vuosikertomus 2009 TTS 85 v Tehokkuudella hyvinvointia - PDF\nDownload "vuosikertomus 2009 TTS 85 v Tehokkuudella hyvinvointia"\n1 vuosikertomus 2009 TTS 85 v Tehokkuudella hyvinvointia 1\n2 sisältö 3 TTS:n 85. toimintavuosi 5 TTS lyhyesti 7 TTS koulutus 15 TTS tutkimus 20 TTS:n organisaatio 22 TTS:n jäsentoiminta 2009\n3 TTS:n 85. toimintavuosi Pitkän historiansa aikana yhteiskunnan muutokset, murrokset ja vaikeudet ovat aina merkinneet TTS:lle kehitystä ja toimintaedellytysten kasvua. Sotavuosina ja sotien jälkeisenä jälleenrakennusaikana TTS:n toiminta kasvoi voimakkaasti useille uusille alueille. Maaltapako 50-luvun lopussa ja 60-luvun alussa, energiakriisi sekä 90-luvun lamavuodet merkitsivät TTS:lle toimintojen muuntumista ja kasvamista ajan vaatimusten mukaisesti. TTS:n perustoimintaperiaatteeseen liittyvä työn tuottavuuden parantaminen on ollut kantava toiminta-ajatus koko 85 vuoden ajan. Menetelmien kehittyminen ja kehittäminen luo aina uutta tutkittavaa ja koulutettavaa. Työn tehostaminen tuotantoja palvelualoilla tulee tulevinakin vuosina olemaan keskeisessä asemassa TTS:n toiminnoissa. TTS:n 85-vuotista taivalta juhlistettiin toimintavuoden aikana kesäkuun henkilöstötilaisuudessa Vierumäellä sekä johtokunnan ja valtuuskunnan yhteisellä juhlaillallisella marraskuussa. Lisäksi Teho-lehdestä ilmestyi juhlanumero, joka jaettiin tilaajien lisäksi myös asiakkaille ja muille sidosryhmille. EPÄVARMUUS JA VAROVAISUUS HEIJASTI ALKUVUOTTA Alkuvuotta 2009 heijasti taantuma ja yleinen epävarmuus siitä, mihin taloustilanne oli menossa. Tilanne vaikutti myös asiakkaiden varovaisuuteen kaikilla toimialoilla. Käytännössä tämä tarkoitti esimerkiksi yrityskohtaisten koulutus- ja tutkimushankkeiden siirtymistä myöhempään ajankohtaan. Syksyllä alkoi kuitenkin näyttää valoisammalta ja pudotus näytti loppuvan. Yritykset pysyivät kuitenkin edelleen varovaisina. SIDOSRYHMÄKYSELY LOI POHJAA SEURAAVAN STRATEGIAN TYÖSTÄ- MISELLE Vuoden 2009 alussa aloitettiin seuraavan strategian työstäminen vuosille Maalis-toukokuussa tehtiin sekä ulkoisille että sisäisille sidosryhmille kysely, jonka pohjalta strategiatyö aloitettiin. 85 VUOTTA KASVUA JA KEHITYSTÄ AJAN VAATIMUSTEN MUKAISESTI Sidosryhmäkysely antoi vastauksia siihen, missä tällä hetkellä ollaan ja mitä odotuksia TTS:n toiminnalle lähitulevaisuudessa ja vähän pidemmälle aikavälille asetetaan. Lisäksi tuloksia saatiin siitä, miten edellinen strategia oli näkynyt TTS:n toiminnassa. Yleisellä tasolla sidosryhmät pitivät TTS:n viime vuosien kehitystä erittäin myönteisenä. Koulutus- ja tutkimustoiminnan tiivis yhteistyö ja linkittäminen asiakkaiden osaamisen kehittämiseen nähtiin TTS:n yhtenä tärkeimpänä kilpailutekijänä tulevaisuudessa. Suurimmat haasteet liittyivät prosessien yhtenäistämiseen ja seurantaan. RAKENNUS- JA KIINTEISTÖALAN KOULUTUS ALOITTI UUTENA KOU- LUTUSALANA Alkuvuonna TTS aloitti rakennus- ja kiinteistöalan koulutuksen. Samalla kasvoivat koulutustilavaateet ja TTS päätti vuokrata Vantaan Sarkatieltä uuden toimipisteen. Toimipisteen remontointi alkoi kesällä ja avajaisia vietettiin lokakuussa. Tilan vihki käyttöön TTS:n johtokunnan puheenjohtaja, ministeri Kalevi Hemilä. Samoihin tiloihin siirtyi myös logistiikka-alan koulutus sekä maarakennusalan koulutus. SAMMATTIIN RAKENNETTIIN LÄMPÖLAITOS Kesäkuussa tehtiin päätös lämpölaitoksen rakentamisesta Sammattiin. Rakennustyöt alkoivat kesän aikana ja uusinta teknologiaa sisältävän lämpölaitoksen harjannostajaisia vietettiin lokakuussa. Polttoaineena uudessa lämpölaitoksessa käytetään haketta, joka tehdään lähiympäristöstä hankitusta puusta. Laitos työllistää lähiympäristöä niin hakkeen hankinnassa kuin lämmitystyössäkin. tts ULKOISTI PALVELUITAAN ISS:LLE TTS teki kesällä kiinteistöpalveluita koskevan sopimuksen ISS Palveluiden kanssa. Sopimus kattaa mm. toimitila-, siivous- ja kiinteistöhuoltopalvelut sekä teknisen manageroinnin ja alihankintasopimushallinnan Rajamäellä, Vantaalla ja Sammatissa. Lisäksi sopimus kattaa ruokailupalvelut Rajamäellä ja Vantaalla. Sammatin lounasravintolatoiminnot siirtyivät takaisin osaksi koulutustoimintaa. Sopimuksen myötä 16 TTS:n työntekijää siirtyi ISS Palveluihin vanhoina työntekijöinä. 3\n4 UUSIA AVAUKSIA JA SUURIA HANKKEITA Tuottavuuteen liittyvän tutkimus- ja koulutustoiminnan kasvua alettiin valmistella jo keväällä. TTS:n pyrkimyksenä oli edelleen voimistaa tuottavuuden osaamista. Uutta henkilöstöä palkattiin sekä keväällä että syksyllä. Tällä tavalla luotiin vahvat edellytykset tuottavuuden kehittämiseen myös jatkossa. Toimintavuoden aikana aloitettiin myös uusia mittavia hankkeita ja merkittäviä selvityksiä. Bioenergian koordinaatiohanke, jossa TTS toimii koordinaattorina, aloitettiin yhdessä Tapion ja Pro Agrian kanssa. Lisäksi vuoden aikana aloitettiin työvoimatarpeen selvitykset infra-, kuljetus- ja metsäaloilla. Tulokset selvityksistä saadaan vuoden 2010 aikana. TOIMINNAN VOLYYMI KASVOI MALTILLISESTI Koulutustoiminnan toimintavolyymi oli opiskelijatyöpäivissä mitattuna opiskelijatyöpäivää. Kasvua edellisvuoteen oli noin 8 prosenttia. Toiminnan kokonaistuotot kasvoivat 15,7 miljoonaan euroon. Tutkimustoiminnan volyymi oli 2,7 miljoonaa euroa. TTS-konsernin kokonaistuotot sisältäen TTS Kehitys Oy:n toiminnot olivat vuonna ,1 miljoonaa euroa. 85. toimintavuosi vei taas yhtenäistä tts:ää askeleen eteenpäin Henkilötyövuosia 250 tts HENKILÖSTÖ Tukipalvelut Koulutus Tutkimus * 2006 * ** 2009 ** * Ennen vuotta 2007 tukipalveluhenkilöstö sisältyi tutkimuksen ja koulutuksen lukuihin. ** Vuodesta 2008 alkaen esitetty konserniluvut. milj. 25,0 20,0 15,0 10,0 5,0 Muu toiminta Koulutus Tutkimus tts KOKONAis- TUOTOT , * 2006 * ** 2009 ** * Ennen vuotta 2007 esitetyt luvut sisältävät myös tukipalvelujen tuotot, joten luvut eivät ole suoraan vertailtavissa myöhempiin vuosiin. ** Vuodesta 2008 alkaen esitetty konserniluvut.\n5 TTS esittely TTS on valtakunnallinen koulutus-, tutkimus- ja kehittäjäorganisaatio, jonka palveluksessa on yli 200 työntekijää ja kokonaistuotot ovat 19,1 miljoonaa euroa. Toiminta-ajatuksenamme on parantaa yksilöiden, yritysten ja yhteisöjen tuottavuutta, kilpailukykyä ja hyvinvointia kehittämällä niiden osaamista. Olemme keskittyneet niille ydinaloille, joilla meillä on vahva osaaminen. TTS muodostuu kahdesta tulosyksiköstä, TTS koulutuksesta ja TTS tutkimuksesta. Lisäksi tulosyksiköiden asiakaskeskeistä toimintaa tukevat tukipalveluyksiköt. koulutusalat Auto- ja pienkoneala Kuljetusala Logistiikka-ala Maarakennusala Metsäkoneala Puu- ja sisustusala Puutarha-ala Rakennus- ja kiinteistöala Matkailuala Ravintola-ala Kuluttajapalveluala Yrityspalvelu tutkimusalat Työn ja tuottavuuden kehittäminen Työmenetelmien kehittäminen Työhyvinvoinnin kehittäminen ja työturvallisuus Bioenergia Energiatehokkuus Teknologia Tuotanto- ja toimintaympäristöt Asuminen Palveluympäristöt 5\n6 hakijoita eri koulutuksiin oli enemmän kuin mitä opiskelupaikkoja oli tarjolla\n7 TTS KOULUTUS TTS koulutuksen toimintavuoden 2009 haasteet liittyivät yleiseen taloudelliseen tilanteeseen. Taantuma heijastui erityisesti yritysyhteistyöhön. Yritysten kanssa tehtävä yhteistyö oli haastavaa, sillä monet yritykset olivat käynnistäneet jo alkuvuodesta yhteistoimintaneuvottelut ja/tai lomautukset. Yrityskoulutusten kysyntätilanteen epävarmuus jatkui koko vuoden ajan. Usealla koulutusalalla alkuvuoden yrityskoulutuksia siirrettiin loppuvuoteen ja osa seuraavalle vuodelle. Poikkeuksiakin löytyi. Esimerkiksi maarakennusalalla yrityskoulutukset jopa kasvoivat vuodesta HAASTEITA KOULUTUKSEN RAHOITUKSESSA Taloudellinen tilanne toi haasteita myös koulutuksen rahoitukseen. Työvoimapoliittisen koulutuksen rahoituksen määrän odotettiin kasvavan. Päätökset eduskunnan lisäbudjettirahoituksesta tulivat kuitenkin niin myöhään, että käytännön koulutustoimiin päästiin vasta lokakuussa. Koulutuksiin varattu rahoitus olisi pitänyt käyttää toimintavuoden aikana, mutta kireästä aikataulusta johtuen kaikkia koulutuksia ei ehditty toteuttaa. Rahoituksen näkökulmasta haasteena oli myös ammatillisen peruskoulutuksen ja lisäkoulutuksen opiskelijapaikkojen riittämättömyys. Opiskelijoita olisi ollut tulossa enemmän kuin mitä TTS koulutuksessa oli koulutuspaikkoja tarjolla. Uusien oppisopimuskoulutusten määrissä tapahtui selvää pudotusta. Eniten vähenivät perustutkinnon oppisopimuskoulutukset. Ammattitutkintoon tähtääviä oppisopimuksia käynnistyi useita. Useiden ryhmien koulutusten käynnistymistä jouduttiin siirtämään myöhemmäksi yritysten epävarman tilanteen takia. SISÄINEN KOULUTUS JA KEHITTÄ- MINEN TÄRKEÄSSÄ ROOLISSA toiminnan volyymi kasvoi taantumasta huolimatta. tästä saamme kiittää sekä koulutustarjonnan laajaalaisuutta että yhteistyökumppaneitamme TTS koulutuksen sisäisinä kehittämistavoitteina toimintavuoden aikana olivat toimintaprosessien yhtenäistäminen ja tasalaatuisen koulutuksen aikaansaaminen. Lisäksi erilaiset koulutustoimintaan liittyvät sisäiset kehittämisprojektit, kuten sisäisen perehdytyksen ja koulutuksen kehittäminen, Studenta- ja Nettilukkari-tietohallintajärjestelmien käyttöönotto sekä asiakkuuksien hallinnan edelleen kehittäminen olivat tärkeässä roolissa parannettaessa koulutustoiminnan sisäistä tehokkuutta. Vakiintuneet toimintatavat ja määrätietoinen toimintojen kehittäminen näkyivät erityisesti puu- ja sisustus-, puutarhasekä auto- ja pienkonealoilla, joissa on jo kymmeniä vuosia panostettu prosessien ja toimintatapojen määrätietoiseen kehittämiseen. Esimerkiksi auto- ja pienkonealalla toimintavuoden aikana suunniteltu Autoalan perustaidot -koulutusmalli ja modulointi toimii hyvänä esimerkkinä koulutuksen innovatiivisesta tuotteistamisesta ja kehittämisestä. Näitä ja myös muiden alojen hyviä käytäntöjä pyritään jatkossa laajentamaan koko talon tasolle koulutuksen yhtenäisten toimintaohjeiden sekä yhteisten koulutuspäivien avulla. Yleisesti ottaen vuosi 2009 sujui kuitenkin hyvin. Tästä saamme kiittää sekä koulutustarjontamme laaja-alaisuutta sekä niitä yhteistyökumppaneita, jotka pitivät tärkeänä toteuttaa koulutuksia taantumasta huolimatta. TILOJEN, LAITTEIDEN JA PROSESSI- EN UUDISTAMISEEN PANOSTETTIIN AUTO- JA PIENKONEALALLA Auto- ja pienkonealalla toiminnan painopiste siirtyi taantuman vuoksi työvoimapoliittisiin koulutuksiin. Tilanteesta huolimatta yrityksille räätälöityjen koulutusten määrät laskivat yllättävän vähän. Koriakatemian ja autosähkötekniikan koulutuksissa solmittiin vuoden aikana yhteistyösopimukset usean merkittävän maahantuojan kanssa. Uutena tuotteena toteutettiin täsmäkoulutuksia, joissa yrityksille räätälöityihin koulutuksiin saatiin työ- ja elinkeinohallinnon rahoitusta. Uusien oppisopimuskoulutusten määrissä sen sijaan oli laskua. Auto- ja pienkonealan tilojen ja laitteiden uudistamiseen panostettiin vuoden aikana merkittävästi. Kalustoon lisättiin välyksen testauksella varustettu nelipilarinostin sekä modernit rengastyö- ja tasapainotuskoneet. Samalla korjaamoprosessia uudistettiin vastaamaan aitoa korjaamotoimintaa. Myös luokkatilojen ja työnvastaanottotilojen kalusteita sekä av-laitteita uusittiin. KULJETUSALAN KOULUTUKSEN KYSYNTÄ EI LASKENUT Kuljetusalan koulutusten kysyntä ei vuoden 2009 aikana laskenut dramaattisesti. 