Sini Sabotage Nollasopimukset Heikki Kuula. Next Step Muodin merkonomi Chile. Antroposofia Rentoa meininkiä Tanskassa - PDF\nSini Sabotage Nollasopimukset Heikki Kuula. Next Step Muodin merkonomi Chile. Antroposofia Rentoa meininkiä Tanskassa\nDownload "Sini Sabotage Nollasopimukset Heikki Kuula. Next Step Muodin merkonomi Chile. Antroposofia Rentoa meininkiä Tanskassa"\n1 MUUTOS Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto -SAKKI ry Sini Sabotage Nollasopimukset Heikki Kuula Next Step Muodin merkonomi Chile Antroposofia Rentoa meininkiä Tanskassa\n2 Sisältö S. 3 / Pääkirjoitus, Puheenjohtajan kolumni, S. 4 / Turvallista ryhmää rakentamaan, S. 9 S. 8 / Merkonomi muodin maailmassa, / Rentoa meininkiä Tanskassa, S. 10 / Kuulat sekaisin Z-akselilla, MUUTOS: S. 13 / Pääsihteerin kolumni, Antti Malste pääsihteerin sijaiseksi, S / Takaisin kaduille, S / Tarvittaessa töihin, S / Missä mennään metsään, S. 21 / Rahkeet duuniin, S / Kielet haltuun, S / Sini Sabotage, S / Arvostelut, S. 29 / Uusia taitoja ja yhteisöllisyyttä S. 30 / General Intellect in Process, S. 31 / Sarjakuvat, NEXT STEP -LIITE: S. 32 / Koska olet valmis, S. 34 / Messukartta, S. 35 / Näytteilleasettajat Tekijät KUSTANTAJA KIRJOITTAJAT / SAKKI ry, PÄ ÄTOIMITTAJA / Henri Salonen, ULKOASU / Toni Halonen, / Aleksej Fedotov, Teemu Meriläinen, Jukka Vuorio, Olli-Pekka Koljonen, Minna Kallinen, Reetta Keränen, Mira Auer, Niia Virtanen, Ilona Raivio, Vili Äijö, Tiina Helminen, Niko Finne, Ilkka Hautala, Hanna Vihonen KUVA AJAT / Hilla Kurki, Kristo Sylman, Minna Kallinen, Olli Urpela KUVITTUKSET / Toni Halonen, Samuli Otto-Henrik Saarinen, Niia Virtanen SARJAKUVAT / Pasi Kärkkäinen, Katja Ronkanen EDITOINTI / Leona Kotilainen Osoite Hakaniemenranta 1, Helsinki / Puhelin / Sähköposti: / ISSN / Numero 1/2013 Painopaikka Sanomapaino Oy, Forssa 2012 / Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa / lmoitusmyynti Tuomas Kallio, p , 2\n3 Loputon muutos Teksti Henri Salonen Pääkirjoitus Tämän lehden teemana on muutos. Aihe sopiikin erityisen hyvin alkavan vuoden ensimmäisen lehtemme teemaksi. Samalla kun omat elämämme ovat hiljalleen, ja ehkäpä huomaamattamme muuttuneet menneen vuoden myötä, myös maailma ympärillämme on murroksessa. Se on aina ollutkin. Tästä numerosta tuli myös yllättäen musiikkipainotteinen. Jo pidempään kappaleita takonut H e i k k i K u u l a kertoo meille muun muassa miten ja miksi Teflon Brothers -yhtye tekee sen mitä tekee. Musiikin päälle räppäävä 19-vuotias N o a h K i n kertoo miksi vaihtoi yllättäen englannista suomenkieleen ja S i n i S a b o t a g e kertoo omasta musiikkimatkastaan dj-pöydän takaa mikkiin sylkemään. Kaikkialla eivät opiskelumahdollisuudet ole niinkään hyvällä mallilla kuin Suomessa. Chilessä vaihdossa ollut toimittajamme kertoo jutussa Takaisin kadulle ikäistemme kamppailusta paremman koulutuksen puolesta, jotta mekään emme unohtaisi kamppailla oman koulutuksemme kehittämisen puolesta. Steinerpedagogiikkaa käsittelevä teksti avaa uusia näkökulmia siihen, ettei ole vain yhtä ja oikeaa tapaa tehdä asioita. Eikä olekaan. Tarvittaessa töihin -jutussa sivutaan taas työelämän muutosta joustavien työsuhteiden yleistyessä, sekä neuvotaan miten pidät oikeuksistasi kiinni myös valmistumisen jälkeen. Järjestöpuolta lehdessä edustaa pääsihteeri(e)n kolumni ja esittely sivulla kolmetoista. Poistuva projektisihteerimme T e e m u M e r i l ä i n e n raportoi vuodenvaihteessa loppuneesta Turvallista ryh- mää rakentamaan -hankkeesta, sekä kuvareportaasi Syyspäivät -tapahtumasta yrittää välittää edes hitusen siitä ryhmähengestä mikä tapahtumassa vallitsi. Samalla tämä lehti toimii myös SAKKIn järjestettävien Next Step -messujen messunumerona. Takasivuilta löytyvän messukartan luulisi saavan jokaisen lähtemisvarpaat vipattamaan. Tätä lehteä SAKKIn toimistolla suunnitellessa ja tehdessä on meitä jatkuvasti askarruttanut yksi ja se kaikista vaikein kysymys: Miten tehdään kiinnostava ja jotain uutta tarjoava lehti niin monipuoliselle ryhmälle kuin ammattiin opiskelevat? Vastaus tähän kysymykseen ei ole helppo, mutta me nautimme paljon yrittäessämme vastata siihen tätä lehteä tehdessämme. Oman ehdotuksesi edellä mainittuun kysymykseen voit lähettää Ubikin toimitukselle osoitteeseen: Juuri sinun mielipidettäsi tarvitaan! Mukavuusalueilta poistuminen kasvattaa Teksti Aleksej Fedetov Puheenjohtajan kolumni Väitetään, että absoluuttisessa nollapisteessä vallitsee kuoleman järjestys ja täysi hiljaisuus. Loogisesti päätellen epäjärjestys on tämän kylmyyden vastakohta. Se on tulta - jatkuvaa liikettä ja energian muuttumista. Myös elämämme on jatkuvaa muutosta. Aina on ylämäkiä ja alamäkiä ja kaikella on vastakohtansa. Rakkaudesta ei osaisi nauttia ilman yksinäisyyttä ja surua. Kotiaankaan ei arvostaa ilman pelkoa asunnottomuudesta ja turvattomuudesta. Vastauksia tulevaisuuteen ei tarvitse omistaa. Riittää kun uskaltaa esittää omat ajatuksensa siitä mitä tulevaisuudelta toivoo ja tekee kovasti töitä oman näkemyksensä eteen. Myös epäonnistumisia oppii sietämään, kun pitää mielessä, että jonain päivänä vielä onnistuu. Mukavuusalueilta poistuminen kasvattaa. Vuosi 2012 oli SAKKIn ja oman maailmani osalta vahvaa muuttumisen aikaa. Edunvalvonnassa tehtiin isoja harppauksia ja järjestön rakenne ja toimintatavat uusiutuivat. Itselleni jäivät voimakkaimmin mieleen keväällä pidetty liittokokous, Arvostusta amiksille marssi, uudet kansainväliset saavutuksemme OBESSUn parissa, opiskelijakorttien tuotannon uusiutuminen, aktiivinen jäsenkiertueemme ja monet pienet timanttiset hetket. Vuoden 2013 SAKKI aloittaa lanseeraamalla oppilaitoksissa Normit nurin -kampanjan yhteistyökumppaneidensa kanssa. Tammikuun lopussa työ jatkuu vuosittaisilla Next Step -messuilla Jyväskylässä aiheella Koska olet valmis?. Messujen nimi pyrkii kannustaa meitä oivaltamaan, että muutos on jatkuvaa. Opiskelu ja elämän muutokset eivät pääty amiksesta valmistumiseen. Ne jatkuvat läpi elämän. Ensikokemukseni Next Step -messuista ajoittuu vuodelle 2009, jolloin olin mukana vapaaehtoisena. Jotkut muistuttavat vieläkin, miten tulin kaupungin hienoon vastaanottotilaisuuteen repaleisissa farkuissa, likaisessa ja kirkkaan punaisessa t-paidassa. Kaupunginjohtajan, paikallisten kansanedustajien ja muun suuren juhlaväen edustajien hymyistä ja kyseenalaistavista katseista huolimatta säilytin pokkani ja arvokkuuteni. Kokemuksesta muuttuneena opin ottamaan tilaisuuksien luonteen huomioon. Mikä on sinulle olennaisin muutos tänä vuonna? Mikäli mietit vielä, voin antaa miljoonan euron vinkin. Jos et ole liikuttanut vielä ahteriasi kesäsuunnitelmien suhteen nyt siihen on loistava hetki. Aloita rahan säästäminen liftaamisreissua varten, hae kesätöitä, ilmoittaudu kielikurssille, vapaaehtoiseksi paikalliseen vanhainkotitaloon tai festareille. Korjaa vanha pyöräsi kesän kruisailuja varten, aloita lenkkeily tai aseta tavoitteeksi lukea viisi kiinnostavaa kirjaa! Muutosta ei tule, ellet aloita jo tänään. Lähetä oma muutosvisiosi sähköpostitse minulle osoitteeseen: sakkinet.fi yhteystietojesi kera. Soitan kymmenelle lähettäjistä juhannuksen paikkeilla ja tiedustelen miten suunnitelmasi ovat edistyneet. Valitut pääsevät syksyn ensimmäiseen Ubik -lehteen haastateltavaksi. Toimi nyt! 3\n4 Teksti Teemu Meriläinen Vapaa-ajalla Meriläinen harrastaa improvisaatioteatteria ja musiikkielitismiä. Meriläisen lempibiisi on Iron Maidenin diskografiasta, Hallowed Be Thy Name ja lempiasia Oulussa leppoisa sää. Turvallista ryhmää rakentamaan SAKKIn projektisihteeri kertoo mitä oppilaitosten viihtyvyyden parantamiseen tähdänneestä hankkeesta jäi käteen. Oulu on välillä kylmä kaupunki. Tätä kirjoittaessa pakkaslukemat eivät vielä riko ennätyksiä, mutta jäätävä tuuli menee luihin asti. Työhuoneeni kattoikkunat päästävät sen verran viileyttä sisälle, että näin talvella täytyy laittaa lisäpatteri päälle. Välillä huoneessa on lämpimämpi tunnelma, kun sohville puskee opiskelijaporukka pelaamaan Guitar Heroa tai pöytälätkää. Välillä voi olla vaikea keskittyä vaikka raportin kirjoittamiseen, kun taustalla soi Iron Maiden ja muovikitaroiden naksutus, mutta kyllä loppupeleissä täysi hiljaisuus on aina huonompi vaihtoehto. On mukava seurata, kun vaikka oppilaskunnan hallitus suunnittelee vielä päivän päätteeksi jotain tapahtumaa kaikille koulun opiskelijoille. Pari vuotta on