⭐Pohjanmaan maakuntastrategia Maakuntasuunnitelma 2040 Maakuntaohjelma\n1 Pohjanmaan maakuntastrategia Maakuntasuunnitelma 2040 Maakuntaohjelma2 3 Pohjanmaan maakuntastrategia Maakuntasuunnitelma 2040 Maakuntaohjelma4 Maakuntastrategia on hyväksytty Pohjanmaan liiton maakuntavaltuustossa. Pohjanmaan maakuntastrategia ISBN ISSN Pohjanmaan liiton julkaisuja nro 2 Julkaisun kuvat: Pohjanmaan liitto, paitsi sivun 18 kuva Jonas Harald Pohjanmaan liitto Vaasa 20145 Pohjanmaan maakuntastrategia koostuu kahdesta osasta. Maakuntasuunnitelmassa määritellään maakunnan tavoitetila vuodeksi 2040 sekä maakunnan kehittämisen painopisteet. Maakuntaohjelmassa kuvataan, kuinka strategiaa toteutetaan vuosina Esipuhe 6 1 Johdanto Maakunnan suunnittelujärjestelmä Maakuntastrategian tarkoitus Maakuntastrategian valmisteluprosessi 7 2 Tätä tavoittelemme Pohjanmaan visio Määrälliset kehitystavoitteet Tavoiteltava aluerakenne 10 3 Maakunnan kehittämisen toimintaympäristö Maakunnan erityispiirteet Muutostekijät Johtopäätökset Pohjanmaan kehittämisen kannalta 16 4 Maakunnan kehittämisen painopisteet Kilpailukykyinen alue Hyvinvoiva väestö Hyvä elinympäristö 20 5 Maakuntastrategian toteuttaminen vuosina Kilpailukykyinen alue Hyvinvoiva väestö Hyvä elinympäristö 36 6 Pohjanmaan kärkihankkeet vuosina Älykäs erikoistuminen Pohjanmaalla 43 8 Yhteistoiminta-alueen strategiset painopisteet 44 9 Maakuntastrategian vaikutukset, seuranta ja rahoitus Vaikutukset maakunnan eri osissa Vaikutusten arviointi Seuranta Rahoitussuunnitelma 47 liitteet6 Esipuhe Pohjanmaa on tunnetusti monella tapaa erityinen verrattuna muihin Suomen maakuntiin. Useilla aluekehityksen mittareilla tarkastellen erotumme muusta maasta myönteisesti: Työllisyys on jo pitkään ollut Manner-Suomen parhaimpia ja työllisyysaste maan korkeimpia. Toisaalta maahanmuuton ja syntyneiden enemmyyden ansiosta maakuntamme väkiluku kasvaa. Vahva kaksikielisyys, suuri maahanmuuttajien määrä ja lukuisat kansallisuudet muuttavat pohjalaisten arkea yhä monikulttuurisemmaksi. Korkeakoulutettujen osuus väestöstä on maakuntien välisen vertailun kärkipäässä. Pohjanmaalla panostetaankin osaamiseen, ja esimerkiksi maakunnassa toimivat kahdeksan korkeakoulua tarjoavat monipuoliset mahdollisuudet opiskeluun. Pohjanmaa on maamme teollisuusvaltaisin maakunta, ja viennin osuus teollisuuden liikevaihdosta on peräti 70 prosenttia. Maakuntamme elinkeinorakenne on monipuolinen toisin kuin monissa muissa maakunnissa. Pohjoismaiden suurimman energiateknologisen keskittymän lisäksi tärkeitä elinkeinoaloja ovat kulkuneuvojen valmistus, paperi- ja massateollisuus, kemianteollisuus mukaan lukien veneiden valmistus, metallituotteiden valmistus ja jalostusteollisuus. Maaseudun erikoisaloista turkistalouden vientitulot ovat mittavat, ja maatalouden elintarviketuotanto maamme huippua. Kilpailukykyinen teollisuutemme yhdessä muiden elinkeinojemme kanssa luo vahvan perustan pohjalaisten hyvinvoinnille, ja samalla pohjalaiset tiedostavat julkisen sektorin merkityksen tärkeiden hyvinvointipalvelujen ylläpitäjänä. Olemme pitkään luottaneet kansainvälisen suurteollisuutemme ja etenkin energiateknologisen osaamisen vahvaan kilpailukykyyn maailmanmarkkinoilla. Maamme taloudellinen ja maailmanpoliittinen tilanne aiheuttavat kuitenkin parhaimmillekin asiantuntijoille päänvaivaa. Uudet haasteet luovat kuitenkin myös mahdollisuuksia, joihin on syytä tarttua. Etenkin panostus nuoriin ja osaajiin on maakuntamme menestymisen edellytys. Maakunnassamme on monia vahvuuksia ja voimavaroja, joita hyödyntäen luomme menestystarinoita. Uskomme myös siihen, että yksituumaisella, määrätietoisella ja suunnitelmallisella työllä saamme tuloksia aikaan. Usein riittävät pelkät uudet toimintatavat sekä pieni annos näkemystä ja uskallusta. Pohjanmaan kehittämisen tahto kiteytyy seuraavaan visioon: Uuden energian Pohjanmaa Rakennamme entistä parempaa maakuntaa panostamalla huippuosaamiseen, monikulttuurisuuteen ja vahvaan yhteisöllisyyteen. Tähän kehittämistyöhön haluamme haastaa myös sinut Pohjanmaan hyvinvoinnin edistämiseksi. Miapetra Kumpula-Natri maakuntavaltuuston pj. Ulla-Maj Wideroos maakuntahallituksen pj. Olav Jern maakuntajohtaja 6 Maakuntasuunnitelma 20407 1 Johdanto 1.1 Maakunnan suunnittelujärjestelmä Maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) mukaan maakunnan liiton tehtävänä on maakunnan suunnittelu. Maakunnan suunnitteluun kuuluvat maakuntasuunnitelma, muuta alueiden käyttöä ohjaava maakuntakaava ja alueellinen kehittämisohjelma. Pitkän aikavälin maakuntasuunnitelmassa osoitetaan maakunnan tavoiteltu kehitys, ja se ohjaa maakuntakaavan ja keskipitkän aikavälin maakuntaohjelman laadintaa. Maakunnan liitto laatii myös määräaikaisen maakuntaohjelman. Se sisältää maakunnan mahdollisuuksiin ja tarpeisiin, kulttuuriin ja muihin erityispiirteisiin perustuvat kehittämisen tavoitteet, kuvauksen maakunnan kehittämisen kannalta keskeisistä hankkeista ja muista olennaisista toimenpiteistä, laadittavista yhteistyösopimuksista tavoitteiden saavuttamiseksi ja tarvittaessa määrittelyn alueen kuntien yhteistyöalueista sekä suunnitelman ohjelman rahoittamiseksi (laki alueiden kehittämisestä ja rakennerahastotoiminnan hallinnoinnista 7/2014). Maakuntaohjelmaa tarkennetaan joka toinen vuosi laadittavalla toimeenpanosuunnitelmalla. Keväällä 2013 alkaneessa valmisteluprosessissa pitkän tähtäimen maakuntasuunnitelma päivitettiin ja keskipitkän aikavälin maakuntaohjelma laadittiin yhtaikaa, ja ne yhdistettiin yhdeksi asiakirjaksi eli Pohjanmaan maakuntastrategiaksi. Tavoitteena oli helposti luettava looginen kokonaisuus, josta lainsäädännön edellyttämät asiakirjat ovat kuitenkin erotettavissa toisistaan. 1.2 Maakuntastrategian tarkoitus Maakuntastrategia on maakunnan kehittämistahdon ilmaus. Sen tavoitteena on maakunnan toimijoiden yhteisen vision ja kehittämisnäkemyksen vahvistaminen sekä kehittämisen voimavarojen suuntaaminen strategisiin kohteisiin. Lisäksi tavoitteena on parantaa valtion toimenpiteiden kohdentamista maakunnallisiin kehittämiskokonaisuuksiin sekä tehostaa valtion ja kuntien määrärahojen käyttöä. Maakuntastrategialla on keskeinen asema valtion alueviranomaisten strategisten tulossopimusten laadinnassa ja niiden toteuttamisessa. Maakuntastrategiaan sisällytetään tavoitteita ja toimenpiteitä, joiden edistäminen edellyttää maakunnallista tai muuta laajaa yhteistyötä. Maakuntastrategian tavoitteena on vahvistaa maakunnan elinvoimaa ja kilpailukykyä, lisätä väestön hyvinvointia ja turvata hyvä elinympäristö ja kestävä aluerakenne. Strategiassa määritellään tekijät, joilla Pohjanmaa menestyy alueiden välisessä kilpailussa omista lähtökohdistaan. Tarkoituksena on muodostaa kuva Pohjanmaan menestyksen edellytyksistä, tulevaisuuden tavoitetilasta sekä sen saavuttamiseksi tarvittavista keinoista tavalla, jonka kaikki maakunnan toimijat voivat tunnistaa omakseen. Maakuntastrategia koskee samanveroisesti koko maakunnan aluetta. 1.3 Maakuntastrategian valmisteluprosessi Maakuntastrategia valmisteltiin avoimella ja vuorovaikutteisella prosessilla, johon viranomaisilla, asiantuntijoilla, elinkeinoelämällä, tiedeyhteisöillä, kansalaisjärjestöillä sekä muilla toimijoilla oli mahdollisuus tuoda omat näkemyksensä. Valmistelun alkuvaiheessa laadittiin osallistumis- ja arviointisuunnitelma, jossa kuvattiin maakuntastrategian valmisteluprosessi ja kerrottiin, kuinka valmisteluun voi vaikuttaa. Valmisteluun sisältyi myös ns. SOVA-lain (200/2005) mukainen ympäristövaikutusten arviointi. Valmisteluprosessin alkuvaiheessa toteutettuun tulevaisuusja teemaryhmätyöskentelyyn osallistui mittava määrä maakunnan toimijoita. Lisäksi strategiaa käsiteltiin kahdessa vaiheessa seututilaisuuksissa, joihin osallistui alueen kuntien virka- ja luottamushenkilöitä. Näkemyksiä kerättiin myös suoraan yrityksiltä ja kansalaisilta. Yrityksiltä aineistoa kerättiin haastattelujen avulla. Kansalaisten mielipiteitä kerättiin Otakantaa.fi-palvelussa kahdessa vaiheessa sekä pitkänaikavälin tavoitteisiin että varsinaiseen maakuntastrategian luonnokseen liittyen. Myös aikaisemmin toteutettujen Pohjanmaan Toive -kampanjan ja kansalaisraatien aineistoa hyödynnettiin strategian valmistelussa. Maakuntastrategian valmistelu kytkettiin tiiviisti muihin alueella käynnissä oleviin valmisteluprosesseihin, kuten älykkään erikoistumisen strategian, liikennejärjestelmäsuunnitelman, kulttuuriohjelman ja ympäristöstrategian laadintaan. Huomioon on otettu myös Kestävät energiaratkaisut -innovaatiokeskittymän (INKA) painopisteet sekä valtion ja Vaasan kaupunkiseudun välinen kasvusopimus vuosiksi Maakuntasuunnitelma8 Maakuntastrategian valmistelussa huomioitiin voimassa oleva alueiden kehittämislainsäädäntö, valtioneuvoston päätös valtakunnallisista alueiden kehittämisen tavoitteista ( ) sekä työ- ja elinkeinoministeriön ohjeistus (TEM/2635/ /2012). Lisäksi valmistelussa hyödynnettiin tärkeimpiä EU-tason, kansallisia ja alueellisia kehittämisohjelmia ja -strategioita sekä maakunnallisen ennakointityön ja maakuntaohjelman arvioinnin tuloksia. Maakuntasuunnitelma 2040 Maakuntakaava 2030 Maakuntaohjelma toimeenpanosuunnitelma Kuva 1 Maakunnan suunnittelujärjestelmä 8 Maakuntasuunnitelma 20409 2 Tätä tavoittelemme 2.1 Pohjanmaan visio 2040 Pohjanmaan yhteistä tahtoa kehityksen suunnasta kuvaa seuraava visiolause: Uuden energian Pohjanmaa. Visiossa näkyy vahvasti energiateema. Se viittaa sekä vahvaan energiateknologian ja uusiutuvan energian osaamiseen että energiseen toimintatapaan ylipäätään. Energisyys on Pohjanmaalle tunnusomaista, ja se kuvaa innostusta ja asennoitumista oman maakunnan kehittämiseen kaikilla yhteiskunnan aloilla. Energisyys näkyy huippuosaamisena, monikulttuurisuutena ja vahvana yhteisöllisyytenä, jotka puolestaan ovat tärkeitä maakunnan menestystekijöitä. Niiden merkitys tulee kehittämistyössä tiedostaa. Tavoitteena on, että vuonna 2040 maakunnassa on hyvinvoiva väestö hyvä ja turvallista asua ja elää koko maakunnan alueella monipuolinen elinkeinoelämä kaikissa maakunnan osissa vahva tutkimus- ja koulutusosaaminen kansainvälinen toimintaympäristö ja asenne ennakkoluuloton ja yrittäjämäinen asenneilmapiiri vahva yhteisöllisyys suvaitsevainen ja monikulttuurinen ilmapiiri monipuolinen kulttuuritoiminta ja elävä kulttuuriperintö hiilidioksidineutraali sähkön- ja lämmöntuotanto sekä liikenne omavarainen ja uusiutuvaan energiaan pohjautuva energiantuotanto puhdas ympäristö ja monimuotoinen luonto. Edellä olevat tavoitteet voidaan tiivistää seuraavaan lauseeseen: Vuonna 2040 Pohjanmaa on kilpailukykyinen alue, jossa väestö voi hyvin ja jossa on hyvä elinympäristö. Tästä voidaan johtaa Pohjanmaan kehittämisen kolme päätavoitetta, jotka on esitetty kuvassa Määrälliset kehitystavoitteet Määrällisten kehitystavoitteiden asettamisessa on hyödynnetty työ- ja elinkeinoministeriön tilaamaa HEMAASU-ennakointimallia, Tilastokeskuksen väestöennustetta sekä Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen työpaikkaennusteita. Väestötavoitteet Väestönkasvu on Pohjanmaalla ollut pitkään positiivista. Väkiluku on 2000-luvulla kasvanut yhteensä noin hengellä. Viimeisen viiden vuoden aikavälillä Pohjanmaa on kasvanut maakunnista viidenneksi nopeimmin. Väestönkasvu jakautuu Pohjanmaalla moniin muihin alueisiin verrattuna suhteellisen tasaisesti. Suupohjan rannikkoseutu on ainoa alue, jossa väestömäärä on laskenut tasaisesti jo pitkään. Muilla seuduilla, ja erityisesti Vaasan seudulla, kehitys on 2000-luvulla ollut varsin positiivista. Vaasan seutu lukeutuu Suomen vahvimpien kasvualueiden joukkoon. Pohjanmaan väkilukua kasvattavat maahanmuutto ja syntyneiden enemmyys. Pohjanmaalle on viime vuosina muuttanut mukavasti väkeä ulkomailta, mutta maan sisäisessä muuttoliikkeessä maakunta menettää asukkaita jatkuvasti. Tilastokeskuksen väestöennusteen mukaan vuonna 2040 Pohjanmaan väkiluku on Maakuntastrategian väestötavoite on selvästi positiivisempi: Tavoitteena on, että Kilpailukykyinen alue hyvä elinympäristö uuden energian pohjanmaa Huippuosaaminen Monikulttuurisuus Yhteisöllisyys hyvinvoiva väestö Kuva 2 Maakunnan kehittämisen kolme päätavoitetta Maakuntasuunnitelma10 Pohjanmaalla on vuonna 2040 noin asukasta. Positiivisempaa väestötavoitetta perustellaan erityisesti energiateknologian ja uusiutuvan energiantuotannon