7\n8 TyövoiMAtarpeen selvitykset aloitettiin infra- ja kuljetus- ja metsäkonealoilla\n9 TTS KOULUTUS Henkilöliikenteen ja tavaraliikenteen koulutukset jatkuivat edellisen vuoden tasolla. Uutena avauksena vuoden aikana aloitettiin puolustusvoimien koulutukset yhdessä kolmen muun oppilaitoksen kanssa. Tätä voidaan pitää myös suurena toiminnallisena muutoksena, sillä toimintaympäristö on hyvin erilainen muihin asiakastoimintaympäristöihin verrattuna. Kuljetusalan verkostoitumista tehtiin sekä valtakunnallisesti eri oppilaitosten että kansainvälisesti eri toimijoiden kanssa. TTS koulutus toteutti yhdessä TTS tutkimuksen sekä yhdessä alan liittojen kanssa työvoimatarpeen selvityshankkeen, josta tuloksia saadaan keväällä Lisäksi alalla alkoi uusina koulutuksina kuljetusalan työnjohtokoulutuskokeilu sekä nuorten koulutukset Rajamäellä ja Vantaalla. TTS hyväksyttiin joulukuussa eurooppalaisen kuljetusalan koulutusorganisaatioiden liiton, EuroTran (European Transport Training Association) jäseneksi. Liiton tarkoituksena on luoda kuljetusalan koulutusorganisaatioverkosto, joka edistää sekä kehittää kuljetusalan koulutusta Euroopassa. TTS:n tarkoituksena on hakea EuroTran verkoston kautta koulutustietoa ja -kokemuksia toiminnan kehittämiseen. UUDET TILAT TOIVAT LOISTAVAT EDELLYTYKSET VARASTOTYÖN KOULUTUKSELLE Logistiikka-alalla suurin muutos vuoden 2009 aikana oli muutto Nuolikujan toimipisteestä Sarkatien uuteen toimipisteeseen. Tilojen muutosten avulla ala sai loistavat edellytykset demonstroida varastotyöskentelyä lähes autenttisissa olosuhteissa. Logistiikka-alan koulutuksista saatu palaute oli erinomaista ja vahvisti käsitystä siitä, että asiat tehdään asiakkaiden toivomalla tavalla. Yksittäinen suuri onnistuminen koettiin, kun valtakunnallinen päivittäistavaraketju halusi TTS koulutuksen toteuttamaan henkilöstölleen varastonhoitajakoulutuksen. Myös hyvä oppilaitosyhteistyö muiden logistiikka-alan koulutusorganisaatioiden kanssa jatkui toimintavuoden aikana tiiviinä. Kuljetusalalla alkoi toimintavuoden aikana työnjohtokoulutus MAARAKENNUSALALLA KEHITET- TIIN SEKÄ YRITYKSILLE SUUNNAT- TUA KOULUTUSTA ETTÄ VIHTIJÄR- VEN OPPIMISYMPÄRISTÖÄ Maarakennusala aloitti useita uusia yhteistyöprojekteja alan yritysten kanssa. Yksi merkittävä yhteistyökohde oli koulutusyhteistyö YIT:n Tampereen yksikön kanssa. Käytännön esimerkkinä yhteistyöstä oli, kun opiskelijat pääsivät seuraamaan työmaaolosuhteissa pohja- ja perustusurakan toteuttamista aivan alusta toteutuksen loppuun saakka. Vuoden 2009 aikana yrityksille suunnattujen lyhytkoulutusten (tieturva-, työturva-, tulityö- ja vesihygieniakoulutukset) määrä kasvoi. Lisäksi yrityksille toteutettiin lyhytkestoisia täsmäkoulutuksia. Oppisopimusopiskelijoiden ja ammattitutkinto-opiskelijoiden opiskelijamäärät kasvoivat. Myös maarakennusalan nuorten koulutuksien hakijamäärät kasvoivat. Nuorten maarakennusalan koulutus siirtyi syksyllä Vantaan Nuolikujalta Sarkatien toimipisteen uusiin tiloihin. Vihtijärven harjoittelualueen oppimisympäristöä kehitettiin muun muassa vastaamaan entistä paremmin työmaaolosuhteita. Käytännössä oppimisympäristöön tehtiin erilaisia harjoitteita, joissa voidaan paremmin hyödyntää maarakennusalan työsuunnitelmia sekä työturvallisuusohjeita. Tämä edistää opiskelijoiden käytännönläheistä oppimista koulutuksen aikana. Lisäksi vuoden 2009 aikana kehitettiin koulutussisältöjä, kuten koulutusten arviointiin liittyviä käytänteitä. Alalle hankittiin uusi dumpperi sekä puskukone. Infraalalla aloitettiin myös työvoimatarpeen selvitys yhteistyössä TTS tutkimuksen kanssa. Tuloksia selvityksestä saadaan keväällä METSÄKONEALA SELVISI ERINOMAI- SESTI ALKUVUODEN METSÄKONEI- DEN SEISOKISTA HUOLIMATTA Vuosi 2009 oli metsäkonealalla poikkeuksellinen. Keväällä 2009 toteutettu metsäkoneiden lähes totaalinen 2 3 kuukauden mittainen hakkuuseisokki vaikutti luonnollisesti myös metsäkonealan oppilaitoksiin. Kesän alussa hakkuut käynnistyivät ja vilkastuivat syksyä kohti. Työssäoppimisja työpaikkoja avautui. Kevään työssäoppimispaikat voitiin toteuttaa normaalisti. TTS koulutuksen metsäkonealalla selvittiin kevään hakkuuseisokeista toteuttamalla erillisiä viikon mittaisia täydennyskoulutuksia, jotka kohdennettiin lomautettuina olleille metsäkoneenkuljettajille. Näihin 9\n10 puutarha-alalla aloitettiin taitava työnjohtajakoulutus\n11 TTS KOULUTUS koulutuksiin osallistuivat myös ilman työssäoppimispaikkaa olevat opiskelijat. Kevään 2009 aina hankittiin Ponssen simulaattorin lisäksi Valmetin hakkuukone- ja ajokonesimulaattorit. Lisäksi vuokrattiin John Deeren metsäkonesimulaattori. Simulaattorit ovat olleet koko ajan aktiivisessa käytössä. Syksyllä 2009 metsäkonealalle valmistuivat uudet saneeratut tilat, jonne myös kaikki simulaattorit asennettiin. Simulaattoreilla onkin hakattu metsää ja ajettu puita satoja tuhansia kuutioita. Tämä tuo lisää tarvittavaa rutiinia metsäkoneenkuljettajan vaativaan työhön. TTS koulutuksen järjestämissä metsäkonealan koulutuksissa työssäoppijoita on ollut jo yli sadassa eri metsäkonealan yrityksessä vuodesta 2008 lähtien. Yritykset ovat olleet pääosin Etelä-Suomen alueella. Metsäkonekoulutukselle asetetut tavoitteet saavutettiin hyvin taantumasta huolimatta. PUU- JA SISUSTUSALALLA TAVOIT- TEET TOTEUTUIVAT YLI ODOTUS- TEN Puu- ja sisustusalalla vuosi oli positiivinen. Opiskelijatyöpäiviä tehtiin noin , mikä on paras tulos tällä vuosikymmenellä. TTS sai muun muassa alan työvoimapoliittisen hankintasopimuksen vuosille , mikä oli hyvä saavutus entistä kovenevassa kilpailussa. Rekrytointikoulutukset ja oppisopimuskoulutukset eivät kuitenkaan talouden taantumatilanteen vuoksi toteutuneet. Ensimmäiset sisustajat suorittivat alan perustutkinnon ja valmistuivat loppuvuodesta Puu- ja sisustusalan oppimisympäristöä kehitettiin muun muassa hankkimalla kaksi raskaan sarjan puuntyöstökonetta. Myös toiminnan sisäiseen kehittämiseen ja prosesseihin panostettiin vuoden aikana. RAKENNUS- JA KIINTEISTÖALAN ENSIMMÄINEN VUOSI ALKOI ERIN- OMAISESTI vuoden kohokohta oli sarkatien toimipisteen avajaiset Toimintavuosi 2009 oli rakennus- ja kiinteistöalan ensimmäinen toimintavuosi TTS:ssä. Rakennusalan neuvottelukuntatyö aloitettiin heti vuoden 2009 alussa, jota hyödyntämällä koulutustoiminta käynnistyi ripeästi. Alan asiakkaita ovat rakennusyritykset, rakennustuotealan tehtaat sekä yksityiset rakennusalan ammattilaiset ja alalle tulevat henkilöt. Rakennus- ja kiinteistöala onnistui saamaan heti ensimmäisenä toimintavuotenaan kaikki talonrakennusalan tutkintojen järjestämissopimukset, joiden avulla koulutustoimintaa voidaan jatkossa hallitusti kasvattaa. Myös uudet toimitilat harjoituskenttineen Vantaan Sarkatiellä luovat erinomaiset puitteet koulutuksen järjestämiselle. Vuoden ehdottomaksi kohokohdaksi muodostuikin lokakuun alkupuolella järjestetty uuden toimitilan avajaistilaisuus, jota kunnioitti läsnäolollaan suuri pääkaupunkiseudun rakentajajoukko. PUUTARHA-ALALLA VUOSI MENI SUUNNITELMIEN MUKAISESTI Opiskelijamäärät ja aiotut koulutukset toteutuivat puutarha-alalla suunnitellusti. Uusina koulutustuotteina toteutui Taitava työnjohtaja-kurssi sekä yhdessä Suomen Kukkakauppiasliiton ja Uudenmaan TEkeskuksen kanssa järjestetty Kukkakaupan yrittäjyyden ja laadunhallinnan kehittäminen -täsmäkoulutus. Hakijamäärät perustutkintoon ja työvoimapoliittisiin koulutuksiin kasvoivat noin 40 % edelliseen vuoteen verrattuna. Ammatti- ja erikoisammattitutkintoihin ei ole ollut kuitenkaan riittävästi hakijoita ja ryhmäkoot ovat olleet pieniä. Toisaalta saadut palautteet em. koulutuksista ovat kiitettäviä. Ala on saanut lisää tunnettavuutta. Tutkinnon suorittaneita oli ennätysmäärä vuonna Opiskelijat työllistyivät hyvin koulutuksen jälkeen, muun muassa puutarhurikurssin opiskelijat saivat työpaikan yli 90 prosenttisesti. Oppilaitoksen ulkoalueiden kunnostamisessa jatkettiin kivikorin rakentamista puutarhatalon päätyyn. Samoin jatkettiin uuden parkkialueen viheralueiden rakentamista. Lisäksi lammen ympäristön maisemointi aloitettiin. Ulkoalueet pysyivät hyvässä kunnossa koko kesän. Puutarha-ala oli mukana myös TTS tutkimuksen koordinoimassa EkoElias -hankkeessa. Opiskelijat tekivät Sammattiin rakentuvan Eliaksenrinteen tutkimusalueen omakotitalokortteleihin pihasuunnitelmat tutkintoon kuuluvina töinään. Opiskelijat esittelivät tekemiään suunnitelmia alueen arkkitehdille ja projektipäällikölle. 11\n12 tts koulutuksen tuotot milj. 18,0 16,0 14,0 12,0 10,0 8,0 6,0 4,0 2,0 0, * 2006 * ** 2009 ** Muut tuotot Val on toiminta-avustus Muut koulutustuotot Oppisopimuskoulutus Val onosuuskoulutus Työvoimakoulutus * Ennen vuotta 2007 esitetyt luvut sisältävät myös tukipalvelujen tuotot, joten luvut eivät ole suoraan vertailtavissa myöhempiin vuosiin. ** Vuodesta 2008 alkaen esitetty konserniluvut. milj. 16,0 14,0 12,0 10,0 8,0 6,0 4,0 2,0 0, * 2006 * ** 2009 ** Muut toimintakulut Henkilöstökulut tts koulutuksen kulut * Ennen vuotta 2007 esitetyt luvut sisältävät myös tukipalvelujen tuotot, joten luvut eivät ole suoraan vertailtavissa myöhempiin vuosiin. ** Vuodesta 2008 alkaen esitetty konserniluvut. Opiskelijatyöpäiviä opiskelijatyöpäivät Muu koulutus Työvoimakoulutus Opiskelijoita Osatutkinnon suori aneet Koko tutkinnon suori aneet tutkinnon suorittaneet\n13 TTS KOULUTUS MATKAILU-, RAVINTOLA- JA KU- LUTTAJAPALVELUALOILLA JATKET- TIIN KANSAINVÄLISTYMISTÄ JA VERKOSTOITUMISTA Matkailu-, ravintola- ja kuluttajapalvelualoilla vuosi oli haasteellinen. Vuoden aikana oppisopimuskoulutuksessa oleva yritysryhmä pienentyi yrityksen työntekijävähennysten vaikutuksesta. Koulutus kuitenkin toteutettiin loppuun saakka. Alkuvuodesta 2009 ravintola-alan yrityksille toteutettiin koulutustarpeiden selvitys. Tulosten perusteella kohdistettiin markkinointia koulutusta tarvitseviin yrityksiin. Taloudellisen taantuman vuoksi koulutukset jäivät kuitenkin toteuttamatta. Opiskelijamäärä jäi vuotta 2008 pienemmäksi. Yhteistyötä aloilla tehtiin sekä Suomessa että ulkomailla. Oppilaitosyhteistyö