hurahtanut erilaisia, tulevia ammattilaisia seuratessa ja heidän kanssaan töitä tehdessä. Olen ollut projektisihteerinä Oulussa SAKKI:n työntekijänä Turvallista ryhmää rakentamaan -hankkeessa, jossa olemme pyrkineet taas työntämään kelkkaa eteenpäin turvallisen, toimivan, reilun ja mukavan opiskelun asialla. Arki on tärkeintä Turvallista ryhmää rakentamaan -hanke on Nuorten Akatemian, Mannerheimin Lastensuojeluliiton, Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto SAKKI ry:n ja Suomen ammatillisen koulutuksen kulttuuri- ja urheiluliitto, SAKU ry:n, yhteinen kolmivuotinen kehittämishanke. Sen tavoitteena on edesauttaa ammattioppilaitoksia huomioimaan turvallisen ryhmän merkitys kaikilla tasoilla, opiskelijasta johtoon. Tässä hankkeessa olemme kouluttaneet opettajia ottamaan huomioon ryhmän tukemista ja hakeneet tapoja saada opiskelijatkin mukaan hyvän opiskeluilmapiirin luomiseen. Matkan varrella on koulutettu niin opettajia, tutoreita kuin oppilaskuntien aktiivejakin. Olemme kouluttaneet OSAO:llakin tässä hankkeen aikana yli kaksi sataa opettajaa ja levittäneet samalla sanomaa hyvän ryhmähengen tärkeydestä. Koulutuksia on ollut Haukiputaalta Taivalkoskelle saakka, viidessä eri kunnassa vain yhdessä oppilaitoksessa! Opiskelu on todella erilaista Taivalkosken metsäpuolella verrattuna esimerkiksi Haukiputaan parturi-kampaajiin, mutta jotkin asiat ovat samanlaisia. Liian moni jättää yhä opiskelut kesken, koska homma ei kiinnosta. Porukka ei ole sellainen, jossa haluaisi viettää suurimman osan arkipäivistä. Tai ehkä ilmapiiri on niin huono, että aamulla ei tule lähdettyä koululle, jos ei ole pakko. Jokaisen vastuulla on tehdä oppilaitoksesta mukava ja turvallinen paikka, johon tullaan mielellään ja jossa jokainen antaa sata prosenttia opiskelulle joka päivä omasta halustaan eikä pakosta. Jokainen Mietimme ehkä liian helposti, että töissä ja opiskellessa ei olla pitämässä hauskaa vaan tekemässä oikeasti hommia varmasti toivoo, että työkavereiden kanssa tulee toimeen ja että työpaikalla on hyvä yhteishenki. Oikeudenmukaisuus ja tunne siitä, että tulee tasapuolisesti kohdelluksi, ovat tärkeitä kaikille. Miten syntyy hyvä ilmapiiri? Mietimme ehkä liian helposti, että töissä ja opiskellessa ei olla pitämässä hauskaa vaan tekemässä oikeasti hommia. Eikä luterilaiseen työmoraaliin kuulu se, että hommia tehdessä voisi myös viihtyä. Sitten kestetään hammasta purren esimerkiksi huonoa ilmapiiriä ja kun hommat eivät maistukaan huonoina päivinä, niin keksitään muita syitä miksi tämä juttu ei olekaan minulle. Olisiko sittenkin parempi vaihtoehto panostaa siihen, että opiskelijat ja henkilökuntakin kokevat olevansa samassa veneessä ja viihtyvät oppilaitoksessa oikeasti? Helposti nykyinen tilanne nähdään luonnollisena ja muuttumattomana, mutta tosiasiassa se jähmeys on monesti vain näennäistä. Tälläkin hetkellä opettajat ja monet aktiiviset opiskelijat tekevät hartiavoimin töitä, jotta heillä ja muilla olisi viihtyisä oppimisympäristö. Kannattaa lähteä mukaan tähän porukkaan, jos et jo ole. Eikä kannata masentua vaikeuksista. Jos lähtee tekemään asioita positiivisesti ja tosissaan niin voi huomatakin, että asiat muuttuvat lopulta ympärillä. Jos ensimmäisellä kerralla ei onnistu, kannattaa kokeilla uudesta kulmasta. Ja pieniin asioihin voi vaikuttaa suoraan itsekin, aina ei tarvitse tehdä kaikkea monen mutkan kautta byrokraattisesti vain siitä huvista. Avoimesti puhumalla ja tekemällä tempauksia voi saada jo paljon aikaan ilman, että tarvitsee yhtään rahaa tai lupalappuja. Monesti osallisuus, yhteisöllisyys ja syrjäytymisen ehkäisy voidaan leimata vain unelmahötöksi, jargoniksi, joka ei oikeasti liity käytännön arjen toimintaan. Laput silmillä ei pidä mennä, mutta kyllä ihmisten väliselle rehelliselle, aidolle ja turvalliselle vuorovaikutukselle on oltava tilaa ammatillisessakin koulutuksessa. Ihan sama mitä sanoja siitä puhumiseen ikinä käyttääkään. Minun osaltani työt loppuivat nyt vuodenvaihteeseen, mutta toivon, että jos vielä joskus itse päädyn jonkin oppilaitoksen penkkejä kuluttamaan, se on silloin oppilaitoksessa, jossa opiskelijoita kuunnellaan ja hommia tehdään yhdessä hyvässä hengessä. P.S. Työ hyvän ja turvallisen opiskeluilmapiirin eteen jatkuu myös Turvallista ryhmää rakentamaan -hankkeen jälkeen. SAKKI, MLL ja SAKU jatkavat tutortoiminnan kehittämistä Yhtenäisyyttä tutortoimintaan -hankkeessa. Lisäksi Nuorten Akatemian johdolla jalkautetaan hyväksi havaittuja opettajien koulutuksia yläkoulun puolelle. 4\n5 Turhat vakuutukset? Mitä saa 5,62 eurolla kuukaudessa? Yleensä ei paljon mitään. Summa hupenee turhuuteen helposti jopa päivässä. Mutta nyt saa pienellä rahalla paljon: Turvan nuorille tarkoitetun laajan koti-irtaimistovakuutuksen Isohiman. Se maksaa todellakin vain 5,62 * alle 30 m2 ja 50 m2 kerrostaloasuntoon 6,94 kuukau- dessa. Pieni sijoitus vahingon varalle. Isohima, koti-irtaimistovakuutus Isohima on edullinen, alle 27-vuotiaan nuoren kotivakuutus. Vakuutus korvaa äkillisiä ja ennalta arvaamattomia vahinkoja. Omavastuu on pienempi (85 ) kuin tavallisessa kodin irtaimistovakuutuksessa (130 ). Vastuu- ja oikeusturvavakuutukset sisältyvät myös Isohimaan. Se on hyvä turva myös opiskelija-asunnon irtaimistolle. Isohima turvaa myös matkatavarat Vakuutus on voimassa myös matkatavaravakuutuksena euroon asti korkeintaan kuusi kuukautta kestävillä matkoilla kaikkialla maailmassa. * vuosimaksu 30 m 2 67,39 ja 50 m 2 83,28 Tampere , sis. liittoalennuksen (9%) ja omistaja-asiakasalennuksen (5%). Vakuutukseen sisältyy myös matkatavara-, oikeusturva- ja vastuuvakuutus. Ostamalla Isohiman netistä, saat vielä 1. vakuutuskaudesta 20 % alennuksen; vuosimaksu 30 m 2 53,91 eli 4,49 /kk ja 50 m 2 66,62 eli 5,55 /kk). Hoidetaan yhdessä vakuutusasiasi kerralla kuntoon. Tutustu jäsenetuihisi osoitteessa Ota yhteyttä palvelunumero Olemme asiakkaidemme omistama suomalainen vakuutusyhtiö. Keskitymme erityisesti liittojen vakuuttamiseen, joten liittosi jäsenenä saat meiltä huomattavia etuja.\n6 Teksti Henri Salonen Kuvat Hilla Kurki Suzanna Gembege ei tule toimistolle keittämään kahvia. Merkonomi maailmassa muodin Ubikin toimitus selvittää miten valmistuneet amikset ovat pärjänneet työelämässä ja mitä hyötyä koulutuksesta on ollut. 6\n7 Suzanna Gembege on 22-vuotias merkonomi, muodin ammattilainen ja oman alansa töissä. Gembege ottaa meidät aamulla vastaan työpaikkansa, Brand-mallitoimiston tiloissa Etelä-Helsingissä. Toimistolle tullaan yleensä töihin vasta yhdentoista aikaan aamupäivällä. Toivon salaa samoja työhöntuloaikoja itselleni. Viihtyisässä kivijalkatoimistossa löydän nopeasti Gembegen kuvan muiden esillä olevien mallikuvien seasta. Myös itse mallintöitä tekevä Gembege kertoo minulle, että retail-merkonomin linja, jonka hän on käynyt, pitää sisällään paljon työssäoppimista ja kaupan toimialan painotuksen. Retail-merkonomin koulutus kuuluu liiketalouden perustutkinnon merkonomikoulutukseen, jonka laajuus on 120 opintopistettä. Linjalta valmistuu ennen kaikkea vähittäiskauppaan erikoistuneita merkonomeja. Gembege oli myös aktiivinen koulunsa oppilaskunnassa. Hän tuli mukaan toimintaan tulkatakseen oppilaskunnan kokouksia kanssaopiskelijalle, joka osasi auttavasti suomea. Viittä eri kieltä puhuva Gembege kertoo, että erityisesti englanti ja venäjä olivat hyödyksi hänen oppilaitoksessaan. Myöhemmin hän toimi koulunsa oppilaskunnan hallituksen jäsenenä ja sai stipendin aktiivisuudestaan. Valmistuit Suomen Liikemiesten Kauppaopistosta, joka nykyisin myös Helsinki Business Collegena tunnetaan, vuonna Mikä fiilis opiskelusta jäi? S: "Viimeinen vuosi oli todella mielenkiintoinen. Meillä oli silloin työssäoppiminen ja lopputyön tekeminen sekä kaikki kurssit paljon tiiviimmin. Työhaastatteluissa saatu positiivinen suhtautuminen Gembegen suorittamaan koulutukseen Suomen Liikemiesten Kauppaopistossa (jatkossa lyhennettynä SLK) kannusti häntä etsimään itseään motivoivia oman alan töitä. Gembege kertoo tehneensä opiskeluaikaisen työharjoittelun myös mallitoimistossa, jossa hän työskenteli markkinointiassistenttina. Työt koostuivat mainosten ja markkinointikirjeiden työstämisestä. Samalla hän pääsi seuraamaan läheltä eri tuotantoyhtiöiden projekteja sekä mukaan tekemään Muodin huipulla -tv-ohjelmaa. Oliko vaikeaa löytää töitä valmistumisen jälkeen? "Vuoden tein töitä markkinoinnin assistenttina