tulevaisuuden potentiaalilla, sekä alojen kerrannaisvaikutuksilla koko maakunnan kehitykseen. Tavoitteen mukainen väestönkasvu edellyttää, että entistä enemmän ihmisiä muuttaa maakuntaan sekä koti- että ulkomailta. Nettomuuton Pohjanmaalle tulisi yli puolitoistakertaistua tulevina vuosina. Työllisyystavoitteet Pohjanmaan suurin työllistäjä on julkinen sektori, jossa työskentelee noin joka kolmas työntekijä. Yksityiset palvelut työllistävät lähes saman verran. Teollisuudessa työskentelee noin neljännes työntekijöistä, mikä on selvästi suurempi osuus kuin koko maassa keskimäärin. Vielä enemmän Pohjanmaa on erikoistunut maa- ja metsätalouteen, jonka työllistävä osuus on miltei kaksinkertainen koko maahan verrattuna, noin 7 prosenttia kaikista työllisistä. Vuosina työllisten määrä lisääntyi Pohjanmaalla erityisesti palveluissa ja rakentamisessa. Tältä osin kehityskuva noudatteli pitkälti koko maan kehitystä. Myös teollisuuden työllisyys lisääntyi maakunnassa jossain määrin, kun taas koko maassa se väheni. Maa- ja metsätaloudessa työllisten määrä väheni selvästi sekä Pohjanmaalla että koko maassa. Tilastokeskuksen työssäkäyntitilaston mukaan työpaikkojen määrä kasvoi Pohjanmaalla kyseisellä ajanjaksolla yhteensä 5 400:lla. Vaasan seudulla syntyi noin uutta työpaikkaa ja Pietarsaaren seudulla noin Sen sijaan Suupohjan rannikkoseutu menetti yli 800 ja Kyrönmaa yli 200 työpaikkaa alueeltaan. Teollisuuden työpaikat ovat lisääntyneet Pohjanmaalla erityisesti keskeisillä energiateknologian klusterin toimialoilla eli koneiden ja laitteiden sekä elektroniikka- ja sähkölaitteiden valmistuksessa. Nämä toimialat kasvoivat vuosien aikana noin työllisellä. Myös kulkuneuvojen valmistuksessa työpaikkojen määrä on kasvanut tuntuvasti. Taantuvia aloja ovat tällä vuosikymmenellä olleet paperi- ja massateollisuus sekä tekstiili-, vaate-, nahka- ja kenkäteollisuus, jotka ovat kumpikin menettäneet yli kolmanneksen työvoimastaan. Palveluiden osalta työpaikat ovat lisääntyneet erityisesti yrityspalveluissa, joissa työllisten määrä on 2000-luvulla lisääntynyt noin 70 prosenttia. Suhteellisesti eniten ovat vähentyneet informaatioalan työntekijät. Määrällisesti yrityspalvelut ovat kasvaneet 2 500, hoivapalvelut ja koulutus sekä kauppa molemmat noin 800 uudella työllisellä. ETLA:n ennusteen mukaan teollisuustyöpaikat syntyvät Pohjanmaalla lähivuosina energiateknologian toimialoille sekä kulkuneuvo- ja kemianteollisuuteen. Määrällisesti eniten työpaikkoja syntyy kuitenkin palveluihin, ja erityisesti yritys- ja hoivapalveluihin. Yrityspalveluiden voimakas lisääntyminen johtuu osittain siitä, että teollisuus ulkoistaa ennen itse tuottamiaan palveluja. Hoivapalvelujen lisääntyminen johtuu vanhusväestön merkittävästä kasvusta tällä vuosikymmenellä. Pohjanmaan työpaikkatavoite vuodeksi 2040 on noin uutta työpaikkaa. Tällöin työpaikkojen määrä kasvaisi osapuilleen samaan tahtiin kuin 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Työpaikkoja ennakoidaan syntyvän erityisesti energiateknologian klusterin toimialoille sekä hoiva- ja yksityisiin palveluihin. Tavoitteen mukainen työpaikkojen määrän kehitys edellyttää edellä mainittujen toimialojen suotuisaa kehitystä, mutta myös asetetun väestötavoitteen toteutumista, työllisyysasteen nostamista sekä työurien selvää pitenemistä. 2.3 Tavoiteltava aluerakenne Pohjanmaan tavoiteltava aluerakenne vuodeksi 2030 on määritelty vuonna 2010 vahvistetussa maakuntakaavassa (kuva 3). Tavoiteltavassa aluerakenteessa korostuvat elinvoimaiset kaupunkiseudut, hyvin toimivat liikenneyhteydet sekä jokilaaksot maatalousalueineen ja maaseutuelinkeinoineen. Väkiluku (2012) Nettomuutto (henkilöä/vuosi) 509 ( keskim.) Taulukko 1 Pohjanmaan väestötavoitteet Työpaikat Työvoima Työllisyysaste 70, Taulukko 2 Pohjanmaan työllisyystavoitteet 10 Maakuntasuunnitelma 204011 Voimassa olevan maakuntakaavan mukaan aluerakenteen kehittäminen perustuu kolmen erilaisen keskustan verkostoon. Niille kaikille on ominaista voimakas yrittäjyys: 1) Vaasan seutu koostuu Vaasan ja Kyrönmaan alueen kunnista. Yliopistokaupunki Vaasa on koko maakunnan keskus. Vaasan asemaa maakunnan veturina korostaa Pohjoismaiden merkittävin energiateknologiakeskittymä sekä sen keskeinen asema Merenkurkun ja Itämeren yhteistyössä. 3) Suupohjan rannikkoseudun kolmen kaupungin muodostaman aluekeskuksen vahvuuksiin lukeutuvat yrittäjyys, puu- ja metalliteollisuus, lasinalais- ja perunanviljely sekä elintarviketuotanto. 2) Pietarsaaren seutu on maakunnan pohjoinen aluekeskus, jonka vahvuuksia ovat monipuolinen teollisuus ja hyvät liikenneyhteydet. Kuva 3 Pohjanmaan tavoiteltava aluerakenne vuonna 2010 vahvistetun maakuntakaavan mukaan Maakuntasuunnitelma12 Jokilaaksot muodostavat Pohjanmaan aluerakenteen rungon. Kaupunki-, kunta- ja kyläkeskukset sijoittuvat jokisuistoihin ja jokivarsiin. Kehitysvyöhykkeet noudattavat jokilaaksoja. Kansainvälisiä kehittämisvyöhykkeitä ovat Atlantilta Merenkurkun ja Selkämeren kautta Venäjälle ja Baltiaan suuntautuvat vyöhykkeet. Pohjanmaan päätieväylät ovat valtatiet 8 ja 3, joita valtatie 18 ja 19 täydentävät. Poikittaiset liikenneyhteydet, kuten kantatiet 63, 67 ja 68 sekä valtatie 13, tukevat seutujen kilpailukykyä ja parantavat saavutettavuutta (kuva 4). Maakuntakaavan päivitystyö aloitetaan vuonna 2014, ja työn yhteydessä tarkastellaan uudelleen myös tavoiteltavaa aluerakennetta. Tavoitteena on kolme elinvoimaista keskusta ja kuntarakenne, jolla voidaan turvata työssäkäyntialueen palvelut. Pietarsaaren seutu Vaasan seutu Suupohjan rannikkoseutu Kyrönmaa Kuva 4 Maakunnan pääväylät 12 Maakuntasuunnitelma 204013 3 Maakunnan kehittämisen toimintaympäristö Pohjanmaan visio ja tavoitetila ohjaavat maakunnan kehittämistä. Tavoitetilan lisäksi kehittämistyössä tulee huomioida maakunnan erityispiirteet sekä tulevaisuuden muutostekijät, jotka yhdessä muodostavat maakunnan kehittämisen toimintaympäristön. 3.1 Maakunnan erityispiirteet Alueen kilpailukykyyn liittyvät vahvuudet Pohjanmaan kilpailukyky on arvioitu maan kolmanneksi parhaimmaksi heti Uudenmaan ja Pirkanmaan jälkeen. Hyvää kehitystä selittää pitkälti Vaasan seudulla sijaitseva Pohjoismaiden merkittävin energiateknologiakeskittymä, jonka yhteenlaskettu liikevaihto on noin 4 miljardia euroa ja joka työllistää yli ihmistä. Keskittymän osuus koko maan energiateknologian viennistä on noin 30 % ja kaikesta teknologiaviennistä noin 12 %. Pohjanmaan kilpailukyky ei kuitenkaan lepää yhden keskittymän varassa, vaan keskeisenä menestystekijänä on aina ollut monipuolinen elinkeinorakenne. Energiateknologian lisäksi merkittäviä teollisuuden aloja ovat massan ja paperituotteiden valmistus, kemianteollisuus, metallituotteiden valmistus, elintarviketeollisuus, jalostusteollisuus sekä kulkuneuvoteollisuus, jossa veneteollisuudella on merkittävä osuus. Monipuolinen elinkeinoelämä luo suojaa suhdannevaihteluja vastaan ja aikaa myöten myös uuden kasvun mahdollisuuksia. Uudet kasvualat syntyvät monesti olemassa olevan toiminnan pohjalta ja erityisesti toimialojen rajapinnoilta. Yrittäjämäinen asenne vahvistaa uusien alojen muodostumista. Merkittäviä mahdollisuuksia Pohjanmaalle luovat tulevaisuudessa mm. uusiutuvan energian potentiaali, hyvinvointiyrittäjyys ja luovat alat. Pohjanmaa on Suomen teollistunein maakunta, sillä teollisuuden osuus arvonlisäyksestä on maakuntien välisessä vertailussa selvästi suurin. Teollisuuden osuus arvonlisäyksestä on kaikissa seutukunnissa Kyrönmaata lukuun ottamatta suurempi kuin koko maassa keskimäärin. Teollisuustyöpaikoilla on suuri merkitys myös Kyrönmaan asukkaiden hyvinvoinnissa, sillä seudulta käydään paljon Vaasan teollisuusyrityksissä töissä. Teollisuus on Pohjanmaalla kansainvälistä. Viennin osuus teollisuuden liikevaihdosta on yli 70 prosenttia. Alueella sijaitsee monia kansainvälisiä suuryrityksiä, joiden markkina-alueena on koko maailma. Tuotanto perustuu korkeaan teknologiaan ja osaamiseen, joten teollisuustuotannon jalostusarvo per asukas on maakuntien välisessä vertailussa korkein. Yhtenä maakunnan menestystekijänä voidaan pitää verrattain kattavaa liikenneverkkoa. Maakunnan liikenteellinen sijainti ja mahdollisuudet hyödyntää eri kuljetusmuotoja Maakuntasuunnitelma 2040 luovat hyvät puitteet alueen elinkeinoelämälle. Satamien ja kahden lentoaseman ansiosta maakunnasta on toistaiseksi hyvät yhteydet ulkomaille, mikä on elinehto saavutettavuudelle. Tämä on tärkeää, sillä yritysten sijoittumispäätöksissä sujuvalla liikenne- ja logistiikkajärjestelmällä on keskeinen rooli. Osaavan työvoiman houkuttelussa Pohjanmaalla on monia vahvuuksia. Maakunnassa toimivat kahdeksan korkeakouluyksikköä tarjoavat monipuolisia koulutusmahdollisuuksia ja houkuttelevat nuoria ihmisiä maakuntaan. Korkeakoulutettujen osuus väestöstä onkin Pohjanmaalla maakuntien välisen vertailun kärkipäässä. Kaksikielisyys on vetovoimatekijä ja vahvuus, joka antaa kilpailuetua alueen kansainvälisille yrityksille. Maakunnassa on pitkät perinteet työperusteisessa maahanmuutossa. Ulkomaan kansalaisten ja ulkomaisten opiskelijoiden suuri määrä näkyy katukuvassa ja luo kansainvälistä ja suvaitsevaista tunnelmaa, mikä nähdään monesti positiivisena tekijänä seutujen vetovoimamittauksissa. Myös rikas kulttuuriperintö ja kulttuuriympäristöt puutalokaupunkeineen sekä ainutlaatuinen saaristo ja maailmanperintöalue lukeutuvat maakunnan vahvuuksiin, jotka mahdollistavat matkailun kehittämisen. Pohjanmaalla on kaksi vahvaa kaupunkiseutua Vaasan ja Pietarsaaren ympärillä. Etelässä tärkeimpiä keskuksia ovat Kristiinankaupunki, Kaskinen ja Närpiö. Noin 80 kylää täydentävät aluerakennetta. Vaikka asutus on hiljalleen keskittynyt yhä enemmän kaupunkeihin ja maaseututaajamiin ja kylärakenne on harventunut, voidaan alueen maaseutua edelleen pitää varsin elinvoimaisena. Maaseutu on pääosin kaupungin läheistä tai ydinmaaseutua, ja harvaan asutun maaseudun osuus on pieni. Alueen kilpailukyky: vahvuudet Monipuolinen elinkeinorakenne Kansainvälinen teollisuus Energiateknologinen osaaminen Uusiutuvan energian potentiaali Yrittäjyyden perinne Kattava liikenneverkko Monipuoliset koulutusmahdollisuudet Pitkä kokemus työperusteisesta maahanmuutosta Kansainvälinen ilmapiiri Rikas kulttuuriperintö Ainutlaatuinen saaristo ja maailmanperintöalue Elinvoimainen maaseutu Alueen kilpailukykyyn liittyvät heikkoudet Pohjanmaan kilpailukykyyn liittyen voidaan tunnistaa myös tiettyjä heikkouksia. Monipuolisesta teollisuudesta huolimat- 1314 ta verrattain harva yritys sekä Suomessa että Pohjanmaalla lukeutuu kasvuyritysten joukkoon. Monen pk-yrityksen liiketoiminta on varsin riippuvainen yhdestä tai kahdesta suuryrityksestä. Kasvua ei välttämättä haeta asiakaspohjaa laajentamalla tai kansainvälistymällä, vaikka potentiaalia löytyisikin. Tämä on ongelmallista aluetalouden kannalta, mikäli talouden riippuvuus muutamasta suuresta yrityksestä muodostuu merkittäväksi. On myös viitteitä siitä, että alueen pk-yritysten innovaatiopotentiaali on verrattain heikko. Vaikka yritysten panostus t&k-toimintaan on kaiken kaikkiaan korkea, keskittyvät panostukset suuriin yrityksiin. Tämä on ongelmallista, sillä pkyritysten rooli työllistäjänä ja elinkeinoelämän uudistajana on merkittävä. Osaavan työvoiman saatavuuteen liittyy Pohjanmaalla vahvuuksien lisäksi myös heikkouksia. Työikäisen väestön määrä laskee Tilastokeskuksen ennusteen mukaan noin henkilöllä vuoteen 2020 mennessä. Korvaavaa työvoimaa on saatava tilalle. Pohjanmaa on tähän asti menettänyt jatkuvasti työikäistä väestöä muualle maahan, ja kehitys uhkaa voimistua, kun kilpailu osaavasta työvoimasta laajenee koko Suomeen. Hidas kotoutuminen puolestaan vähentää maahanmuuttajien mahdollisuuksia toimia työvoimavajeen korvaajina. Osaavan työvoiman saatavuuden kannalta on tärkeää, että alueen koulutusjärjestelmä tuottaa riittävästi oikeanlaisia osaajia työelämään. Tässä kokonaisuudessa tärkeitä osatekijöitä ovat sekä koulutuspaikkojen riittävyys että koulutuksen sisällöllinen vastaavuus työelämän vaatimusten kanssa. Pohjanmaalla on pulaa erityisesti teknisen alan ja sosiaali- ja terveysalan koulutuspaikoista. Myös yhteisen korkeakoulupoliittisen vision ja tahtotilan puute voidaan nähdä osaavaan työvoimaan liittyvänä heikkoutena. Kilpailussa osaavasta työvoimasta Pohjanmaan mahdollisuuksia heikentää