Kanneljärven Opiston ja Kisakallion Urheiluopiston kanssa jatkui edelleen kuraattoripalvelujen ja kaksoistutkintokoulutuksen toteuttamisessa. Lisäksi kaksoistutkintokoulutuksessa tehtiin yhteistyötä Länsi-Uudenmaan koulutuskuntayhtymän ja Lohjan Yhteislyseon Lukion kanssa. Lisäksi sisäisesti tehtiin tiivistä yhteistyötä nuorten koulutuksen prosessien yhtenäistämisessä. Kansainvälistä työssäoppimista tehtiin LAMP 3 -hankkeessa. Opiskelijoilla oli mahdollisuus toteuttaa työssäoppimisjakso muun muassa Italiassa, Norjassa, Skotlannissa, Espanjassa, Unkarissa tai Maltalla. Lounasravintolatoiminta irrotettiin TTS Lounasravintolasta keväällä Toiminta keskittyi opetusravintolatoimintaan toteuttaen lounas- ja tilausravintolapalveluja. Kesän aikana toteutettiin opetusravintolan keittiön remontti. TTS:n koordinoima kotityöpalvelun kehittämishankekokonaisuus (Laatu ratkaisee - Innovaatioverkosto kotityöpalvelualan kehittäjänä ja Kotityöpalvelun laatuverkosto -hankkeet) eteni suunnitelmien mukaisesti. Toimintavuoden aikana tehtiin muun muassa ensimmäinen versio Kotityöpalvelun laatujärjestelmästä. VERKOSTON MERKITYS KOROS- TUU HAASTEELLISINA AIKOINA Yrityspalveluissa autoalan vaikea tilanne näkyi selvästi automyyjän ja varaosamyyjien koulutuksissa. Esimiesvalmennuksiin olisi toisaalta ollut enemmän hakijoita kuin koulutuksiin oli mahdollisuus ottaa. Opiskelijoiden antamat palautteet olivat koko vuoden ajan erinomaisella tasolla, mikä kertoo koulutusten hyvästä laadusta. Verkostoyhteistyön merkitys korostuu vaikeina aikoina. Yrityspalvelulla on hyvät, pitkäaikaiset asiakassuhteet, joita edelleen vahvistettiin toimintavuoden aikana. Myös tutkintotarjonnan laajentaminen oli vuoden 2009 aikana yhtenä kehittämiskohteena, muun muassa myynnin ammattitutkinnossa sekä yritysjohtamisen erikoisammattitutkinnossa. Yrityksille suunnattuihin tuottavuuden kehittämispalveluihin saatiin lisäresursseja loppuvuodesta Tuloksia odotetaan innolla vuoden 2010 aikana. VERKOTTUMISTA HANKKEIDEN KAUTTA Kehittämishankkeet toteutetaan yleensä verkostoissa. Hyvät verkostot alan osaajiin ja innostuneisiin toimijoihin ovat jo itsessään arvokas pääoma. Ne varmistavat hankkeen tuloksellisuuden ja vaikuttavuuden. Verkoston kautta toimimalla kootaan kehittämiseen myös suurempi ja vaikuttavampi rahoitus. TTS koulutuksen kehittämishankkeissa valtakunnallisuus toteutui toimintavuonna verkostojen kautta. Mukava työhyvinvointi yritysten menestysten kivijalaksi jatkohankkeessa työhyvinvoinnin kehittämistä tavoiteltiin osaksi strategiaa sekä johtamis- ja laatujärjestelmää oppilaitoksissa ja asiakasyrityksissä. Valtakunnallisessa aikuiskoulutusorganisaatioiden työhyvinvointityössä on mukana kymmenen eri koulutusorganisaatiota eri puolilta Suomea. Toinen mittava verkosto on Kotityöpalvelun laatujärjestelmän kehittämistyössä. Siinä tutkimusalan verkostot tuottavat ESR-hankkeessa laatujärjestelmän ja koulutusalan verkostot työelämän kehittämisja palvelutehtävän hankkeessa tarjoavat mahdollisuuden levittää järjestelmän alan yritysten toiminnan kehittämisen työkaluksi kaikkialle Suomeen. Alueellinen ja valtakunnallinen yhteistyö on tärkeää myös koulutuskokeiluissa. TTS koulutus oli toimintavuoden aikana mukana sekä työnjohtokoulutuskokeilussa kuljetusalalla että laajennetun työssäoppimisen kokeilussa. Verkostossa vuorovaikutus ja kokemusten jakaminen antavat hyvän mahdollisuuden myös projektipäällikölle peilata omia kokemuksia toisten kanssa. Vuorovaikutus mahdollistuu yhteisten palaverien lisäksi myös verkkoalustojen ja sosiaalisen median välityksellä. TTS koulutuksen kehittämistyössä keskeistä on myös verkottuminen yritysten ja asiantuntijatahojen kanssa. Hankkeiden ohjausryhmätyössä yhdistyy eri tahojen asiantuntijuus usein ainutlaatuisella tavalla. Laajanpohjaisen yhteistyön kautta tarjoutuu mahdollisuus uusien oivallusten ja innovaatioiden syntymiseen. KOULUTUKSEN VOLYYMIT 2009 TTS koulutuksessa työskenteli toimintavuonna keskimäärin 146 henkilöä. Opiskelijatyöpäiviä kertyi yhteensä Tutkinnon suorittaneita oli yhteensä 880. Toimintavuoden aikana TTS koulutuksessa opiskelijoita oli yhteensä\n14 Toimintavuoden aikana panostettiin erityisesti työn tuottavuuden tutkimukseen ja kehittämiseen\n15 TTS tutkimus Vuoden 2009 aikana muutokset tutkimuksen toimintaympäristössä jatkuivat. Taloustaantuma ja epävarmuus tekivät kaikkien toimialojen asiakasyritykset varovaiseksi. Metsäalalla koettiin toimintavuoden aikana suuria myllerryksiä. Metsäteollisuuden yritysten epävarmasta tilanteesta ja julkisten metsäalan organisaatioiden uudistumisprosesseista johtuen koko ala oli keväällä epävarmassa tilassa. Erilaiset energiatehokkuuteen tähtäävät valtiolliset ja kansainvälisetkin vaatimukset näkyivät tutkimusrahoituksen suuntaamisessa. Tämä tuli esille niin maatalouden kuin asumisenkin toiminnassa. Toimintavuoden aikana rahoitusta suunnattiin myös metsäpalveluyrittäjyyteen ja metsäenergian teknisiin ratkaisuihin liittyviin hankkeisiin. Lisäksi rahoitusta suunnattiin pienyrittäjyyttä edistäviin hankkeisiin. TOIMINTA VAKIINTUI JA KEHITTYI MERKITTÄVÄSTI Tutkimuksen ja neljän tiimin (bioenergia, teknologia ja tuotantoympäristöt, työ ja tuottavuus sekä asuminen ja palveluympäristö) toiminnot vakiintuivat vuoden 2009 aikana. Myös koko tutkimustoiminnan tehostamiseen panostettiin merkittävästi muun muassa toimintajärjestelmän, projektinhallinnan ja asiakkuudenhallinnan järjestelmien rakentamisen kautta. Vaikka taloudellisiin tavoitteisiin ei toimintavuoden aikana päästy, tehtiin toimintavuoden aikana merkittäviä uudistuksia ja avauksia, jotka luovat vahvan pohjan tulevien vuosien toiminnalle. TEKNOLOGIAA KANNATTAVASTI Teknologian ja tuotantoympäristötiimin painopistealueet olivat koneisiin ja teknologiaan liittyvissä hankkeissa. Toimin- ta-alueen merkittävä hanke vuonna 2009 oli Metka Metsäenergiaa kannattavasti -hanke, jossa kerättiin mittavat työntutkimusaineistot sekä harvennuspuun korjuusta että kantojen nostosta. Vuonna 2010 hankkeessa on edessä tulosten laskenta ja analysointi. toiminta- vuoden aikana tts sai jalansijaa maatilojen energiansäästön osaajana Maatalousalalla osallistuttiin muun muassa ravinteiden haitallisia valumia estävään Trap-hankkeeseen, hanke, jonka toimenpiteet ovat yhtenä lupauksena mukana Baltic Sea Action Groupissa. Maatalouspuolella myös koulutettiin maidon- ja sianlihan tuottajia Etelä-Pohjanmaalla toteutettavissa kehittämis- ja koulutushankkeissa. Tiimi oli mukana myös TTS koulutuksen koordinoimassa valtakunnallisessa MUKAVAhankkeessa, jonka tavoitteena on edistää työhyvinvointia. Metsätalouden osalta yhteistyötä tehtiin metsäkoneenkuljettajakoulutuksen kanssa. Hyvänä esimerkkinä yhteistyöstä on metsäalan työvoimatarpeen selvityshanke, josta saadaan tuloksia vuoden 2010 aikana. ENERGIATEHOKKUUS PUHUTTAA Energiatehokkuus oli vallitseva termi myös bioenergia-alalla. TTS tutkimuksessa energiatehokkuus käsittää muun muassa energiatehokkuusmittaukset bioenergiaa käyttävissä kattiloissa, tuotantorakennusten energiatehokkuuden mittaamisen ja energian säästökohteet esimerkiksi maatilarakennuksissa. Toimintavuoden aikana TTS sai jalansijaa erityisesti maatilojen energiansäästön osaajana. TTS tutkimuksen keräämän aineiston pohjalta saatiin maan parasta vertailutietoa tulevien maatilojen energiasuunnitelmien laadintaan ja omavalvontajärjestelmän vertailutietopohjaksi. Toimintavuoden aikana yhteistyö Tapion ja ProAgrian kanssa tiivistyi Bioenergian koordinaatiohankkeessa, jossa TTS toimii koordinaatorina. Yhteistyötä tehtiin myös maatilojen energiansäästöohjelman valmistelutyössä. Bioenergia.fi -sivusto, joka toteutettiin toimintavuoden aikana, on tärkeä osa Bioenergian koordinaatiohanketta. Sivut julkistettiin KoneAgriassa työ- ja elinkeinoministeri Mauri Pekkarisen johdolla. Myös Rajamäellä sijaitsevan lämpökoeaseman toimintavalmiutta parannettiin ja mittauslaitteita uusittiin. Bioenergia-alalla on paljon toimintoja ja kilpailua sekä yritysten että tutkimuslaitosten välillä. Julkisuudessa on paljon puhuttu bioenergiaan satsaamisesta rahallisesti ja se on alana ollut paljon esillä, mutta uusia rahoitusmahdollisuuksia on kuitenkin ollut vain vähän. Rahoituskanavien vähyys ja yleinen taloudellinen tilanne vaikutti siihen, että toimintasuunnitelmassa asetettuja tavoitteita ei bioenergia-alan osalta saavutettu. 15\n16 ToimintA - vuoden aikana syntyi useita tiiviitä kumppanuuksia\n17 TTS tutkimus MERKITTÄVIÄ PANOSTUKSIA TUOTTAVUUTEEN Julkisuudessa on viime aikoina puhuttu paljon työn tuottavuudesta ja työhyvinvoinnista. Myös TTS tutkimus panosti tähän alueeseen toimintavuoden aikana merkittävästi. Panostus näkyi sekä osaamisen vahvistamisena että lukuisina tutkimus- ja kehittämishankkeina, joita toimintavuoden aikana toteutettiin. Lisäksi panostettiin voimakkaasti sekä tutkimus- ja kehittämispalvelujen tuotteistamiseen että markkinointiin. Työmääriin, työnkulkuun ja organisointiin liittyvät kysymykset olivat keskeisiä näkökulmia muutamissa hankkeissa osana kustannustarkastelua. Myös yrittäjyys oli useassa hankkeessa tutkimuksen/kehittämisen kohteena. Perinteiset maatalous- ja metsäalat ovat edelleen selvästi keskeisimpiä toimialoja. Toimialakenttä laajeni kuitenkin edelleen perinteisten alueiden ulkopuolelle sekä yrityskohtaisten hankkeiden että tutkimuksen ja koulutuksen yhteisten kehittämishankkeiden kautta. Edellä mainittujen kehittämishankkeiden myötä tietojen käytäntöön/koulutukseen vieminen voimistuu edelleen tulevina vuosina. Työn ja tuottavuuden osalta merkittävimpiä hankkeita toimintavuonna olivat Maaseutu-Pisa-hanke ja jo vuoden 2008 lopulla alkanut Metsäkulttuurihanke sekä maatalousyrittäjän operatiivisen suunnittelun apuun tähtäävä Vuosikello-hanke. Maatilojen kokonaistyömäärän laskentaan kehitetyn TTS-Manager-sovelluksen päivitystyö on vakiinnuttanut asemansa tiimin keskeisenä hankkeena. sa tuotetut työnmenekkitiedot siirrettiin TTS-Manager-sovelluksen kevään 2009 päivitysversioon työn suunnittelun käyttöön. Hankepari Teknotilat teknologiavalintojen vaikutus työnmenekkiin sekä tuotanto- ja rakennuskustannuksiin karjatiloilla ja Tehotilat tehokkuutta ja hyvinvointia lypsykarjatiloille työsuoritusta Uusille hankkeille saatiin vuoden aikana useita myönteisiä rahoituspäätöksiä. Maatilan suunnittelu- ja johtamistöiden työnmenekit -hanke tarkasteli ensimmäistä kertaa ko. töiden työnmenekkitietojen yksityiskohtaista kartoittamista. Hankkeestts on saanut merkittävän roolin asumiseen ja siihen liittyvän palveluympäristön tutkimuksessa ja kehittämisessä hiomalla jatkoivat karjatilojen työn tuottavuuden, työturvallisuuden ja