samaisessa firmassa, jossa olin ollut työharjoittelussa. Sen jälkeen, kun lopetin siellä kävin aika monessa työhaastattelussa, ja päädyin tekemään Suomen johtavan markkinointitoimiston kanssa töitä promoottorina. Me kierrettiin esimerkiksi Coca-Cola Lightin, Lumenen ja Nivean kanssa ympäri Suomea. Sitten mä menin harjoitteluun Elle-lehteen. Olin siellä harjoittelijana kolme kuukautta, jonka aikana sain tehdä lehtijuttuja, nettiin muotivinkkejä ja -palstoja sekä muuta toimitukseen liittyviä asioita. Ne työllistivät minut sitten sinne freelance-toimittajana. No, aloitin täällä kolme kuukautta sitten Web Editorina Mitä Web Editorin työ pitää sisällään? "Vastaan sisällöstä mikä menee kotisivuille, blogiin ja sosiaaliseen mediaan. Mä olin just kaksi viikkoa Lontoossa työmatkalla. Siellä haastattelin eri toimiston edustajia ja omia mallejamme, joista editoin Brandin omat exclusive-jutut blogiimme." Eniten mä nautin siitä, ettei ehkä ikinä tiedä mitä tulee vastaan. Oletko viihtynyt työtehtävissäsi? "Kyllä mä olen. Olen tosi kiitollinen siitä, että olen saanut oman alan töitä. Tosi harva välttis edes saa, Gembege pohtii ja jatkaa kertomalla, että hän on työskentelyn lomassa myös hakenut Aalto-yliopistoon vaatesuunnittelun ja pukutaiteen koulutusohjelmaan." Mietitkö jo silloin kun opiskelit SLK:ssä, että haluaisit jatkaa opiskelua korkeakouluun? "Joo totta kai. Mä hain heti sen (valmistumisen) jälkeen, mutta mä en ole päässyt nyt kolmeen kertaan. Olen suunnitellut, että ensi kevään jälkeen jos en pääse, niin sitten mä varmaan menen opiskelemaan Italiaan tai Lontooseen. Samaa alaa, mutta sitten otan siihen mukaan sen journalistipuolen, Gembege kertoo ja pohtii, että ulkomaille lähteminen tarkoittaisi hänelle muotitoimittajan uraa." Gembegen isoveljen esimerkki mennä opiskelemaan merkonomin tutkinto ja valmistumisen jälkeinen työllistyminen rohkaisi myös hänet samalle tielle. SLK:ssa saattoi myös valita lukiokursseja osaksi opintoja ja yhdistellä näin parhaita puolia molemmista toisen asteen opintopoluista. Oletko kokenut, että olet päässyt tekemään omaa tutkintoa vastaavia töitä? "Periaatteessa on ollut aika helppoa, jos on ollut markkinointiin liittyviä töitä. Kouluaikoina ei välttis ollut hirveän innoissaan jostain kirjanpidon kursseista tai muista tämmöisistä, mutta niistä on ollut todella paljon hyötyä." Kuvia Brand -mallitoimiston malleista toimiston seinällä. 7\n8 Kysyessäni Gembegeltä mikä työssä on negatiivista tai raskasta hän kertoo muotimaailman pinnallisuuden joskus häiritsevän maailman akuuttien ongelmien rinnalla. Alasta hän kuitenkin nauttii koska se mahdollistaa asioiden tekemisen muodin parissa, joka on hänen intohimonsa. Mistä sä nautit eniten sun työssä? "Eniten mä nautin siitä, ettei ehkä ikinä tiedä mitä tulee vastaan. Kolme viikkoa sitten mä en olisi ikinä uskonut että istun alas samaan pöytään Ruotsin Chanelin edustajien kanssa, jotka avasivat Northern Women in Chanel -valokuvanäyttelyn tänne Helsinkiin. Aamusta saattaa puhua venäjää, lounaalla englantia ja iltapäivästä suomea eri henkilöiden kanssa. Välillä tilanteissa taittuu ranskan tai italian kieli. Ei ole mitään rutiininomaista konttorihommaa. Tässä on sellainen uutuuden viehätys koko ajan." Koetko ongelmalliseksi sen, että tällä alalla käytetään paljon harjoittelijoita, ja nimenomaan korvaamaan vakituisia työntekijöitä? "Mä olin kolme kuukautta harjoittelijana. Se oli aika sopiva aika. Jos siitä olisi mennyt vielä pidemmäksi niin se olisi helposti mennyt siihen, ettei olisi ollutkaan niin kivaa. Kolmessa kuukaudessa kyllä oppii, eikä sen harjoittelun tarvitsisi olla puolta vuotta. Tietyn aikajakson jälkeen voi olla vaikka harjoittelijapalkka, joka sitten pitää sen henkilön motivoituneena siinä." Gembege kertoo, että SKL:n retail-merkonomien työharjoittelu oli jaettu niin, että kahtena ensimmäisenä vuotena oli yhden kuukauden harjoittelu ja viimeisenä vuotena kolmen kuukauden. "Ensimmäisenä vuotena koulu määräsi meidän johonkin S-ryhmän paikkaan. Ei kuulosta ehkä hirveän houkuttelevalta? Ei silloin ollutkaan, mutta siinä iässä mitä mä olin, 16-vuotias, näin jälkikäteen katsottuna, se pisti nuoren henkilön ymmärtämään työtä. Jos et ollut koskaan aiemmin ollut töissä niin se kyllä valais aika hyvin." Onnistumisen pakko usein tukahduttaa luovuutta Mitä terveisiä haluaisit lähettää tällä hetkellä ammattiin opiskeleville? "Olkaa kärsivällisiä etsimään oma polkunne unelmanne tavoittamiseksi piittaamatta vastaan tulevista negatiivisista vastaanotoista ja työelämän tasa-arvoisuuden epäkohdista. Onnistumisen pakko usein tukahduttaa luovuutta niin työelämässä kuin vapaa-ajallakin. Tulen aina muistamaan yläasteen opettajani syvälle juureutuneen neuvon jonka hän antoi lukio-amishakujen alkaessa: Nopein tie ei ole aina paras tie. Opin tästä, että kärsivällisyys ja kova työ palkitaan. Tähän loppuun voisin sanoa vielä yhden hauskan ja imelän sanonnan: Optimisti näkee rinkilän, pessimisti reiän." 8\n9 Teksti Hanna Vihonen Anna Leino Rentoa meininkiä Tanskassa Pohjola täynnä mahdollisuuksia Anna-Sofia Hautonen ja Hanna Vihonen suorittivat työssäoppimisjaksonsa päiväkodissa Tanskassa. Hämeenlinnan koulutuskeskus Tavastialla opiskelleet Vihonen ja Hautonen valmistuivat keväällä 2012 lähihoitajiksi lasten ja nuorten hoidon ja kasvatuksen koulutusohjelmasta. Huhtikuussa 2012 tehty työssäoppimisjakso Tanskaan avarsi ja tutulta tuntunut Pohjoismaa yllätti. Eroja ja opittavaa riitti, sillä tanskalainen päiväkoti erosi monelta osin suomalaisesta. Ideoista voitaisiin ottaa mallia myös Suomessa. Ennen kaikkea harjoittelussa oppi paljon uutta ja työssäoppimismatkalla sai nähdä ja kokea paljon lyhyessä ajassa. Vihonen kertoo kokemuksistaan: Lähdimme kotoa Anna-Sofian kanssa samalla kyydillä aikaisin aamulla. Vatsassa pyöri perhosia ja olimme molemmat hiljaa. Meitä jännitti. Saavuimme Kööpenhaminan lentokentälle ja seuraavaksi lähdimme junalla jatkamaan matkaamme kohti Keski-Jyllannissa sijaitsevaa Herningiä. Herningin rautatieasemalla meitä oli vastassa opettaja, joka vei meidät heti koululle tutustumaan. Tämän jälkeen hän vei meidät asuntolalle ja pääsimme asettumaan taloksi. Lainaus matkapäiväkirjasta: Täällä lapset, myös siis vähän päälle 2-vuotiaat ovat ulkona ilman pipoja ja hanskoja, vaikka sataa ja on kylmä. Ensimmäisenä päivänä tuli siis ihmeteltyä lapsia, joilla on sateesta johtuen litimärät hiukset. 5 6-vuotiaiden ryhmän hoitaja perusteli tätä sillä, että lasten täytyisi itse oppia tunnustelemaan, tarvitseeko pihalla pipoa vai ei, jotta kouluun mentäessä lapsi pystyisi itse arvioimaan ja päättämään. Mutta entäs ne pienimmät lapset?" Lapsia pukiessamme ihmettelimme molemmat myös sitä, kuinka vähän vaatetta lapsilla on päällä ja että he saavat käytännössä itse kukin päättää mitä vaatteita ulos laittavat. Meitä myös katsottiin ihmeellisin ilmein, kun laitoimme jalkaan sisäkengät. Aikuiset kun ovat sisällä ulkokengillä ja lattiat olivatkin melko hiekkaiset. Ulkona leikki 35 lasta ja yksi aikuinen. Lapset saivat kiipeillä kahden metrin korkeudella puissa ja tehdä melkein mitä vain. Sai ajaa pyörällä muiden seassa ja hyppiä syvissä lätäköissä, vaikka ei olisi edes kuravaatteita. Meille selvisi, myös, että kukaan lapsista ei nuku päiväunia. Koko päiväkodissa ryhmiä on vain kaksi, 2 4-vuotiaat ja 5 6-vuotiaat ja ryhmät ovat tuplasti isompia kuin Suomessa. Erot eivät vielä loppuneet tähän, sillä jokaisella lapsella on oma eväsrasia mukanaan. Ainoastaan ulkoilun jälkeen lapset saavat päiväkodilta maksullisen välipalan, hedelmiä ja sämpylää. Muuten lapset syövät päivän aikana vain leipää, tai mitä kunkin vanhemmat ovat rasiaan laittaneet. Mitään varsinaista ruokaa ei päivän aikana syödä. Eroavaisuuksia oli todella paljon. Ehkä voisimme näistä jotain jopa tuoda suomalaiseenkin varhaiskasvatukseen. Tuntui oudolta, kun ulkona sai olla viisi lasta ilman aikuista. Alkuun mietin, että eipä Tanskassa varmaan suuria eroavaisuuksia ole, kun niin lähekkäin olemme ja Suomi ja Tanska ovat molemmat Pohjoismaita. Meihin suhtauduttiin alkuun hieman hiljaisesti, ensimmäiset päivät menivät melkein mykkinä, kunnes juttu alkoi luistaa molemmin puolin. Vastaanotto oli kuitenkin lämmin ja tunsimme olomme tervetulleeksi. Kielimuuri ei ainakaan reissun aikana haitannut, varsinkaan lapsia Kielimuuri ei ainakaan reissun aikana haitannut, varsinkaan