kaukainen sijainti Etelä-Suomeen nähden. Sijainti vaikeuttaa myös kotimaan kuljetuksia ja heikentää jakelua palvelevien keskusten kilpailukykyä, sillä Pohjanmaa sijoittuu Etelä-Suomen suurten väestökeskittymien ja markkinoiden reuna-alueelle. Liikenne- ja logistiikkajärjestelmästä on pidettävä huolta kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Alueen kilpailukyky: heikkoudet Liian vähän kasvuyrityksiä Pk-yritysten panostukset t&k-toimintaan verrattain vähäisiä Alihankkijat usein riippuvaisia yhdestä tai kahdesta suuresta päämiehestä Koulutus ei kaikilta osin vastaa työelämän tarpeita Yhteinen koulutuspoliittinen visio puuttuu Työikäinen väestö vähenee Negatiivinen kotimaan nettomuutto Kaukainen sijainti Etelä-Suomeen nähden Väestön hyvinvointiin liittyvät vahvuudet Pohjanmaan asukkaiden hyvinvoinnin ja terveyden tila on suhteellisen hyvä. Pohjalaiset kokevat itsensä jossain määrin terveemmiksi ja elämänlaatunsa paremmaksi kuin koko maassa keskimäärin. Itsensä yksinäiseksi puolestaan kokee selvästi harvempi. Pohjalaisten sairastavuus on selvästi alle koko maan keskitason. Yksi tärkeimmistä väestön hyvinvointia edistävistä ja syrjäytymistä ehkäisevistä tekijöistä on työ. Pohjanmaalla on jo pitkään ollut muuhun maahan verrattuna korkea työllisyys ja alhainen työttömyys. Väestö kokeekin itsensä useammin työkykyiseksi kuin koko maassa keskimäärin. Pohjanmaan väestö on sosiaalisesti aktiivista. Jonkin kerhon, järjestön, yhdistyksen, harrastusryhmän tai hengellisen yhteisön toimintaan aktiivisesti osallistuvien osuus on selvästi korkeampi kuin koko maassa keskimäärin. Tämä näkyy Pohjanmaalla vilkkaana yhdistys- ja kulttuurielämänä. Yhdessä toimiminen luo verkostoja ja luottamusta eli sosiaalista pääomaa, joka luetaan yhdeksi Pohjanmaan keskeisistä vahvuuksista. Toistaiseksi hyvinvointiin ja terveyteen liittyvät palvelut ovat Pohjanmaalla pääosin monipuolisia ja helposti saatavilla lähietäisyydeltä, vaikka ongelmia on tietyillä osa-alueilla, kuten mielenterveys- ja erikoislääkäripalveluissa. Väestön hyvinvointi: vahvuudet Asukkaiden terveydentila on suhteellisen hyvä Alhainen työttömyys ja korkea työllisyys Sosiaalisesti aktiivinen väestö Vireä yhdistys- ja kulttuurielämä Monipuoliset palvelut saatavilla pääsääntöisesti lähietäisyydeltä Väestön hyvinvointiin liittyvät heikkoudet Pohjanmaan väestön hyvinvointiin liittyviä keskeisiä haasteita ovat ulkopuolisuus sekä hyvinvointi- ja terveyserojen kasvaminen. Vaikka Pohjanmaan väestö voi keskimäärin hyvin, ovat eri väestöryhmien ja yksilöiden hyvinvointierot huomattavat ja vaarassa kasvaa. Syrjäytyminen ja eriarvoisuus lisääntyvät sosiaalisten ja mielenterveyden ongelmien seurauksena. Vuonna 2012 toteutetun Etelä-Pohjanmaan, Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan hyvinvointibarometrin asiantuntija-arvioiden mukaan Pohjanmaan alueen merkittävimpiä hyvinvoinnin riskitekijöitä ovat psyykkiset pitkäaikaissairaudet, yksinäisyys, päihteiden käyttö, velkaongelmat ja nuorisotyöttömyys. Hyvästä yleisestä työllisyystilanteesta huolimatta nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys on kasvussa. Maahanmuuttajien työttömyysaste on korkea eikä työttömyyttä juuri ole onnistuttu vähentämään. Maahanmuutto muodostaa haasteen, jossa on tärkeää ennakoida mahdollisia ongelmia ja ryhtyä varhaisessa vaiheessa toimenpiteisiin, jotta kotouttaminen onnistuu mahdollisimman hyvin. Julkisen talouden niukkuus ja kasvava palvelutarve edellyttävät tehokkaasti tuotettuja sosiaali- ja terveyspalveluja, jotta korkealaatuiset palvelut voidaan turvata jokaiselle. Poh- 14 Maakuntasuunnitelma 204015 janmaalla sosiaali- ja terveyssektorin palvelurakenteessa ja -prosesseissa on kehittämistarpeita. Maakunnassa käytetään perusterveydenhuollon avohoidon lääkäripalveluja vähemmän ja muita avohoitopalveluja enemmän kuin koko maassa. Maakunnassa hyödynnetään vähän alueellisia palvelukokonaisuuksia ja moniammatillisia työtapoja. Tieto ei välttämättä kulje riittävän hyvin eri tasojen ja sektoreiden välillä. Asiakkaan näkökulma ja vaikutusmahdollisuudet palvelun muotoutumiseen ovat haaste palvelujärjestelmän kehittämisessä. Hyvinvoinnin tilaa koskevaa perusaineistoa tulee hyödyntää paremmin, jotta käytettävissä olevilla rajallisilla voimavaroilla saavutetaan mahdollisimman hyvä lopputulos. Hyvinvointi- ja terveysteknologian sekä sähköisten palveluiden hyödyntämistä on tarpeen lisätä. Kuntien tiukka talous ja pitkään kestänyt epätietoisuus kansallisesta sosiaali- ja terveydenhuollon rakenteesta ja sen vaikutuksista tehtävien ja palveluiden järjestämiseen ovat saattaneet vaikuttaa päätöksentekoon. Sosiaalinen pääoma, yrittäjähenkisyys, kaksikielisyys ja monikulttuurisuus ovat voimavaroja, joita voisi entistä enemmän hyödyntää maakunnan hyvinvoinnin ja terveyden vahvistamiseksi. Näitä tekijöitä ei juuri hyödynnetä palvelujärjestelmän uudistamisen resurssina, vaikka julkinen, järjestö- ja yksityinen sektori voisivat yhdessä kehittää uusia ja innovatiivisia ratkaisuja palvelujen toteuttamiseen ja siten vastata yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten esimerkiksi uudenlaisten elämäntyylien aiheuttamaan normittomuuteen ja eristäytyneisyyteen. Väestön hyvinvointi: heikkoudet Väestön kasvavat hyvinvointi- ja terveyserot Nuoriso-, pitkäaikais- ja rakennetyöttömyyden kasvu Maahanmuuttajien hidas kotoutuminen ja korkea työttömyys Sosiaali- ja terveyspalveluiden ehjien palvelukokonaisuuksien puute ja vähäinen asiakaslähtöisyys Kuntien heikentynyt taloudellinen tilanne Sosiaalista pääomaa, kaksikielisyyttä ja monikulttuurisuutta ei ole onnistuttu riittävästi kääntämään voimavaraksi Hyvään elinympäristöön liittyvät vahvuudet Pohjanmaan vahvuuksiin kuuluu se, että hyvän elämän edellytykset ovat säilyneet kaikissa maakunnan osissa. Väestö kasvaa Suupohjan rannikkoseutua lukuun ottamatta koko Pohjanmaan alueella. Vetovoimaisia aluekeskuksia ympäröivät elinvoimaiset kylät ja harvaanasuttua seutua on vähän. Kylien yhteyteen sijoittuva maaseuturakentaminen mahdollistaa peruspalveluiden säilymisen tai jopa vahvistumisen kyläalueilla. Maaseudun vahvuutena on myös mikroyritysten suuri määrä. Pohjanmaan vahvuuksiin lukeutuvat myös viihtyisä ja turvallinen elinympäristö sekä hyvä ja edullinen asuminen. Pohjanmaan asukkaat ovat keskimääräistä tyytyväisempiä asuinalueensa turvallisuuteen. Lyhyet matka-ajat asuinpaikasta töihin ja palveluiden pariin ovat useimpien pohjalaisten todellisuutta. Maakuntasuunnitelma 2040 Pohjanmaan alueen luonto on puhdas ja monipuolinen virkistyksen lähde. Luonto on erittäin monimuotoinen, ja sen edustavimmat osat on otettu mukaan valtioneuvoston hyväksymiin valtakunnallisiin suojeluohjelmiin. Kansallisesti ja kansainvälisesti tärkeä luontoalue Merenkurkun saaristo nimettiin UNESCOn maailmanperintökohteeksi vuonna Hyvä elinympäristö: vahvuudet Väestö kasvaa useimmilla Pohjanmaan seuduilla Elinvoimaiset kaupunkiseudut ja kylät Turvallinen ja viihtyisä elinympäristö Laadukas ja edullinen asuminen Lyhyet matkat Puhdas ja monimuotoinen luonto Hyvään elinympäristöön liittyvät heikkoudet Alue- ja yhdyskuntarakenne vaikuttaa merkittävästi elinympäristön laatuun. Pohjanmaalla maankäytön kehittämisen haasteet kytkeytyvät väestöpohjan supistumiseen pienempien maaseutukylien ja tiettyjen taajamien ympärillä, vaikka korkean taajamoitumisasteen takia ongelmat ovat valtakunnallisesti katsottuna keskimääräistä pienempiä. Haja-asutusalueilla asuminen vaikeutuu pitkällä aikavälillä joukkoja kevyenliikenteen sekä muiden palveluiden järjestämiseen liittyvien ongelmien takia. Hyvä yhdyskuntasuunnittelu on kilpailutekijä, mikäli onnistutaan luomaan vetovoimaisia asuinalueita ja yrityskeskittymiä. Koska alueiden kilpailu yritysten toimipaikoista ja työvoimasta jatkossa kiristyy, on kuntien ja kaupunkiseutujen yhteistyö entistä tärkeämpää. Alue- ja yhdyskuntarakenteen suunnittelua voivat kuitenkin heikentää kuntien ja alueiden välinen kilpailu, strategisen ajattelutavan puute, epärealistiset tavoitteet ja pelko tehdä vaikeita päätöksiä. Yhteinen tahtotila ja näkemys syntyvät vain tiiviillä ja systemaattisella yhteistyöllä, johon poliitikot, virkamiehet ja asukkaat osallistuvat. Viimeaikaisina hyvinä esimerkkeinä yhteistyöstä voidaan nostaa esiin mm. Vaasan ja Pietarsaaren seuduilla toteutettu rakennemallityö. Pohjanmaan energiantuotanto ja liikenne perustuvat toistaiseksi vahvasti fossiilisiin polttoaineisiin. Sähköntuotannossa kivihiili on edelleen pääasiallinen polttoaine, vaikka maakunnassa on myös puuta ja turvetta käyttäviä voimalaitoksia. Vesi- ja tuulivoiman osuus on toistaiseksi hyvin pieni. Hiilidioksidipäästöt vaihtelevat vuosittain jyrkästi, mutta trendi on edelleen ollut nouseva. Kehityksessä on tapahduttava lähivuosina suuri muutos, mikäli energiaomavaraisuuteen liittyvä tavoite aiotaan toteuttaa vuoteen 2030 mennessä. Käytännössä energiaomavaraisuus tarkoittaa Pohjanmaalla sitä, että energiantarve katetaan lähes kokonaan uusiutuvalla energialla. Vesistöihin liittyy Pohjanmaalla tiettyjä riskejä. Pohjanmaan rannikolla on paljon ns. happamia sulfaattimaita, joista happamuus ja metallit huuhtoutuvat vesistöihin aiheuttaen laajoja vahinkoja. Monet joet ja niiden suistot ovat vahingoittuneita tai jopa täysin elottomia, mikä näkyy esimerkik- 1516 si kalataloudessa. Tulvat ovat toistuvia ja aiheuttavat paljon aineellisia vahinkoja. Ilmastonmuutos lisää tulvariskejä entisestään. Hyvä elinympäristö: heikkoudet Hajautettu yhdyskuntarakenne Kuntien yhteistyöongelmat ja yhteisen strategisen ajattelutavan puute Hiilidioksidipäästöjen nouseva trendi Paljon happamia sulfaattimaita Toistuvat tulvat 3.2 Muutostekijät Pohjanmaan talous on avoin ja kansainvälinen, joten sen kehitys on tiiviisti sidoksissa ulkomaailman kehitykseen. Maakunnan kehittämisessä tuleekin pyrkiä huomioimaan tärkeimmät yleiset muutostekijät, jotka muuttavat toimintaja ajattelutapoja tulevina vuosina. Strategiatyössä tunnistettuja Pohjanmaan kehittämiseen vaikuttavia keskeisiä muutostekijöitä ovat: Globalisaatio: Globalisaatio syvenee kautta linjan. Globaali työnjako muuttuu, ja työvoiman, tavaroiden ja palveluiden liikkuvuus jatkavat kasvuaan. Teknologiat kehittyvät ja leviävät nopeasti. Paikallisuuden merkitys kasvaa: Globalisaation rinnalla myös paikallisuuden merkitys korostuu. Elintarvikkeiden ja muiden tuotteiden alkuperällä on merkitystä. Kaupungistuminen: Alue- ja yhdyskuntarakenne keskittyy ja taajamoituu. Logistisia solmukohtia kehitetään ja reuna-alueiden infrastruktuuri heikkenee. Tuotannon rakenteen muutos: Elinkeinorakenne on jatkuvassa muutoksessa. Maatalous teollistuu, perinteisen teollisuuden on uudistuttava ja palveluiden osuus kasvaa. Väestön ikääntyminen: Väestö ikääntyy ja hoivapalvelujen tarve kasvaa. Työvoiman saatavuus: Erityisesti osaavan työvoiman saatavuus heikkenee lähitulevaisuudessa koko Suomessa. Osaamistalous: Koulutustaso nousee ja tiedon merkitys tuotannontekijänä voimistuu. Samalla monipuolisen osaamisen merkitys korostuu. Kulutuskulttuurin muutos: Kuluttajien arvomaailma muuttuu, ja kuluttajien valistuneisuus kasvaa. Yksilöllisyys vaikuttaa mm. tuotekirjoon, tuotantoon ja kaupankäynnin tapoihin. Aineettomuus korostuu. Vapaa-ajan laadun ja ympäristön merkitys: Vapaa-ajan palveluliiketoiminnan (matkailu ja elämysteollisuus) merkitys kasvaa. Ympäristön merkitys viihtyvyydelle korostuu. Normittomuus ja eristäytyminen: Yksilöllisyys ja itsekeskeisyys korostuvat, ja toisista välitetään yhä vähemmän. Osallistumisen muutos: Ihmisten yhteisöllisyys ja osallistuminen yhteiskunnallisiin asioihin ovat muutoksessa. Osallistumisen muodot ja kanavat muuttuvat. Yhteiskunnan mosaiikkimaistuminen: Yhteinen arvopohja ei ole yhteiskunnassa itsestäänselvyys, vaan erilaiset näkemykset ja kiinnostuksen kohteet luovat ajasta ja paikasta riippumattomia yhteisöjä. Yhteiskunta muuttuu monitahoisemmaksi ja sirpaleisemmaksi. Alueen vetovoimatekijöiden muutos: Persoonallisuus, erilaisuus ja erilaisten alakulttuurien kirjo vetovoima- ja kilpailukykytekijöinä korostuvat. Monipaikkaisuus: Monipaikkaisuus lisääntyy mm. asumisen, työn, yhteistyön, yhteisöllisyyden ja palveluiden osalta. Digitalisoituminen: Reaali- ja virtuaalimaailmat yhdistyvät. Digitaalisuus uudistaa palveluita ja tuotantoa sekä fyysisen liikkumisen tarvetta. Ilmastonmuutoksen torjunta ja siihen sopeutuminen: Ilmastomuutoksen hillintään panostetaan. Toisaalta ilmastonmuutos on täällä jo tänään, joten ilmasto lämpenee ja sään ääri-ilmiöt lisääntyvät suurella todennäköisyydellä. Luonnonvarojen käyttö ja energia: Niukkuus luonnonvaroista ja energiasta lisääntyy. Julkisten resurssien niukkuus: Julkiset resurssit niukkenevat, ja vaikeudet huolehtia palveluvelvoitteista ja liikennejärjestelmästä lisääntyvät. Maahanmuutosta johtuva monikulttuurisuus: Maahanmuuttajien suuri määrä on haaste, joka tulee huomioida palveluiden ja muiden yhteiskunnallisten toimintojen kehittämisessä. Liikkuva väestö: Ihmisten liikkuvuus aiheuttaa palvelujärjestelmälle haasteita. 