työhyvinvoinnin parantamiseen tähtäävää jatkumoa. Tapaturmatutkimuksesta lähtevää turvallisuuden edistämistyötä edusti puolestaan Mönkijöiden käyttöturvallisuus -hanke. ASUMISEN TOIMINTAYMPÄRISTÖS- SÄ TTS ON VAHVA TOIMIJA TTS on saanut merkittävän jalansijan asumisen ja siihen liittyvän palveluympäristön alueilla. Erityisesti ekotehokkuus, energiatehokkuus ja kodin palvelut ovat alueita ja teemoja, joissa TTS tutkimuksella on vankka kokemus, osaaminen ja verkostot jo vuosien ajalta. Testaustoiminta oli toimintavuoden aikana kaiken kaikkiaan lamasta johtuen vähäistä kaikilla TTS tutkimuksen toiminta-alueilla. Asumisessa ekotehokkuus on ollut kantava teema jo vuosien ajan. Voidaan sanoa, että ekotehokkuus on asumisessa jo standardiasia eli se pitää olla kunnossa. TTS tutkimuksen merkittävimmät hankkeet ekotehokkuuden osalta olivat EkoElias ja ESKO -hankkeet. Toimintavuoden aikana hankkeissa suunniteltiin muun muassa mittava ekotoimivakoti.fi -sivusto, joka julkaistiin tammikuussa Vuoden aikana hankkeissa aloitettiin ekotehokkuuden soveltaminen myös erityisryhmien asumiseen, esimerkkeinä seniorit ja maahanmuuttajat. Energiatehokkuus, joka liittyy läheisesti ekotehokkuuteen, on päivän sana asumisen puolella. TTS tehnyt jo pitkään energiatehokkuuteen liittyviä testejä ja mittauksia. Näiden lisäksi päivitettiin opasta ammattikeittiöille energiatehokkuuden lisäämiseksi. Opas julkaistaan Motivan julkaisuna alkuvuonna Kodin palvelut on trendi, joka lisääntyy nopeasti. Palveluiden osalta TTS tutkimus oli mukana Kotityöpalvelujen laatujärjestelmän kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyvissä hankkeissa. Tavoitteena on, että loppukeväästä 2010 Suomessa on olemassa ensimmäiset auditoidut kotityöpalveluyrittäjät, joiden työllä on laatukriteerit. VALTAKUNNALLISTA JA KANSAIN- VÄLISTÄ VERKOTTUMISTA Toimintavuoden aikana syntyi useita tiiviitä kumppanuuksia ja verkostoja eri aloilla. Lisäksi TTS tutkimus järjesti useita asiakasja koulutustilaisuuksia muun muassa asumiseen, lämpö- ja sahayrittäjyyteen liittyen. Lisäksi TTS tutkimuksen henkilökunta osallistui useisiin kansainvälisiin seminaa- 17\n18 tts tutkimuksen tuotot milj. 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0, * 2006 * ** 2009 ** Muut tuotot Julkaisu- ja jäsentuotot Muut tutkimustuotot Julkiset tutkimusmäärärahat Val onapu * Ennen vuotta 2007 esitetyt luvut sisältävät myös tukipalvelujen tuotot, joten luvut eivät ole suoraan vertailtavissa myöhempiin vuosiin. ** Vuodesta 2008 alkaen esitetty konserniluvut. milj. 4,0 3,5 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0, * 2006 * ** 2009 ** Muut toimintakulut Henkilöstökulut tts tutkimuksen kulut * Ennen vuotta 2007 esitetyt luvut sisältävät myös tukipalvelujen tuotot, joten luvut eivät ole suoraan vertailtavissa myöhempiin vuosiin. ** Vuodesta 2008 alkaen esitetty konserniluvut.\n19 TTS tutkimus reihin ja kongresseihin. TTS tutkimuksen järjestämä jäsenseminaarimatka suuntautui Espanjaan. TUTKIMUKSEN VOLYYMIT VUONNA 2009 TTS tutkimuksessa työskenteli kertomusvuonna 36 tutkijaa. Tutkimushankkeita oli vuoden aikana noin 60 kappaletta. Suurimmat tutkimuksen rahoittajatahot olivat eri ministeriöt (mm. maa- ja metsätalousministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, ympäristöministeriö), Opetushallitus, TEKES, TE-keskukset, Maatalousyrittäjien eläkesäätiö, yksityiset säätiöt kuten Metsämiesten säätiö, Kollin säätiö ja Maatalouskoneiden tutkimussäätiö. TTS tutkimuksen julkaisutoiminta TTS tutkimus julkaisee tutkimustuloksiaan tiedote- ja julkaisusarjoissaan sekä palvelee asiakkaitaan Internet-sivujen kautta. Myös TTS:n toimittama TEHO-lehti sisältää ajankohtaista ja puolueetonta tietoa TTS tutkimuksen aloilta. Vuoden 2009 aikana TTS tutkimuksen oma verkkokauppa vakiinnutti asemaansa. TTS kaupasta voi ostaa helposti TTS tutkimuksen tiedotteita, julkaisuja ja muita tuotteitamme joko pdf:nä tai painetussa muodossa. TTS kauppa palvelee asiakkaita joka päivä 24 tuntia vuorokaudessa ja asiakas saa sähköisessä muodossa ostamansa julkaisut ja ATK-ohjelmat heti käyttöönsä. TTS tutkimus julkaisi tiedotteita -sarjoissaan yhteensä 30 tiedotetta sekä raportteja ja oppaita -sarjassa 3 julkaisua. Teho-lehteä julkaistiin kuusi numeroa. Lisäksi TTS kehitti ja selkiytti vuoden aikana myös Internet-sivuja asiakaslähtöisemmiksi. Myös lehdistölle tiedotettiin aktiivisesti. Mediaosumia oli vuoden aikana 596 kpl. 19\n21 TTS:n organisaatio Jäsenkokous TTS Työtehoseura ry on yhdistys, jonka ylin päättävä elin on jäsenkokous, joka pidetään kerran vuodessa. Jäsenkokous käsittelee ja hyväksyy toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen, valitsee valtuuskunnan puheenjohtajat ja jäsenet sekä päättää jäsenmaksuista. Valtuuskunta Valtuuskunta kokoontuu kahdesti vuodessa. Se käsittelee ja hyväksyy toimintasuunnitelman ja talousarvion sekä jäsenkokoukselle esitettävät toimintakertomuksen ja tilinpäätöksen. Valtuuskunta valitsee johtokunnan puheenjohtajan ja jäsenet. Valtuuskuntaan kuuluu puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja 30 jäsentä. TTS:n valtuuskunnan kokoonpano vuoden 2009 jäsenkokouksen jälkeen: Puheenjohtaja: Valtiosihteeri Raimo Sailas Varapuheenjohtajat: Ylijohtaja Aarne Reunala Ylijohtaja Marita Wilska Jäsenet: Joukkoliikennekonsultti Antero Alku Ylijohtaja Heimo Hanhilahti Europarlamentaarikko Heidi Hautala Kansliapäällikkö Sirkka Hautojärvi Professori Visa Heinonen Kansanedustaja Eero Heinäluoma Metsätalouspäällikkö Tenho Hynönen Ylijohtaja Erkki Kemppainen Professori Eila Kilpiö Johtaja Esko Kolli Koulutusjohtaja Markku Koponen Johtaja Antti Koskimäki Apulaiskaupunginjohtaja Elina Lehto-Häggroth Neuvotteleva virkamies Timo Lähdesmäki Toiminnanjohtaja Pekka Metsola Kansanedustaja Outi Mäkelä Metsäjohtaja Juha Mäntylä Toimitusjohtaja Kim Nordling Johtaja Anssi Paasivirta Maanviljelijä Olavi Peltola Ohjelmajohtaja Maija Perho Ylijohtaja Hannu Raitio Toimitusjohtaja Peter Rehnström Eläkevakuutusjohtaja Pentti Saarimäki Maakuntajohtaja Ossi Savolainen Toimitusjohtaja Jouko Setälä Agronomi, maanviljelijä Esko Suomala Kansliapäällikkö Jarmo Vaittinen Pääministeri Matti Vanhanen Agronomi Jukka Vihriälä Johtokunta TTS:n asioita hoitaa hallituksena johtokunta, johon kuuluvat puheenjohtaja ja neljästä kuuteen jäsentä. Johtokunta kokoontuu kuudesta seitsemään kertaan vuodessa. Puheenjohtaja: Toimitusjohtaja Kalevi Hemilä Varapuheenjohtaja: Teollisuusneuvos Paula Nybergh Jäsenet: Kunnanjohtaja Hannu Haukkasalo Jaostopäällikkö Ilpo Mattila Varatoimitusjohtaja Pekka Niemi Toimitusjohtaja Matti Peltola Toiminnanjohtaja Jyrki Wallin Sihteeri: Hallintojohtaja Jouni Heino Esittelijä: Toimitusjohtaja Tarmo Luoma TTS johtoryhmä Johtoryhmä johtaa TTS:n operatiivista työskentelyä. Puheenjohtaja: Toimitusjohtaja Tarmo Luoma Jäsenet: Hallintojohtaja Jouni Heino Markkinointi- ja viestintäpäällikkö Tarja Jernström Tutkimusjohtaja Anna-Maija Kirkkari Kehitysjohtaja Terttu Louhikoski-Alasuutari Projektipäällikkö Antero Malmi Talouspäällikkö Hannele Mikkonen Koulutusjohtaja, rehtori Esko Nousiainen 21\n22 TTS:N jäsentoiminta 2009 TTS:llä oli kertomusvuoden lopussa jäsentä, joista henkilö-, 141 yhteisö- ja 13 kannattavaa jäsentä. Jäsenmaksu oli toimintavuonna 44 euroa henkilöjäsenilta ja yhteisöjäseniltä 117 euroa. Vakinaisten jäsenten kertakaikkinen henkilöjäsenmaksu oli 114 euroa ja kertakaikkinen yhteisöjäsenmaksu 355 euroa. Kannattavien jäsenten vuosimaksun päättää johtokunta. Jäsenet saivat jäsenmaksuaan vastaan vuosikirjan sekä 20 prosentin alennuksen tilaamistaan julkaisuista, atk-ohjelmista ja tiedotteista sekä 10 prosentin alennuksen suunnittelu- ja asiantuntijapalkkioista, tyyppipiirustuksista ja kurssimaksuista. Vuosijäsenten jäsenmaksuun sisältyi myös TEHO-lehti. Vakinaiset jäsenet saivat TEHO-lehden 33,60 euron jäsenhinnalla. Yhteisöjäsenet saivat lisäksi yhdeltä valitsemaltaan alalta tutkimusjulkaisut ja tiedotteet. Kannattavat jäsenet saivat jäsenmaksuaan vastaan TEHO-lehtiä, vuosikirjoja ja tiedotteita jäsenmaksunsa suuruuden mukaisesti. Yhteisöjäsenet A-TUOTTAJAT OY AB UTBILDNING SYDVÄST AFM-FOREST OY AHLMANIN AMMATTIOPISTO AIMO KORTTEEN KONEPAJA ALAJÄRVEN AMMATTI-INSTITUUTTI ALVARIN METALLI ANOLAN KARTANO AUTOALAN KESKUSLIITTO BROFTA OY EKOKUMPPANIT OY ETELÄ-PIRKANMAAN METSÄNHOITOYHDISTYS FARMOS FINBIO SUOMEN BIOENERGIAYHDISTYS RY FINLANDS SVENSKA MARTHAFÖRBUND FINSKA HUSHÅLLNINGSSÄLLSKAPET FORSSAN AMMATTI-INSTITUUTTI METSÄOPPILAITOS FOREST-MASTER OY FÖRENINGEN FÖR SKOGSKULTUR GÅRDSKULLA GÅRD HAAPAJÄRVEN AMMATTIOPISTO HAAPAVEDEN AMMATTIOPPILAITOS HAAPUU OY HARJUN OPPIMISKESKUS HAUKIVUOREN METSÄNHOITOYHDISTYS HÄMEEN AKK HÄMEEN AMMATTIKORKEAKOULU ILMAJOEN MAATALOUSOPPILAITOS INSINÖÖRITOIMISTO JARI LUOMA KY JALASJÄRVEN YLÄASTE JOENSUUN KARTANO JUNKKARI OY JÄMSÄNKOSKEN METSÄOPPILAITOS KAARINAN KAUPUNKI KAINUUN ENERGIA OY KALAJOEN KAUPUNKI KALLION KONEPAJA OY KANTA-HÄMEEN METSÄNHOITOYHDISTYS KESKI-POHJANMAAN MAASEUTUAKATEMIA KESKI-SUOMEN MARTTAPIIRILIITTO KESKI-UUDENMAAN METSÄNHOITOYHDISTYS KESKI-UUDENMAAN AMMATTIOPISTO KKK-VIHANNES OY KONE-KETONEN OY KONEOSAPALVELU OY KONEYRITTÄJIEN LIITTO KONNUNSUON KESKUSVANKILA KÄSI-JA TAIDETEOLLISUUSLIITTO LAAKSON METALLI LAATUKATTILA LAITILAN RAUTARAKENNE OY LAPIN AMMATTIOPISTO LAPUAN METSÄNHOITOYHDISTYS LOIMAAN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄ MAASEUDUN TYÖNANTAJALIITTO MAASEUDUN YRITYSPALVELUT OY MAA- JA ELINTARVIKETALOUDEN TUTKIMUSKESKUS MARTTALIITTO METOS OY AB METSÄKESKUS ETELÄ-POHJANMAA METSÄKESKUS POHJOIS-KARJALA METSÄKESKUS POHJOIS-POHJANMAA METSÄKESKUS ETELÄ-SAVO METSÄKESKUS HÄME-UUSIMAA METSÄKESKUS KAAKKOIS-SUOMI METSÄKESKUS KAINUU METSÄKESKUS KESKI-SUOMI METSÄKESKUS LAPPI METSÄKESKUS LOUNAIS-SUOMI METSÄKESKUS PIRKANMAA METSÄKESKUS POHJOIS-SAVO METSÄLIITTO OSUUSKUNTA METSÄRYHMÄ METSÄNHOITOYHDISTYS ITÄ-HÄME METSÄNHOITOYHDISTYS KESKIPOHJA METSÄNHOITOYHDISTYS HAAPAVESI-KÄRSÄMÄKI METSÄNHOITOYHDISTYS JÄRVI-SAVO RY METSÄTALOUDEN KEHITTÄMISKESKUS TAPIO MIELE OY MYRSKYLÄN MAATALOUSKONEASEMA OY\n23 1812 jäsentä vuonna 2009 NHK-KESKUS OY NOKKA-YHTIÖT OY NYLANDS SVENSKA LANTBRUKSSÄLLSKAP OSARAN KARTANO OY OSUUSKUNTA TUOTTAJAIN MAITO OULUN SEUDUN LUONNONVARA-ALAN OPPILAITOS OUTOKUMMUN METALLI OY PELLONPAJA OY PIRKANMAAN MARTTAPIIRILIITTO POHJOIS-KARJALAN MARTTAPIIRILIITTO POHJOIS-KARJALAN KOULUTUSKUNTAYHTYMÄ POHJOIS-PIRKAN METSÄNHOITOYHDISTYS POHJOIS-POHJANMAAN MARTTAPIIRILIITTO POHJOISEN KESKI-SUOMEN OPPIMISKESKUS PORIN KAUPUNKI PROAGRIA ETELÄ-KARJALA RY PROAGRIA ETELÄ-POHJANMAA PROAGRIA ETELÄ-SAVO PROAGRIA FARMA MAASEUTUKESKUS PROAGRIA KAINUUN MAASEUTUKESKUS PROAGRIA KESKI-SUOMEN