lapsia! He olivat meistä todella kiinnostuneita, joten välillä olo oli kuin julkkiksella. Puhuin lapsille hieman ruotsia, sitä he ymmärsivät ainakin osittain. Tämä helpotti keskustelua ja toimimista lasten kanssa. Aikuisten kesken juttelimme englantia. Kaksi viikkoa kestänyt harjoittelu meni huristen ohi. Saimme koululta toisena päivänä polkupyörät käyttöömme ja ehdimme onneksi kuitenkin raskaiden päivien jälkeen tutustua Herningiin. Työpäivät menivät siivillä. Meistä tuntui siltä, että piti lähteä juuri silloin kun olimme vasta päässeet kunnolla alkuun. Haikein, mutta silti tyytyväisin mielin pakkailimme tavaroitamme. Kokonaisuudessaan reissu oli todella antoisa ja sitä on mukavaa muistella. Henkilökunnalta saimme molemmat lahjaksi neljä termosmukia, jotka herättävät varmasti meissä molemmissa paljon muistoja mielenkiintoisesta työssäoppimismatkastamme. Anna-Sofia Hautonen ja Hanna Vihonen. Työharjoittelu, vaihto-opinnot, vai kesätyö? Aina ei tarvitse kurkottaa maailman toiselle laidalle saakka, vaan kansainvälistymismahdollisuuksia löytyy lähempää kuin moni osaa ajatellakaan. Pohjoismaista on hyvä aloittaa, sillä yhteiskunnat, kulttuuritausta ja toimintatavat ovat hyvin samankaltaisia kuin Suomessa. Kynnys lähteä on matala, mutta opittavaa, eroja ja eksotiikkaakin löytyy. Tietoa mahdollisuuksista Ensin Pohjolaan -tiedotuspäivät opiskelu- ja työmahdollisuuksista Pohjolassa järjestetään kaikille toisen asteen opiskelijoille Espoon Hanasaaressa. Lisäksi tietoa saa muun muassa Haloo Pohjola -neuvontapalvelusta, joka neuvoo Pohjolassa liikkuvia. Pohjola on oiva ensiaskel kansainvälistymiseen! Etsi lisätietoa: Kesätöitä Pohjoismaista: Neuvontapalvelu Pohjolassa liikkuvalle: Opas Ruotsiin suuntaavalle: net/ruotsi Pohjola-Nordenin stipendit: Tutustu, vertaile, kuuntele ja opi pohjoismaisia kieliä: Lisätietoja kotikansainvälistymisestä, Babbelklubbenista, Saunaexpressenistä ja Ensin Pohjolaan -tapahtumasta Pohjoismaista materiaalia: ja verkkopuoti Anna Leino, tiedotusvastaava, Pohjola-Norden Päiväkodin arkea. 9\n10 Teksti Jukka Vuorio Kuvat Minna Kallinen H: "Malminkartano on tavallinen lähiö, jossa vietin teinivuodet. Pelasin paikallisessa futisjengissä ja kävin paikallisen peruskoulun ja lukion. Apollonlukio on tilastoissa Suomen huonoin lukio ja oma päättötodistus pysyi aika hyvin koulun linjassa. Lukiossa en tiennyt yhtään mikä olisi oma juttu ja ilman selkeää päämäärää tuntui älyttömältä päntätä." Vaikka lukio meni miten meni, Kuula päätyi lopulta monien vaiheiden kautta yliopistoon ja graafikon töihin. Kuulan töitä on julkaistu esimerkiksi useissa eri aikakauslehdissä ja hän on tehnyt levyn- ja kirjankansia sekä omille projekteilleen että muille. "Intissä pääsin varusmiesgraafikoksi ja -toimittajaksi, mikä innoitti opiskelemaan viestintää. Valmistuin 2009 Metropolia AMK:sta viestinnän koulutusohjelmasta. Ammattikorkeakoulussa olin vuoden opiskelijavaihdossa Portugalissa opiskelemassa graafista suunnittelua. Valmistuttuani jatkoin vielä Lapin yliopistoon graafisen suunnittellun maisteriohjelmaan. Gradu valmistui viime syksynä ja tavoite on saada taiteen maisterin paperit tänä talvena." Entä opiskeliko musamies jossain vaiheessa musiikkia tai opetteli soittamaan jotakin soitinta? Kuulat sekaisin "Isä laittoi mut pienenä opiskelemaan pianoa japanilaisella Suzuki-menetelmällä. Opin kuuntele maan ääntä, mutta en vieläkään osaa kunnolla nuotteja." Z-akselilla Ei Teflon Brothers ole vain eeppistä perseilyä. Kolmekymppinen lähiökasvatti ja räppäri Heikki Kuula tekee iskevää tajunnanvirtamusiikkia, jonka kertosäkeissä koittaa hetkellisen selvyyden aika. Teflon Brothers -bändinsä kanssa keikkaileva Kuula kertoo omin sanoin, mistä hänen musiikissaan on kyse. Malminkartano on helsinkiläinen kaupunginosa aivan pääkaupungin luoteisnurkassa. Alue rajoittuu teollisuusalueeseen, Vantaaseen ja Mätäjoki-nimiseen jokeen. Monen mielestä Malminkartano on karu, ehkä hieman kamalakin, mutta aito alue. Ja juuri siellä Kuula vietti suuren osan lapsuusvuosistaan. Ihan suoralta kädeltä hän ei kotiseutuaan sano sen karummaksi kuin muitakaan kaupungin lähiöitä. Kuulan taskujen sisältö 10\n11 Aika jolloin Heikki Kuula kasvoi Luoteis-Helsingissä, oli lama-suomen aikaa. Ihmiset kaikkialla joutuivat talousvaikeuksiin. Firmoja meni konkurssiin ja koteja myyntiin. Ihmiset eivät voineet hyvin. Kokemukset tästä vaikuttivat siihen, minkälaisia biisejä myöhemmin alkoi syntyä. "1990-luvun Malminkartanossa on paljon draaman näkökulmasta mehukkaita elementtejä, ja monelle mulle tärkeälle ihmiselle kävi köpelösti. Tällainen tragedia heijastuu varmasti biiseissä." Jotkut niistä biiseistä ottavat asioihin kuitenkin tavalla tai toisella kantaa. Ne voisi tulkita eräällä tavalla luokkatietoisiksi biiseiksi. Kuulutko ite johonkin luokkaan? "Tämä luokka-ajattelu tapahtuu koordinaatistossa X-Y-akselilla. Itse olen akselilla Z." Perhosveitsiä & hauskanpitoa Teflon Brothersissa sinä Heikki suomalaiseksi räppäriksi myös laulat aika paljon. Mistä se laulaminen tulee? "Mulla ja muilla Teflareilla on tarve tehdä luovia juttuja. Meillä on aika usein semmoinen jako, että jäbät haluaa räppää ja mua kiinnostaa laulaa mahdollisimman napakka kertosäe, joka summaa teeman." Usein tuntuu, että siellä Tefloneissa halutaan ärsyttää, rikkoa kliseitä ja tabuja ja tehdä kaikesta vähän naurettavaa. Meneekö touhu jo liian ironiseksi? Eihän elämässä kaikki suinkaan ole naurettavaa? "Ei Teflon Brothers ole vain eeppistä perseilyä. Taustalla on vakavia juttuja, mutta punainen lanka tuntuu menevän ohi monelta." Jatkuuko tuleva vuosi siis samalla linjalla? "Vuosi 2013 kierretään Suomea ja duunataan uutta levyä, joka tulemaan taas erilainen, mutta silti Teflon." Kun Kuulan näkee lavalla ja keikan jälkeen bailaamassa, on meno iloista eikä hassuttelulta vältytä. Tanssiaskeliakin otetaan usein ennakkoluulottomalla tavalla. Silti biisien nimet ja sanoitukset ovat usein todella synkkiä kuten Paskannan sun sieluusi ja Hikoilen ku raiskaaja. Nämähän kuulostavat aivan kauheilta. Ovatko kappaleet totta vai tarua? "Biisit ovat fiktiivisiä, mutta välillä perustuvat tositapahtumiin." Mutta miksi niin synkkiä aiheita? Onko sielunmaisemasi musta? "Välillä todellinen synkkyys ja musta huumori menevät kuuntelijalla sekaisin. Musta tuntuu, että mulla ja mun bändillä Teflon Brothersilla on hauskempaa kuin vakavilla suomalaisilla keskimäärin." Aivan. Musta huumorin ja oikean synkkyyden raja on joskus veteen piirretty viiva. Ja kyllä Tefloneistakin monella tavalla se hauskuus välittyy. Eli onko Tefloneissa se biisien teko yhtä hauskaa kuin miltä ne lopputulokset ulospäin näyttää? "On." Mutta onko musiikin tekeminen hauskanpitoa vai oman kunnianhimon toteuttamista? "Olisin varmaan lähtenyt tekemään jotain aivan muuta kuin suomirappia, jos kunnia olisi se ykkösprioriteetti." Entä Teflonien lisäksi, miten on tulevan soolotuotannon laita? Missä tunnelmissa Heikki Kuula meidät seuraavaksi yllättää? "Teen blues-levyä, joka tulee ulos Projektissa on mukana hienoa väkeä kuten Loost Koosin Väiski ja mun faija." Vuoroin vieraissa Vaikka Heikki Kuula esiintyy ja tekee musiikkia omalla nimellään, hänet on opittu tuntemaan kotimaan räppipiireissä myös useilla muilla taiteilijanimillä, kuten Perhosveitsi-Heikki ja Huukki-Heikki. Kuula on hyvin ahkera vierailija eli feattaaja toisten artistien julkaisuilla. Joku voisi ajatella hänen olevan ikään kuin Suomen virallinen feattaaja, kun vierailulistalta löytyvät suunnilleen kaikki kovimmat kotimaiset räppärit Junosta Uniikkiin. Mitä mieltä mies itse on? "Juno ja Uniikki eivät ole mitään ääripäitä, kummatkin ovat ison levy-yhtiön räppäreitä, jotka tekevät tänä päivänä muun muassa poppia. Mä lähden mukaan mielenkiintoisiin projekteihin." Uniikilla on kuitenkin aika erilainen imago kuin vaikka Junolla tai Steen1:llä, jonka kommunistis-anarkististyyppisellä levyllä Nottinghamin paskasheriffi Kuula on myös vieraillut. Kuula kuitenkin tietää, että jokainen artisti on paljon enemmän kuin julkinen imagonsa. "Oli jännä tehdä Malminkartanosta kotoisin olevan Uniikin kanssa biisi, sillä monet tuomitsivat jutun aluksi. Loppujen lopuksi nämä samaiset paheksujat ovat kuitenkin diganneet Kotka-biisistä, joka ei sisällöltään paljon eroa jostain uugeemmasta Kallio-materiaalista." Projektia tuntuu pukkaavan koko ajan joka rintamalla. Miten miehen aika riittää graafikon työn lisäksi vielä kaikkiin eri musajuttuihin? "En katso telkkaria." Musa-Heikin kappaleisiin voi tutustua internetissä osoitteessa myspace.com/heikkikuula ja Graafikko-Heikin töihin voi tutustua osoitteessa heikkikuula.com. Teflon Brothersin seuraava levy Valkoisten dyynien ratsastajat julkaistaan Helsingin Virgin Oilissa.