\nDatahub on sähkön vähittäismarkkinoiden keskitetty tiedonvaihtojärjestelmä, johon tallennetaan tietoja Suomen 3,7 miljoonasta sähkönkäyttöpaikasta. Datahubin tietoja käyttävät noin 100 sähkönmyyjää ja 80 jakeluverkkoyhtiötä palvellessaan asiakkaitaan eli sähkön käyttäjiä. Kun suomalainen sähkön loppuasiakas vuonna 2022 vaihtaa sähkönmyyjää, kaikki tarvittava tieto sähkönmyyjän ja jakeluverkkoyhtiön välillä siirtyy keskitetyn tiedonvaihtojärjestelmän eli datahubin kautta. Tällä hetkellä tiedot sijaitsevat hajautetusti eri yhtiöiden järjestelmissä. Järjestelmä nopeuttaa, yksinkertaistaa, parantaa ja tehostaa kaikkien osapuolten toimintaa, kun erilaiset sähkön käyttöön liittyvät ydintiedot sijaitsevat vain yhdessä paikassa. Keskitetyn ratkaisun etuja on myös se, että tiedot ovat yhdenvertaisesti ja samanaikaisesti kaikkien osapuolten saatavilla. Tietoja voi hakea kuitenkin vain se osapuoli kenellä on oikeudet datahubissa olevaan tietoon. Varmistaaksemme tietojen turvallisen jakamisen on kaikki asiakkaat ja käyttöpaikat voitava yksilöidä varmasti. Asiakastietojen yksilöintiin käytetään kuluttaja-asiakkailla henkilötunnusta ja yrityksillä y-tunnusta. Myyjän vaihto, kuluttajan muutto ja muut sähkösopimukseen liittyvät muutokset ovat vain yksi esimerkki tiedonvaihtoa edellyttävistä tilanteista. Esimerkiksi jakeluverkkoon liittyvä taseselvitys tehdään jatkossa uudessa järjestelmässä.\nOsuuskunnan asiakkaat ovat osoittaneet kiinnostusta aurinkosähköjärjestelmiin ja tämä tulee verkkoalueellamme lisäämään hajautettua sähköntuotantoa myös tulevaisuudessa. Osuuskunta palvelee myös tässä asiassa mielellään asiakkaita.\nMahdolliset riskit ovat mm. se, että valtioneuvosto ei myöntäisi Pyhäjoen hankkeelle rakennuslupaa tai hanke muuten epäonnistuisi. Tällöin osuuskunta menettäisi hankkeeseen sijoittamansa varat sekä antamansa vakuudet. Tilinpäätöshetkeen mennessä kertyneet taloudelliset riskit esitetään tilinpäätöksen liitetiedoissa. Muut mahdolliset riskit tulevaisuudessa ovat, että markkinasähkönhinta laskee huomattavasti nykytilanteesta tai tuotantohinnat nousevat merkittävästi, mitkä heijastuvat sähkönmyyntiliiketoiminnan kannattavuuteen. Pääasiallisesti niihin vaikuttavia tekijöitä ovat polttoaineiden, CO2-päästöokeuksien hinnat, hydrologinen tilanne sekä koko ajan lisääntyvä tuulituotanto. Energiasektori on vahvasti säännelty toimiala. Poliittiset päätökset, mitkä aiheuttavat muutoksia sääntelyssä ja verotuksessa ovat muuttaneet eri tuotantotapojen suhteellista kannattavuutta. Poliittisuudesta johtuen nämä muutokset ovat osin hankalasti ennakoitavissa ja saattavat siten lisätä riskejä yksittäisissä tuotantomuodoissa.\nTätä kirjoittaessa ei voi sulkea pois koronan mahdollisia aiheuttamia riskejä, mitkä voivat vaikuttaa osuuskunnan talouteen ja toimintaan.\nOsuuskunnalla ei ole tiedossa muita sellaisia olennaisia tilikauden jälkeisiä tapahtumia, joita ei ole mainittu toimintakertomuksessa tai liitetiedoissa.\nHallituksen esitys vuosiylijäämän käyttämisestä\nHallitus ehdottaa, että osuuskunnan tilinpäätöksen tilivuodelta 2020 osoittamasta ylijäämästä 938.684,43 euroa siirretään vararahastoon 0,00 euroa ja käytetään osuuspääoman korkoon jäsenille enintään 197.196,00 euroa ja loput ylijäämästä siirretään edellisten tilikausien ylijäämä/alijäämä tilille.\nHallintoneuvosto on tutustunut hallituksen vuosikertomukseen, tilinpäätökseen ja tilintarkastuskertomukseen jättäen ne osuuskuntakokouksen käsiteltäväksi ehdottaen samalla, että vuosikertomus hyväksyttäisiin ja tilinpäätös vahvistettaisiin. Puollamme vuosiylijäämän käyttöä hallituksen toimintakertomuksessaan esittämällä tavalla.\nKauhavalla toukokuun 5. päivänä 2021.\nJussi Somppi, puheenjohtaja\nJouni Lammi, sihteeri\nKatso Vuosikertomusluvut 2020