MAASEUTUKESKUS PROAGRIA LAPIN MAASEUTUKESKUS PROAGRIA SATAKUNNAN MAASEUTUKESKUS PROAGRIA HÄME RY PROAGRIA KESKI-POHJANMAAN RY PROAGRIA KYMENLAAKSON MAASEUTUKESKUS PROAGRIA POHJOIS-SAVO PROAGRIA UUSIMAA PROARGIA PIRKANMAA PUUENERGIA RY PÖLKKY OY RAUSSIN METALLI KY RUUKIN MAASEUTUOPPILAITOS SATAKUNNAN VANKILA SAUVALAN KARTANO SAVON KOULUTUSKUNTAYHTYMÄ SEINÄJOEN AMK SEINÄJOEN AOL SILVADATA OY AB SKOGSCENTRALEN KUSTENS STORA ENSO OYJ SUOMEN KESKUSTANAISET RY SUOMEN KODINKONEHUOLTOJENLIITTO SUOMEN LUOTTOJÄTKÄT OY SUOMEN LVI-LIITTO TAIVALKOSKEN METSÄOPPILAITOS TAMPEREEN AMMATTIKORKEAKOULU/METSÄTALOUDEN KOULUTUSOHJELMA TASANGON MAATILA TORNATOR OY TOPI-KALUSTAJA OY TULIKIVI OYJ UPM-KYMMENE OYJ UUDENMAAN MAASEUTUOPISTO VAASAN SÄHKÖ OY VARSINAIS-SUOMEN MAASEUTUOPPILAITOS VILJAVUUSPALVELU OY XO GROUP OY YLÄ-LAPIN METSÄNHOITOYHDISTYS ÖSTERBOTTENS SVENSKA LANTBRUKSSÄLLSKAP YRKEHÖGSKOLAN NOVIA Kannattavat jäsenet ASKO-KODINKONE / ASKO APPLIANCES HOLDING AB CANDY HOOVER OY ELECTROLUX PROFESSIONAL OY PESULAKONEET ELFVING OY AB HEDOY OY AB IITTALA OY AB LAHONTORJUNTAYHDISTYS MTK R.Y. OY ELECTROLUX KOTITALOUSKONEET AB STALA OY SUOMEN SÄHKÖTUONTI OY VALTRA OY AB WHIRLPOOL NORDIC OY 23\n24 TTS PL 5 (Kiljavantie 6, Rajamäki Puhelin: (09) TTS KOULUTUS, RAJAMÄKI PL 5 (Kiljavantie 6, Rajamäki Puhelin: (09) TTS TUTKIMUS, RAJAMÄKI PL 5 (Kiljavantie 6, Rajamäki Puhelin: (09) TTS KOULUTUS, VANTAA Nuolikuja 6, Vantaa Puhelin: (09) TTS KOULUTUS, VANTAA Sarkatie 1, Vantaa Puhelin: (09) TTS KOULUTUS, HELSINKI Viilarintie 5, Helsinki Puhelin: (09) TTS KOULUTUS, HÄMEENLINNA Koulukatu 23, Hämeenlinna Puhelin: (09) TTS KOULUTUS, LÖNNROT OPISTO, LOHJA Werlanderintie 170, Sammatti Puhelin: (09)


Monimuotoisuuden edistäminen sakkaa suomalaisessa liike-elämässä | Maailma.net\nMonimuotoisuuden edistäminen sakkaa suomalaisessa liike-elämässä\nVaikka Suomi on sosiaalisesti yksi sukupuolten tasa-arvoisimmista maista maailmassa, se ei ole juuri edistynyt monimuotoisuuden edistämisessä työelämässä ja yritysten johtotehtävissä.\nUN Women Suomi oli mukana toteuttamassa tutkimusta monimuotoisuudesta suomalaisessa työelämässä konsulttiyhtiö Boston Consulting Groupin (BCG) kanssa. Tutkimus osoittaa, että vaikka Suomi on sosiaalisesti yksi sukupuolten tasa-arvoisimmista maista maailmassa, se ei ole juuri edistynyt monimuotoisuuden edistämisessä työelämässä ja yritysten johtotehtävissä. Tutkimuksen mukaan Suomi on jäämässä jälkeen myös naisten osuudessa yritysjohtajissa.\nTutkimukseen haastateltiin kymmenen suuren suomalaisyrityksen ja kolmen suuren yliopiston johtohenkilöitä. Tämän lisäksi mukana olevista yrityksistä yhdeksästä haastateltiin 1480:tä työntekijää, näistä kahdeksalla yrityksellä on globaalia toimintaa.\nTyöelämässä monimuotoisuutta pidetään välttämättömyytenä\nMonet suomalaiset ovat sitä mieltä, että monimuotoisuus on välttämätöntä. Tutkimukseen haastatelluista työntekijöistä 95 prosenttia uskoo, että monimuotoisuus, yhdenvertaisuus ja inkluusio (eng. DEI: Diversity, Equity & Inclusion) ovat ratkaisevia tulevaisuuden kilpailukyvyn kannalta. Jopa 65 prosenttia uskoo organisaationsa menettävän paitsi lahjakkuutta, innovaatioita että luovuutta riittämättömän monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja inkluusion vuoksi. Lisäksi puolet vastaajista toteaa heidän organisaationsa häviävän työntekijöiden sitoutumisessa, asiakkaiden ymmärtämisessä, tuottavuudessa ja suorituskyvyssä jos edellä mainituista asioista ei pidetä huolta.\n20 prosenttia vastaajista kokee yrityksen riittämättömän monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden tai inkluusion olleen yksi syy siihen, miksi he ovat vaihtaneet tai jättäneet hakematta työpaikkaa.\nMyös muut sidosryhmät vaativat asiassa suurempia ponnisteluja: asiakkaat tekevät ostopäätöksensä myyjäosapuolen sosiaalisen vastuun perusteella ja sijoittajat ottavat päätöksissään huomioon yrityksen kokonaispanoksen yhteiskunnalle.\nSuomi ei ole yritysjohdon monimuotoisuuden mallimaa\nSuomella on maine tasa-arvoyhteiskuntana varsinkin sukupuolten tasa-arvon suhteen, mutta tästä huolimatta vain neljännes pörssinoteerattujen yritysten johtajista vuonna 2021 oli naisia. Pörssiyhtiöiden toimitusjohtajaksi noustaan usein tulosvastuullisen johtoryhmäläisen paikalta, minkä takia voidaan olettaa, että suomalaisten yritysten seuraavien toimitusjohtajien sukupuolijakauma näyttää hyvin samalta kuin nykyinen.\nTutkimukset puoltavat monimuotoisemman osaamisen käyttämistä. Niillä yrityksillä, joissa naisia on johtotehtävissä vähintään 30 prosenttia, yrityksen nettovoittomarginaali on kuusi prosenttiyksikköä keskimääräistä korkeampi.\nJohtoportaan keskimääräistä korkeampi monimuotoisuus vaikuttaa myönteisesti myös liikevoittoprosenttiin, joka on yhdeksän prosenttiyksikköä keskimääräistä korkeampi. Nämä yritykset saavat myös 19 prosenttiyksikköä enemmän tuloja innovaatioista.\n– Pelkästään palkkaamalla monimuotoisempaa osaamista ei kuitenkaan päästä tuloksiin, vaan yrityksen tulee myös kehittää yhdenvertaisuutta ja inkluusiota. Monimuotoisemmat organisaatiot ovat parempia innovoimaan, ottamaan riskejä, ratkaisemaan ongelmia luovasti, käsittelemään kriisejä ja muuttamaan haasteita mahdollisuuksiksi, sanoo BCG:n Suomen toimitusjohtaja Kaori Uehigashi.\nProsessi, ei yksinkertainen tavoite tai ohjelma\nTutkimuksen mukaan kolme neljäsosaa sukupuoli-identiteetin, kansallisuuden ja seksuaalisen suuntautumisen puolesta enemmistöön kuuluvista vastaajista ajattelee yritysten tekevän tarpeeksi monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja inkluusion edistämiseksi. Sen sijaan vähemmistöön kuuluvista vastaajista vain 46 prosenttia ajattelee samoin. Lisäksi vain 20 prosenttia vähemmistöön kuuluvista vastaajista kokee hyötyneensä yrityksensä tekemistä toimenpiteistä näiden asioiden hyväksi.\nYrityksessä on ensin luotava perusta monimuotoisuudelle. Ylimmän johdon on ilmaistava monimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja inkluusion arvo yrityksen strategialle, asetettava tavoitteet ja luotava toimintaperiaatteet. Seuraavaksi on syytä tarkastella työntekijöiden tarpeisiin vastaavia päivittäisiä prosesseja. Miten esimerkiksi otetaan huomioon työn ja yksityiselämän tasapaino, uralla eteneminen ja työn sisältö. Näiden toimien jälkeen yrityksen kulttuuriin voi upottaa tapoja edistää inklusiivisuutta ja vuorovaikutusta. Niiden edistäminen tulee yrityksen lisäksi hyödyntämään kaikkia työyhteisöön kuuluvia. Toimenpiteillä autetaan jokaista yksilöä menestymään koko potentiaalinsa edestä.\nKeskimäärin 90 prosenttia vastaajista, jotka ehdottomasti aikoivat pysyä työpaikassaan piti kulttuuriaan inklusiivisena. Niistä, jotka aikoivat ehdottomasti vaihtaa työpaikkaa, vain 45 prosenttia piti kulttuuria inklusiivisena. Näin ollen voidaan todeta, että yrityksen inklusiivisuus vaikuttaa myös työntekijöiden pysymiseen yrityksessä.\nMonimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja inkluusion edistäminen on prosessi, ei yksinkertainen käyttöön otettava tavoite tai ohjelma. Kun perusta on kunnossa, yritykset voivat kehittää erityisiä aloitteita ja mittareita. Ilman mittaamista ja siihen liittyvää vastuullisuutta yritykset eivät voi seurata toimintansa tehokkuutta.\nMonimuotoisuuden, yhdenvertaisuuden ja inkluusion vauhdittamiseksi Suomessa kymmenen yritystä, kolme yliopistoa ja kaksi ministeriötä ovat liittyneet BCG:n ja UN Women Finlandin järjestämään Diversity Roundtable -ryhmään.\nLue lisää tutkimuksesta: https://www.bcg.com/en-nor/publications/2022/diversity-in-finland\nYritykset voivat edistää monimuotoisuuttaan ja inklusiivisuuttaan sitoutumalla ja toimeenpanemalla UN Womenin Women’s Empowerment Principle -periaatteita.


Gdanskiin ja takaisin 16.5.2011 - Arkisto - Ilmailuvalokuvat - FlightForum.fi\nGdanskiin ja takaisin 16.5.2011\nAloittanut Juha-Matti Lavonen, Toukokuu 18, 2011\nHEL-RIX 0830-0935 (0840-0930)\nPortti 16A, paikka 25F\nStändiltä 202 lähdettiin\nAurinko pilkahteli pinnoilla, FL340\nFinncomm E170 OH-LEK\nRIX-GDN 1130-1155 (1130-1150)\nLentoaika 1h 20min\nPortti A1, paikka 9D\nUuden T2.n rakennustyömaa\nRyanair B737-800 EI-EBA\nEuroLOT ATR-72-200 SP-LFF\nGDN-TKU 1550-1815 (1600-1815)\nLentoaika 1h 15min\nPortti 6, paikka 2x, en edes katsonut, sai istua minne halusi.\nKiva ja monipuolinen setti!\nKuinkas tarkkaan sulla syynättiin kamerareppu Gdanskin turvassa?\nMeni kerralla läpi ilman kyselyitä. Jotain ne ihmettelivät kyllä näytöltä ja keskustelivat puolaksi jotain, huomasin kuvasta sen ihmettelyn aiheen olleen repussa ollut Mynthon-aski... Eivät kuitenkaan puuttuneet siihen enempää.\noliks sulla muuta käsimatkatavaraa kuin kameralaukku? Mun pitäis heinäkuussa lentää tuo turku-gdansk ja elokuussa takaisin ja mietin että miten pakkais kamat kun pitäis kuljettaa kumminkin läppärit ja kameralaukut ja muut. Ruumaan meneviä laukkuja oon ostanut kyllä kahdelle paikan, mutta kun noita ei hotsittais sinne tunkea ja samaan kassiin ne ei mahdu... pitääkö tunkea kaikki irtain yhteen kassiin ja roikottaa kamera kaulassa vai mitähän tässä pitäis tehdä...\nYhden käsimatkatavaran saa ottaa Wizzillä matkustamoon, mitat 55x40x20cm ja paino 10kg. Kameran ja läppärin ottaisin kyllä ehdottomasti käsimatkatavaroihin, ei oo niistä enään mitään iloa jos ne ruumaan menee laittamaan, sen verran lahjakkaasti lentää laukut välillä.\nTietty kamera voi mennä kaulassakin, saapahan itsensä näyttämään turistilta. Itellä oli juuri noissa koko rajoissa oleva kamerareppu mukana.\nnoh, pitänee koittaa jotenkin juonia nuo samaan kassiin, kun kaiken muun rahapussia ja passia lukuunottamatta voi tunkea ruumaan... Mutta kun olis reppu, mihin menee läppäri ja (tarvittavat) muut kamppeet ja kameralaukku, johon EI mene läppäri... läppärireppuun taas ei juur sovi tuo kamera, joten... hmm... tulee vaatimaan muutaman väännön jossain kohtaa. tai sit pitää taas vaan soveltaa. Tai räpytellä ripsiä, olihan siellä lähtärissä miehiä töissä, olihan?\nTai räpytellä ripsiä, olihan siellä lähtärissä miehiä töissä, olihan?\nEi tietoa, tein netissä checkkaukset.. Mutta Gdanskin turvassa on niin tiukkoja miehiä ja naisia, että ei paljoa räpyttelyt auta, toivoo vaan, että ei portti piippaa tai repussa mikään näytä epäilyttävältä.\nhuoh... ja mähän piipitän noissa kuin sateliitti, liekö niin rautanen luonne...\nKatsoin meidän intranetistä johon pääsen vapaidenkin aikana. Kipparina Sebastian joka lensi kanssani förstinä. Hänestä tuli kippari juuri jäädessäni virkavapaalle. Lensin myös ennon förstin Rafalin kanssa pari kertaa. Purseri Anna on siitä paremmasta päästä joten oli hyvä miehistö GDN-TKU välillä.