\n12 Teemaosio MUU- TOS Kuva Olli Urpela 12\n13 MUUTOS UBIK Muutoksen vuodet Teksti Olli-Pekka Koljonen Pääsihteerin kolumni Vuosi 2012 oli SAKKI ry:n historiassa monella tapaa erikoinen ja uudistuva. Järjestön puheenjohtajaksi valittiin kevään liittokokouksessa ensimmäistä kertaa maahanmuuttajataustainen henkilö, Valko-Venäjällä syntynyt merkononi A l e k s e j F e d o t o v. Itse asiassa Aleksej oli ensimmäinen maahanmuuttajataustainen puheenjohtaja, joka valittiin minkään opiskelijajärjestön johtoon. Amikset osoittivat täten jälleen ennakkoluulottomuutensa. Samaa ennakkoluulottomuutta osoitti myös SAKKIn, Setan ja Finlands Svenska Skolungdomsförbund FSS:n yhteinen Suvaitsevaisuudesta yhdenvertaisuuteen -hanke, jonka tarkoitus on edistää yhdenvertaisuutta koulumaailmassa, erityisesti toisen asteen oppilaitoksissa. Tämän kaltaista hanketta ei aikaisemmin ole oppilaitosmaailmaan tehty. SAKKI kantaa vastuuta yhdenvertaisen yhteiskunnan rakentamisessa. Viime vuoden aikana SAKKIssa on tehty myös monia muita uudistuksia ja kehitetty jäsenpalveluita alusta jäsenkortti uudistuu ja mukaan tulee uusia etuisuuksia, muun muassa ST1:n alennus jolla saat käteisalennusta kaikilta Suomen ST1-asemilta sekä miehitetyiltä Shell-asemilta. Jäsenetujen kehittämistä jatketaan koko vuosi Lisäksi jäsenkortin ulkoasu uudistuu ja tuotanto muuttuu jäsenten kannalta paremmaksi. Jatkuva uudistuminen on SAKKIn takuu siitä, että opiskelijoiden jäsenyyttä pidetään arvossa ja se määrittää järjestön tulevaisuuden. Järjestö on yhtä kuin sen jäsenet. Käsissäsi on nyt kolmas Ubik-lehti, joka on merkittävä osa SAKKIn uudistumista ja kehittymistä. Ubik on amisten oma mielipide- ja kulttuurilehti, joka tarjoilee jäsenille entistä enemmän juttuja amis-kulttuurista ja kriittistä asiaa opinnoista sekä nuorten arjesta. Haluan edelleen muistuttaa, että jokainen SAKKI ry:n jäsen on tervetullut mukaan lehden tekoon. Ota rohkeasti yhteyttä päätoimittaja-henriin. Oma kokemukseni viime vuodestani on hieno, vaikka vuosi olikin kiireinen ja paikoin kaoottinenkin monien uudistuksien myötä. Kuitenkin työ yhdessä upean SAK- KIn henkilökunnan kanssa amisten etujen parantamiseksi on niin kiehtovaa, että se "SAKKI ry:n pääsihteerin opintovapaan sijaisuus on hieno haaste ja mahdollisuus, johon tartun innolla. On mahtavaa päästä osaksi motivoitunutta ja eteenpäin katsoauttaa jaksamaan. Minut valittiin syksyllä Nuorisoyhteistyö Allianssin varapuheenjohtajaksi seuraavaksi kahdeksi vuodeksi, joten työ nuorten puolesta tiivistää entisestään otettaan minun arjessani. Järjestö on yhtä kuin sen jäsenet Vuosi 2013 tulee olemaan vähintään yhtä kiehtova kuin kulunut vuosi. SAKKIn järjestöllistä uudistamista on tarkoitus jatkaa. Tavoitteenamme on panostaa jäsenten aktivointiin ja tapahtumien kehittämiseen. Lisäksi jäsenhankintaa tullaan tehostamaan entisestään ja suunnittelemme syksyn jäsenhankintakiertueelle jotain uutta ja mieliä räjäyttävää. Henkilökohtaisesti vuosi 2013 tuo minulle myös uusia tuulia, sillä olen jäämässä pääsihteerin tehtävistä opintovapaalle 21. päivä tammikuuta. Tarkoitukseni on tehdä opintoni loppuun. Suoritan yliopistotutkintoa Jyväskylän yliopistossa yhteiskuntapolitiikasta. Gradua kirjoittelen sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta ja sopimusyhteiskunnasta, joten yhteys amistenkin tulevaisuuteen säilyy opintojenkin myötä. Haikeana, mutta luottavaisena luovutan pääsihteerin tehtäväni sijaiselleni Antille. Erinomaista vuotta 2013! Antti Malste pääsihteerin opintovapaan sijaiseksi Suomen Ammattiin Opiskelevien Liitto SAKKI ry:n hallitus on valinnut pääsihteerin opintovapaan sijaiseksi YTK A n t t i M a l s t e e n. Pääsihteerin sijaisena Malste vastaa opiskelijajärjestömme kehittämisestä, johtamisesta, taloudesta sekä järjestön yhteiskuntasuhteista. Aikaisemmin Malste on työskennellyt muun muassa Suomen Nuorisoyhteistyö Allianssi ry:n kansainvälisten asioiden suunnittelijana sekä Suomen nuorisovaltuustojen liitto Nuva ry:n pääsihteerinä. Kysyimme toimiston tulevalta kapteenilta mitä ajatuksia hänelle heräsi tulevasta pääsihteerin työstä. vaa porukkaa, jonka kanssa työskentely on varmasti hieno kokemus. Yhteiskunnallinen tilanne on tällä hetkellä vähintäänkin haastava, SAKKI ry:n ja muiden opiskelijajärjestöjen tulee olla valmiita vastaamaan haasteisiin omalta osaltaan, mutta uskon että SAKKI ry:n viimeaikainen kehitys on osoitus siitä, että ainakin meillä ollaan valmiita omalta osaltamme vastaamaan haasteisiin ja yhteiskunnalliseen muutokseen. Olli-Pekan saappaat ovat suuret täyttää, mutta toivon että yhteistyöllä, tekemällä parhaani ja ennakkoluulottomalla asenteella SAKKI ry kulkee eteenpäin myös jatkossa." Malste aloittaa toimensa pääsihteerinä ja työskentelee SAKKIlla saakka. Antti Malste 13\n14 MUUTOS Teksti ja kuvat Minna Kallinen Mellakkapoliisit ryntäävät hajoittamaan opiskelijoiden mielensoitusta Santiago de Chilessä A las calles nuevamente Takaisin kadulle Vuosi sitten en tiennyt Chilestä juuri muuta kuin S a l v a d o r A l l e n d e n, A u g u s t o P i n o c h e t i n sotilasdiktatuurin, loukkuunjääneet kaivosmiehet ja pari vuotta sitten alkaneet suuret opiskelijamielenosoitukset. Syksyllä 2011 laitoin hakupaperit Chilessä olevaan vaihtokouluun ja alkukeväästä 2012 lähdin Santiagoon 7 kuukaudeksi vaihto-opiskelemaan. Mielikuvani Chilestä sekä Etelä-Amerikasta osoittautui kovin erilaiseksi kohtaamani todellisuuden kanssa. Vaihtokouluni oli Universidad del Desarrollo (kehityksen yliopisto). Yliopisto oli yksityinen, kuten suurin osa Chilen yliopistoista. Chilessä asuu noin 17 miljoonaa ihmistä, Suomessa alle 6. Yliopistoja siellä on yhteensä 75, joista julkisia on 25, kun taas Suomessa yliopistoja on 16, kaikki julkisia. Chilessä toimii siis rinnakkain julkinen ja yksityinen koulutusjärjestelmä. Chilessä kaikki maksavat lukukausimaksuja riippumatta siitä, onko koulu julkinen vai yksityinen. Summa vaihtelee koulun sekä opiskelualan mukaan. Ennen oikeistolaisen diktaattorin Augusto Pinochetin aikaa myös Chilessä koulutus oli julkista ja maksutonta, kuten Suomessa. Pinochetin hallinnon aikana koulutusjärjestelmää alettiin kehittää nykyiseen muotoonsa. Maksut ovat erittäin korkeita verrattuna maan tulotasoon; keskipalkka Chilessä on 400 euroa kuussa. Suurin osa opiskelijoista tai heidän vanhempansa joutuvat ottamaan erittäin suuria lainoja opintoja varten, eivätkä he välttämättä pysty maksamaan niitä koskaan takaisin. Lisäksi koulujen tasot vaihtelevat suuresti, sillä oikeastaan mikä tahansa taho voi perustaa uuden yliopiston tai ammattikorkeakoulun. Chile on yksi maailman eriarvoistuneisimmista maista. Rikkaiden ja köyhien välinen kuilu on valtava ja se on nähtävissä monissa eri asioissa. Yksi konkreettisimmista esimerkeistä on se, että chileläiset pelkäävät toisiaan. Rikkaimmat ihmiset ovat linnouttautuneet omiin kaupunginosiinsa, eivätkä uskalla tulla Santiagon keskustaan tai köyhemmille asuinalueille, vaikka tilastojen mukaan Chilessä tapahtuu vähiten rikoksia kaikista Etelä-Amerikan maista. Pelko on voimakkaasti läsnä ihmisten mielikuvissa ja puheissa. Aluksi luulin vitsiksi kanssaopiskelijoideni kysymykset siitä kuinka uskallan liikkua keskustan kaduilla yksin, kunnes ymmärsin heidän olevan tosissaan. Huomasin, että yliopistoni opiskelijat olivat täysin vieraantuneita tavallisen chileläisen elämästä. Tunnelma yliopistossa oli hyvin poikkeava Suomeen verrattuna. En tuntenut itseäni kovin kotoisaksi, ja samaa minulle sanoivat muut vaihto-oppilaat. Onneksi tutustuin myös muihin kuin äärimmäisen rikkaisiin chileläisiin. Sain siis tutustua siihen oikeaan Chileen, kuten he minulle asian ilmaisivat. Eriarvoistuminen alkaa lapsuudesta. Peruskoulutus taataan jokaiselle ja se on maksutonta, mutta yksityinen sektori tuo rinnalle kalliit päiväkodit, ala- ja yläasteet sekä lukiot. Rikkaiden perheiden lapset käyvät kalliita yksityiskouluja ja tällä tavoin he eivät ikinä joudu kosketuksiin köyhemmistä oloista tulevien lasten kanssa. Ehkä siksi rikkaat