3.3 Johtopäätökset Pohjanmaan kehittämisen kannalta Edellä esitellyt maakunnan erityispiirteet ja muutostekijät luovat Pohjanmaan tulevaisuuteen sekä mahdollisuuksia että uhkia. Nämä mahdollisuudet ja uhat tulee ottaa huomioon maakunnan kehittämistyössä tulevina vuosina. 16 Maakuntasuunnitelma 204017 Alueen kilpailukykyyn liittyvät mahdollisuudet Uudet vientimahdollisuudet: Alueen monipuolinen ja kansainvälinen teollisuus, korkeatasoinen osaaminen sekä hyvät yhteydet ulkomaille luovat hyvät valmiudet vastata globalisaation syvenemisen aiheuttamaan muutokseen. Energiateknologia ja uusiutuva energia ovat tulevaisuuden kasvualoja: Alueen kansainvälinen energiateknologian keskittymä sekä uusiutuvan energian potentiaali luovat uusia liiketoiminnan mahdollisuuksia ilmastonmuutoksen hillitsemisen sekä luonnonvarojen ja energian niukkuuden lisääntyessä. Elintarvikealan uudet mahdollisuudet: Paikallisuuden korostuminen ja kulutuskulttuurin muutos luovat uusia mahdollisuuksia mm. luomu- ja lähiruuan arvostuksen kasvun myötä. Uusien kärkialojen kehittyminen: Monipuolinen teollisuus, yrittäjyyden perinne ja rikas kulttuuriperintö luovat valmiuksia vastata tuotannon rakenteen jatkuvan muutoksen ja kulutuskulttuurin muutoksen tuottamiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Merkittäviä mahdollisuuksia on mm. luovilla aloilla, hyvinvointialoilla ja matkailualalla. Osaavan työvoiman turvaaminen: Korkeakoulujen ja elinkeinoelämän välisen yhteistyön vahvistaminen kansainvälisin koulutusohjelmin sekä Pohjanmaan ja Västerbottenin välisen strategisen yhteistyön lisääminen edistävät maakunnan kilpailukykyä ja työvoiman osaamista. Maakunnan vetovoimatekijöiden hyödyntäminen osaavan työvoiman houkuttelussa: Vapaa-ajan laadun ja ympäristön merkityksen sekä kulutuskulttuurin muutos luovat mahdollisuuksia maakunnan vetovoiman kasvattamiselle. Meillä on tarjolla monipuolisia elinympäristöjä, rikas kulttuuriperintö, kaunis luonto, monipuoliset koulutusmahdollisuudet ja kansainvälinen ilmapiiri. Laadukas ja edullinen asuminen sekä lyhyet matkat helpottavat arkea. Alueen kilpailukykyyn liittyvät uhat Teollisuuden kilpailukyvyn näivettyminen ja toimintojen siirto muualle: Mikäli Pohjanmaan teollisuus ei pärjää globaalissa kilpailussa, tuotantoa ja suunnittelua voidaan siirtää muualle. Julkisten resurssien niukkuus voi osaltaan kiihdyttää kehitystä, mikäli maakunnan koulutus- ja liikennejärjestelmän annetaan rapautua. Uusiutumiskyvyn puute: Jotta maakunnan suurteollisuutta palvelevat pk-yritykset selviävät globaalissa kilpailussa ja tuotannon rakenteen muuttuessa, tulee niiden jatkuvasti kehittää prosessejaan, tuotteitaan ja palvelujaan. Maakuntasuunnitelma 2040 Maaseudun tyhjeneminen: Kaupungistumisen ja tuotannon rakenteen muutoksen ennakoidaan jatkuvan, mikä vaikeuttaa palvelujen kehittämistä ja elinvoiman turvaamista maaseudulla. Myös julkisen talouden niukkuus vaikuttaa samaan suuntaan, mikäli infrastruktuuriin ja palveluihin ei ole varaa panostaa. Väestön hyvinvointiin liittyvät mahdollisuudet Etsivä ja ennaltaehkäisevä työ: Ennaltaehkäisevään työhön tulee panostaa julkisten resurssien ehtyessä ja väestön ikääntyessä. Pohjanmaan kattava palveluverkko ja vireä yhdistystoiminta edistävät ennaltaehkäisevän työn tekemistä. Terveysteknologian ja sähköisten palveluiden hyödyntäminen: Digitalisoituminen mahdollistaa aivan uudenlaisten palvelukonseptien luomisen. Sosiaalisen pääoman hyödyntäminen uudessa palvelujärjestelmässä: Järjestöjen ja yhdistysten panosta tulee hyödyntää uudessa palvelujärjestelmässä, jota julkisten resurssien niukkuuden ja väestön ikääntymisen takia väistämättä tarvitaan. Järjestöillä on hyvää osaamista erityisesti ennaltaehkäisevässä ja kuntouttavassa työssä. Uusien osallisuuden muotojen ja lähidemokratian kehittäminen: Osallistumisen muodot ja kanavat ovat muutoksessa. Uusien osallistumisen muotojen avulla kuntalaiset voivat vaikuttaa uuden asiakaskeskeisen palvelujärjestelmän kehittämiseen. Uusi yhteisöllisyys ja jakamistalous: Osallistumisen ja kulutuskulttuurin muutokset luovat uusia tapoja tehdä asioita yhdessä. Tämä tuottaa uusia mahdollisuuksia lisätä väestön hyvinvointia kestävällä tavalla sekä maaseudulla että kaupungeissa. Väestön hyvinvointiin liittyvät uhat Julkisen palvelurakenteen ja -prosessien uudistaminen viivästyy: Palvelujärjestelmän kalleus, julkisten resurssien niukkuus ja väestön ikääntyminen luovat akuutin tarpeen palvelurakenteen ja -prosessien uudistamiselle. Kuntien heikentynyt taloustilanne ja yhteistyön ongelmat saattavat viivästyttää uudistustyötä. Henkilökohtaisten palveluiden väheneminen: Digitalisoituminen lisää sähköisiä palveluja ja uhkana on, ettei henkilökohtaiseen palveluun panosteta. Tämä saattaa edelleen kasvattaa hyvinvointieroja, sillä monet maahanmuuttajat, syrjäytyneet ja moniongelmaiset tarvitsevat henkilökohtaista palvelua. Eriarvoistuminen ja hyvinvoinnin polarisoituminen: Työttömyyden ja osittain myös osaamisen merkityksen ja työn vaativuuden lisääntymisen takia osa väestöstä voi jatkossa erittäin hyvin ja osa erittäin huonosti. Niukat julkiset resurssit vaikeuttavat sosiaalis- 1718 ten ongelmien ja syrjäytymisen ehkäisyä sekä varhaista puuttumista entisestään. Yhteisöllisyyden rapautuminen: Kaupungistumiskehitys, normittomuus ja eristäytyminen sekä yhteiskunnan mosaiikkimaistuminen rikkovat perinteisiä yhteisöjä ja haastavat niiden toimintatavat. Hyvään elinympäristöön liittyvät mahdollisuudet Uudet työn muodot: Digitalisoituminen, monipaikkaisuus ja osaamistalouden vahvistuminen mahdollistavat työn tekemisen paikasta riippumatta. Pohjanmaan vetovoimaiset kaupunkiseudut ja elinvoimaiset kylät sekä turvallinen, viihtyisä ja puhdas elinympäristö tarjoavat hyvät puitteet tietoon ja luovuuteen perustuvalle työlle ja yrittäjyydelle. Elävä maaseutu vetovoimatekijänä: Alueen vetovoimatekijöiden muutos (persoonallisuus, erilaisuus) sekä vapaa-ajan ja ympäristön merkityksen kasvu lisäävät Pohjanmaan houkuttelevuutta, sillä luonto ja asuttu maaseutu monine mahdollisuuksineen ovat täällä säilyneet. Ympäristötietoisuuden kasvattaminen: Tavallinen ihminen on avainasemassa ilmastonmuutoksen ja muun ympäristön pilaamisen hillinnässä. Kulutuskulttuurin ja osallistumisen muutokset voivat lisätä tavallisen ihmisen roolia ympäristönsuojelussa ja ilmastonmuutoksen hillinnässä. Hyvään elinympäristöön liittyvät uhat Yhdyskuntarakenteen epäsuotuisa kehitys: Hajautettu yhdyskuntarakenne vaikeuttaa kaavoitustyötä ja lisää autoriippuvuutta. Kuntien yhteistyöongelmat johtavat pahimmillaan ylimitoitettuun ja kalliiseen yhdyskuntarakenteeseen sekä hitaaseen maankäytön suunnitteluun. Julkisten resurssien niukkuus johtaa erityisesti alemman tieverkon rapautumiseen. Seurauksina voivat olla huono saavutettavuus, maaseudun autioituminen, asuinympäristöjen eriytyminen, kulttuuriperinnön köyhtyminen ja luonnon monimuotoisuuden väheneminen. Kuitenkin laadukas ja toimiva asuin- ja elinympäristö on keskeinen työvoiman saatavuuteen vaikuttava asia. Tulvien lisääntyminen: Ilmastonmuutos aiheuttaa monia negatiivisia vaikutuksia Pohjanmaalle. Erityisesti tulvien oletetaan lisääntyvän. Vesien happamoituminen: Pohjanmaalla on paljon ns. happamia sulfaattimaita, jotka happamoittavat vesistöjä. Happamuus ja metallit huuhtoutuvat sateiden yhteydessä vesistöihin aiheuttaen laajoja vahinkoja. Ilmastonmuutoksen odotetaan lisäävän sateita myös Pohjanmaalla, joten vesien happamoitumisen riski kasvaa. Pohjanmaan liitto 18 Maakuntasuunnitelma 204019 4 Maakunnan kehittämisen painopisteet Maakunnan kehittämisen painopisteet muotoutuvat maakunnan tahtotilan ja erityispiirteiden sekä muutostekijöiden pohjalta. Niiden perusteella voidaan johtaa tärkeimmät osatekijät, joita kehittämällä asetettuihin päätavoitteisiin päästään. 4.1 Kilpailukykyinen alue Tavoitetila 2040: Vuonna 2040 Pohjanmaalla on kilpailukykyinen ja monipuolinen elinkeinoelämä maakunnan kaikissa osissa. Menestystä siivittävät elinkeinoelämää tukeva tutkimus ja koulutus, vahva yhteistyön ja yrittämisen kulttuuri sekä erinomainen saavutettavuus. Kansainvälinen toimintatapa ja monikulttuurisuus, mutta myös paikallisen identiteetin ja kulttuuriperinnön arvostus, ovat itsestäänselvyyksiä. Vaasa on Suomen viiden merkittävimmän kaupungin joukossa. Asetettuun tavoitetilaan päästään kehittämällä seuraavia osatekijöitä: Monipuolinen elinkeinoelämä: Elinkeinoelämän monipuolisuudesta tulee jatkossakin pitää huolta koko maakunnan alueella. Käytännössä se tarkoittaa yritysten monipuolista toimiala- ja kokorakennetta, kasvua ja kansainvälistymistä sekä yrittäjämäistä asennetta. Nykyisten vahvojen toimialojen lisäksi on tuettava uusien toimialojen kehittymistä. Korkeatasoinen innovaatiotoiminta: Korkeatasoista innovaatiotoimintaa tarvitaan, jotta elinkeinoelämä voisi uusiutua. Erityisesti pk-yritysten tuotteiden, palvelujen ja prosessien kehittäminen on tärkeää, sillä maakunnassa tarvitaan kansainvälisesti kilpailukykyisiä kasvuyrityksiä, joiden liiketoiminta ei ole yhden asiakkaan varassa. Korkeakoulujen ensisijaisena roolina alueen innovaatiojärjestelmässä on tehdä tutkimusta, joka palvelee alueen elinkeinoelämää. Tämä edellyttää saumatonta yhteistyötä korkeakoulujen ja yritysten kesken. Toimivat yhteydet: Toimiva liikennejärjestelmä on elinkeinoelämän elinehto. Maan sisäisten yhteyksien lisäksi kansainvälinen vientiteollisuus tarvitsee hyviä yhteyksiä suoraan ulkomaille. Kaikkien asukkaiden mahdollisuudet liikkua helposti paikasta toiseen on turvattava. Julkisten resurssien niukkuus tulevina vuosina edellyttää uusien toiminta- ja rahoitusmallien luomista liikennejärjestelmän kehittämiseen. Toisaalta liikennejärjestelmään liittyy myös mahdollisuuksia, joita on kyettävä hyödyntämään. Esimerkiksi Venäjän taloudellinen kehitys voi tulevaisuudessa vaikuttaa voimakkaasti kuljetusvirtoihin, jolloin poikittaisten kuljetuskäytävien kehittäminen luo Pohjanmaalle merkittäviä uusia mahdollisuuksia. Riittävästi osaavaa työvoimaa: Jatkossa osaamisen ja tiedon merkitys tuotannontekijänä korostuu. Osaava työvoima on elinkeinoelämän keskeinen resurssi, josta on tulevina vuosina pulaa väestön ikääntymisen takia. Lisää työvoimaa tarvitaan erityisesti palvelujen tuottamiseen. Osaavan työvoiman saatavuus varmistetaan huolehtimalla ikärakenteeltaan ja osaamiseltaan tasapainoisesta väestörakenteesta sekä korkeasta työllisyydestä. Arvossapidetyt kulttuuriympäristöt, elävä kulttuuriperintö ja vireä kulttuurielämä: Kulttuuriympäristöjen ja -perinnön ja kulttuurielämän merkitys tärkeinä vetovoimatekijöinä tulee tiedostaa. Arvokkaat kulttuurimaisemat ja rakennetut kulttuuriympäristöt tarjoavat erilaisia asumis- ja virkistäytymismahdollisuuksia. Kulttuuriperinnöstä kasvaa vahva maakunnallinen identiteetti, joka saa asukkaat sitoutumaan alueeseen. 