🌍 Etelä-Amerikan uskomattomia luonnon ihmeitä - 2020\nEtelä-Amerikka tunnetaan monista asioista - uskomatonta kulttuuria, upeita rantoja, hämmästyttävää ruokaa. Mutta kaikkein silmiinpistävä voisi olla maanosan selkeä maantieteellinen laajuus ja monimuotoisuus.\nEtelä-Amerikassa asuu maailman pisin vuoristoalue, suurin sademetsä ja (riippuen siitä, kuka kysyt) suurin joki. Kaakkois-etelässä on jäätiköt, aktiiviset tulivuoret, jotka seuraavat Andien riviä, kuumia ja kylmiä ilmasto-aavikoita, massiivisia vesiputouksia, kanjoneita ja suola-asuntoja. Tässä esittelemme joitakin Etelä-Amerikan kaikkein ihmeellisimpiä luonnon ihmeitä.\nAmazonin sademetsä on yksi maailman suurimmista luonnon ihmeistä, ja sen mittakaava ja biologinen monimuotoisuus kääpi kaikki muut sademetsät. Se kattaa yhdeksään Etelä-Amerikan maata ja asuu 10 prosenttia maailman tunnetuista lajeista.\nRurrenabaquen pieni kaupunki Pohjois-Boliviassa on yksi parhaista paikoista, joilla tutkitaan alueen ekosysteemejä ja ainutlaatuisia villieläimiä. Beni-joen rannalla sijaitseva yksinkertainen kaupunki tarjoaa helpon pääsyn Madidin kansallispuistoon, jossa erilaiset ekotuotot tarjoavat majoitusta ja retkiä syvään viidakkoon, mukaan lukien lievästi kauhistuttavat yö retket. Vihertä ympäröivien kosteikko-pampojen kevyempi kasvillisuus tekee villieläinten tarkkailusta entistäkin helpommaksi - vaaleanpunaiset delfiinit, capybarat, apinat, anakondat ja caimanit ovat helposti havaittavissa jokiretkeillä ja kosteikkokävelyissä.\nVaikka pieni Karibian Providencia-saari on lähempänä Nicaraguaa kuin Manner-Etelä-Amerikka, se on virallisesti Kolumbian osa. Tämä kaunis pieni saari on vain 7 km pitkä, mutta siinä on kaikkea mitä voitte haluta trooppisesta idyllistä: lämmin, akvamariini vesillä, vehreät metsät ja kultaiset rannat palmupuiden reunustamana.\nRannatulla vauhdilla saaren elämää ja miellyttävä ilmapiiri voi houkutella joitakin torkuttaa päivät pois riippumatossa, mutta kristallinkirkas vesi ja ympäröivä merivartiosto tarjoavat fantastisia mahdollisuuksia sukellukseen ja snorklaukseen. Saaren ympärillä olevat vedet tukevat koralliriuttoja, 400 kalalajeja ja 4 merikilpikonnia. Saaren syrjäinen sijainti tarkoittaa, että kävijämäärät ovat alhaiset ympäri vuoden.\nBrasilian koillisrannikolla, Maranhão-osavaltiossa Lençóis Maranhenses on yksi Etelä-Amerikan parhaiten säilyneistä salaisuuksista. Sanalla "lençóis" tarkoitetaan "arkkia" portugaliksi, ja kun ensimmäisen kerran katsot tämän aaltoilevan pinnan valkoista hiekkaa, näet, miksi nämä upeat kentät saivat nimen.\nDyynejä veistää tuuli kaikenlaisille kimmoisille muodoille, mutta se on geologinen huijaus, joka tekee tästä paikasta erityisen erikoisen. Hiekkapuhalluksen alapuolella on läpäisemättömän kallion kerros, joten kun sateet ovat, makean veden järvet muodostavat dyyneiden välissä. Nämä järvet ovat voimakkaasti sinisiä ja vihreitä achingly valkoista hiekkaa vastaan - vaikutus on hypnoottinen, kun vaellat tuntikausia surrealistisen, toiselleläisen maiseman kautta. Paras aika vierailla on toukokuu-syyskuu, kun vesitasot ovat korkeimmat.\nIguazú Falls, Argentiina / Brasilia\nEtelä-Amerikassa on kohtuullinen osuus vaikuttavista vesiputouksista - Kaieteur Falls Guyana ja Saltó Angel (Angel Falls) Venezuelassa ovat molemmat upeita esimerkkejä. Mutta vesiputous, joka horjuttaa kaikki muut maanosat (ja epäilemättä planeetalla) on Iguazú. Argentiinan, Brasilian ja Paraguayn rajalla sijaitseva valtava vesiputousjärjestelmä on 2,7 km leveä ja kaatopaikka 1,750 m3 vettä sekunnissa lasku 82 metriä.\nSyksyn keskipiste on Devil's Throat, mahtava voimakas U-muotoinen osio purkautuu lähes jatkuvalla vesisuihkulla kohotetuille kulkuteille, mikä tarkoittaa, että kävijät päätyvät oikeaan toimintaan. Lisää kävelyreittejä ja pieni juna antavat kävijöille mahdollisuuden tutustua sivustoon ja tarkastella koko järjestelmää monista eri näkökulmista.\nLaskuja voi vierailla argentiinalaisilla ja brasilialaisilla puolilla, ja molemmat ovat erittäin kannattavia. Argentiinan puolella on laajempi kulkuteiden verkosto ja voit päästä hyvin lähelle tärkeimpiä putoamisia; Brasilian puolella on upeat näkymät koko järjestelmään.\nMount Fitz Roy, Chile / Argentiina\nPelottavan majesteettisen kauneuden kannalta maassa on vain kourallinen paikkoja, jotka voivat kilpailla Patagonian kanssa. Chilen ja Argentiinan eteläosissa tämä harvaan asuttu alue on hajallaan aavikoituja nähtävyyksiä - vuoria, järviä, jäätiköitä, vuonoja ja metsiä. Ja kun alue on täynnä "must see" -ilmiöitä (Perito Moreno Glacier on erinomainen esimerkki), kruunun jalokivi on Mount Fitz Roy.\nTällä jumittuneella keskimmäisellä piikillä on kummallakin puolella hiukan pienempi satelliittipiikki, joka muodostaa henkeäsalpaavan dramaattisen graniittipisteen. Tunnettu yhdeksi maailman teknisesti haastavimmista nousuista, täydellinen nousu on kaikkea muuta kuin kehittyneimpiä vuorikiipeilijöitä. Kuitenkin ympäröivillä alueilla on lukuisia retkiä, kuten yhden päivän polku Lagunalle de Los Tresille, järvi, joka sijaitsee kolmen huipun pohjalta.\nMuinaiset Inka-kaupungeissa Cuzco ja Machu Picchu ovat ensisijaisesti mielissä eniten ensimmäistä kertaa Perun kävijöitä, mutta 400 km etelään on toinen kaipaa korostaa, Cañón Del Colca.Yli 30000 metriä Colkan alla sijaitsevasta kalliosta pääsee korkeimmilta ympäröiviltä vuorilta, mikä on yksi maailman syvistä kanjoneista, noin kaksi kertaa niin syvälle kuin Grand Canyon Arizonassa.\nOn olemassa erilaisia polkuja, jotka vievät kävelijöitä alas kanjoniin, ja vaikka kiviset polut voivat verottaa, henkeäsalpaavat näkymät kanjoniin yli korvaavat achy jalat. Kun kiipeilijät pääsevät kanjoniin alas syvyyksiin, kalliot ja pöly korvataan rehevällä kasvillisuudella ja on olemassa jopa hostellit, jotka tarjoavat uima-altaita väsyneille matkustajille jäähtyä ennen kuin ryhtyvät uppoutuvaan nousuun kanjoniin.\nAtacama-aavikon korkea korkeus, alhainen valon saastuminen ja erittäin matala kosteustaso antavat sille selkeimmän taivaan maan päällä. Tähtien katseleminen täältä tulee syvällinen selkärangan kokemus - näkyvien tähtien määrä on yllättävää. Meteorit vilkkuvat joka minuutti, ja Linnunradan - joka näkyy lähes kaikista kaupungeista - tulee kristallinkirkas kaistale, joka kulkee taivaan yli.\nNe, jotka haluavat mennä pidemmälle kuin yksinkertaiset stargazing, voivat vierailla ALMAn observatorioon, joka on joukko valtavia antenneja, jotka yhdistävät maailman edistyneimmistä radioteleskooppeista. Etelässä, lähellä La Serena -kaupunkia, on myös erinomainen Mamalluca-observatorio, jossa kävijät voivat vierailla tähtitieteen tutkijoilla ja katsella kuun ja tähdet voimakkaan 12-tuuman teleskoopin kautta.


Etusivu - Studio Sunday\nLuonnonvalostudio vuokrattavissa yrityksille\nStudio Sunday on Visual Fridayn ylläpitämä valokuvausstudio, joka palvelee ammattilaisvalokuvaajia. Studio on suuri ja valoisa, tilaa on yhteensä 126 m². Tila, jossa mahtuu kuvaamaan sekä upeassa luonnonvalossa, että täysin hallittavissa studio-olosuhteissa. Tilan korkeus on hulppeat 5 m ja sisäänkäynti on katutasossa.\nVuokraamme studiota vain yrityksille ja kokonaisiksi päiviksi.\nKysy lisää: hello@visualfriday.fi\nStudio Sunday tulee löytymään tulevaisuudessa Visual Fridayn sivujen sekä some-kanavien alta.\nJatkossa voit seurata meidän luovaa tiimiä Facebookissa ja Instassa @visualfridayoy-tunnuksen takaa 😊\nVisual Friday Instagramissa\nVisual Friday Facebookissa\nLaadukkaita kuvia vailla?\nOnko sinulla upea tuote tai palvelu mutta myyvät kuvat puuttuvat? Visual Friday tarjoaa yrityksille kuvausta uudella twistillä. Tutustumme tuotteeseesi tai palveluusi, sen tyyliin ja tunnelmaan, mietimme mistä asiakkaasi tykkäävät. Ideoimme kuvat tai toteutamme oman visiosi. Hankimme tarvittavan rekvisiitan, sopivat mallit, stailaamme kuvausmiljöön tarkalla silmällä ja otamme takuullla näyttävät ja myyvät kuvat. Studio Sundayn suuressa, valoa tulvivassa tilassa on mahdollista kuvata isompiakin kokonaisuuksia tai tuotteita ja rakentaa kuviin juuri sellainen miljöö mistä olet haaveillut.\nVisual Fridaylla on neljä ammattivalokuvaajaa joilla on pettämätön tyylitaju ja visuaalinen silmä. Stailaajamme haalii kaiken tarvittavan kuviin ja suunnittelee kuvausmiljöön piirun tarkasti. Meillä on kattava yhteistyöverkosto kaikenlaiseen kuvausrekvisiittaan, joten mikään ei ole mahdotonta. Meikkaaja ja kampaaja loihtii niin malleille kuin henkilöstölle edustavan lookin.\nOlemme kaikki markkinoinnin ammattilaisia, joten ymmärämme mitä myyviltä kuvilta vaaditaan. Osaamme ottaa huomioon kuvien käyttökohteet markkinoinnissa, oli se sitten www-sivuilla, sosiaalissa mediassa tai esitteessä ja tiedämme mistä asiakkaasi ilahtuvat.\nOta yhteyttä niin suunnitellaan ja toteutetaan teillekin upeat kuvat, joista voitte olla ylpeitä:\nKonttisentie 8 C\n© 2018 Studio Sunday


A-kortti | Kokkola Uutiset\nMatti Pulkkinen Herutus herutus. Povipommin farkut tipahtivat – herutuskuvan pääosassa paljaat pakarat ja sivutissi! tammi 27, 2020. Suorastaan vaaralliset kurvit omaava fetissi- ja Playboymalli Bianca Beauchamp tietää, millaisista kuvista miehet innostuvat. Nyt heitän kyllä todella pahan. Elikkäs katselin tuossa tyttöystävän kanssa shrek kolmosta ja siinä sitten on tälläinen kohta jossa shrek kumppaneineen istuvat nuotiolla jollain saarella ja\nGiganttio Matti Pulkkinen Herutus herutus. Povipommin farkut tipahtivat – herutuskuvan pääosassa paljaat pakarat ja sivutissi! tammi 27, 2020. Suorastaan vaaralliset kurvit omaava fetissi- ja Playboymalli Bianca Beauchamp tietää, millaisista kuvista miehet innostuvat. Nyt heitän kyllä todella pahan. Elikkäs katselin tuossa tyttöystävän kanssa shrek kolmosta ja siinä sitten on tälläinen kohta jossa shrek kumppaneineen istuvat nuotiolla jollain\nKun Ei Jaksa Nainen kertoi, että ei jaksanut enää lopulta hävetä alastomuuttaan. Kylpylälomat ovat yleensä rentouttavia hetkiä, joissa. Tarkistaa Inderes nostaa Revenion suosituksen "osta"-tasolle aiemmalta "lisää"-tasolta ja tarkistaa tavoitehintaa 24,00 euroon. Jumalanpalvelukset ilman yleisöä Kajaanissa – kirkko auki. – Kajaanin evankelisluterilainen seurakunta välittää jumalanpalvelukset verkon ja radion välityksellä, eikä jumalanpalveluksiin. Formula 1 2020 Tv © AFP / Lehtikuva\nTeknologia on valjastettu vahtimaan karanteenissa olevia ja varoittamaan altistuneita. koronavirus 27.3.2020 klo 18.00.\nRuoja Leena Niemi kirjoittaa rakkaudesta historiaan – ja. – Leena Niemi, kirjailijanimeltään Maria Huhta, innostui kirjoittamisesta toden teolla vasta eläkeikäisenä, mutta sitten se. Sittemmin Forsströmin runoja ovat suomentaneet Caj Westerberg ja Jyrki Kiiskinen. Kaukametsän salissa tavataan 4. heinäkuuta. He kirjoittavat runoja ja käyvät taiteilijan työhuoneella. Lopussa perheet tapaavat toisensa. Se on hyvä tapaaminen. Erittäin. Sanoituksia ja\nLastenmusiikkia Pikku Papun Orkesteri on lastenmusiikkia säveltävä ja esittävä kuusijäseninen yhtye, johon kuuluvat Heli Kajo, Antti Kokkola, Maiju Kopra, Reetta Kuisma, Sannis Sundström ja Sampo Sundström. Katso kaikki Pikku Papun Orkesterin keikat täältä ja osta liput! Ritarirumpalilla (Mikael Tujunen) on soittokokemusta vuodesta 1978 lähtien, hänkin on soittanut eri kokoonpanoissa humpasta rokkiin. Rokkiritari-lastenorkesteri on tehnyt kaksi levyä,\nKkela – Kela jaksaa purnuttaa siitä, että meidän pitäisi nyt tässä tilanteessa työllistyä tai mennä kouluun. Olen selittänyt. Reseptilääkkeitä hankittaessa puolesta asioivalla pitää olla mukanaan potilaan Kela-kortti ja tieto noudettavista lääkkeistä. Suomi.fi-palvelussa voi tehdä puolesta asioinnin valtuutuksen, jonka. Kun Ei Jaksa Nainen kertoi, että ei jaksanut enää lopulta hävetä alastomuuttaan. Kylpylälomat ovat yleensä rentouttavia hetkiä, joissa.