HE 42/2012 vp\nSOSIAALI- JA TERVEYSVALIOKUNNAN MIETINTÖ 7/2012 vp\nStVM 7/2012 vp - HE 42/2012 vp\nTarkistettu versio 2.1\nHallituksen esitys eduskunnalle laiksi työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain muuttamisesta\nEduskunta on 15 päivänä toukokuuta 2012 lähettänyt sosiaali- ja terveysvaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen laiksi työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain muuttamisesta (HE 42/2012 vp).\nEduskunnan päätöksen mukaisesti perustuslakivaliokunta on antanut asiasta lausunnon (PeVL 15/2012 vp), joka on otettu tämän mietinnön liitteeksi.\nneuvotteleva virkamies Kirsi Päivänsalo, sosiaali- ja terveysministeriö\nneuvotteleva virkamies Minna Liuttu, valtiovarainministeriö\nylitarkastaja Timo Meling, työ- ja elinkeinoministeriö\nylitarkastaja Tomi Peltomäki, Verohallinto\ntoimistopäällikkö Marko Aarnio, Finanssivalvonta\ntoimitusjohtaja Heikki Pohja ja pääanalyytikko Timo Asikainen, Työttömyysvakuutusrahasto\ntoimitusjohtaja Jussi Kauma, Tapaturmavakuutuslaitosten liitto\njohtaja Lea Mäntyniemi, Finanssialan Keskusliitto\nlakimies Jarmo Pätäri, Akava ry\nasiantuntija, OTK Mikko Räsänen, Elinkeinoelämän keskusliitto EK ry\nekonomisti Joonas Rahkola, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry\ntyömarkkina-asiain päällikkö Merja Hirvonen, Suomen Yrittäjät\nlakimies Heli Puura, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry\nLisäksi tietosuojavaltuutettu on antanut kirjallisen lausunnon.\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi työttömyysetuuksien rahoituksesta annettua lakia. Esityksessä ehdotetaan pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen hallitusohjelmassa sovitun mukaisesti, että työttömyysvakuutusmaksujen perintä siirretään tapaturmavakuutuslaitoksilta työttömyysvakuutusrahastolle. Lisäksi valtion ja valtion liikelaitosten työttömyysvakuutusmaksujen perintä ehdotetaan siirrettäväksi Valtiokonttorilta työttömyysvakuutusrahastolle. Työttömyysvakuutusrahasto hoitaisi työttömyysvakuutusmaksujen perinnän kokonaisuudessaan. Työttömyysvakuutusrahastoa valvoisi Finanssivalvonta.\nTyöttömyysetuuksien rahoituksesta annettuun lakiin ehdotetaan tehtäväksi muutoksen toteuttamisen edellyttämiä muutoksia. Lakiin lisättäisiin työttömyysvakuutusmaksujen määräämistä ja perimistä koskevat säännökset. Työnantajalle säädettäisiin velvollisuus antaa määräajassa palkkasummailmoitus työttömyysvakuutusrahastolle. Muutoksenhakumenettelyä muutettaisiin. Työttömyysturvan muutoksenhakulautakunta toimisi ensimmäisenä muutoksenhakuasteena työttömyysvakuutusrahaston työttömyysvakuutusmaksuja koskevista päätöksistä valitettaessa. Tietojen saamista ja luovuttamista koskevia säännöksiä muutettaisiin siten, että ne vastaisivat ehdotettuja muutoksia ja mahdollistaisivat työttömyysvakuutusrahastolle perintätehtävän hoitamiseksi tarvittavan tietojen saannin. Työnantajan ilmoitusvelvollisuuden laiminlyöntiin liittyviä seuraamuksia ehdotetaan muutettaviksi nykyisestä. Työnantajan ja palkansaajan työttömyysvakuutusmaksuvelvollisuuden soveltamisala määräytyisi edelleen tapaturmavakuutuslain kautta.\nLaki on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä lokakuuta 2012.\nEsityksen tavoitteena on selkeyttää, yhdenmukaistaa ja tehostaa työttömyysvakuutusmaksujen perintäjärjestelmää. Työttömyysvakuutusmaksujen perinnän siirtäminen tapaturmavakuutuslaitoksilta työttömyysvakuutusrahastolle lisää perinnän yhdenmukaisuutta, koska nykyisin perinnästä huolehtii 13 tapaturmavakuutusyhtiötä ja Valtiokonttori. Kun perinnästä vastaa yksi toimija, ovat menettelyt ja tulkinnat nykyistä helpommin järjestettävissä siten, että ne ovat yhdenmukaisia.