myös pelkäävät, koska he eivät tunne muita kuin samassa asemassa olevia ihmisiä. En ole havainnut Suomessa samanlaista pelkoa kanssaihmisiä kohtaan, ainakaan vielä. Ehkä osasyynä on julkinen päivähoito- ja koulutusjärjestelmämme, jossa lapset tutustuvat pienestä pitäen eri taustoista tuleviin ihmisiin. Vaikka Suomessa rikkaiden ja köyhien välinen kuilu ei ole yhtä näkyvä kuin Chilessä, ovat tuloerot kasvussa ja yksityinen sektori kärkkyy kuntien hoitamia peruspalveluja. Mielestäni opinnoissa eriarvoisuus ihmisten välillä tulee esiin valmennuskursseissa. Kalliita kursseja on yhä enemmän tarjolla ja niitä tarjotaan jo ylioppilaskirjoituksia varten. Utopiana maksuton koulutus Chilessä alkoi opiskelijoiden vastarinta eriarvoista koulutusjärjestelmää vastaan keväällä Opiskelijat marssivat kaduilla viikoittain neuvotteluyhteyksien katkettua maan hallituksen kanssa. Monet yliopistot, lukiot, ammatti- 14\n15 MUUTOS UBIK korkea- sekä ammattikoulut olivat lakoissa sekä vallattuina. Santiagossa yli ihmistä osoitti mieltään koulutusuudistusten puolesta. Virallisessa listassa on muun muassa kaikille yhtäläiset mahdollisuudet opiskeluun, päätöksentekojen läpinäkyvyys, moniarvoisuus sekä stipendit, jotka kestäisivät koko opintojen ajan. Myös maksuttoman koulutuksen puolesta on esitetty vaatimuksia. Chilen presidentti S e b a s t i a n P i ñ e - r a sanoi puheessaan 21. toukokuuta, että Chilessä ei voida ikinä palata täysin maksuttomaan koulutukseen. Piñeran mukaan Chilen hallitus on kehittämässä lainajärjestelmää, joka olisi kaikkien opiskelijoiden saatavilla. Lainaa antaisi valtio, pankkien kautta ja vuotuinen korko lainassa olisi 2 prosenttia. Opiskelijat eivät ole olleet tyytyväisiä esitettyihin parannuksiin. Halvempi laina ei takaisi yhtäläisiä opiskelumahdollisuuksia kaikille. Piñeran esityksen jälkeen opiskelijat palasivat yhä vihaisempina Chilen kaduille. Mielenosoitukset ovat jatkuneet keväästä 2011 aina tähän päivään asti. Poliisi vastaa mielenosoittajien vaatimuksiin kyynelkaasulla, pippurilla terästetyillä vesitykeillä sekä massapidätyksillä. Jokainen mielenosoitus päättyy mellakkaan. Opiskelijat sekä useat sivulliset ovat valittaneet poliisin kohtuuttomasta vallankäytöstä. Myös minun mielestäni poliisi käyttäytyy liian agressiivisesti. Mielenosoittajia vastassa on aina panssarivaunut, mellakkapoliisit sekä hevospoliisit, eikä voimaa myöskään epäröidä käyttää. Poliisin jo lähtökohtaisesti agressiiviinen tapa toimia on ongelmallista demokratian kannalta. Jokainen chileläinen tietää, että mielenosoitukset eivät ikinä pääty ilman välikohtauksia poliisin kanssa. Tämä asetelma luo jännitettä sekä epäluottamusta kyseisen järjestelmän toimivuuteen. Lisäksi ihmisten lähimuistissa on sotilasdiktatuurin aikana tukahdutetut mielenosoitukset, pidätykset, katoamiset ja likvidaatiot. Myös opiskelijamielenosoitusten järjestäjille, tiedottajille sekä puhemiehinä toimineille on koitunut ongelmia. Viime keväänä järjestetyssä tapahtumassa eräs opiskelija kertoi, että hänet oli erotettu yliopistosta, koska hän oli toiminut yhtenä mielenosoitusten organisoijana. Yhdessä hetkessä hänen tulevaisuutensa näkymät olivat muuttuneet. Maa, joka kutsuu itseään demokratiaksi on oltava oikeus mielipiteenilmaisuun ilman edellä mainittuja seurauksia. Minä terroristi? Suurin mielenosoitus, jonka itse koin oli elokuun 28. päivä Kyseessä oli yleinen lakkopäivä koulutuksen puolesta. Marssille osallistui tuhansia ihmisiä; niin opiskelijoita, opettajia kuin työläisiä puolustamaan julkista koulutusta. Marssi alkoi rauhallisesti. Ihmiset huusivat iskulauseitaan matkallaan juhlapaikalle, jossa mielenosoittajiin valoi uskoa opiskelijoiden edustaja, opettajat ja muutamat poliitikot. Jossain vaiheessa mielenosoittajat alkoivat liikkua levottomasti, ja huomasin, että marssin perällä näkyi savua sekä panssarivaunuja, jotka suihkuttivat kirvelevää vettä mielenosoittajien päälle. Muutamat paikallaolijat yrittivät saada ihmisiä rauhoittumaan, ettei paniikkia syntyisi. Tilanne pysyi rauhallisena jonkin aikaa, mutta lopulta poliisin käyttämät panssarivaunut vyöryivät kohti ihmismassoja. Poliisit saartoivat mielenosoittajat mottiin. Toisesta suunnasta tuli vettä suihkuttavat panssarivaunut ja toisesta mellakkapoliisiit pippurisumutepommeineen. Jouduin itse myös mottiin ja valittavakseni jäi joko pippurisumute tai kirvelevä vesisuihku. Valitsin pippurisumutteen. Otin paljon happea ja pyrin muiden mukana juoksemaan pois saarrosta. Päästyäni pois en nähnyt eteeni enkä saanut happea. Joku tarjosi minulle silmiin suihkutettavaa suihketta sekä sitruunan imeskeltäväkseni. Yritin pyrkiä pois poliisien läheisyydestä, koska he jatkoivat edelleen pommien heittämistä. Lopulta pääsin Santiagon pääkadulle, Alamedalle, jossa kaikki liikkeet olivat sulkeneet ovensa. Ilma oli sakeana kurkkua ja silmiä kirvelevää pippurisumutetta. Panssarivaunut ajoivat edestakaisin suihkuttaen vettä juoksevien ihmisten päälle. Vielä useiden tuntien jälkeen mielenosoittajat ja poliisi otti yhteen Chilen vanhimman julkisen yliopiston edessä. Maailma murroksessa Olen ollut todistamassa monia mielenosoituksia useissa eri maissa, mutta en ole ennen nähnyt näin suurta väkivallankäyttöä kohdistuneena mielenosoittajiin, kuin Chilessä. Poliisit ovat täysin välinpitämättömiä muun muassa mahdollisista terveyshaitoista, joita aiheutuu heidän käyttämistään kaasuista. On totta, että myös jotkut marsseilla olijoista provosoivat poliisia tahallisesti, mutta koen, että heistä suurin osa on vain niin tyytymättömiä jatkuviin pettymyksiin maan hallituksen osalta, etteivät he näe enää muuta keinoa. Suomessa ei ole nähty suuria mielenosoituksia aikoihin. Ihmiset eivät tunne enää tarvetta lähteä kaduille, vaikka kaipaisivatkin muutosta. Vallanpitäjien ei kuitenkaan kannata tuudittautua vallitsevaan tilanteeseen, sillä maailma on murroksessa. Yhä enemmän ihmiset ovat alkaneet taas kiinnostua ilmaisemaan mielipiteensä ja vaatimaan muutosta. Olen erittäin tyytyväinen päätökseeni lähteä vaihtoon. Kokemukset ovat avartaneet maailmankatsomustani, olen saanut uusia ystäviä sekä oppinut arvostamaan myös kotimaatani eri tavalla kuin aikaisemmin. Viettämäni aika Chilessä on korvaamaton ja omalla tavallaan Chilestä muodostui minulle toinen koti. Olen yrittänyt säilyttää chileläisiltä opitun rennomman elämänkatsomuksen myös Suomessa; haluan nauttia enemmän ja kuluttaa vähemmän. Minna Kallinen on valmistunut valokuvaajaksi Pekka Halosen akatemiasta ja on jatkaaa valokuvataiteen opintojaan Aalto yliopistoon. Kallinen ei tykkää tehdä asioita ironisesti ja hänen mielestään kissat ovat kivempia kuin koirat. Hän pakahtuu kuunnellessaan Neil Youngia. Kallisen mielestä aikuisuus on yliarvostettua. 15\n16 MUUTOS Teksti Reetta Keränen Mira Auer Kuvitus Toni Halonen Tarvittaessa töihin Tekevätkö nollasopimukset meidät vapaiksi vai köyhiksi? Opintotuki ei riitä, siispä usein koulunpenkiltä on lähdettävä vielä illaksi puurtamaan vaikkapa kaupan kassalle, siivoustöihin, puhelinmyyntiin, hampurilaisravintolaan tai kotihoitoon. Kätevää, että työsopimus on joustava ja töitä voi ottaa vastaan silloin, kun pystyy ja sen verran kuin haluaa. Työnantaja taas saa työntekijöitä ruuhka-ajoille ja sairauslomien sijaisuuksiin. Kuulostaako hyvältä? Mitäpä, jos töitä ei tarjotakaan niin paljoa kuin tarvitsisi tehdä, että vuokran lisäksi saa maksettua vaikka ne nuudelitkin? Onko kaverillesi käynyt niin, ettei ole enää annettu työvuoroja, kun on uskaltanut vaatia esimerkiksi palkkaan kuuluvia lisiä? Jaetaanko vuoroja epäreilusti? 