Poliitikko puuskahti pakolaisista – Virkamies: ”Asiatonta” | Uusi Suomi\nPoliitikko puuskahti pakolaisista – Virkamies: ”Asiatonta”\nKuva: Creative Commons / neepster\nUlkoministeriö on velvollinen lennättämään suomalaiset kotiin kriisialueelta, mutta ei maksamaan kotiutusta.\nKonsulipalvelulaki, 12 luku, 39 §\nKonsulipalveluista perittävät maksut ja muut kustannukset:\nJos laissa ei toisin säädetä, ulkoasiainhallinto ei vastaa asian hoitamisesta aiheutuvista kustannuksista, jotka johtuvat esimerkiksi sairaanhoidosta, evakuoinnista, kotiuttamisesta ---.\nSimon Elo, Alexander Stubb\nPolitiikka, pakolaiset, Kotimaa, Evakuointi\nVoisiko Pasi Tuominen auttaa kun minulle ei oikein aukene:\nMitkä kansainväliset sopimukset vaativat Suomea maksamaan pakolaisten perheenyhdistämisiin liittyvät lennot? Millaiset sanktiot odottavat EU-kumppaneitamme, jotka eivät vapaita lentoja pakolaisille tarjoa?\nJos tällaisia sopimuksia ei ole, vaan onkin kyse suomalaisen hallinnon omista päätöksistä, on Tuomisen kommentti paitsi asiaton myös tietoisesti harhaanjohtava. Siis valehtelua työnantajalle (Suomen kansa).\nEi hän valehtele,kertoo vaan muunnettua totuutta.\nVoisiko myös samalla selvittää miksi Suomi ei noudata perheenyhdistämisdirektiiviä vaikka muut noudatetaan jopa ylitarkasti.\nei ole olemassakaan mitään kansainvälisiä sopimuksia\nvaan ainoastaan suomaliamme itse muokkaama sovittu käytäntö jota niinkuin muitakin pakolaisiin liittyviä asioita usein selitellään näillä huuhaa kansainvälisyys sopimuksilla joita ei monella muulla eu maalla ole olemassakaan vaikka tätä suomessa aina markkinoivatkin sopivaksi katsomallaan tavalla ja tarpeen tullen\nJos niitä sopimuksia kerran on olemassa,\nniin voisimmeko kenties saada luettelon niistä sopimuksista ja niiden sopimusten allekirjoittajista, ja toimien kaikista hyväksyjistä. Ja lisäksi olisi kaikista tärkeintä, että se lista julkistettaisiin hyvissä ajoin ennen vaaleja, ettei edes ennakkoäänestäjille jäisi väärää kuvaa tosiasioista. Ja ellei sellaista ilmesty, niin voimmeko laittaa koko hallituksen vastuussa olevaksi näissä toimissa, kaikkine mukana olevine puolueineen. Ja ääniä senkun ropajaa...\nEi kannattaisi virkamiesten edes vastata näiden kaiken maailman ehdokkaiden idioottimaisiin "närkästyksiin".\nMitään muuta tarkoitusta näillä "puuskahduksilla" ei ole kuin saada huomiota.\n"–Pakolaiset ovat ihan eria asia [kuin kotiutuslennon suomalaiset] ja heidän suhteensa Suomea koskevat jo kansainväliset sitoumukset."\nNoin sanoo Pasi Tuominen. Ilmeisesti Suomi on sitten ainoa maa, jota nämä kansainväliset sitoumukset koskevat, sillä Suomihan maailman ainoana maana maksaa turvapaikanhakijoiden perheenyhdistämislennot. Hienoa Suomi!\nSuomi on uusi maailmanmestari hei maailmanmestari hei...\nLain muuttamisen aika\n"Ulkoministeriössä ihmetellään kotiutuslennon maksullisuudesta noussutta kohua. Maksullisuuden määrää laki, eikä Egyptin tapauksessa ole toimittu poikkeuksellisesti."\nEiköhän ole aika säätää laki jossa ilmoitetaan selkeästi että Suomen valtio ei maksa pakolaisten lentoja eikä muitakaan matkakuluja. Päästään sitten vähän niinkuin tasavertaiseen asemaan.\nRikos ihmisryhmien tasa-arvoa vastaan\nKysytään moraalista kysymystä ja virkamies vastaa byrokratialla. Mutta katsoo kuitenkin samalla aiheelliseksi haukkua kysyjää asiattomaksi!\nEikö tällaista ihmisten vähättelyä ole kuultu jo tarpeeksi? Miten niin rinnastus on asiaton? Eivätkö Egyptiin jääneet suomalaiset yhtä lailla ole hädänalaisia? Onko niin, että hallintoalamaisten ei tule arvostella viranomaisten toiminnan ilmeisiä moraalisia puutteita?\nJos auttamiskustannukset peritään varallisuustasosta riippumatta suomalaiselta, eikö jo pelkästään perustuslain mukainen ihmisten tasa-arvoinen kohtelu edellyttäisi, että lennon kustannukset peritään vaikka edes jälkikäteen sosiaalituesta myös Suomeen lennätettävältä perheenyhdistämisen kohteelta? - Ei siis pakolaiselta, kritiikin kohteenahan ovat olleet perheenyhdistämislennot - Vai asetetaanko tässä ihmiset eriarvoiseen asemaan kansalaisuuden ja syntyperän perusteella? Suomalaisen veronmaksajan tehtävänä on maksaa, jotta muut saavat palvelunsa ilmaiseksi?\nVain Suomen kansalaiset ovat tsa-arvoisia lain edessä.\nLaki ei mainitse mitään somaleista, siis heitä voidaan lennättää tänne valtion laskuun lakia rikkomatta.Suomen poliittinen virkamies voittaa kekseliäisyydellään kirkkaasti vanhat neukkuvirkamiehet ja röyhkyskin ainakin samaa korkeaa tasoa.\nettä ääni perussuomalaiselle on riski. Luulevat, että valtio noin vaan maksaa kansalaisten yksityisiä menoja. Samanlainen pantterinpilkku heissä on kuin vanhoissakin puolueissa.\nEi ole. Perussuomalaiset haluavat lopettaa vihamielisen väestön lennättämisen suomeen suomalaisilla verovaroilla. Puhumattakaan heidän elättämisestään sosiaaliturvalla.\nJaaha nyt tätä mieltä-olenhan jokapaikanhöylä eli persu\nPersut on pelleporukka, jonka ulostuloihin ei kannata ruutia haaskata.\nKun uutisoitiin että kone hakee suomalaisia Egyptistä niin eikö joku persu ilmoittanut että taasko veronmaksajien piikkiin haetaan rikkaita luksusmatkailijoita veronmaksajien kustannuksella.\nToinen persu valitti että miksi valittiin Finnair eikä kilpailutettu kuten joku muu maa oli valinnut halvan Airlatvian.\nNyt valitetaan että matka maksaa. Niin maksaa. Lähtijät ovat itse tilanneet matkan.Ja valehdellaan että mamut tuodaan ilmaiseksi. Ei tuoda mutta karkoitetaan kyllä.\nEräs savonlinnalainen persuehdokas aloitti bloggaamaan kirjoittamalla skeidaa. Kun häntä oikaistiin niin skeida tuntuu jatkuvan mutta blogi on muutettu vain kirjautuneille ja ennakosensuurissa.\nKyllä tuodaan, ja ankkurilapsen tai ankkurivaimon tänne saanut voi tuottaa koko klaanin valtion kustannuksella.\nEli siis Suomi voi syyttää kansalaisen tekemään rikosta toisessa maassa, mutta ei pelasta kansalaisiaan mellakoiden keskeltä? Mitenköhän muissa maissa toimitaan? Jotkut maat lähettävät maan armeijaan evakuoimana ihmiset, esim. Ranska entisistä siirtomaistaan, maksattiko Ranska nämä kustannukset?\n"Kotiutuslennon 400 euron hinta määräytyi hänen mukaansa omakustannushinnan mukaan."\nHaluaisin nähdä tarkan laskelman, mistä hinta tulee...\nHyvä Elo. Puhut asiaa.\nTänne lennätetään suomen kustannuksella ihmisiä jotka ovatkin sitten koko loppuelämänsä suomalaisten elätettävänä.\nAivan kun suomella olisi sellaiseen tuhlaukseen varaa.\nEiköhän huolehdita ensin suomesta, sen valtionvelasta, suomalaisista.\nJa rikollisuuskin vähenisi kummasti jos katsottaisiin vähän ketä tänne päästetään.\nEikä aseman kulmillakaan olisi enää niin paljoa notkujia...\nOn oiken että jokainen maksaa omat matkansa\nkun kerta sinne ovat menneetkin.\nKun ei kaikki edes pääse sinne menemään kun ei rahat riitä .\nSiksi Suomessa pitäisikin veroja ja muita maksuja porrastaa enemmän tulojen ja varallisuuden mukaan.\nIsotuloisilta pitäisi ottaa enemmän ja juuri esim. lomamatkoista jotka suuntautuu Suomesta pois pitäisi verottaa enemmän ja kaikista lentomatkoista pitäisi periä saastemaksu joka lähdöstä ja saapumisesta koska lentokoneet saastuttaa ilmaa aika reilusti.\ntsunamista selvinneet maksamaan paluulennosta, entä ne, jotka tuotiin sinkkiarkuissa? Velotettiinko perikunnilta mitään?\nSe oli poikkeustilanne\nTuolloin kyllä korostettiin että ihmisten lennättäminen valtion piikkiin oli ainutkertainen poikkeustapaus.\nJos on varaa matkustaa ulkomaille, eli hyvän sosiaaliturvamme ja terveydenhuollon ulkopuolelle, on oltava varaa kantaa vastuu tai hankkia vakuutus.\nOikea ratkaisu ei ole...\n...maksuton evakuointilento suomalaisille, vaan maksulliset lennot pakolaisiksi otettaville. Esim. USA:aan otettavat pakolaiset jäävät lentolipun verran velkaa valtiolle.\nNyt olisi Stefan Wallinilla kerrankin paikka puuttua oikeasti törkeään tasa-arvon polkemiseen. Vaan eihän tuo eliitin rakkikoira puutu kuin merkityksettömiin asioihin. Uskomatonta.\nTässä teille Aamulehden jutut\nTuossa teille vähän aiheesta Aamulehden dokumenttia kun osa ei näyttänyt ymmärtävän missä oli pihvi. Minä olen siis sitä mieltä, että kaikilta maksu tasapuolisesti, myös somaleiden perheenyhidstämislennot maksullisiksi ja myös somalaiden vuotuiset lomamatkat Somaliaan maksulliseksi.\nAamulehti on viime aikoina ottanut sensuurin käyttöön hyvinkin voimakkaasti, lisäksi uutisten kommentointi on aina pois käytöstä jos aihe on jotenkin ikävä kuten esim tämä Tampereen kunniamurha, missä Muhis tappoi tämän 17 vuotiaan tytön.\nRiski on riski\nMinäkin lottoan ja otan riskin,mutta minä en lottoa vääörinpelureiden lottoa.Jos Persut on riski, niin minä maksan sen, mutta otetaan se keväinen vaalilippu ja merkataan siihen lottopisteet,ruotsinkielelle,maahanmuuttajien lentolipuille,oopperalle,suomi- venäjäseuran tukirahoille,nykyiselle hallintomallille,etc ja maksetaan myös niiden mukaan aiheutetut kulut.Minä en ruksaa niitä.\nKarjalaiset kävelivät lehmien kanssa kahteen kertaan Suomeen ja ruotsinkieliset senkuin nauroivat.\nTämä Eestin ruotsalainen Jutta Ziliakkus vai mikä se oli kertoi USA:n matkalla kuinka paljon parempia ja älykkäämpiä he ovat kuin Suomalaiset.\nEnnemmin persu kuin rkp:n koira.\nTämä on sitä UM:n omien kansalaisten kohtelua.\nAlhaisimmillaan ja nöyryyttävimmillään.\nJos Suomen kansalaia varten tehdään isolla koneella evakuointilento, sen pitää statukseltaan olla evakuointilento myös kansainvälisten mittapuiden mukaan - johon mukaan päästetään ainakin omat, ja miksei sopimusten mukaan mitkä tahansa EU kansalaiset mukaan. Ehdoitta, ja vaikka ilman centin hyrrää.\nVai otetaanko rahat ensin kouraan myös Queeislandin myrskyn uhreilta helikopterikyydistä myöskin Australiassa.\nVai mitä mieltä asiasta on aina niin maallisen ihmisläheinen ulkoministeri Stubb?\nNyt on vastausten aika, sillä nyt elämme Lipposen jälkeistä elämää.\nVirkamiehet voivat puhista laiesta omassa yksinäisessä turvassaan. Niin kaun kuin sitäkään enää kestää, mutta poliittinen vastuu on välittömästi olemassa.\n400 euroa tuntuu pieneltä summalta ulkomaanmatkalla tapahtuneeksi vastoinkäymiseksi.\nKyllähän jokainen tajuaa että matkalle lähteminen on aina riskialttiimpaa kuin kotona pysyminen. Riskin, tai ainakin osan siitä voi ulkoistaa vakuutuksen ottamalla.\nMitä kauemmas tai epävakaampaan maahan menee, sitä enemmän on riskejä. Kotimaanmatkailussakin on jo tilanne vaikeampi, jos vaikka saa ongenkoukun sormeensa ja on kotikunnastaan kaukana.\nMiksi veronmaksajien pitäisi maksaa lennot? Se on jokaisen oma asia että ottaako riskin ja matkustaa ulkomaille.\nKotimaassamme on hyvä terveydenhuolto ja sosiaaliturva. Mutta se on vain täällä kotimaassa.\nPorvarina olen samaa mieltä\nMonella suomalaisella ei ole varaa matkustella kaukomaille ja moni ei tee sitä myöskään ekologisista syistä. Miksi heidän ja muun yhteiskunnan pitäisi tukea tätä rikkaiden ja vähemmän ekologisten ihmisten kaukomatkailua?\nValinnanvapauteen kuuluu se, että kantaa itse valintojensa seuraukset eikä sälytä niitä muille. Kaukomatkailijat voivat halutessaan hankkia tarvittavat vakuutukset jos he eivät halua itse kantaa ottamiaan riskejä.\nVaihtoehtona on neukkusysteemi jossa valtio hoitaa kaikki riskisi, mutta päättää myös matkustusaikataulusi.\nEikös nuo matkat Egyptissä lomailijoille ole jo etukäteen maksettuja ja meno-paluulentoja?Tavallinen matka olisi ollut edullisempi,miksi se nyt on kalliimpi?\nJOUTUUKO SIIS PALAAVA HENKILÖ MAKSAMAAN PALUULENNON TOISEEN KERTAAN?\nMiten niiden meno-paluulippujen ostajien jo maksettu matkakulu takaisin lennosta ja menetetystä loma-ajasta korvataan? Miettikääpäs sitä!\nJos itselläsi olisi loma keskeytynyt samalla tavalla ja joutuisit vielä maksamaan paluulentosi uudestaan,voisi hiukka nyppiä.


Lapin menestynein rata-autoilija on voittanut, hävinnyt ja joutunut ryöstäjien sieppaamaksi – Jukka Honkavuoren, 28, kalliista harrastuksesta tuli ammatti vasta vuosien takomisen jälkeen | Lapinkansa.fi\nLapin menestynein rata-autoilija on voittanut, hävinnyt ja joutunut ryöstäjien sieppaamaksi – Jukka Honkavuoren, 28, kalliista harrastuksesta tuli ammatti vasta vuosien takomisen jälkeen\nRovaniemeläisen Jukka Honkavuoren ura on vienyt Rovaniemen Mäntyvaaran karting-radalta ympäri maailmaa nopeiden kilpa-autojen rattiin ja legendaarisimmille F1-radoille. Kuuluisimmista radoista Monaco on vielä kokematta, mutta sinne hän voi päästä jo ensi vuonna.\nAlle 10-vuotias poika hytisi isäänsä vasten vaatimattomassa leirintäalueen mökissä koleana kevätyönä Oulussa.\n– Isä, onko meillä joskus varaa olla yötä hotellissa?\nRata-autoilu Urheilu Mäntyvaara Formulat


Mielipiteesi edellisestä? - Sivu 43\nLähetetty: 07.02.2009 23:28\nTiivistettynä: syvällinen talvifriikki. Ja friikki siis todellakin positiivisessa mielessä!\nLähetetty: 08.02.2009 01:24\nHuono sanoa kun ei varsin henkilöä tunne, mutta vaikuttaisi olevan jalat maassa ja järkikin mukana siinä mitä tekee ja sanoo.\nLähetetty: 08.02.2009 09:28\nElämänarvot kohdallaan pitävä luomugootti joka ei kuvia kumartele, hän osaa myös bilettää kun sille päälle sattuu. Ruman luonteen omaava luontoesteetti jollaisia tässä maailmassa saisi olla enemmänkin. Mielenkiintoinen tyyppi.\nLähetetty: 12.02.2009 17:01\nHaa...Avataristasi tulee mieleen Haisuli, varmaan tyypin nenän takia. Olet vissiin aika uusi?(vai?*köh*) Mitään negatiivista sanottavaa ei ole, ja vaikutat mukavalta immeiseltä.\nLähetetty: 12.02.2009 17:40\nKaunis avatar, nimimerkki tosin saa minut ainakin kavahtamaan takajaloilleni. 666 on niin kulunut ja teiniperkele -piireissä paljon käytetty symboli, että mieluummin olisin käyttämättä. Itselläni ainakin ensimmäinen mielleyhtymä syntyy sen ja "olen niin pirun huomion kipeä kakara" -ihmisten välille. Teksteistä ei tosin voi sanoa samaa itse olen lukenut henkilöltä hyviä perusteluita mielipiteisiinsä ja muutamia hyviä neuvojakin hän on kertonut. Kaiken kaikkiaan rakentava keskustelija.\nLähetetty: 12.02.2009 18:32\n666 on niin kulunut ja teiniperkele -piireissä paljon käytetty symboli, että mieluummin olisin käyttämättä. Itselläni ainakin ensimmäinen mielleyhtymä syntyy sen ja "olen niin pirun huomion kipeä kakara"\nJuu, nimimerkkiä en parempaa silloin keksinyt. :P *aivosulku* Jos saisi vaihtaa, niin olisin vaihtanut jo.\nLähetetty: 12.02.2009 18:35\nJos saisi vaihtaa, niin olisin vaihtanut jo.\nSitähän saa! Ei kun viestiä herralle ylläpitäjälle.\nLähetetty: 12.02.2009 18:37\nSaako!? En ole edes tienny..olinpa hölmö. Jes, viisastuin taas.\nLähetetty: 12.02.2009 18:40\nSiitähän on aivan oma threadinsa tuolla tiedotteissa ja ohjeissa.\nLähetetty: 12.02.2009 18:46\nSiitähän on aivan oma threadinsa tuolla tiedotteissa ja ohjeissa\nKun tuon yksityisviestin lähettää,niin tuleeko se sinne "lähetetyt viestit" paikkaan sen jälkeen? mulla ei näy siellä vaikka lähetin jo viestin ylläpitäjälle.