\nKun työttömyysvakuutusmaksut on peritty tapaturmavakuutusmaksun yhteydessä, on käytännön syistä jätetty perimättä työttömyysvakuutusmaksuja silloin, kun perinnän piirissä olevat palkkasummat ovat olleet pieniä. Kun perintä siirtyy pois tapaturmavakuutuslaitoksilta, myös pienet palkkasummat tulevat perinnän piiriin. Työttömyysvakuutusrahaston arvion mukaan tämä lisää työttömyysvakuutusmaksutuloa noin 1,5 miljoonalla eurolla vuodessa.\nTyöttömyysvakuutusrahasto on arvioinut, että perintä sen toteuttamana maksaa vuodessa noin 2,7 miljoonaa euroa. Jos kustannukset toteutuvat arvioidun suuruisina, nykyisiin kustannuksiin verrattuna perintäkulut alenisivat noin 10 miljoonaa euroa vuodessa.\nMerkittävän julkisen vallan käyttö\nPerustuslakivaliokunta on lausunnossaan todennut, ettei työttömyysvakuutusrahastoa voida pitää perustuslain 124 §:ssä tarkoitettuna viranomaisena. Lakiehdotuksen 21 e §:n mukaan työttömyysvakuutusrahasto voi määrätä työnantajalle enintään kaksinkertaiseksi korotetun, kohtuullisena pidettävän työttömyysvakuutusmaksun, jos työnantaja on ilmoittanut palkkasumman 21 b §:ssä säädetyn määräajan jälkeen tai jos työnantaja on antanut puutteellisia tai virheellisiä tietoja tai jos työttömyysvakuutusmaksu on määrätty 21 d §:n perusteella arvioimalla. Maksun korottaminen on siten mahdollista, jos työnantaja on menetellyt lainvastaisesti tai muuten oikeudellisesti virheellisesti.\nPerustuslakivaliokunta katsoo, että tällaiseen hallinnolliseen seuraamukseen sisältyy merkittävää julkisen vallan käyttöä, eikä tehtävää siten voida antaa muulle kuin viranomaiselle. Valiokunnan mukaan tämä merkitsee sitä, että lakiehdotuksen 21 e § on joko poistettava tai siinä säädetty tehtävä on osoitettava viranomaiselle, jotta lakiehdotus voidaan käsitellä tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Työttömyysvakuutusrahastolle voitaisiin antaa seuraamuksen määräämisessä korkeintaan viranomaista avustava ja täydentävä rooli. Sosiaali- ja terveysvaliokunta ehdottaa, että lakiehdotuksen 21 e § poistetaan, koska tehtävän osoittaminen muulle viranomaiselle edellyttäisi laajempaa valmistelua.\nPerustuslakivaliokunta on lausunnossaan todennut, että työttömyysvakuutusrahaston tietojensaantioikeus on ongelmallisen väljä siltä osin kuin kysymys on lakiehdotuksen 22 §:n 1 momentin 4 kohdan mukaisesta oikeudesta saada salassapitosäännösten rajoittamatta työttömyysvakuutusmaksun määräämistä, perintää ja valvontaa varten tarpeelliset tiedot muulta taholta, johon sovelletaan viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia. Valiokunnan mukaan, kun tietosisältöjä ei tällaisessa yleisessä tietojen luovutustilanteessa ole millään lailla luetteloitu, tietojensaantioikeus on sidottava mainittua tarkoitusta varten välttämättömiin tietoihin. Perustuslakivaliokunta katsoo, että lakiehdotuksen 22 §:n 1 momentin 4 kohdan tarkistaminen siten, että oikeus kattaa vain tietojen käyttötarkoituksen kannalta välttämättömien tietojen saamisen, on edellytyksenä lakiehdotuksen käsittelemiselle tavallisen lain säätämisjärjestyksessä. Sosiaali- ja terveysvaliokunta ehdottaa perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaisesti, että työttömyysvakuutusrahaston oikeus tietojen saamiseen rajoitetaan välttämättömiin tietoihin ja että tietojen luovuttamiseen velvolliset tahot määritellään ehdotettua tarkemmin.