4.2 Hyvinvoiva väestö Tavoitetila 2040: Pohjanmaan väestö voi hyvin ja hyvinvointierot ovat kaventuneet. Maakunnassa vallitsee vahva yhteisöllisyys ja yhdessä tekemisen meininki. Suvaitsevaisessa ja monikulttuurisessa ilmapiirissä kaikkien on hyvä asua, elää ja tehdä työtä. toimivat yhteydet korkeatasoinen innovaatiotoiminta riittävästi osaavaa työvoimaa monipuolinen elinkeinoelämä Kilpailukykyinen alue arvossapidetyt kulttuuriympäristöt ja elävä kulttuuriperintö Kuva 5 Alueen kilpailukykyyn liittyvät kehittämisen painopisteet Maakuntasuunnitelma20 Jonas Harald Tavoitetilaan päästään pitämällä huolta seuraavista tekijöistä: Osallistuvat kansalaiset: Kaikilla asukkailla tulee olla mahdollisuus vaikuttaa omiin asioihinsa ja olla osallisena yhteiskunnassa työn, opiskelun tai muun toiminnan kautta. Kaikki nuoret on saatava mukaan työelämään tai opiskelemaan. Vaikeassa työmarkkina-asemassa olevat tarvitsevat ohjausta ja koulutusta työpaikan löytämiseksi sekä tarvittaessa myös kuntoutusta. Ikäihmisille ja muille työvoimaan kuulumattomille tulee tarjota toimivia ja helppoja tapoja osallistua yhteiskuntaa hyödyttävään toimintaan. Integroituneet maahanmuuttajat: Syrjäytymisen ehkäisemiseksi maahanmuuttajien kotouttamiseen ja työllistymiseen tulee panostaa riittävästi. Keskeisenä tavoitteena on se, että maahanmuuttajat pääsevät aidosti osaksi yhteiskuntaa ja työelämää. Kokonaisuuteen liittyy oleellisesti myös suvaitsevaisuuden edistäminen sekä syrjinnän ja rasismin torjuminen. Toimivat palvelut: Väestön hyvinvointi edellyttää toimivia palveluja. Väestön ikääntyessä ja julkisten resurssien vähetessä tarvitaan uusia ratkaisuja terveys- ja hyvinvointipalveluiden tuottamiseen. Tarvitaan sekä rakenteellisia uudistuksia että uusia menetelmiä ja toimintatapoja. Osaamisresurssit tulee turvata. Kansalaisten osallisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien lisääminen palvelujärjestelmässä ja sen kehittämisessä on tärkeää. Vireä kulttuurielämä ja hyvät harrastusmahdollisuudet: Kulttuurilla ja muilla harrastuksilla on positiivinen vaikutus ihmisten hyvinvointiin ja terveyteen. Yhdessä toimiminen, yhteisiin rientoihin osallistuminen ja monikulttuurinen yhteistyö alueen eri kieli- ja väestöryhmien kesken lisäävät yhteenkuuluvuuden tunnetta, luottamusta ja osallisuuden tuntua. Pohjanmaan perinteisesti vireää kulttuuri- ja yhdistyselämää sekä hyviä harrastusmahdollisuuksia tulee vaalia myös tulevina vuosina. 4.3 Hyvä elinympäristö Tavoitetila 2040: Pohjanmaalla on hyvä ja turvallista asua ja elää. Maakunnassa on kestävän kehityksen mukainen alue- ja yhdyskuntarakenne sekä puhdas integroituneet maahanmuuttajat toimivat palvelut osallistuvat kansalaiset hyvinvoiva väestö Vireä kulttuurielämä ja hyvät harrastusmahdollisuudet Kuva 6 Väestön hyvinvointiin liittyvät kehittämisen painopisteet 20 Maakuntasuunnitelma 2040 Näytä lisää\nPohjanmaan kehittämisen viitekehys Maakuntastrategian lähtökohdat Maakunnan tavoitetila Maakunnan kehittämisen painopisteet ja tavoitteet Ulkoiset muutostekijät Maakunnan erityispiirteet Maakunnan tavoitetila Lisätiedot Pohjanmaan maakuntastrategia 2014 2017\nPohjanmaan maakuntastrategia 2014 2017 Maakuntasuunnitelma 2040 Maakuntaohjelma 2014 2017 Tiivistelmä Pohjanmaan maakuntastrategia koostuu kahdesta osasta. Maakuntasuunnitelmassa määritellään maakunnan Lisätiedot Pohjanmaan maakuntastrategia 2014 2017. Maakuntasuunnitelma 2040 Maakuntaohjelma 2014 2017\nPohjanmaan maakuntastrategia 2014 2017 Maakuntasuunnitelma 2040 Maakuntaohjelma 2014 2017 Luonnos 2.1.2014 Tiivistelmä Pohjanmaan maakuntastrategia koostuu kahdesta osasta. Maakuntasuunnitelmassa määritellään Lisätiedot Mäntsälän maankäytön visio 2040 23.3.2010 Seppo Laakso, Kaupunkitutkimus TA Oy Kilpailukyky ja yritystoiminnan muutos\nMäntsälän maankäytön visio 2040 23.3.2010 Seppo Laakso, Kaupunkitutkimus TA Oy Kilpailukyky ja yritystoiminnan muutos Mäntsälän muutos maaseutupitäjästä osaksi Helsingin seutua Mäntsälän yritystoiminta Lisätiedot Suomen aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuva 2050. Kehityskuvanäkökulmat - Teknologian, luonnonvarojen ja palvelujen Suomi\nSuomen aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuva 2050 Kehityskuvanäkökulmat - Teknologian, luonnonvarojen ja palvelujen Suomi Aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuvan tavoitteet Väestö, Lisätiedot Jatkuuko kaupungistuminen väestönkasvun moottorina?\nJatkuuko kaupungistuminen väestönkasvun moottorina? Ihmiset uskovat, että kaupungeissa on paremmat mahdollisuudet työhön, opiskeluun ja vapaa ajan viettoon. (*****) Jyväskylä kasvaa pienemmät kaupungit Lisätiedot NUORET, HYVINVOINTI JA POHJOIS-KARJALA. Maarita Mannelin maakuntasuunnittelija\nNUORET, HYVINVOINTI JA POHJOIS-KARJALA Maarita Mannelin maakuntasuunnittelija Pohjois-Karjalan maakuntaliiton keskeisimmät tehtävät Maakuntaliiton tavoitteena on Pohjois-Karjalan tekeminen entistä paremmaksi Lisätiedot LAPIN LIITON MAAKUNTASTRATEGIA 2040 JA LAPPI SOPIMUS (MAO) 2014 2017\nLAPIN LIITON MAAKUNTASTRATEGIA 2040 JA LAPPI SOPIMUS (MAO) 2014 2017 Osallistumis ja arviointisuunnitelma Maakuntahallitus 16.12.2013 Sisällys 1. Maakuntastrategian lähtökohdat 2 2. Lappi -sopimuksen tarkoitus Lisätiedot Kainuun liitto KAINUU-OHJELMA\nMetropolialueen 9 kunnan erityinen kuntajakoselvitys Toimintaympäristön haasteet ja kuntarakenne Seurantaryhmän kokous 4.3.2014 Matti Vatilo Tähtäin vuoteen 2030 ilmiöitä ja ongelmia Väkiluku kasvaa ja Lisätiedot Tulossuunnittelu 2016-2019 Kaakkois-Suomen ELY-keskus. Strategiset valinnat\nKaakkois-Suomen ELY-keskus Strategiset valinnat Tulossopimusesityksen pitkän aikavälin strategiset tavoitteet Rajallinen määrä asioita Linjassa hallitusohjelman ja sen kärkihankkeiden kanssa Linjassa maakuntaohjelmien Lisätiedot OPETUS- JA KULTTUURIMINISTERIÖN STRATEGIA 2020. Hallinnonalan rakennerahastopäivät 9.9.2010. Iiris Patosalmi Neuvotteleva virkamies\nOPETUS- JA KULTTUURIMINISTERIÖN STRATEGIA 2020 Hallinnonalan rakennerahastopäivät 9.9.2010 Iiris Patosalmi Neuvotteleva virkamies Strategian tausta laajat muutostrendit haastavat toiminnan kehittämiseen Lisätiedot Iloa ja innovaatioita - Rieska-Leaderin strategia 2014-2020\nRieska Iloa ja innovaatioita - Rieska-Leaderin strategia 2014-2020 Strategian pääkohdat 1. Toiminta-alue 2. SWOT 3. Painopisteet 4. Toimenpiteet 5. Tavoitteet 6. Rahoitus 7. Visio Aluemuutos 2014, kun Lisätiedot Vaasan seudun viestinnän tavoitteet\nVaasan seudun viestinnän tavoitteet 202020 Vakioidaan Vaasan seudun imago Suomen seutujen kuuden kärkeen Luodaan kansallisesti vahva kuva Vaasan seudusta erityisesti tekniikan alan osaajien työllistäjänä. Lisätiedot Keski-Pohjanmaan kärkitavoitteet 2016-2017\nKeski-Pohjanmaan kärkitavoitteet 2016-2017 - Ajankohtaista 17.12.2015 - Hallitusohjelman kärkitavoitteet - AIKO-rahoitus - Toimeenpanosuunnitelman tarkistus Maakuntajohtaja, joulukuu 2015 Keski-Pohjanmaan Lisätiedot Ihmisen paras ympäristö Häme\nIhmisen paras ympäristö Häme Hämeen ympäristöstrategia Hämeen ympäristöstrategia on Hämeen toimijoiden yhteinen näkemys siitä, millainen on hyvä hämäläinen ympäristö vuonna 2020. Strategian tarkoituksena Lisätiedot MAAKUNNAN KEHITTÄMISEN KÄRJET 2014+ HANKESUUNNITTELUN VÄLINEENÄ. 14.5.2013 Juha Hertsi Päijät-Hämeen liitto\nMAAKUNNAN KEHITTÄMISEN KÄRJET 2014+ HANKESUUNNITTELUN VÄLINEENÄ 14.5.2013 Juha Hertsi Päijät-Hämeen liitto 1 Sisältö 1) Näkökulmia maakunnan heikkoudet, uhat, vahvuudet ja mahdollisuudet 2) Haluttu muutos Lisätiedot Uusiutumiskykyinen ja mahdollistava Suomi\nUusiutumiskykyinen ja mahdollistava Suomi Aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuva 2050 Luonnos 9.1.2015 Suuntaviivat (tavoitteet) aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehittämiselle Uudistuvan Lisätiedot KONE-, LAITE- JA ELEKTRONIIKKATEOLLISUUDEN ASIANTUNTIJASEMINAARI LAHTI 19.11.2009 Pekka Savolainen Hämeen TE-keskus\nKONE-, LAITE- JA ELEKTRONIIKKATEOLLISUUDEN ASIANTUNTIJASEMINAARI LAHTI 19.11.2009 Pekka Savolainen Hämeen TE-keskus ELYjen toimipaikat ja aluejako Asetusluonnoksen 1.9. mukaan JOHTAJA LUONNOS 14.10.2009 Lisätiedot Kehittyvä Ääneseutu 2020\nKehittyvä Ääneseutu 2020 1 Ääneseutu 2020 Äänekoski on elinvoimainen, monipuolisen elinkeino- ja palvelutoiminnan sekä kasvava asumisen keskus. Äänekoski on Jyväskylän kaupunkiseudun palvelu- ja tuotannollisen Lisätiedot Miten maakuntia jatkossa kehitetään? Työ- ja elinkeinoministeriö Mari Anttikoski 17.1.2013\nMiten maakuntia jatkossa kehitetään? Työ- ja elinkeinoministeriö Mari Anttikoski 17.1.2013 1. Taloustilanne haastaa uudistumaan 2. Maakuntien kehittäminen lyhyellä ja pitemmällä aikajänteellä 3. Maakuntaohjelmien Lisätiedot PIRKANMAA 2025 Luvassa kirkastuvaa\nPIRKANMAA 2025 Luvassa kirkastuvaa PIRKANMAA 2025 PIRKANMAAN MAAKUNTASUUNNITELMA Pirkanmaan visio Vuonna 2025 Pirkanmaa on vauras, rohkeasti uudistumiskykyinen, osaamista hyödyntävä kasvumaakunta. Pirkanmaalla Lisätiedot Keski-Suomen skenaariot vetovoiman näkökulmasta\nKeski-Suomen skenaariot vetovoiman näkökulmasta Kansainvälistymisen sylissä niukoin resurssein Kansainvälisyys ++++ Tietoliikenneyhteydet Junalla tunnissa Helsinkiin Metsä => uusia tuotteita ja palveluja Lisätiedot Etelä-Karjalan maakuntaohjelma 2014 2017\nEtelä-Karjalan maakuntaohjelma 2014 2017 Alustavia painotuksia Kaik lutviutuup! Etelä-Karjalan liitto Maakuntavaltuusto- ja MYR-seminaari 23.1.2014 Etelä Karjalan toimintaympäristön kehitystekijöitä Vahva Lisätiedot Parasta kasvua vuosille 2016-2019\nParasta kasvua vuosille 2016-2019 Vuonna 2012 valmistui Joensuun seudun kasvustrategia. Maailman muuttuessa kasvustrategiankin on muututtava vastaamaan nykypäivää ja tulevaisuutta. Kasvustrategian tarkennus Lisätiedot LAPUAN KAUPUNGIN STRATEGIA VUOTEEN\nLAPUAN KAUPUNGIN STRATEGIA VUOTEEN ARVOT Lapuan kaupunkikonsernin noudattamat arvot, joihin jokainen konsernissa työskentelevä henkilö sitoutuu. Oikeudenmukaisuus ja Tasapuolisuus Ihmisarvo on korvaamaton. Lisätiedot Pirkanmaan maakuntastrategia 2040\nPirkanmaan maakuntastrategia 2040 Pirkanmaan tarina 2040 Miten erikoistuimme älykkäästi? Vuonna 2014 Pirkanmaa oli muutoksen edessä. Asiat olivat vielä periaatteessa varsin hyvin, mutta uhkaavia pilviä Lisätiedot Leader! http://leadersuomi.fi/\nLeader! http://leadersuomi.fi/ Leader Karhuseutu perustettu 1997 jäseniä yli 200 4 työntekijää toimisto Porissa hallitus 1+9 alueellinen edustus kolmikanta Ohjelmakausi 2007-2013 194 rahoitettua hanketta Lisätiedot EAKR ohjelman mahdollisuudet ja ohjelmien yhteensovittaminen Ohjelmapäällikkö Sami Laakkonen Lapin liitto 20.11.2008\nEAKR ohjelman mahdollisuudet ja ohjelmien yhteensovittaminen Ohjelmapäällikkö Sami Laakkonen Lapin liitto 20.11.2008 Rovaniemi paisuu, muu Lappi tyhjenee Yle Lapin Radio 20.11.2008 Lapin väkiluku pienenee Lisätiedot Keskustelukysymykset analyysiryhmälle 12.1.2016\nMuutosjoustavuuden ja riskien analysointi Keskustelukysymykset analyysiryhmälle 12.1.2016 Tausta aineistoa löytyy osoitteesta http://www.pohjanmaalukuina.fi/aluetalous/erm/. Kysymys 1: Teollisuustoimialojen Lisätiedot LUOVASTI LAPPILAINEN, AIDOSTI KANSAINVÄLINEN ON MONIPUOLISTEN PALVELUJEN JA RAJATTOMIEN MAHDOLLISUUKSIEN KASVAVA KESKUS\nLUOVASTI LAPPILAINEN, AIDOSTI KANSAINVÄLINEN ON MONIPUOLISTEN PALVELUJEN JA RAJATTOMIEN MAHDOLLISUUKSIEN KASVAVA KESKUS 21.11.2013 Lapin pääkaupunki ja Joulupukin virallinen kotikaupunki 21.11.2013 Matkailufaktoja Lisätiedot ELINKEINOELÄMÄ OSANA KAUPUNKISEUTUJEN YHTEISTYÖTÄ\nELINKEINOELÄMÄ OSANA KAUPUNKISEUTUJEN YHTEISTYÖTÄ Pohjanmaan liikennejärjestelmäsuunnitelma 2040 Rantasipi Tropiclandia 31.1.2012 Jani Hanhijärvi ELINKEINOELÄMÄN ROOLI SEUDULLISESSA SUUNNITTELUSSA Selvitys Lisätiedot Kulttuuriympäristö ihmisen ympäristö\nKulttuuriympäristö ihmisen ympäristö Kulttuuriympäristö ihmisen ympäristö tarvitsee strategian Maisemat ilmentävät eurooppalaisen kulttuuri- ja luonnonperinnön monimuotoisuutta. Niillä on tärkeä merkitys Lisätiedot Yritetään ja työllistetään. Kehittämispäällikkö Seija Mustonen\nYritetään ja työllistetään Kehittämispäällikkö Seija Mustonen Oulu / Syyskuu 2013 Työttömien lukumäärä 18 000 16 000 14 000 12 000 13 226 Kaikki työttömät Yli 50- vuotiaat 14,4% 27,0% Henkilöä 10 000 8 Lisätiedot Jyväskylän seudun elinkeinorakenteen muutos 2000 2014 ja kehitysmahdollisuudet\nJyväskylän seudun elinkeinorakenteen muutos 2000 2014 ja kehitysmahdollisuudet Selvityksen tavoitteet ja toteutus Taustaa Keski- Suomen ja erityisesti Jyväskylän seudun elinkeinorakenne osoittautui laman Lisätiedot Tulevaisuuden Salo 2020 Elinkeinopoliittisen ohjelma\nTulevaisuuden Salo 2020 Elinkeinopoliittisen ohjelma Mika Mannervesi 5.6.2014 Elinkeinopoliittisen ohjelman päivitys: taustamuuttujat Kaksi Salon tulevaisuuden kannalta merkittävää, toisistaan lähes riippumatonta Lisätiedot Aluekehityspäätös 2015-2018. Kuntamarkkinat 10.9.2015 Outi Ryyppö, TEM\nAluekehityspäätös 2015-2018 Kuntamarkkinat 10.9.2015 Outi Ryyppö, TEM Laki alueiden kehittämisestä (7/2014) VN päättää vuoden 2015 loppuun mennessä alueiden kehittämisen painopisteet hallituskaudeksi. Lisätiedot KESKI-SUOMEN