Menestyvät järjestöt 2016 M-Adap...\nby Menestyvät Järjestöt\nM-Brainin media-analyytikot: Särkänniemi, Linnanmäki ja Korkeasaari ovat kesäloman huippuja!\nMediakatsaus: Kesäkohteet Kesäkuu 2012 Mediakatsauksissa M-Brainin analyytikot tarkastelevat ajankohtaisia aiheita mediaseurannan ja –analyysin keinoin. Aineistot ovat vapaasti käytettävissä edellyttäen, että lähde (M-Brain Oy) mainitaan. Copyright © M-Brain 2012 1\nKesäkohteet• Seurattavat kohteet: – 20 suomalaista kesäkohdetta (ks. Lista esityksen lopussa)• Seuranta: – Seurantajakso: 15.5.-11.6.2012 – yli 800 toimituksellisen median suomalaista verkkolähdettä (sis. näköislehdet) • Mainoksia ja tapahtumakalentereita ei seurattu – noin 1500 suomalaista sosiaalisen median lähdettä (keskustelupalstat, blogit) • Twitteriä ja Facebookia ei seurattu• Analyysi: – Analyysin laativat analyytikot Sanelma Helkearo ja Tuomas Lahti Copyright © M-Brain 2012 2\nYleistä• Toimituksellinen verkkomedia: 271 artikkelia (valtakunnallisten ja maakuntalehtien verkko- ja näköisversiot)• Sosiaalinen media: 529 artikkelia (kaikki M-Brainin seuraamat kotimaiset sosiaalisen median kanavat)• Jokaisen kohdemaininnan sävy määriteltiin kolmiportaisesti: – Kielteinen – Neutraali – Myönteinen• Seurannan tuottama materiaali luokiteltiin löyhästi seuraaviin luokkiin: – Kokemukset ja suositukset – Laitteet, puiston osat ja vetonaulat – Luokkaretket ja muut retket – Maininta – Talous Copyright © M-Brain 2012 3\nToimituksellinen media (Tome)• Toimituksellisessa mediassa julkaistiin 271 artikkelia, joissa oli 292 osumaa (=kohdemainintaa)• Perinteiset kohteet saivat eniten julkisuutta: Särkäniemi (46 osumaa), Linnanmäki (37) ja Visulahti (35).• Myös Merimaailma (36) sai paljon julkisuutta. Korkea osumamäärä johtui 18.-19.5. uutisoidusta mustekalan tekemästä jääkiekkotulosennustuksesta.• Yllättävän vähän julkisuutta saivat Korkeasaari (22), Muumimaailma (9) ja Puuhamaa (7).• Santaparkin (19) saama julkisuus keskittyi Keskustan puoluekokoukseen ja ruoan loppumiseen kokouksen iltatapahtumassa.• Eniten myönteistä julkisuutta sai PowerPark, jonka julkisuudesta kaksi kolmasosaa oli myönteisiä. Myönteisissä jutuissa kerrottiin mm. PowerParkin olevan Pohjanmaan huvipuistoylpeys. Pääosa myönteisistä artikkeleista julkaistiin alueen omissa lehdissä, Ilkassa ja Pohjalaisessa.• Myös RanuaZoo sai suhteellisen paljon myönteistä julkisuutta hellyttävän jääkarhunpoikasensa ansiosta.• Kielteisintä julkisuus oli Visulahden yhteydessä. Artikkeleissa kritisoitiin tasavallan presidentti Sauli Niinistöstä tehdyn vahanuken laatua. Copyright © M-Brain 2012 4\nTome – kohteen osuus julkisuudesta Maretarium Nokkakivi Kesämaa Serena Zoolandia Puuhamaa 1% 1Jukupark 0 % % 0% 0% 0% 2% Wasalandia 2% n=292 Muumimaailma 3%RanuaZoo 4% Särkänniemi Tykkimäki 16 % 4% Ähtärin eläinpuisto Linnanmäki 5% 13 % Santapark 7% Merimaailma Sea Life Korkeasaari 12 % 8% Visulahti 12 % Powerpark 8% Copyright © M-Brain 2012 5\nTome – Julkisuuden laatu n=292 Särkänniemi 1 33 12 Linnanmäki 1 28 8Merimaailma Sea Life 25 11 Visulahti 6 27 2 Powerpark 7 16 Korkeasaari 19 3 Santapark 19 Ähtärin eläinpuisto 11 5 Tykkimäki 1 12 RanuaZoo 7 5 Muumimaailma 6 3 Wasalandia 5 2 Puuhamaa 6 1 Maretarium 4 Nokkakivi 2 1 Serena 1 Kesämaa 1 Jukupark 1 Zoolandia 0 0 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50 Kielteinen Neutraali Myönteinen Copyright © M-Brain 2012 6\nTome – Julkisuus aiheittain n=292 Särkänniemi 3 23 8 12 Linnanmäki 7 9 7 14Merimaailma Sea Life 1 34 01 Visulahti 26 1 6 2 Powerpark 3 14 6 Korkeasaari 7 4 11 Santapark 1 18 Ähtärin eläinpuisto 12 4 Tykkimäki 4 7 2 RanuaZoo 11 1 Muumimaailma 1 1 1 2 4 Wasalandia 2 10 4 0 Puuhamaa 2 1 4 Maretarium 3 1 Nokkakivi 1 Serena 1 Kesämaa 1 Jukupark 1 Zoolandia 0 0 5 10 15 20 25 30 35 40 45 50 Kokemukset ja suositukset Laitteet, puiston osat, vetonaulat Luokka- ja muut retket Maininta Talous Copyright © M-Brain 2012 7\nSosiaalinen media (Some)• Sosiaalisessa mediassa julkaistiin 529 artikkelia, joissa oli 651 osumaa (=kohdemainintaa)• Perinteiset kohteet, Särkänniemi (189 osumaa), Linnanmäki (132) ja Korkeasaari (98), saivat eniten julkisuutta. Nämä vastasivat kahdesta kolmasosasta kokonaisosumamäärää.• Seuraavaksi eniten julkisuutta saivat PowerPark (44), Muumimaailma (35), Puuhamaa (26) ja Tykkimäki (23).• PowerPark sai suhteessa eniten myönteistä julkisuutta. Sen osumista kolmannes oli positiivisia. Särkänniemen maininnoista joka viides oli myönteisiä, Linnanmäen maininnoista neljännes ja Korkeasaaren maininnoista joka kuudes.• Kielteinen julkisuus oli suhteessa suurinta Visulahtea käsittelevissä jutuissa: kaksi viidesosaa (9 artikkelia) oli kielteisiä. Särkänniemi mainittiin negatiivisessa valossa 8 jutussa (4%).• Luokkaretkisesonki ja nuorten viittaukset retkien kohteisiin lisäsi julkisuuden määrää jonkin verran sosiaalisessa mediassa. Copyright © M-Brain 2012 8\nSome – kohteen osuusjulkisuudesta Sea Life Santapark Kesämaa Zoolandia Maretarium 2% 1 % RanuaZoo 1% 0% 1% n=651 Jukupark 1% Wasalandia Ähtäri Nokkakivi 2% 1% 1% 0% Serena 2% Visulahti 3%Tykkimäki Särkänniemi 4% 29 % Puuhamaa 4% Muumimaailma 5% POwerPark 7% Linnanmäki 20 % Korkeasaari 15 % Copyright © M-Brain 2012 9\nSome – Julkisuuden laatu n=651 Särkänniemi 8 142 39 Linnanmäki 3 97 32 Korkeasaari 4 79 15 POwerPark 30 14Muumimaailma 2 31 2 Puuhamaa 26 Tykkimäki 1 19 3 Visulahti 9 11 2 Serena 14 2 Wasalandia 9 5 Sea Life 73 Ähtäri 81 Santapark 17 Maretarium 26 RanuaZoo 33 Jukupark 51 Kesämaa 31 Zoolandia 1 Nokkakivi 0 0 50 100 150 200 Kielteinen Neutraali Myönteinen Copyright © M-Brain 2012 10\nSome – Julkisuus aiheittain n=651 Särkänniemi 65 24 19 77 4 Linnanmäki 48 17 11 56 Korkeasaari 34 13 3 48 PowerPark 16 6 7 15 0Muumimaailma 20 21 12 Puuhamaa 16 1 8 1 Tykkimäki 6 21 14 Visulahti 6 12 13 Serena 61 9 Wasalandia 6 2 6 Sea Life 2 4 22 Ähtäri 3 411 Santapark 3 5 Maretarium 14 3 RanuaZoo 411 Jukupark 410 1 Kesämaa 121 Zoolandia 1 Nokkakivi 0 0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200 Kokemukset ja suositukset Laitteet, puiston osat, vetonaulat Luokka- ja muut retket Maininta Talous Copyright © M-Brain 2012 11\nTome SomeSävy Sävy• Noin neljännes osumista oli myönteisiä. • Joka viides osuma oli myönteinen.• Julkisuudesta 3 % oli kielteistä. • Alle 5% kaikista osumista oli kielteisiä.Aiheet Aiheet• Yli puolet osumista käsitteli laitteita, • Vajaa kolmannes käsitteli laitteita, puiston osia tai sen vetonauloja. puiston osia tai sen vetonauloja.• Noin kolmanneksessa osumia kohde sai • Reilussa kolmanneksessa osumia vain lyhyen maininnan. kohde sai vain lyhyen maininnan.• Kokemuksia ja suosituksia käsiteltiin • Kokemuksia ja suosituksia käsiteltiin viidessä prosentissa artikkeleja. noin joka neljännessä artikkelissa. Copyright © M-Brain 2012 12\nHavaintoja• Toimituksellisen median puolella julkisuus jakaantui tasaisemmin eri kohteiden kesken: kolme eniten osumia kerännyttä kohdetta vastasi noin kolmanneksesta kaikkien tome- osumien määrästä kun some-osumista noin kaksi kolmannesta tuli kolmen eniten huomiota saaneen puiston julkisuudesta.• Toimituksellinen media nosti uutuudet ja poikkeavat tapahtumat julkisuuteen, somen kansalaiskeskustelussa painottui kohteen asema suomalaisten ”kesälomatajunnassa”.• Somessa eniten julkisuutta saaneilla kohteilla, Särkänniemellä, Linnanmäellä ja Korkeasaarella, tuntuu olevan tietynlainen instituutionaalinen asema; ne edustavat monelle sosiaaliseen mediaan kirjoittavalle lapsuuden hyviä hetkiä, aurinkoisia kesiä.• Huvipuistoilla tuntuu olevan vankka asema suomalaisten perheiden kesäloman vietossa: onnistuneeseen kesälomaan kuuluu käynti tietyssä huvi- tai eläinpuistossa ja samoissa kohteissa käydään vuodesta toiseen. Menneiden vuosien vierailuja muisteltiin lämmöllä (tyyliin ”sain ensisuudelmani kummitusjunassa”).• Korkeasaari sai somessa suhteessa enemmän julkisuutta kuin tomessa. Tämä johtunee Korkeasaaren asemasta suomalaisessa mielenmaisemassa; Korkeasaari on paikka, jonne voi mennä ensitreffeille nettituttavuuden kanssa tai viihtymään lasten kanssa. Toisaalta jaksolle ei sattunut uutista, joka olisi lisännyt Korkeasaaren saamaa julkisuutta tomessa. Copyright © M-Brain 2012 13\nHavaintoja• Yleinen Angry Birds –hype ei heijastunut vastikään Särkänniemessä avatun Angry Birds Landin julkisuuden määrään kovin voimakkaasti. Etenkin sosiaalisen median puolella ”lintupuisto” mainittiin harvoin, noin joka kymmenennessä osumassa. Toimituksellisen median puolella uusi alue mainittiin useammin, noin joka kolmannessa osumassa.• Visulahti sai suhteellisen paljon julkisuutta toimituksellisessa mediassa, joka uutisoi uuden Sauli Niinistö -vahanuken julkistamisen vahamuseossa. Sosiaalisessa mediassa Niinistön vahakuva ei saanut vastaavaa huomiota.• Sea Lifen mustekalaennustus oli myös uutinen, joka sai toimituksellisessa mediassa julkisuutta ennen kaikkea STT:n tiedotteen pohjalta. Se ei saanut läheskään yhtä paljon huomiota sosiaalisessa mediassa.• Santaparkin julkisuus olisi kesäaikaan jäänyt lähes olemattomaksi ilman puistossa järjestettyä Keskustan puoluekokousta. Erityisesti julkisuuden määrää nosti ruoan loppuminen kesken iltatapahtumassa. Julkisuus oli Santaparkille neutraalia; kritiikin kärki kohdistui Keskustaan tapahtuman tilaajana.• Kaiken kaikkiaan kesäkohteet saivat hyvin vähän kielteistä julkisuutta. Syynä lienee se, että elämyspuistoihin mennään lähtökohtaisesti viihtymään ja pitämään hauskaa. Julkisuudesta päätellen kävijöiden odotukset tuntuvat täyttyvän hyvin. Copyright © M-Brain 2012 14\nHavaintoja• Myönteisen julkisuuden määrä oli vastaavasti suhteellisen suuri. Toimituksellinen media keskittyi ennen kaikkea kohteiden vetonauloista kertomiseen, kun sosiaalisen median puolella etenkin nuoret kertoivat kokemuksistaan ja antoivat suostuksia muille.• Sosiaalisessa mediassa, erityisesti perhelehtien (esim. Vauva ja KaksPlus) keskustelupalstoilla, lasten vanhemmat pyysivät suosituksia ja tietoa toisiltaan. Haluttiin tietää, mikä puisto sopii minkäkin ikäisille lapsille. Samoin kyseltiin hinnoista, ruoka- ja parkkipaikoista sekä majoitusmahdollisuuksista. Copyright © M-Brain 2012 15\nSeuratut kohteet• Dinosauria • Santapark • Xon-puisto / Xon-park • Serena• Jukupark • Särkänniemi• Kesämaa • Lasten eläintarha / Barnens Zoo• Korkeasaari / Högholmen • Delfinaario / Delfinariet• Linnanmäki / Borgbacken • Planetaario / Planetariet • Angry Birds Land• Maretarium • Tykkimäki• Merimaailma / Sea Life • Wasalandia• Muumimaailma / Muminvärlden • Tropiclandia • Väski • Visulahti• Nokkakivi • Zoolandia• PowerPark • Ähtärin eläinpuisto• Puuhamaa• Ranuan eläinpuisto / Ranua Zoo Copyright © M-Brain 2012 16\nMenestyvät järjestöt 2016 M-Adaptive - tehokas ja helppokäyttöinen työkalu...\nKuunteleminen vs. mittaaminen?\n13 Social Media Megatrends\n70% yrityksistä eivät tiedä miten heidän kampanjansa SoMessa toimivat, tiedät...\nM-Express webbtjänst instruktioner