\nTyöttömyysvakuutusmaksuja koskeva jatkovalmistelu\nTyöttömyysvakuutusmaksujen maksuvelvollisuus on sidottu tapaturmavakuutuslain mukaiseen vakuuttamisvelvollisuuteen. Kun tapaturmavakuutusvelvollisuutta tulkitsevat työttömyysvakuutusrahasto ja tapaturmavakuutuslaitokset, voi tämä käytännössä johtaa siihen, että ne tekevät erilaisia päätöksiä vakuuttamisvelvollisuudesta. Myös muutoksenhakuviranomaisena näissä päätöksissä ovat eri viranomaiset. Tämän vuoksi on tärkeää, että maksuvelvollisuuden soveltamisalan mahdolliset muutokset selvitetään mahdollisimman nopeasti. Valiokunta pitää tarkoituksenmukaisena, että maksuvelvollisuus olisi mahdollisimman yhtenäinen muiden veroluonteisten sosiaaliturvamaksujen kanssa. Tämä myös tehostaisi maksujen valvontaa, koska työttömyysvakuutusrahasto käyttää työttömyysvakuutusmaksujen valvonnassa Verohallinnolta saamiaan verotustietoja.\nHallitusohjelman mukaan yrittäjien hallinnollista taakkaa kevennetään ja maksuihin sekä veroihin liittyviä prosesseja tehostetaan. Sosiaali- ja terveysvaliokunta pitää todennäköisenä, että hallitusohjelmaan perustuva työttömyysvakuutusmaksujen perinnän siirto tapaturmavakuutuslaitoksilta työttömyysvakuutusrahastolle lisää yritysten hallinnollista taakkaa, koska perintätahoja on aiemman kolmen sijasta neljä. Nykyisin palkkaperusteisia maksuja perivät työeläkelaitokset, tapaturmavakuutuslaitokset ja Verohallinto. Suomen Yrittäjät on arvioinut, että muutos lisäisi työtä yrityksissä noin tunnin vuodessa, mistä aiheutuisi työnantajille yhteensä noin kuuden miljoonan euron vuosikustannus. Valiokunta pitääkin tärkeänä, että sosiaalivakuutusmaksujen maksuperusteita ja perintämenettelyjä kehitettäessä kiinnitetään huomiota toimeenpanosta yrityksille aiheutuvan hallinnollisen työn minimointiin.\nValiokunta pitää myös tärkeänä, että työttömyysvakuutusmaksujen perinnän toimeenpanoa seurataan tarkasti. Työttömyysvakuutusmaksujen perintä on uusi tehtävä työttömyysvakuutusrahastolle, minkä vuoksi tehtävään tarvittavien resurssien arviointi on vaikeaa. Tästä saattaa aiheutua perintäkustannusten kasvamista ennakoitua suuremmiksi tai ongelmia perinnän toimeenpanossa. Lisäksi maksunkorotusmahdollisuuden puuttuminen voi johtaa siihen, että maksuvaikeuksissa olevat työnantajat laiminlyövät ensisijaisesti työttömyysvakuutusmaksujen maksamisen.\nTyöttömyysvakuutusmaksujen perinnän siirto tapaturmavakuutuslaitoksilta työttömyysvakuutusrahastolle parantaa perinnän toimeenpanoa monelta osin nykytilanteeseen verrattuna. Valiokunta pitää kuitenkin tarpeellisena, että tulevien uudistusten yhteydessä selvitetään mahdollisuudet keskittää palkkaan perustuvien lakisääteisten maksujen perintätehtäviä Verohallinnolle, koska näin voidaan todennäköisesti vähentää yritysten hallinnollista taakkaa. Valtiosääntösääntöoikeudellisesti veroina pidettyjen työttömyysvakuutusmaksujen perinnän osalta on myös osittain ongelmallista, että työttömyysvakuutusrahasto ei ole viranomainen.\n21 §. Maksujen perintä.\nPykälässä oleva viittaussäännös ehdotetaan täsmennettäväksi.\n21 d §. Työttömyysvakuutusmaksun määrääminen arvioimalla.\nPykälän 1 momenttiin ehdotetaan lisättäväksi perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaisesti viittaus 18 §:ään. Muutoksen tarkoituksena on täsmentää sitä, että arvioon perustuvan maksun suuruus määräytyy vastaavasti kuin varsinaisen työttömyysvakuutusmaksun suuruus.\n22 §. Työttömyysvakuutusrahaston oikeus tietojen saamiseen.\nPykälän 1 momentin johtolauseen sanamuotoa ehdotetaan täsmennettäväksi. Pykälän 1 momentin 4 kohtaa ehdotetaan muutettavaksi perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaisesti. Tiedonsaantioikeus rajattaisiin työttömyysvakuutusmaksun määräämisen, perinnän ja valvonnan kannalta välttämättömiin tietoihin.\nLisäksi tietojen luovutusta koskevat tahot määriteltäisiin ehdotettua täsmällisemmin. Työttömyysvakuutusrahastolla olisi salassapitosäännösten ja muiden tiedonsaantia koskevien rajoitusten estämättä oikeus saada työttömyysvakuutusmaksun määräämistä, perintää ja valvontaa varten välttämättömät tiedot viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 4 §:n 1 momentin 1—7 kohdassa tarkoitetulta viranomaiselta sekä 2 momentissa tarkoitetulta yhteisöltä ja laitokselta silloin, kun viimeksi mainituilla on tai voi olla tietoja työttömyysvakuutusmaksun määräämiseen, perintään tai valvontaan liittyvistä seikoista.