RAKENNEMALLI\nKESKI-SUOMEN LIITON STRATEGIASEMINAARI JA KUNTALIITON MAAKUNTAKIERROS KESKI-SUOMEN RAKENNEMALLI 6.9.2013 Kimmo Vähäjylkkä Aluejohtaja, AIRIX Ympäristö Strategista maankäytön suunnittelua / KEHITTÄMISVYÖHYKKEET Lisätiedot Etelä-Karjalan maakuntaohjelma 2014 2017 Luonnos\nEtelä-Karjalan maakuntaohjelma 2014 2017 Luonnos Kaik lutviutuup! Osallisuus ja järjestöyhteistyö osana Etelä-Karjalan maakuntaohjelmaa 2014-2017 Etelä-Karjalan liitto Yhessä eteenpäin! -järjestöpäivä Lisätiedot Pieksämäen kaupungin Strategia 2020\nLiitenro1 Kh250 Kv79 Pieksämäen kaupungin Strategia 2020 2 Pieksämäen kaupungin strategia 2020 Johdanto Pieksämäen strategia vuoteen 2020 on kaupungin toiminnan punainen lanka. Strategia on työväline, Lisätiedot Alueelliset kehitysnäkymät 1/2013 ja Maakuntien suhdannenäkymät julkistamistilaisuus\nAlueelliset kehitysnäkymät 1/2013 ja Maakuntien suhdannenäkymät julkistamistilaisuus Aluekehitysjohtaja Varpu Rajaniemi 6.3.2013 Keskeiset johtopäätökset Pohjanmaalla myönteinen kehitys on jatkunut huolimatta Lisätiedot JULKISEN, YKSITYISEN JA KOLMANNEN SEKTORIN YHTEISTYÖN\nJULKISEN, YKSITYISEN JA KOLMANNEN SEKTORIN YHTEISTYÖN KEHITTÄMINEN ITÄ-SUOMESSA Maarita Mannelin maakuntasuunnittelija Pohjois-Karjalan jos ajaa maakuntaliitto a 6.2.2015 Maarita Mannelin Pohjois-Karjalan Lisätiedot Botniastrategia. Arvostettu aikuiskoulutus. Korkea teknologia. Nuorekas. Vahva pedagoginen osaaminen. Mikro- ja pk-yrittäjyys. Tutkimus ja innovaatiot\n2015 Botniastrategia Kansainvälinen Nuorekas Vahva pedagoginen osaaminen Korkea teknologia Toiminnallinen yhteistyö Mikro- ja pk-yrittäjyys Vaikuttavuus Arvostettu aikuiskoulutus Tutkimus ja innovaatiot Lisätiedot Porin seutukunta Rauman seutukunta Pohjois-Satakunta Muu\n1 Nykyhetki: Miten kilpailukykyiseksi arvioit Satakunnan asuin- ja elinympäristönä keskimäärin muuhun Suomeen verrattuna? Keskiarvoprofiilit seutukunnan mukaan. Asteikko: 1 heikko 5 erittäin hyvä. Aikuiskoulutustarjonta Lisätiedot Yhteiskunnalliset yritykset alueiden kehittämisessä\nYhteiskunnalliset yritykset alueiden kehittämisessä Satu Rinkinen, Tuija Oikarinen & Helinä Melkas LUT Lahti School of Innovation 11.11.2014 Lahden tiedepäivä Alue- ja innovaatiopolitiikan haasteet - Europe Lisätiedot KUNNAN VISIO JA STRATEGIA\nKUNNAN VISIO JA STRATEGIA LUONNOLLISEN KASVUN UURAINEN 2016 AKTIIVISTEN IHMISTEN UURAISILLA ON TOIMIVAT PERUSPALVELUT, TASAPAINOINEN TALOUS, MENESTYVÄ YRITYSELÄMÄ JA PARHAAT MAHDOLLISUUDET TAVOITELLA ONNEA Lisätiedot SEKTORITUTKIMUS / Alue ja yhdyskuntarakenne ja infrastuktuurit jaosto Tutkimusteema Monikeskuksinen aluerakenne ja alueiden toimivuus\nSEKTORITUTKIMUS / Alue ja yhdyskuntarakenne ja infrastuktuurit jaosto Tutkimusteema Monikeskuksinen aluerakenne ja alueiden toimivuus Seppo Laakso (Kaupunkitutkimus TA) & Paavo Moilanen (Strafica) Yritystoiminnan Lisätiedot STM:n strategia ja hallitusohjelma, vanhuspolitiikan lähivuodet\nSTM:n strategia ja hallitusohjelma, vanhuspolitiikan lähivuodet Gerontologisen kuntoutuksen seminaari 23.9.2011 Kehitysjohtaja Klaus Halla Sosiaali- ja terveysministeriö Missä toimimme 2010-luvulla Globalisaatio Lisätiedot MRL-arvioinnin raportti viimeistelyvaiheessa. Raportti julkistetaan 13.2.2014. Eri luvuissa päätelmiä kyseisestä aihepiiristä\nMRL-arvioinnin raportti viimeistelyvaiheessa Raportti julkistetaan 13.2.2014 Eri luvuissa päätelmiä kyseisestä aihepiiristä Loppuun (luku 14) tiivistelmä, jossa keskeisimmät asiat Raporttiin tulossa n. Lisätiedot 5.6.2014 Hannu Korhonen KESKI-SUOMI ON OSAAVA JA HYVINVOIVA BIO- JA DIGITALOUDEN KANSAINVÄLINEN MAAKUNTA\n5.6.2014 Hannu Korhonen KESKI-SUOMI ON OSAAVA JA HYVINVOIVA BIO- JA DIGITALOUDEN KANSAINVÄLINEN MAAKUNTA 1 Keski-Suomen strategia 2040 ALUERAKENNE JA SAAVUTETTAVUUS Tavoitetila 2040: Monikeskuksinen aluerakenne Lisätiedot Uuden Jyväskylän tavoitteet vuonna 2012 Versio 6 Strategian valmistelu työvaliokunta 12.11.2007\nUuden Jyväskylän tavoitteet vuonna 2012 Versio 6 Strategian valmistelu työvaliokunta 12.11.2007 Jarmo Asikainen Jyväskylän kaupungin ja maalaiskunnan kuntajakoselvitys 1 Strategiset tavoitteet Kilpailukyvyn Lisätiedot Ennakointiaineistojen hyödyntäminen kouluissa, haastattelu\nEnnakointiaineistojen hyödyntäminen kouluissa, haastattelu Logomo 12.3.2012 Varsinais-Suomen ELY-keskus, Petri Pihlavisto 20.3.2012 1 http://www.temtoimialapalvelu.fi/files/1473/alueelliset_talousnakymat_1_2012_web.pdf Lisätiedot Pohjois-Pohjanmaan ELY keskuksen ESR ja EAKR hankkeet ja niiden suuntaaminen\nPohjois-Pohjanmaan ELY keskuksen ESR ja EAKR hankkeet ja niiden suuntaaminen 1.9.2011 Riitta Ilola Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, Strategiayksikkö, Riitta Ilola 6.9.2011 1 Lisätiedot Etelä-Suomen rataverkon kehittäminen, Helsinki Forssa Pori liikennekäytävän ratayhteyden esiselvitys\nToimitusjohtajan katsaus Etelä-Suomen rataverkon kehittäminen, Helsinki Forssa Pori liikennekäytävän ratayhteyden esiselvitys Forssan seudun kommentti 25.02.2010 Timo Lindvall Forssan Seudun Kehittämiskeskus Lisätiedot 1.! " # $ # % " & ' (\n1.! $ & ' ( ) * +, SWOT - Joutsa Vahvuudet Heikkoudet Monipuoliset palvelut (erityisesti kaupan alalla) Sijainti E75 / 4-tien varrella Aktiiviset kuntalaiset Laaja yrityspohja, yrittäjyys, kärkiyritykset Lisätiedot Vipuvoimaa EU:lta hanketietoisku\nVipuvoimaa EU:lta hanketietoisku RR-hakuinfo 14.4.2010 Muotoiluakatemia Kuopio Itä-Suomen kehittämisstrategia Visio Vaikuttavuus-/ makrotavoitteet Ohjelmatavoitteet Kehittämisstrategian ydin Toimintalinjat Lisätiedot KAINUUN ILMASTOSTRATEGIA 2020. ICT JA ELEKTRONIIKKA http://maakunta.kainuu.fi/ilmastostrategia\nKAINUUN ILMASTOSTRATEGIA 2020 ICT JA ELEKTRONIIKKA http://maakunta.kainuu.fi/ilmastostrategia Kainuun ilmastostrategia 2020-projekti valmistellaan maakunnallinen strategia ilmastomuutoksen hillitsemiseksi Lisätiedot Maakuntaohjelman tilannekatsaus. Maakuntavaltuusto 29.11.2010 Riitta Koskinen, Etelä-Savon maakuntaliitto\nMaakuntaohjelman tilannekatsaus Maakuntavaltuusto 29.11.2010 Riitta Koskinen, Etelä-Savon maakuntaliitto MAAKUNNAN SUUNNITTELUN KOKONAISUUS UUSIUTUVA ETELÄ-SAVO -STRATEGIA Budj. rahoitus MAAKUNTAOHJELMA Lisätiedot PÄLKÄNEEN KUNNAN KUNTASTRATEGIAN PÄIVITYS JA KEHITYSKUVAN LAATIMINEN\nPÄLKÄNEEN KUNNAN KUNTASTRATEGIAN PÄIVITYS JA KEHITYSKUVAN LAATIMINEN Lähtötiedot Asukaskyselyn tulokset 09.12.2011 ASUKASKYSELY: PÄLKÄNEEN TULEVAISUUS Kysely toteutettiin syys-lokakuussa 2011 Kysely on Lisätiedot Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys tavoite. Pohjois-Suomen toimenpideohjelma 2007-2013 EAKR\nAlueellinen kilpailukyky ja työllisyys tavoite Pohjois-Suomen toimenpideohjelma 2007-2013 EAKR 15.2.2007 Terttu Väänänen Pohjois-Suomen ohjelma- -alue Asukasluku: 634 472 as. Pinta-ala: 133 580 km2 Maakunnat: Lisätiedot Manner-Suomen ESR ohjelma\nRakennerahasto-ohjelman valtakunnalliset hankkeet 15.1.2014 Neuvotteleva virkamies Jaana Valkokallio TEM, alueosasto Rahoituksen jakautuminen (pl. alueellinen yhteistyö) Valtakunnalliset teemat EAKR ESR Lisätiedot Kestävästi kasvava, älykkäästi uudistuva\nKestävää kasvua ja työtä 2014-2020 Suomen rakennerahasto-ohjelma luonnonvarastrategian tukena Rakennerahastoasiantuntija Jaana Tuhkalainen, ELY-keskus 11.11.2014 Vähähiilinen talous ohjelmakaudella 2014-2020 Lisätiedot PORVOON ELINKEINO- JA KILPAILUKYKYOHJELMA 2014 2017\nTIEDOTUSTILAISUUS Kaikkien aikojen Porvoo Alla tiders Borgå PORVOON ELINKEINO- JA KILPAILUKYKYOHJELMA 2014 2017 LUONNOS Ohjelmaa valmisteltiin tiiviissä yhteistyössä Henkilöstö Asukkaat Asiantuntijaraadit Lisätiedot Lapinlahden kuntastrategia 2011-2017\nLapinlahden kuntastrategia 2011-2017 visiona Elinvoimainen Lapinlahti 2025 Khall 7.3.2011 Lapinlahti ja Varpaisjärvi 2010 Nykytilanteen vahvuudet Maantieteellinen sijainti. Hyvät julkiset palvelut ja niiden Lisätiedot SEINÄJOEN SEUDUN OSAAMISKESKUS Elintarvikekehityksen osaamisala. Ohjelmapäällikkö Salme Haapala Foodwest Oy salme.haapala@foodwest.\nSEINÄJOEN SEUDUN OSAAMISKESKUS Elintarvikekehityksen osaamisala Ohjelmapäällikkö Salme Haapala Foodwest Oy salme.haapala@foodwest.fi 040-585 1772 JOHDANTO Etelä-Pohjanmaalla asuu 4 % Suomen väestöstä Alueella Lisätiedot Helsinki Espoo Tampere Vantaa Oulu Turku. Kuuden suurimman kaupungin hallitus ohjelma tavoitteet\nHelsinki Espoo Tampere Vantaa Oulu Turku Kuuden suurimman kaupungin hallitus ohjelma tavoitteet 2 Suuret kaupunki seudut ovat Suomen kasvun ja kansain välistymisen moottoreita Kaupungistuminen on globaali Lisätiedot Kunnan rooli mielenterveyden edistämisessä\nTiedosta hyvinvointia Mielenterveysryhmä 1 Kunnan rooli mielenterveyden edistämisessä Eija Stengård PsT, kehittämispäällikkö Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Eija Stengård, 2005 Tiedosta Lisätiedot Kehittyvien kaupunkiseutujen merkitys menestyville alueille\nKUNTAUUDISTUKSEN SEUTUTILAISUUS OULUN KAUPUNKISEUTU, Oulu 4.4.2014 Professori Perttu Vartiainen, Itä-Suomen yliopisto Kehittyvien kaupunkiseutujen merkitys menestyville alueille Mihin yritän vastata ja Lisätiedot 30.1.2014 Hannu Korhonen KESKI-SUOMEN STRATEGIAN VALMISTELU. - Maakuntasuunnitelma 2040 - Maakuntaohjelma 2014-2017\n30.1.2014 Hannu Korhonen KESKI-SUOMEN STRATEGIAN VALMISTELU - Maakuntasuunnitelma 2040 - Maakuntaohjelma 2014-2017 1 KESKI-SUOMEN TULEVAISUUSTYÖN PERIAATTEITA: Ei erillisiä valmisteluryhmiä Vuorovaikutuksen Lisätiedot Taipalsaari: Laaja hyvinvointikertomus 2013-2016\nTaipalsaari: Laaja hyvinvointikertomus 2013-2016 Hyvinvointikertomus valtuustokaudelta 2009-2012 ja hyvinvointisuunnitelma valtuustokaudelle 2013-2016 Keskeneräinen Kertomuksen vastuutaho ja laatijat (viranhaltijat, Lisätiedot Vihreä, keltainen, sininen ja punainen biotalous\nVihreä, keltainen, sininen ja punainen biotalous MMM:n tiekartta biotalouteen 2020 1 MMM:n hallinnonalan strategiset päämäärät Pellot, metsät, vedet, kotieläimet sekä kala- ja riistakannat ovat elinvoimaisia Lisätiedot LAPIN TIETOYHTEISKUNTAOHJELMA TAUSTA-AINEISTOA TYÖPAJAAN 2\nLAPIN TIETOYHTEISKUNTAOHJELMA TAUSTA-AINEISTOA TYÖPAJAAN 2 TAUSTATIETOA OHJELMATYÖSTÄ Lapin liiton johdolla alueelle tuotetaan uusi tietoyhteiskuntaohjelma. Työ käynnistyi keväällä ja valmistuu vuoden Lisätiedot Kasikäytävä kansantalouden tukipilari Turusta Tornioon\nKasikäytävä kansantalouden tukipilari Turusta Tornioon 2 Kasikäytävä on Suomen kansatalouden tukipilari. Se yhdistää kaikki liikenne- ja kuljetuspalvelut sekä kuljetusmuodot. Toimintaympäristö on vahva Lisätiedot JOUTSAN KUNNAN TOIMINTAPERIAATTEET, TOIMINTA-AJATUS, VISIO JA STRATEGIA.\nJOUTSAN KUNNAN TOIMINTAPERIAATTEET, TOIMINTA-AJATUS, VISIO JA STRATEGIA. JOUTSAN KUNNAN TOIMINTAPERIAATTEET Joutsan kunta toimii aktiivisesti ja tulevaisuushakuisesti sekä etsii uusia toimintatapoja kunnan Lisätiedot Satakunnan maakuntaohjelma 2011-2014\nSatakunnan maakuntaohjelma 2011-2014 Osaava Satakunta Saavutettava Satakunta Energinen ja hyvinvoiva Satakunta Mikä on maakuntaohjelma? Maakuntaohjelma kokoaa maakunnan kehittämisen tavoitteet, keskeiset Lisätiedot Maaseuturahaston ja vähän muidenkin rahoitusmahdollisuuksista hanketreffit kulttuuri+ hyvinvointi 27.5.2014\nMaaseuturahaston ja vähän muidenkin rahoitusmahdollisuuksista hanketreffit kulttuuri+ hyvinvointi 27.5.2014 Kukka Kukkonen Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus Sivu 1 28.5.2014 Pohjois-Pohjanmaan maaseutustrategian Lisätiedot Ohjelmaperusteinen kehittäminen ja isot hankkeet osana kaupungin vetovoimaisuutta\n1 Tampereen pormestarin puheenvuoro Suomalais Saksalaisessa Ystävyyskuntakokouksessa 17.6.2011 Ohjelmaperusteinen kehittäminen ja isot hankkeet osana kaupungin vetovoimaisuutta Hyvät suomalais saksalaisen Lisätiedot Keski-Suomen Osuuspankkiliiton tulevaisuus seminaari Ikaalisten Kylpylä 7.- 8.11.2008\nKESKI-SUOMEN SUOMEN TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT Keski-Suomen Osuuspankkiliiton tulevaisuus seminaari Ikaalisten Kylpylä 7.- 8.11.2008 maakuntajohtaja Anita Mikkonen Keski-Suomen liitto Visio Keski-Suomi tilastojen Lisätiedot kehitä johtamista Iso-Syöte 21.9.2011 Sosiaalineuvos Pirjo Sarvimäki\nJohda kehitystä, kehitä johtamista Iso-Syöte 21.9.2011 Sosiaalineuvos Pirjo Sarvimäki TAVOITTEENA SOSIAALISESTI KESTÄVÄ SUOMI 2020 Sosiaalisesti kestävä yhteiskunta kohtelee kaikkia yhteiskunnan jäseniä Lisätiedot Valtion näkökulma Helsingin seudun kehyskuntien maankäytön kehittämiseen. 