0-sopimus Tarvittaessa töihin kutsuttavat työntekijät tekevät töitä erityyppisillä sopimuksilla, joko suoraan yrityksen palkkalistoilla tai vuokratyöfirman kautta. Työsopimus voi olla toistaiseksi voimassa oleva, mutta viikkotyöajaksi on määritelty 0 40 tuntia, tai sitten sopimus on määräaikainen ja tehdään aina erikseen sovittavien työvuorojen ajalle, esimerkiksi vain muutamaksi tunniksi. Näennäisen joustavat työmarkkinat ovat luoneet illuusion, että tarvitaan sopimuksia, jotka eivät takaa työtuntien määrää. Tällaiset sopimukset eivät kuitenkaan ole muodostuneet työntekijöiden tarpeesta epäsäännöllisiin töihin, vaan yritysten tarpeesta työvoimaan, joka saadaan töihin joustavasti, mutta myös pois töistä ilman työnantajien näkökulmasta raskasta irtisanomissuojaa. Tarvittaessa töihin kutsuttava työntekijä saattaa palkan perusteella tulla yritykselle jopa kalliimmaksi kuin vakituinen työntekijä, mutta säästöt tulevat muun muassa mahdollisuudesta nopeisiin töiden vähentämisiin ja työterveyshuollon puuttumisesta. Sopimuksia, joissa työaikaa ei ole määritelty, käytetään laajasti ja jopa vuosia kestävässä kokoaikaisessa työssä, eikä vain esimerkiksi sairauslomasijaisuuksiin. Täytyy muistaa, että määräaikainen työsopimus ja esimerkiksi tarvittaessa töihin kutsuttava tai nollatyösopimus sekä osa-aikatyö ovat mahdollisia työntekijän aloitteesta. Kuitenkin suuri osa osa-aikaisista ja määräaikaisista työsuhteista eivät perustu työntekijän aloitteeseen tai toiveeseen, Suomen Ammattiliittojen keskusjärjestö SAK:ssa työehtoasiantuntijana työskentelevä K a t a r i n a M u r t o sanoo. Mikäli määräaikainen sopimus ei ole työntekijän oma toive, tarvitaan siihen aina peruste, joita ovat lain mukaan sijaisuus tai esimerkiksi työn kausiluonteisuus. Allekirjoittaessa työsopimusta, jossa ei ole tuntimäärää, kannattaa olla varautunut niihin usein liittyviin ongelmiin. Ennen työsopimuksen allekirjoittamista työnte- 16\n17 MUUTOS UBIK kijän olisi hyvä tiedustella työnantajalta, miksi työsopimuksen työaikakirjaus on esimerkiksi 0 40 tuntia ja yrittää saada neuvoteltua tietty tuntimäärä työsopimukseen nollan tai haitarin sijaan, Murto kehottaa. Perus- ja ansiopäivärahan työssäoloehdon täyttymiseksi työajan pitää olla vähintään 18 tuntia viikossa. Tarvittaessa töihin kutsuttavana työskentelevä joutuu yleensä kohtaamaan ainakin seuraavia ongelmia: Jos sairastuu, ei voi ottaa töitä vastaan, mutta todennäköisesti sairausajalta ei makseta palkkaakaan. Oman talouden suunnittelu on hankalaa, kun etukäteen ei voi tietää varmaksi tulevia vuoroja eli tulevaa palkkaa Lomakorvaus maksetaan yleensä heti palkan yhteydessä, joten lomapäiviä ei kerry talteen ellei säästä rahoja itse Myös oman elämän suunnittelu on vaikeaa, koska voi joutua jatkuvasti olemaan kutsuttavissa töihin. Työnantaja ei ehkä suhtaudu positiivisesti, jos tarjottuja vuoroja ei ota vastaan Erittäin oleellista on irtisanomissuojan puuttuminen. Työantaja voi lakata tarjoamasta töitä ilman mitään syytä ja ilman minkäänlaista irtisanomisaikaa Työntekijä ottaa myös kokonaan riskin esimerkiksi töiden vähenemisestä. Näin siitäkin huolimatta, että yrittäjä on valinnut ottaa riskin yrityksen perustamisesta, ei työntekijä Yleensä puuttuvat myös työterveyshuolto ja muut etuudet, jotka vakituinen työntekijä saa. Sopimus, jossa työajaksi on määritelty 0-40 tuntia, voi olla myös toistaiseksi voimassa oleva, joten työvoimatoimisto ei ehkä hyväksy työttömyyttä, jos työnantaja ei ole irtisanonut sopimusta, vaikkei tarjoaisi enää vuoroja. Epätyypillisten työsuhteiden tyypillistyminen Moni ajattelee, että näin joustavaan sopimukseen on suostuttava, jotta voi vaikuttaa itse saamiinsa vuoroihin. Murto muistuttaa, että hyvää henkilöstöhallintoa noudattava ja työntekijöiden mielipidettä kuunteleva yritys tiedustelee työntekijöiden toiveita tai varaa tilaisuuden tulla kuulluksi työvuoroluetteloa suunnitellessaan. Vaikka sopimuksessa ei olisi määritelty tuntimäärää, ei se kuitenkaan tarkoita, että työnantaja voisi vaatia ihan mitä tahansa. Esimerkiksi sovituista vuoroista tulee pitää kiinni, työnantaja ei voi niitä perua tai muuttaa ilman erityisen pätevää syytä. Lisät ja ylityökorvaukset tulee maksaa normaalisti. Lakia ja alaa koskevaa työehtosopimusta on noudatettava myös näissä työnteettämisen muodoissa. A n u - T u i j a L e h t o työskentelee SAK:ssa lakimiehenä ja on ollut laatimassa juuri julkaistua Vuokratyöopasta. Hän on huomannut, että työntekijät eivät usein tiedä, että heillä on oikeus saada lisätyötä ja myös koulutusta ennen kuin työnantaja voi palkata uutta työvoimaa. Työaika voi myös vakiintua, eli kun on tarpeeksi kauan tehnyt tietyn määrän työtä viikossa tai kuukaudessa, on oikeus jatkossakin samaan määrään. Allekirjoittaessa työsopimusta, jossa ei ole tuntimäärää, kannattaa olla varautunut niihin usein liittyviin ongelmiin Ehkä tulevaisuudessa ratkaisu on vaatia edes parempia ehtoja ja isompi korvaus siitä, että työntekijä suostuu näin epävarmaan työntekotapaan. SAK:n kanta on, että tällaisista sopimuksista pitäisi Useinmiten tarvittaessa töihin kutsuttavia työntekijöitä käytetään vuokratyössä. SAK on juuri julkaissut yhdessä ammattiliitto Pro:n kanssa Vuokratyöoppaan, joka löytyy osoitteesta Oppaasta poimittua: "Työsuhteen keskeisiä ehtoja ovat ainakin: työnantajan ja työntekijän koti- tai liikepaikka työnteon alkamisajankohta määräaikaisen työsopimuksen kesto ja määräaikaisuuden peruste koeaika työntekopaikka tai selvitys periaatteista, joiden mukaan työntekijä työskentelee eri työkohteissa työntekijän pääasialliset työtehtävät työhön sovellettava työehtosopimus palkan ja muun vastikkeen määräytymisen perusteet sekä palkanmaksukausi säännöllinen työaika vuosiloman määräytyminen irtisanomisaika tai sen määräytymisen peruste" Jos vuokrayrityksellä on tarjota vain osa-aikaista työtä tai vuokratyöntekijä on tarvittaessa töihin tuleva työntekijä (nollatyösopimus), vuokrayritys ei voi kieltää työntekijää ottamasta muuta työtä esimerkiksi toisesta vuokrayrityksestä. Vuokratyöntekijällä on kuitenkin samanlainen velvollisuus olla harjoittamatta kilpailevaa toimintaa kuin muillakin työntekijöillä. Vuokrayritys ei saa palkata uusia työntekijöitä ennen kuin se on selvittänyt jo aikaisemmin palkkaamiensa työntekijöiden halukkuuden lisätyöhön. päästä kokonaan eroon. Murto kuvailee miten ammattiliitoissa pyritään nykyisin kiinnittämään huomiota epätyypillisten työsuhteiden ongelmiin. "Ammattiliitoilla on useita jäsenetuja, mm. juridista neuvontaa ja oikeudenkäyntipalvelua. Erityisesti työsopimuksen tai työsuhteen epäselvyyttä tai erimielisyyttä koskevissa tilanteissa jäsenet saavat oikeudellista neuvontaa ammattiliitoilta", Murto kertoo. Lehto muistuttaa, että kaikkien kannattaa liittyä liittoon, mutta erityisen tärkeää liittyminen on määrä- ja osa-aikasekä vuokratyötä tekeville, koska he ovat usein vielä muita heikommassa asemassa työmarkkinoilla. Opiskelijan kannalta olisi merkittävää, että opintotuki antaisi riittävän toimeentulon, jolloin ei olisi pakko suostua tekemään töitä millä ehdoilla tahansa. Kysy EU:sta! Ulkoasiainministeriön Eurooppatiedotus palvelee vuoden 2013 alusta koko Suomea Helsingistä ja Rovaniemeltä käsin. EU-tietopalvelu Verkkosivut ja sosiaalinen media Maksuttomat julkaisut Tapahtumat ja seminaarit koko maassa Tuki kansalaisjärjestöjen Eurooppatiedottamiseen Eurooppatiedotus Europainformationen ulkoasiainministeriö utrikesministeriet UM_ET Uusi valtakunnallinen palvelunumero on\n18 MUUTOS 18\n19 MUUTOS UBIK Rudolf Steiner ja J. V. Snellman kättelevät humanoidia Teksti Ilkka Hautala Kuvitus Samuli Otto-Henrik Saarinen Missä mennään metsään Steinerkoulu ja -pedagogiikka. Mitä ne tarkoittavat ja mitä tämä outo suuntaus tarjoaa suomalaisen koulutusjärjestelmän rinnalla? Peruskoulusta lähtien ihminen on opetettu numeroilla arvottamisen järjestelmään, missä meidän perustemperamenttimme ja luonteemme asetetaan persoonattomaan syyniin ja tuloksen saavuttamisen mielentilaan. Palkkio ja rangaistusperiaate vallitsee vieläkin. Koulujen arkistoista ja valmiista oppikirjoista meidän päähämme eli ämpäriin kaadetaan tietoa niin kauan kunnes tulvii. Kokeiden jälkeen on lupa unohtaa kaikki, sillä tarkoitus on saada korkea arvosana eikä loppupeleissä sisäistää oppimaansa. Opetuslaitos ei välttämättä ymmärräkään mikä on ihmisen luonne. Ihminen haluaa oppia, kunhan vain tahto siihen osataan löytää ja tuoda esiin. Se on luonnollinen prosessi ja sille tulisi antaa tilaa. Tämä tutkimisen tahto on kuin nuotio, jota tulee varovasti ruokkia, että se ei sammu. Silloin nähdään ihmisessä heräävä tahdon suuri leimu. Vaihtoehtoja vaihtoehtojen maailmasta Steinerkouluissa paneudutaan pidemmälle lapsen herkkyysvaiheisiin kuin vallitsevassa järjestelmässä. Opetettavat asiat esitellään lapselle niiden vaatimassa järjestyksessä. Ei mitään liian aikaisin, ja ehdottomasti omalla tahdilla. Liian varhaisessa vaiheessa opetettu lukutaito tai jokin liian käsitteellinen toiminta vaativat oman energiansa. Tämä energia lainataan siltä alueelta, jossa sillä hetkellä on suurin kehitystehtävä. Tästä voi seurata epätasapainoa ihmisen eri kehollisuuksien tasolla. Pienet