\n24 g §. Muutoksenhakuoikeus.\nPykälän 1 momenttia ehdotetaan muutettavaksi perustuslakivaliokunnan lausunnon mukaisesti. Perustuslakivaliokunta on todennut, että lainkohdassa on luettelonomaisesti todettu, miten eräisiin työttömyysvakuutusrahaston antamiin päätöksiin tyytymätön saa hakea muutosta. Tällainen sallivaksi muotoiltu luettelo valiokunnan vakiintuneen kannan mukaan voi vaikuttaa eräänlaisena välillisenä muutoksenhakukieltona. Tämän vuoksi ehdotetaan, että pykälän 1 momentista poistetaan siinä mainitut lainkohdat, jolloin työttömyysvakuutusrahaston päätökseen tyytymättömällä on pääsääntöisesti aina muutoksenhakuoikeus.\nPykälään ehdotetaan lisättäväksi uusi 2 momentti, jossa olisi rajoitus 1 momentissa mainittuun yleiseen valitusoikeuteen. Säännöksellä selkeytettäisiin lakiehdotuksen muutoksenhakua koskevia säännöksiä. Lain 24 f §:ssä säädetään oikaisuvaatimuksen tekemisestä työttömyysvakuutusmaksun määrään. Pykälää koskevien yksityiskohtaisten perustelujen mukaan oikaisuvaatimuksen tekeminen olisi edellytyksenä sille, että maksua koskevaan päätökseen voi hakea muutosta valittamalla. Tämä pelkästään lakiehdotuksen perusteluissa mainittu muutoksenhakua koskeva rajoitus ehdotetaan lisättäväksi 24 g §:ään.\n25 §. Muutoksenhaku.\nMuutoksenhausta säädetään ehdotetussa 8 b luvussa, minkä vuoksi pykälä ehdotetaan kumottavaksi tarpeettomana.\nettä lakiehdotus hyväksytään muutettuna seuraavasti:\ntyöttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain muuttamisesta\nkumotaan työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain (555/1998) 25 §, sellaisena kuin se on laissa 1352/2007,\nmuutetaan 10 §:n 1 momentin 2 kohta sekä 11, 12, 15, 21, 22, 22 a—22 f, (poist.) 26, 26 a ja 26 b §, sellaisina kuin ne ovat, 10 §:n 1 momentin 2 kohta laissa 1136/2011 sekä 11 § laissa 910/2008, 12 ja 15 § osaksi laeissa 1301/2002, 637/2004, 1332/2004 ja 1282/2007, 21 § (poist.) laissa 1352/2007, 22 § osaksi laeissa 1301/2002 ja 1375/2003, 22 a § laeissa 363/2006 ja 910/2008, 22 b, 22 d—22 f, 26 a ja 26 b § laissa 363/2006, 22 c § laeissa 363/2006 ja 278/2009 sekä 26 § laissa 1375/2003, sekä\nlisätään lakiin uusi 11 a §, 18 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 1332/2011, uusi 7 momentti, 20 §:ään, sellaisena kuin se on laissa 1181/2005, uusi 2—4 momentti sekä lakiin uusi 21 a—21 j §, 8 b luku sekä 26 d ja 26 e § seuraavasti:\n10, 11, 11 a, 12, 15, 18 ja 20 §\nTyöttömyysvakuutusrahasto määrää ja perii työnantajalta työnantajan työttömyysvakuutusmaksun ja palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun 19 a §:n (poist.) mukaisen palkkasumman perusteella. Työnantaja vastaa myös palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun suorittamisesta työttömyysvakuutusrahastolle.\n21 a—21 c §\n21 d §\nTyöttömyysvakuutusmaksun määrääminen arvioimalla\nTyöttömyysvakuutusrahasto voi määrätä 18 §:n mukaisen työnantajan työttömyysvakuutusmaksun arvioimalla, jos työnantaja ei ole ilmoittanut palkkasummaa 21 b §:n mukaisesti tai jos työnantajan ilmoittama palkkasumma on liian pieni käytettäessä perusteena työttömyysvakuutusrahaston 22 tai 22 a §:n perusteella saamia ja sen käytössä olevia muita, työnantajan palkanmaksua ja muuta toimintaa koskevia tietoja.