30.3.2010 Ulla Koski\nValtion näkökulma Helsingin seudun kehyskuntien maankäytön kehittämiseen 30.3.2010 Ulla Koski Lähtökohta Kunnat ja maakunnat päättävät alueidenkäytön ratkaisuista. Valtio asettaa tavoitteita ja ohjaa. Lisätiedot EU:n rakennerahastokausi 2014-2020\nEU:n rakennerahastokausi 2014-2020 Etelä- ja Länsi-Suomen alueellinen suunnitelma (versio 30.11.2012) ja EU:n komission lähtökohdat kumppanuussopimusneuvotteluihin Suomen kanssa Mari Kuparinen 17.1.2013 Lisätiedot Toimialoittaisten suhdannetietojen ja tilastojen hyödyntäminen ja käyttö Satakunnassa\nToimialoittaisten suhdannetietojen ja tilastojen hyödyntäminen ja käyttö Satakunnassa!Satakunnan talous -katsaus (painettu ja pdf) kaksi kertaa vuodessa, kesä- ja marraskuussa, sis. mm. toimialoittaisen Lisätiedot Elinvoimainen Seinäjoki Kuntamarkkinat 11.9.2013. SEEK/jp\nElinvoimainen Seinäjoki Kuntamarkkinat 11.9.2013 SEEK/jp SEINÄJOKI PERÄSEINÄJOKI Seinäjoki + Peräseinäjoki + Nurmo ja Ylistaro 31.12.2004 1.1.2005 1.1.2009 Asukkaita 32.000 35.939 57.000 Työpaikkoja 19.206 Lisätiedot YHDESSÄ TILLSAMMANS!- PÄÄTÖSSEMINAARI\nUudenmaan työvoima- ja koulutustarve AMKESU aluetilaisuus Uudellamaalla 29.11.2013 Juha Eskelinen johtaja, aluekehittäminen Uudenmaan liitto Työllisyys ja työvoimatarve nyt Alustava arvio työvoimatarpeen Lisätiedot Jokainen meistä. Mielenterveyden keskusliiton strategia 18.5.2014\nJokainen meistä Mielenterveyden keskusliiton strategia 18.5.2014 Suomen hyvinvoinnin tila murroksessa Tarve julkisten palveluiden tuottavuuden parantamiseen Kunta- ja SoTe -palvelurakenteet keskellä murrosta Lisätiedot Rakennerahastokausi 2014-2020 Ohjelman valmistelu. Pohjois-Savon maakuntavaltuuston seminaari 8.10.2012, Varkaus Satu Vehreävesa, aluekehitysjohtaja\nRakennerahastokausi 2014-2020 Ohjelman valmistelu Pohjois-Savon maakuntavaltuuston seminaari 8.10.2012, Varkaus Satu Vehreävesa, aluekehitysjohtaja Komission esitykset tulevan rakennerahastokauden osalta Lisätiedot Vanhojen rakennusten uusiokäyttö maaseudulla\nVanhojen rakennusten uusiokäyttö maaseudulla Juhlatalo Majakoski 30.1.2014 Ulla Mehto-Hämäläinen Keski-Suomen ELY-keskus Valtion aluehallinto Elinkeinot, työvoima, osaaminen, kulttuuri Liikenne ja infrastruktuuri Lisätiedot PORIN SEUDUN YHDISTYMISSELVITYS\nMerikarvia Siikainen PORIN SEUDUN YHDISTYMISSELVITYS Työryhmien toimeksianto II Uuden kunnan palvelujen järjestäminen, organisointi ja kehittäminen Luvia Pori Nakkila Pomarkku Ulvila Harjavalta Lavia 17.1.2014 Lisätiedot Tehokkaan sujuva ja saavutettava Pirkanmaa. Professori Jorma Mäntynen\nTehokkaan sujuva ja saavutettava Pirkanmaa Professori Jorma Mäntynen Pysyvät ja muuttuvat tekijät Maantiede Ylivoimainen sijainti sisämaan keskuksena Helsinki-Tampere vyöhykkeellä Parin kolmen tunnin etäisyydellä Lisätiedot Rakennerahasto-ohjelman alueelliset suunnitelmat. Itä- ja Pohjois-Suomen näkökulma Heikki Ojala Suunnitteluryhmän puheenjohtaja\nRakennerahasto-ohjelman alueelliset suunnitelmat Itä- ja Pohjois-Suomen näkökulma Heikki Ojala Suunnitteluryhmän puheenjohtaja Suunnitelman lähtökohdat Seitsemän maakuntaa Lappi, Pohjois-Pohjanmaa, Kainuu, Lisätiedot Pohjoinen periferia ja Arktinen ohjelma 2014-2020 (NPA) Paula Mikkola\nPohjoinen periferia ja Arktinen ohjelma 2014-2020 (NPA) Paula Mikkola Suomen kansallinen kontaktihenkilö (Fin-RCP) Ohjelma-alueen yhteiset erityispiirteet 1) Syrjäinen, harvaan asuttu ja osittain arktinen Lisätiedot Integroidut palvelut nuorille vai vaikuttava palvelusysteemi?\nIntegroidut palvelut nuorille vai vaikuttava palvelusysteemi? Soile Kuitunen, valt.tri, toimitusjohtaja 5.3.2015 1 Nuoret -50 000 koulutuksen ja työn ulkopuolella, ilman perusasteen jälkeistä koulutusta. Lisätiedot ympäristökeskus Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus\nLapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Lapin elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Toiminta-ajatus Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset edistävät ät alueellista lli kehittämistä i tä Lisätiedot Suomen Kulttuuriperintökasvatuksen seuran strategia 2013-2017\nSuomen Kulttuuriperintökasvatuksen seuran strategia 2013-2017 1. Johdanto Seuran ensimmäinen strategia on laadittu viisivuotiskaudelle 2013-2017. Sen laatimiseen ovat osallistuneet seuran hallitus sekä Lisätiedot Yritystoiminnan kehittämisedellytykset EU-ohjelmakaudella 2007-2013\nYritystoiminnan kehittämisedellytykset EU-ohjelmakaudella 2007-2013 Hallitusohjelma Rakennerahasatokausi 2007-2013 Pirkanmaan TE-keskuksen tulossuunnitelma 2008 Pirkanmaan ennakointipalvelu Tutkimuspäällikkö, Lisätiedot Sosiaali- ja terveydenhuollon taustaa ja tulevaisuuden haasteita


Palanut chili vei useita sairaalaan Espoossa\nMaanantai 24.1.2011 klo 15.09\nAsukkaat joutuivat sairaalaan hengitettyään palaneen chilin katkua espoolaisessa kerrostalossa maanantaina.\nAsukkaat huomasivat porraskäytävässä palaneen käryä ja tekivät pelastuslaitokselle ilmoituksen. Pelastuslaitos ei kuitenkaan löytänyt talosta tulipaloa tai savua. Sen sijaan palomiehet haistoivat itsekin erittäin kitkerän, kurkkua voimakkaasti ärsyttävän hajun käytävässä.\n- Se oli kuin pippurisumutetta olisi hengittänyt, kertoi päivystävä palomestari Mika Mäkelä.\nLopulta hajun alkulähde paljastui. Talossa asuva nainen oli paistanut chilipalkoja uunipellillä liian kauan.\nYksi perhe ja yksi miesasukas vietiin sairaalaan hengitysvaikeuksien vuoksi.


Kurssit – Raamattukoti\n1. Heprealaisen yliopiston kurssi raamatunkääntäjille\nKEVÄÄLLÄ: Yhden yliopistollisen lukukauden erikoiskurssi raamatunkääntäjille. Pääsyvaatimuksena kurssille on vähintään kaksi vuotta korkeakouluopintoja ja Raamatun heprean alkeiskurssi. Opetusohjelmaan kuuluu mm. seuraavat kokonaisuudet: Raamatun heprean jatkokurssi, nykyheprean alkeiskurssi, Raamatun historia, arkeologia, kasvit ja eläimet, Raamatun heprean tekstianalyysi sekä Vanhan testamentin tekstien käännösseminaari. Opettajina on Heprealaisen yliopiston luennoitsijoita ja kokeneita raamatunkäännöstyön konsultteja. Yliopisto antaa kurssista todistuksen (Certificate in Bible Translation), kurssikielenä on englanti tai ranska.\nVuonna 2012 tämä kurssi pidettiin ranskan kielisenä ja se toteutettiin tammikuusta alkaen, ks. tarkemmin engl.kielisestä kuvauksesta. Kurssilla toimi autonkuljettajana Lauri P., joka piti omaa blogiaan ja kertoi kokemuksistaan omasta näkökulmastaan. Hänen sivuiltaan löytyy tilannekuvauksia sekä valokuvia oppilaiden ja vapaaehtoisten arjesta, kuten myös juhlahetkistä. Laurin blogi löytyy osoitteesta http://laurijerkussa.blogspot.com/\nHeinäkuussa järjestetään joinakin vuosina kesäkurssi Biblical Hebrew Poetry – Raamatun hepreaa edistyneimmille opiskelijoille (pääsyvaatimuksena 2 v. heprean opinnot. Tämä kurssi paneutuu Psalmien ja profeettojen kirjoihin ja se soveltuu sekä Raamatun tutkijoille että kääntäjille. Kurssin luennoitsija on SIL-järjestön (Summer Institute of Linguistics, Inc) konsultti. Edullinen asunto Raamattukodilla.\nHeprealaisella yliopistolla on myös kolmen eri tason kesäkursseja Raamatun hepreassa (kesäyliopistokursseja, Rothberg International School).\nJos olet kiinnostunut ulpan-tyyppisestä Raamatun heprean alkeiskurssista, voi ottaa yhteyttä Dr. Randy Buthiin, ks. “Linkit”.\nYksityiset opetusohjelmat Raamatun hepreassa tai Raamatun tekstiin liittyvissä aineissa. Kullekin opiskelijalle erikseen suunniteltu opinto-ohjelma yksityistunteineen. Lyhin suositeltava oppijakso on yksi kuukausi, n. 20 yksityistuntia.\nMajoitustilanteesta riippuen koti on avoinna yksityisille opiskelijoille ja tutkijoille silloin, kun varsinaisia kursseja ei ole meneillään.\nRaamatunkääntäjien ja -tutkijoiden koti tarjoaa käyttäjilleen edullisen asunnon Jerusalemissa ja kehittää opiskeluohjelmia Raamatun maahan ja Raamatun hepreaan liittyen.\nEsimerkki 30.3.-9.4.2012 pidetyn raamatunkäännöskonsulttien kurssin sisällöstä löytyy tästä.\nsuomi Copyright 2010 Raamattukoti. Log in |


Museot ja galleriat | Jyväskylä.fi\nMuseokasvatus on Jyväskylän vahvuus\nJyväskylä on museokasvatuksessa valtakunnallisesti arvostettu keskus, museokasvatus on Jyväskylän vahvuus. Museokasvatus on oleellinen osa museotyötä. Jyväskyläläismuseoiden museokasvatus tukee elinikäistä oppimista ja tarjoaa välineitä opiskeluun. Museot ovat elämysten, tunteiden, kokemuksellisen oppimisen ja yhdessä tekemisen paikkoja. Museot ovat paikkoja, jonne eri ikäiset, fyysisiltä tai psyykkisiltä ominaisuuksiltaan erilaiset asiakkaat tuntevat itsensä tervetulleiksi kulttuuritaustastaan, uskonnostaan, asuinpaikkakunnastaan tai sosiaalisesta asemastaan riippumatta. Erityisryhmät otetaan huomioon kaikessa museotoiminnassa (esteettömyys, saavutettavuus, sovellettavuus).\nAlvar Aalto -museo toimii kahdessa kaupungissa, Jyväskylässä ja Helsingissä, joissa sillä on kaikkiaan neljä yleisölle avointa kohdetta. Jyväskylässä sijaitseva rakennustaiteen ja muotoilun erikoismuseo on Aalto-informaation kansallinen ja kansainvälinen keskus.\nMuseon toimialaan kuuluvat erityisesti keskisuomalainen kuvataide, suomalainen ja kansainvälinen taidegrafiikka sekä kokoelmiin liittyvä koti- ja ulkomainen taide.\nKeski-Suomen museo on kulttuurihistoriallinen museo.Museo toimii Keski-Suomen alueen maakuntamuseona sekä Jyväskylän kaupunginmuseona. Näyttelyiden lisäksi Keski-Suomen museo harjoittaa alansa tutkimusta, tallentamista, opetusta ja huolehtii muun muassa rakennuskulttuurin ja kulttuuriympäristön tutkimisesta ja inventoinneista.\nSuomen Ilmavoimamuseo on erikoismuseo, jonka tehtävänä on tallentaa, tutkia ja esitellä Suomen Ilmavoimien historiaa ja käytössä ollutta lentokonekalustoa\nSuomen käsityön museo on käsityön ja käsiteollisuuden asiantuntija, valtakunnallinen erikoismuseo, jonka osana toimivat Suomen kansallispukukeskus ja Konservointikeskus.\nSuomen Tietojenkäsittelymuseoyhdistys ry kerää ja tallentaa automaattiseen tietojenkäsittelyyn liittyviä laitteita ja oheismateriaaleja Tietojenkäsittelymuseon kokoelmiin.\nArtografia - keskisuomalaisen taiteen kotisivu\nGalleria Becker / Taidelainaamo\nJyväskylän Grafiikkakeskus - Galleria Ratamo\nGrafiikka- ja valokuvakeskus Ratamo, johon kuuluvat Galleria Ratamo sekä grafiikan ja valokuvauksen työtilat, on tekemisen, kokemisen ja oppimisen kohtauspaikka grafiikasta ja valokuvauksesta kiinnostuneille Jyväskylässä.\nJyväskylän kansalaisopiston näyttelyt\nTietoa Jyväskylän museopalveluista\nStrategioita ja selvityksiä\nJyväskylän kaupungin museopalveluiden pedagoginen strategia vuoteen 2016 (PDF, 7.9Mb)\nJyväskylän kaupungin museoita koskeva palveluverkkoselvitys 2020 (PDF, 1.1Mb)\nSelvityksen liitteet 1-14 (PDF, 200Kb)\nTilastotietoja museoiden toiminnasta\nMuseoiden kävijämäärät 2008\nMuseoiden pääsymaksut 2008\nMuseoiden henkilöstömenot 2008\nMuseoiden toimintamenot 2008\nMuseotoiminnan tavoitteena on ylläpitää ja vahvistaa väestön ymmärrystä kulttuuristaan, historiastaan ja ympäristöstään. Museoiden tulee edistää kulttuuri- ja luonnonperintöä koskevan tiedon saatavuutta tallentamalla ja säilyttämällä aineellista ja visuaalista kulttuuriperintöä tuleville sukupolville, harjoittamalla siihen liittyvää tutkimusta, opetusta ja tiedonvälitystä sekä näyttely- ja julkaisutoimintaa.\nLaki museolain 1. ja 2. pykälän muuttamisesta 2005\nKeski-Suomen museon tehtävänä on huolehtia toiminta-alueensa aineellisen ja henkisen perinteen, kulttuuriympäristön sekä kulttuurihistorian tutkimuksesta, tallentamisesta, opettamisesta ja tiedon välittämisestä sekä näyttely- ja julkaisutoiminnasta. Museoviraston kanssa tehdyn yhteistyösopimuksen mukaan museo vastaa ainoana antikvaarisena viranomaisena kulttuuriympäristön hoidosta ja valvonnasta maakunnan alueella.\nJyväskylän taidemuseon tehtävänä on huolehtia oman toiminta-alueensa visuaalisen kulttuurin tallentamisesta, tutkimuksesta, opetuksesta, tiedonvälityksestä sekä näyttely- ja julkaisutoiminnasta. Museon toimialaan kuuluvat erityisesti keskisuomalainen kuvataide, suomalainen ja kansainvälinen taidegrafiikka sekä kokoelmiin liittyvä koti- ja ulkomainen taide.\nSuomen käsityön museo on valtakunnallinen erikoismuseo, joka toimii suomalaisen käsityökulttuurin, käsityön perinteen sekä tiedon ja taidon säilyttäjänä, hoitajana, tallentajana ja välittäjänä. Museo tukee ja edistää käsityön arvostusta ja käsityötä ammattina, taiteena, harrastuksena sekä kannustaa luovaan yrittäjyyteen. Museon toimintakenttä on kansallinen ja kansainvälinen. Kansallispukukeskus esittelee suomalaisia kansallispukuja ja muuta perinteistä pukeutumista sekä neuvoo kansallispukuihin liittyvissä asioissa.\nLisää tietoa museotoimintaa ohjaavista säännöistä\nHyvä tietää museoalasta\nLait ja toimintaa ohjaavat säännöt\nKulttuuri- ja liikuntalautakunnan tehtäväalueen toimintasääntö (2017)\nMaankäyttö ja rakennuslaki\nTietoa museoalasta ja Suomen museoista\nMuistiorganisaatioita ja alan toimijoita\nLuomus - luonnontieteellinen keskusmuseo\nICOM - Kansainvälinen museokomitea\nEuroopan unionin kulttuuriportaali\nNemo – Euroopan museoverkosto\nSuomen museot On Line