\n(2 ja 3 mom. kuten HE)\n21 e §\n21 e—21 j (21 f—21 k) §\nTyöttömyysvakuutusrahaston oikeus tietojen saamiseen\nTyöttömyysvakuutusrahastolla on salassapitosäännösten ja muiden tiedonsaantia koskevien rajoitusten estämättä oikeus saada työttömyysvakuutusmaksun määräämistä, perintää ja valvontaa varten:\n(1—3 kohta kuten HE)\n4) välttämättömät tiedot viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain (621/1999) 4 §:n 1 momentin 1—7 kohdassa tarkoitetulta viranomaiselta sekä 2 momentissa tarkoitetulta yhteisöltä ja laitokselta silloin, kun viimeksi mainituilla on tai voi olla tietoja työttömyysvakuutusmaksun määräämiseen, perintään tai valvontaan liittyvistä seikoista.\n(2 mom. kuten HE)\n22 a—22 f §\n8 b luku\nMuutoksenhaku ja oikaisu\n24 f §\n24 g §\nTyöttömyysvakuutusrahaston (poist.) päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta valittamalla työttömyysturvan muutoksenhakulautakuntaan, ja työttömyysturvan muutoksenhakulautakunnan päätökseen tyytymätön saa hakea siihen muutosta valittamalla vakuutusoikeuteen. Vakuutusoikeuden päätökseen ei saa hakea muutosta valittamalla. Työttömyysvakuutusrahaston päätöstä on muutoksenhausta huolimatta noudatettava.\nTyöttömyysvakuutusrahaston päätökseen työttömyysvakuutusmaksun määrästä ei saa hakea muutosta valittamalla ennen kuin päätöstä on pyydetty oikaistavaksi työttömyysvakuutusrahastolta 24 f §:n perusteella. Työttömyysvakuutusrahaston 24 f §:n nojalla antamaan päätökseen saa hakea muutosta siten kuin 1 momentissa säädetään. (Uusi)\n(3 mom. kuten HE:n 2 mom.)\n24 h ja i §\n26, 26 a, 26 b, 26 d ja 26 e §\nHelsingissä 19 päivänä kesäkuuta 2012\njäs. Outi Alanko-Kahiluoto /vihr\nSanni Grahn-Laasonen /kok\nArja Juvonen /ps\nSanna Lauslahti /kok\nLasse Männistö /kok\nAnnika Saarikko /kesk\nLenita Toivakka /kok\nUlla-Maj Wideroos /r\nvaliokuntaneuvos Esko Salo\nTyöttömyysvakuutusmaksun perinnän siirtäminen työttömyysvakuutusrahastolle on pääministeri Jyrki Kataisen hallitusohjelman mukainen esitys. Se on ristiriidassa yrittäjyyteen kannustavan, byrokratian purkamista tavoittelevan ja maksuihin liittyvien prosessien tehostamista tavoittelevan hallitusohjelman kirjauksen kanssa.\nEsitetty muutos on selkiyttämässä nykytilannetta työttömyysvakuutusmaksuja hallinnoivan työttömyysvakuutusrahaston näkökulmasta. Työnantajille esitetty muutos tarkoittaa byrokratian lisääntymistä ja työnantajavelvoitteisiin liittyvien kustannusten kasvamista. Muutoksen toteuttamiseen luvataan neuvontaa, ohjeistusta sekä työttömyysvakuutusmaksujen liittämistä osaksi Verohallinnon ylläpitämää pientyönantajien maksu- ja ilmoituspalvelujärjestelmää palkka.fi-palvelua. Palvelutason parantaminen ei poista ristiriitaa hallitusohjelman kahden eri kohdan välillä eikä helpota pientyönantajien tilannetta.\nHallituksen esitys on valmisteltu kiireellä. Mahdollisia muita vaihtoehtoja työttömyysvakuutusmaksujen perinnän osalta ei ole tosiasiallisesti selvitetty. Käynnissä ollut syvällisempi valmistelu keskeytettiin ilman loppuunvietyjä ja vertailukelpoisia johtopäätöksiä. Valmistelun yhteydessä ei ole tehty sellaista yritysvaikutusten arviointia, jolla olisi ollut tosiasiallista vaikutusta asian valmisteluun.\nKustannusarviot muutoksen vaikutuksista niin perinnän hallinnolliselta osalta kuin yritysten työnantajavelvoitteiden muutosten osalta ovat puutteelliset. Muutosta perustellaan perintään liittyvillä säästöillä, joille löytyy perustelunsa. Asiantuntijakuulemisen aikana on kuitenkin vähätelty mahdollisia muita vaihtoehtoja ja niistä mahdollisesti saavutettavissa olevia taloudellisia hyötyjä. Huolellinen valmistelu puuttuu.\nTyönantaja toimittaa työnantajatoimintaan liittyviä ilmoituksia säännöllisesti verottajalle, tapaturmavakuutuslaitokselle, työeläkeyhtiöille, ammattiliitolle sekä lisäksi Kelalle, työttömyyskassoille, työnantajaliittoon ja Tilastokeskukselle. Eri toimijoille ilmoitettava palkkakäsite vaihtelee. Tavoitteena tulee olla hallitusohjelmankin lupaama työnantajan hallinnollisen taakan helpottaminen. Esitys toimii vastoin tätä tavoitetta.\nKannatamme yrittäjyyteen liittyvän byrokratian vähentämistä. Olemme valmiit tukemaan esityksiä, joilla edistetään erityisesti pienyrittäjien toimintamahdollisuuksia. Hallituksen esitys on puutteellisesti ja kiireellä valmisteltu. Esitys on hallitusohjelman "Yrittäjyyttä vahvistetaan"-tavoitteen vastainen. Hallituksen esitys on palautettava huolelliseen valmisteluun.\nettä lakiehdotus hylätään.\nJuha Rehula /kesk


Asianajotoimistot | Spokenin asiakkaat | Spoken Oy\nOikeudenkäyntien äänitallenteet tekstimuodossa tehostavat asianajoprosessia.\nAsianajotyön tehostaminen litteroinnin avulla\nOikeudenkäyntien äänitallenteet tekstimuodossa\nOikeudenkäyntien äänitallenteet esimerkiksi todistajien kuulemisista ovat oiva työkalu asianajotyössä, mikäli ne litteroidaan helposti saatavilla olevaan tekstimuotoon.\nLuottamuksellinen ja salassapidettävä oikeudenkäyntimateriaali kannattaa antaa litteroitavaksi luotettavalle yhteistyökumppanille. Tällä tavalla varmistat, että asianajotyö tehostuu ja nopeutuu, kun tekstimuotoiseen materiaaliin on helppo palata aina uudestaan.\nAineiston salassapito ja luottamuksellisuus\nKaikki projektit ovat Spokenilla ehdottoman luottamuksellisia ja salassapidettäviä. Projektiin liittyvä aineisto säilytetään vain tarpeellisen ajan, minkä jälkeen se poistetaan kaikista järjestelmistämme asianmukaisesti.\nLitteroitua aineistoa on helppo silmäillä. Litterointi mahdollistaa myös sähköisten hakutoimintojen käytön, jos tekstistä halutaan löytää jokin tietty kohta.\nJuridisissa litteroinneissa puhujien erottelu tapahtuu sukunimillä, ja puheenjohtajasta käytetään merkintää ”Puheenjohtaja”.\nEsimerkiksi todistajien kuulemisten äänitallenteiden läpikäyminen ja havaintojen tekeminen suoraan äänitteiltä on haastavaa, minkä vuoksi ne kannattaa litteroida. Juridinen aineisto litteroidaan yleensä perus- tai eksaktina litterointina.\nTarkkuus – riippuu littrointityypistä\nLuettavuus – riippuu litterointityypistä\nLue lisää eri litterointyypeistä


Fabryn tauti ja perinnölliseen amyloidoosiin liittyvä polyneuropatia idiopaattisen ohutsäieneuropatian aiheuttajina\nPeltola, Niina (2017)\nTässä työssä tarkasteltiin potilaita, joilla oli idiopaattinen eli syyltään tuntematon ohutsäieneuropatia. Tutkimuksessa määritettiin, kuinka monella on Fabryn tautiin tai perinnölliseen amyloidoosiin (transtyretiiniamyloidoosi) liittyvä geenimutaatio ohutsäieneuropatian taustalla. Tutkimuksen tarkoitus oli selvittää, kannattaako ohutsäieneuropatiapotilailta rutiininomaisesti seuloa ko. perinnöllisiä sairauksia.\nTutkimus toteutettiin monikeskustutkimuksena Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa ja Norjassa. Tämä raportti käsittelee Tampereen yliopistollisen sairaalan osuuden tutkimuksesta. Käytössämme oli koko Pirkanmaan sairaanhoitopiirin potilaskertomukset, joista retrospektiivisessä osuudessa etsittiin diagnoosikoodien ja sairaushistorian perusteella ne potilaat, joiden ihobiopsialla tai tuntokynnysmittauksella varmistetulle ohutsäieneuropatiadiagnoosille ei ollut löytynyt mitään etiologista selitystä. Prospektiiviseen osuuteen otettiin TAYS:n neurologian poliklinikan uusia potilaita.\nYhteensä 19 potilasta katsottiin soveltuviksi tutkimukseen. Heiltä otettiin verinäyte, josta selvitettiin GLA- ja TTR-geenin mahdolliset mutaatiot. Yhdellä potilaalla oli GLA-geenin mutaatio, mutta ei klassista Fabryn tautia. Muiden geenitestit jäivät negatiivisiksi.\nTutkimus vahvistaa aiempaa käsitystä siitä, ettei isoloitua idiopaattista ohutsäieneuropatiaa sairastavalta potilaalta tarvitse seuloa Fabryn tautia tai perinnöllistä amyloidoosia.