Elikkä siitä juuri katsastettu hyvä Seatti vailla uutta kotia. Autoon vaihdettu Tammikuussa 2018 toinen moottori. Ostettu AVK:lta 115tkm ajettu vaihtomoottori. Katsastettu ilman mitään moitetta.\nLöytyy 2x17" vanteet kesäksi ja talveksi. Molemmissa hyvät renkaat.\nKuitteja löytyy iso nippu. Huollettu todella hyvin. Täydellinen huoltokirja löytyy!\nMukaan tulee läjä varaosia.\nMyös tämä voidaan antaa vaihtokaupassa jos ehdotat vaihtoa kalliimpaan. Eniten kiinnostaa BMW, Audi, Mersu mutta kaikkea saa ehdottaa.\nNettiauto ID 9790631


BCDC-tutkimuksella ymmärrystä ja vaikutuksia • BCDC Energia\nBCDC-tutkimuksella ymmärrystä ja vaikutuksia\nKirjoittaja Kaisa Ikonen News\t 14.09.2017 06.10.2017\nBCDC Energian tutkijat ja yhteistyökumppanit toimivat kutsuttuina asiantuntijoina työpajoissa ja seminaareissa. Tutkimustiedosta kertominen lisää ymmärrystä ja vaikuttavuutta.\nEnni Ruokamo Energiavirastossa: Kuluttajien energiataloudellinen käyttäytyminen\nOulun yliopiston kauppakorkeakoulun ja BCDC Energia -tutkimushankkeen tutkija Enni Ruokamo kertoi tutkimustuloksiaan kuluttajien valmiudesta kysyntäjoustoon Energiaviraston Kysyntäjousto-työpajapäivässä torstaina 14.9.2017. Ruokamon alustus oli osa kolmen esityksen ”Mitä tutkimus kertoo kuluttajien energiataloudellisesta käyttäytymisestä” -sessiota.\nEnergiaviraston järjestämän työpajapäivän tavoitteena oli kartoittaa kuluttajien energiataloudelliseen käyttäytymiseen – erityisesti kysyntäjoustoon – liittyvää tietoa sekä tuoreinta tutkimusta kuluttajille suunnatun energianeuvonnan kehittämiseksi.\nTutkimustiedon avulla kuluttajien energianeuvonnalla voidaan saavuttaa mahdollisimman vaikuttavia tuloksia. Energiavirasto vastaa Suomessa energianeuvonnan resurssien koordinoinnista ja suuntaamisesta, Motiva puolestaan neuvonnan käytännön toteutuksesta.\nKuvassa: BCDC-tutkija Enni Ruokamo. Kuva: Kati Leinonen.\nRuokamo, Appelgren, Meriläinen, Kopsakangas-Savolainen & Svento: Kuluttajien valmius kysyntäjoustoon\nRuokamon tutkimuksesta aiemmin julkaistua, mm.: Kotitaloudet haluavat joustaa – Tutustu tutkimustuloksiin.\nLue myös: BCDC-tutkimusjohtaja Rauli Sventon haastattelu Energiaviraston Reilua Energiaa -e-julkaisussa (3/2017 s. 7-9)\nRauli Svento ja Hans Purola: Tutkijoiden ja yritysten yhteistyöllä boostia ja ymmärrystä\nBCDC Energian tutkimusjohtaja Rauli Svento ja DXC Technologyn Hans Purola keskustelivat tutkimushankkeen ja yritysmaailman yhteistyöstä Ympäristöjohtamisen yhdistyksen (YJY ry) ja Helsingin yliopiston järjestämässä seminaarissa Bottassa, Helsingissä, keskiviikkona 27.9.2017.\nSuomi seuraavat sata vuotta – poikkialaisella yhteistyöllä eteenpäin -seminaarissa kuultiin siitä, miten poikkialaisella yhteistyöllä saadaan vipuvoimaa vastuullisuuteen liittyvien haasteiden ratkaisuun.\nDXC Technology kuuluu BCDC Energian neuvoa-antavaan, viidentoista yrityksen BCDC Advisory Boardiin.\nBCDC Energian ja yritysmaailman yhteistyöstä myös mm. BCDC Co-creation -videosarjalla:\nBCDC Co-creation -videosarjalla keskustelevat Hans Purola (DXC Technology; ent. Hewlett-Packard Oy), Heikki Linnanen (Caruna Oy) sekä BCDC Energian Rauli Svento (Oulun yliopisto kauppakorkeakoulu) ja Marita Laukkanen (Valtion taloudellinen tutkimuskeskus). Videosarja kuvattu Strategisen tutkimuksen neuvoston Rakkaudesta tieteeseen -tapahtumassa Helsingin Musiikkitalossa 14.2.2017.


Kirja-arvio: Löytynyt :: Sarah Prineas - Risingshadow\nSarjan paras osa. Tässä oli mukana se tunnelma, joka aiemmissa osissa jäi puuttumaan.\nTietoa kirjasta :: Löytynyt\nSarah Prineas Julkaistu: lokakuu 28, 2011\nTaikuus on irti! Conn lähtee etsimään omaa velhokiveä voidakseen pelastaa Ehtoisan kaupungin pelkotaikuudelta, ahneelta Arhionvarilta. Matka vie kauas vuorille, missä hän kohtaa olennon, jonka on luultu kuolleen sukupuuttoon kauan sitten.\nVelhopoika Conn onnistuu pakenemaan Sarastuksen palatsin vankityrmästä, minne hän on joutunut kukistettuaan Arhionvarin hyökkäyksen Deshin ... (lisää)\naavikkokaupunkiin. Nyt Arhionvar uhkaa Ehtoisan maagista kaupunkia ja kaupunkia suojelevaa hyvää taikuutta.\nYhdessä neuvosmaagi Ikimys Liiholasin kanssa Conn ryhtyy suunnittelemaan keinoa pelastaa Ehtoisan kaupunki. Conn on kuitenkin menettänyt oman velhokivensä, logus magicalicuksen, jonka avulla velho voi olla yhteydessä taikuuteen ja tehdä itse taikoja. Conn lähtee etsimään velhokiveä yhdessä Pihlava Silvan kanssa. Yhtäkkiä Connin ylle ilmestyy suunnattoman suuri varjo, joka sieppaa Connin mukaansa seikkailuun, joka ylittää hurjimmatkin kuvitelmat.\nKolmas osa lumoavasta Taikavaras-sarjasta.\nTietoa kirjailijasta :: Sarah Prineas


Piken suuria filosofisia ajatuksia, osa 1: Matlockin puku • piukk|s • IRC-Galleria\nPiken suuria filosofisia ajatuksia, osa 1: M... 30.03.\nElokuva-arvostelu :D 09.04.\nHirvi^^:n haaste 31.05.\nKallee_:n haaste 07.04.\nKallee_:n haaste 16.03.\nvampirella haastaa 16.03.\nPiken suuria filosofisia ajatuksia, osa 1: Matlockin pukuSunnuntai 30.03.2008 02:11\nAmerikan mantereella vaikutti aikoinaan mies nimeltä Benjamin Matlock, periksiantamaton asianajaja, joka vei jutun kuin jutun vaikka läpi helvetin. Matlock vei voittoon huonoimmistakin lähtökohdista olevan vastaajan, ja vaikka oikeusjutut vaihtuivat aina ääripäästä toiseen, Matlockin menestyksekästä voittokulkua oikeussalissa ei voittanut ikinä mikään. Liekö sitten sattumaa ollut, että Matlockin päämiehiksi "osuivat" aina ne syyttömät syytetyt, mutta siinä onkin jo toisen filosofisen ajatuksen paikka.\nYksi asia on merkille pantava! Oikeusjutut vaihtuivat aina ääripäästä toiseen, mutta joka ikisessä jaksossa Ben Matlockilla oli sama, vaalea, vanha ja raihnainen pellavapuku. Pukupaidankin kohdalla Matlock oli yhtä kapeakatseinen kun tavallisimmatkin tavistallaajat, eli miehellä oli yllään aina valkoinen paita (HYI!), niin pöyristyttävän omaperäinen kauluspaidan väri kuin se onkaan. Kaulassa roikkui asukokonaisuuden värikirjoon sulautuva vaalea skraga. Eikä ikinä yhtäkään poikkeusta tähän asianajajan pyhään vaatekyhäelmään!\nEikö Matlock, sivistyneenä, etevänä, kultturellina, seurapiireissä, liikemiesten seuralla ja upseerikerholla muiden silmää tekevien parissa viihtyneenä sekä yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa opiskelleena ja oikeusoppineena varatuomarina tiennyt, että pukua työssään päivittäin käyttävällä voisi olla enemmän kuin se yksi puku? Ohjesääntö neuvoo omistamaan vähintään kolme (3) pukua, jos tuppaa tekemään töitä päivittäin puku päällä. On muuten hyvin odotettavaa ja todennäköistä, että yhdessä ja samassa puvussa päivästä ja vuodesta ja vuosikymmenestä toiseen esiintyvä asianajaja alkaa hieman tympäisemään, ei pelkästään tylsän ja vankkumattoman ulkoprofiilin takia, vaan kaikki riepuun kerääntynyt pöly, lika ja hiki saattavat tehdä myös ehkä mahdollisesti hieman negatiivisen sivuvaikutelman, ehkä.\nPukupaitojakin saisi toki olla miehellä useampiakin, ettei oikeussalissa käryävän miehen hiki pahasti pääsisi oikeuskäsittelyä ja asianajajan ihmis- ja asiakaskontakteja häiritsemään. Ei ainakaan tiettävästi ollut kukaan muistuttanut tästä mahdollisesta asiasta hänelle itselleen... Entä käyttikö Matlock samaa vaaleaa kesämallista pukua myös Yhdysvaltojen talvessa? Ja missä välissä Matlockin vaimo ehti pestä ja silittää miehensä vetimet, jos Benillä on töihin todellakin vain se yksi, ainoa ja oikea vaatekerta??\nRaha tuskin lienee ollut Matlockin pukuongelman kynnyskysymys. Menestyvän, maineikkaan ja oikeusjuttuja tehokkaasti voittavan asianajajan uskoisi ansaitsevan melko hyvin, vähintään niin hyvin, että voisi ostaa puvun vaikka jokaisena työpäivänä.\nJa miksi Herra Matlock käytti vain sitä yhtä rupuista pellavapukua, kun Yhdysvallat tarjoaa kulutuksen mallimaana kaikista laajimman ja edullisimman vaatevalikoiman. Yhdysvalloissa ovat esillä kaikki nimekkäät maailmanluokan vaatesuunnittelijat ja myös huippumuoti näkee ensimmäisiä päivänvalon säteitään Ranskan lisäksi Yhdysvalloissa. Matlock, kokeilisitko liituraitaa, vai miten olisi tavallinen musta puku?\nNiinkuin jo edellä mainitsin, paitojakin suvaitsisi varatuomari Matlockilla olevan enemmän, ihan jo hälyttävien hygienianäkökohtien takia. Ja muitakin paitoja kuin valkoisia! Itse asiassa on outoa, että Matlockin pukupaita on edes pysynyt valkoisena, kun hän käyttää sitä joka päivä. On surullista, että jos kadun miehellä sattuu olemaan puku, hänellä on sen kanssa vain se valkoinen pukupaita. Ja niin jok'ikisellä spadulla, joka harvoin ja satunnaisesti pukua päällään käyttää, on häissä, ristiäisissä, kissanristiäisissä, oikeudenistunnossa tai muissa massatilaisuuksissa poikkeuksetta valkoinen kauluspaita. Ja kaikilla on kivaa. Kuinka omaperäistä!\nMutta eikö ansioitunut oikeustieteen maisteri Benjamin Matlock olisi suvainnut itselleen hankkia päivittäiseen käyttöön useampiakin paitoja ja solmioita, ja jopa erivärisiä? Puvuista nyt puhumattakaan. Ainakin hän suvaitsi itselleen lähettää asiakkailleen oletettavasti huippuasianajajille tyypillisiä, sikamaisen suuria asianajolaskuja.\nMahtoiko tuomariherra riisua pukuaan ja vaihtaa t-paitaan ja verkkareihin kotona olohuoneen sohvallakaan, jos tuo sama vanha puku on ollut noin rakas. Tiedä sitä.


XPRIMER.MOM: tuotannon operatiivinen johtaminen | eq system\nXPRIMER.MOM on joukko erikoistuneita työkaluja, jotka on suunniteltu virtaviivaistamaan keskeisiä tuotannonhallintaprosesseja . Se tarjoaa täydellisen valvonnan tiedonkulun suhteen – tilauksista tilauksen loppuun saakka. Tutustu tämän ratkaisun mahdollisuuksiin ja arvioi sen hyödyllisyys yrityksessäsi.\nhallita tekniikkaa tehokkaammin\nsaada hallinta koneisiin\nteknologisen tiedon valmisteluajan lyhentäminen 53 prosentilla\nperustietojen virheiden vähentäminen 91%\ntiedon yhdistäminen tietokantaan\ntarvittavien työkalujen löytämiseen kuluvan ajan vähentäminen 78%\nparannetaan teknologisen valmistuskustannusten laskennan tarkkuutta\nTCW – joustava tekniikan hallinta\nTCW antaa sinulle täydellisen vapauden teknologian hallinnassa – päätät mitä komponentteja rakennat. Jos haluat käyttää aiemmin valmistettuja malleja ja moduuleja, voit tehdä sen helposti. Sinulla on täysi vapaus hallita reittejä, kaavoja, vaadittuja resursseja ja muita kuvaavia parametreja. TCW tarkoittaa muun muassa tekijöitä:\nversiointi, </ li>\nintegrointi muihin järjestelmiin,\ntiedostojen helppo tuonti Excelistä,\nCMMS: n avulla varmistat korkean tason ylläpitotuki ja tiedät, mitä koneilla tapahtuu milloin tahansa. CMMS tarjoaa sinulle muun muassa:\npääsy konepuiston koko rakenteeseen,\nkoko koneen käytön historia,\nkoneen toiminnan taso,\nterminaalien ja mobiililaitteiden virheiden ja muiden tapahtumien ilmoittaminen,\nerityisiä tapahtumia ja korjauksia koskevien asiakirjojen kulku,\nkunnostussuunnitelmien laatiminen ja hallinta.\nTKW – teknisten valmistuskustannusten analyysi\nMääritä valmistuskustannukset automaattisesti nykyisen tiedon ja käytettyjen tekniikoiden ansiosta. TKW antaa sinun:\narvioi nopeasti tekniset kustannukset,\nlaskea kustannusten eri versiot (mukaan lukien monet muuttujat),\nliitä alustava kustannusarvio sisäiseen tarjoukseen,\nluoda yhden tai monitasoinen laskelma,\nluo itsenäisesti laskentamenetelmiä tai käytä olemassa olevia.\nTCS – tarkka työkaluhuonehallinta\nTarjoa korkea palvelutaso seuraavien ansiosta:\ntiedot erikoistuneiden työkalujen nykyisestä sijainnista ja kuka niitä käyttää,\npääsy varastomuutojen koko historiaan,\ntiedot yksittäisten työkalujen kulumisesta,\nehkäisevien tapahtumien hallinta,\ntyökalusarjojen hallinta ja luominen.