Suunvuoro 4/1998 - Kotikielen Seura\nTieteellisten seurain valtuuskunta täyttää vuonna 1999 sata vuotta. Juhlatapahtumiin kuuluu tammikuussa avautuva näyttely, jossa jäsenseurat esittelevät kukin toimintaansa valtuuskunnan syntyvuonna. Kotikielen Seura on tietysti mukana näyttelyssä. Tuona vuonna seuran aikakauslehti Virittäjä aloitti kolmannen vuosikertansa.\nVuonna 1899 Suomessa elettiin dramaattista aikaa. Helmikuun manifesti annettiin samoihin aikoihin kun vuoden ensimmäinen Virittäjä ilmestyi. Seuraavana vuonna julkaistiin kieli- ja postimanifestit; lehtiä valvottiin ja lakkautettiin. Virittäjä jatkoi kyllä ilmestymistään normaaliin tapaan, jopa hieman entistä tiheämmin. Mutta sen tilaajamäärä romahti ratkaisevasti.\nLehden kaksi ensimmäistä vuotta olivat merkinneet Kotikielen Seuran toiminnassa uutta innostavaa vaihetta, sen jälkeen kun monet sen hankkeista olivat siirtyneet yliopiston tai muiden yhteisöjen hoidettaviksi. Virittäjää sai tilata maan kaikista postikonttoreista, asiamiehiltä ja kirjakaupoista. Opettajat ja koululaiset, suurin tilaajaryhmä, saivat lehden postimaksun hinnalla. Painosmäärä olikin vuonna 1898 lähes 1 200 kappaletta ja tilaajia 760 – vasta nyt olemme päässeet samoihin lukemiin, kun maan väkiluku on kaksinkertaistunut. Vuonna 1899 tilaajista hävisi kolmasosa, ja muutaman vuoden päästä jäljellä oli enää puolet.\nVirittäjän ohjelmana oli edistää suomen kielen ja sen lähialojen tutkimista ja tuntemista ja toimia yhdyssiteenä näitä asioita harrastavien välillä, ilman »korkeatieteellistä» painolastia. Eikö yhteyttä lukijoihin silti oikein syntynyt? Vai eikö lehteä enää sortovuosina uskallettu tilata? Tämän päivän näkökulmasta sisältö ei näytä kovin vaaralliselta. Pohdittavana olivat sanat Suomi, saame ja häme– aivan kuin tässäkin numerossa. Esillä oli havaintoja savolaismurteiden fonologiasta, Lapin paikannimistä, suomalaisista henkilö- tai kasvinnimistä. Oli tutkimushistoriaa ja kirja-arvioita. Itse asiassa sadan vuoden takaisessa Virittäjässä oli hämmästyttävän paljon meille tuttuja aiheita.\nAiheiden konteksti oli kuitenkin toinen, joten niillä saattoi olla merkityksiä, joita me emme lukijoina enää helposti tavoita. Jollain tasolla neutraaleinkin tutkimus aina vastaa aikansa kysymyksiin, yhteiskunnallisiin ja henkilökohtaisiin. Tuskinpa esimerkiksi keskustelua suomen ja suomalaisten juurista on meillä aivan sattumalta käyty juuri nyt, 1990-luvun poliittisessa tilanteessa. Se millaiseksi menneen kuvittelemme, vaikuttaa siihen, miten nykyisen hahmotamme, ja siihenkin, kuinka suuntaamme tulevan. Ja päinvastoin.\nSata vuotta sitten Virittäjässä oli vielä mukana ns. kansallisten tieteiden koko alue kirjallisuudesta folkloristiikkaan ja kansatieteeseen. Nyt tutkimusyhteys on lähes katkennut, osittain siksi ettei kukaan meistä enää voi hallita monia tieteenaloja. Sama pätee pitkälle sukukielten tutkimukseen. Toisaalta tämänkinkertaisesta Virittäjästä voi lukea, että myös fennisteille kysymys kansallisuudesta ja kielestä, identiteeteistä ja eroista, on ajankohtaisempi kuin koskaan. Suomen kieliäkin on monta samalla jatkumolla: tiivistymiä ja siirtymiä, joita rajat ja valtasuhteet tuottavat. Lukekaa Virittäjää ja kirjoittakaa siihen vielä tällä vuosituhannella.