lapset oppivat pääasiassa jäljittelemällä aikuista. Heidän nuori minuutensa nojaa todella paljon opettajaan ja he oppivat yksinkertaisesti vain katsomalla ja jäljittelemällä häntä. Opettajan täytyy siis olla hyvin tietoinen ihminen, sillä hän jättää pysyvän jäljen lapseen. Opettajan tehtävä on yksi vastuullisimpia koko yhteiskunnassa. Kummallista kyllä, se ei näy palkassa. Lapset tykkäävät tehdä asioita, käsillään, itse. Heille ei riitä pelkästään se, että auktoriteetti määrittelee heille asioita. Steinerkouluissa oppilaat tekevät oppikirjansa, eikä ensimmäisellä luokalla ole pulpetteja. Tämä pitää lapset hereillä. Lapset ovat vielä kehokeskeisiä ja oppivat vasta määrittämään maailmaa heidän ympärillään. Asiat opetellaan kehon kautta. Lorut ja rytmiset keholliset leikit liitetään aina opettamiseen ja sisäistettäviin asioihin. Aikuisellekaan tästä ei ehkä olisi haittaa. Tämä periaate alkaa päiväkodista ja ideaali olisi, että se jatkuisi korkeakouluun asti. Ihmisen eri ikävaiheet määrittävät sen kuinka asioita lähestytään, minkälainen on oppimisympäristö seinien väreistä lähtien. Steinerkouluissa oppilaat tekevät oppikirjansa eikä ensimmäisellä luokalla ole pulpetteja. Tämä pitää lapset hereillä. Oppilaita on myös lähestyttävä yksilöinä, sillä ihmisten ja etenkin lasten perustemperamenteissa on huomattu selkeä jakoisuus. Tämä jaottelu voidaan tehdä vaikka elementtien perusteella: tuli, ilma, vesi, maa. (vertaa koleerinen, sangviininen, flegmaattinen ja melankolinen). Nämä ovat iänikuisia filosofis-psykologisia jaotteluita, jotka ovat valtavirralta unohtuneet historian hämärään. Kyse ei ole mistään lokeroimisesta vaan laatujen havainnoimisesta. Tätä temperamenttia tulee kunnioittaa ja ruokkia oikealla tavalla, jotta ihminen saisi oikeanlaisia virikkeitä, joita opettajan tulee taiteilijan tavoin esitellä lapselle. Ratkaisun laatu Nykyaikana yliopisto-opiskelu hajottaa ihmiset mitä erikoistuvimpiin opintoihin, keskittää mielemme vain osaan totuutta ja asettaa meidät akateemiselle tuotantoketjulle tavoitteenamme tutkinto ja bruttokansantuotteen kasvattaminen. Jollaksen merellisestä lehdosta löytyy eräänlainen poikkeava akateemisen opiskelun timanttinen perintökalleus, jossa harjoitetaan jotain aivan muuta. Kyseessä on siis eräänlainen keskieurooppalainen romantiikan filosofian ja hengentieteiden perimyslinjan opinala. Antroposofia eli ihmisviisaus on hengentieteilijä R u d o l f S t e i n e r i n ( ) luomus, joka ponnistaa muun muassa G o e t h e -nimisestä hengen jättiläisestä. Steiner oli sisäistänyt hänen oppinsa, kehittänyt niitä ja tästä impulssista kasvatteli antroposofiaa muun muassa Teosofisen seuran raameissa, kunnes se kasvoi tästäkin leikkikentästä ulos ja lopulta materialisoitui Goetheanum-nimiseksi oppilaitokseksi Sveitsin Dornachiin. Goetheanumin rakennukset aloitettiin Ensimmäinen rakennus poltettiin maan tasalle Antroposofian vastustajien toimesta. Antroposofia herättää suuria tunteita ja vaatii sulattelua. Kylmiltään se saattaa aiheuttaa hieman vastustusta. Steinerilla itsellään oli herkistynyt kyky ottaa vastaan tietoa henkisestä maailmasta josta hän sitä ammensi kun häneltä tultiin kysymään neuvoa. Steiner lähestyi harvoin oma-aloitteisesti muita tiedoillaan. Antroposofia näin helposti ymmärrettävästi kantaa renessanssin ajan ihmiskuvaa meille opinahjojensa kautta. Taiteet ovat olennainen osa opiskelua ja ovat fyysisen maailman ja henkisen todellisuuden linkki. Korkeamman minuuden havainnointi on eräänlainen päämäärä, niin yksilöllisellä kuin yhteisöllisellä tasolla. Tasapaino on tärkeä osa. Ihminen on tunnettava kaikilta sen osa-alueilta. Elämän ehdot ja mineraalimaailman sidos on meidän fyysinen ruumiimme. Sen elävöittävä eteriteetti joka yhdistää meidän olemisemme laadun myös kasvikunnan tapaan olla. Jokapäiväinen tunteiden valtakunta eli astraalikeho on alituinen työvälineemme, joka on havaittavissa eläimiä tarkastellessa. Henkiulottuvuus on taas inhimillisen minuutemme luoja ja mysteerinen, karminen voima joka koko elämämme ajan paljastaa itseään meille yhä enemmän. Nämä tasot voidaan jakaa yhä useampiin osa-alueisiin, joista voi lukea hyvinkin yksityiskohtaisesti Steinerin perintönä jääneestä psyke- 19\n20 MUUTOS deelisestä oppimateriaalista, joka ulottuu jokaiselle elämän alalle teatteritaiteista biodynaamiseen viljelyyn. Jos olet onnekas ja osaat saksaa, voit lukea Steineriä stydeimmillään, sillä hän on valinnut jokaisen sanan tarkkaan mielessä pitäen niiden laadulliset vaikutukset ihmisen jokaiseen olemustasoon. Totta kuitenkin lienee, että nykyinen Steinerpedagogiikka kovin usein on formalistista ja kaavoihin kangistunutta Steinerin kirjojen suoraa tulkintaa. Siitä käykin kritisoiminen, sillä Steiner itse sanoi, että älkää ottako missään nimessä sanomaani dogmaattisesti vaan tutkikaa itse. Ihminen on erehtyväinen. Tästä ei saisi liikaa syyttää itse antroposofiaa, jonka kautta asiat yritetään tehdä toisin kuin vallitsevassa järjestelmässä. Ei peruskoulussakaan aina onnistuta. Missä metsässä ei mennä valtavirran mukana? Snellman-korkeakoulun nimeä kantava hengentieteellinen oppilaitos löytyy bussin numero 85 päätepysäkiltä jollaksesta. Goetheaanisen pyöreitä muotoja suosiva arkkitehtuuri ja vehreä kampusalue kiinnittää heti huomion ja miellyttää silmää. Ihmiset hymyilevät ja sekoilevat avoimesti, sillä Snellman-korkeakoulussa sille annetaan tilaa. Supervaltionmiehemme ja saavutuksiltaan rikas J.V. Snellman on otettu Hyperborealaisen, eli kaakkoishelsinkiläisen päämajan nimikkohenkilöksi, sillä jo sata vuotta sitten hän kritisoi akateemista opiskelua samoin ottein kuin Rudolf Steiner on sitä uudistanut, tai pikemminkin luonut oman koulutuslinjansa ja maailmankuvansa. Snellman-korkeakoulu on toiminut Jollaksessa 1980-luvun taitteesta asti. Antroposofian maailma on kuin fantasiakirjallisuutta ja opiskelu Snellussa kuin tylypahkasta Snellman-korkeakoulu puolestaan on syntynyt alun perin Kriittisen korkeakoulun pohjalta. Kummankin korkeakoulun takana seisoo Suomen antroposofian esi-isä, filosofian professori emeritus, R e i j o W i l e - n i u s (s. 1930) joka vieläkin pitää filosofian luentoja. Wilenius on ollut yliopistomaailmassa vaikuttajana monella osa-alueella ja on ollut kasvatuksen ja filosofian merkittävä yhdistäjä. Steinerpedagogiset koululaitokset ovat levinneet laajasti ympäri Suomea Rovaniemelle asti. On myös erityispedagogisia kouluja vammaisille lapsille sekä mielenterveyden huollon laitos. Korkeakoulun alaisuudesta löytyy tätä nykyä varhaiskasvatuksen, luokanopettajan, kuvaamataiteen, näyttämötaiteen ja laulun opintolinjat. Toisinaan järjestetään myös eurytmian ja maanviljelyn opintoja. Antroposofian maailma on kuin fantasiakirjallisuutta ja opiskelu Snellussa kuin tylypahkasta ikään. Alla vallitsee villi maailma joka muistuttaa toisinaan kabbalistista perinnettä ja salatieteitä. Valtion puolittain tukemana opiskeluna voi sukeltaa menneiden aikakausien, Atlantiksen ja Lemurian mysteereihin sekä puhua vakavasti enkeleistä, vapaudesta ja rakkaudesta ilman sentimentaalista tai uskonnollista otetta. Kaikkeen löytyy rationaalinen perustelu. Jollain merkityskielellä sielullisista ilmiöistä on kuitenkin puhuttava ja jotenkin sitä on ymmärrettävä sillä niiden olemassaoloa on kovin vaikea kieltääkään. Itseltään voi kysyä aina, miten annan näiden kokemusten vaikuttaa elämääni? Onko aistieni takana todellisuutta? Ja mikä tärkeintä; Kuka minä olen? Lisätietoa opiskelusta: Tekstin kirjoittanut Ilkka Hautala opiskelee Snellman-korkeakoulussa toista vuottaan puhe- ja draamataiteen linjalla. Kesätöihin pohjoismaihin Haluatko kesätöihin Pohjoismaihin? Nordjobb välittää kesätöitä, asunnon ja vapaa-ajan ohjelmaa toisessa Pohjoismaassa vuotiaille nuorille! Nordjobb tähtää työvoiman liikkuvuuden parantamiseen, sekä pohjoismaisten kielten osaamisen ja kulttuurien tuntemuksen lisääntymiseen Pohjolassa. Työpaikkoja on tarjolla vaihtelevasti eri aloilla ja eri puolilla Pohjolaa. Nordjobb tarjoaa töitä lähinnä kesäkuukausille, mutta työpaikkoja on tarjolla myös aikaisemmin keväällä. Työstä maksetaan sopimuksenmukaista palkkaa ja välitysmaksuja ei peritä. Nordjobb ei vaadi ammattikoulutusta tai aiempaa työkokemusta, mutta kokemuksesta tai koulutuksesta voi olla etua rekrytoinnissa Nordjobbin hakuaika alkaa tammikuussa ja hakemus täytetään Nordjobbin nettisivuilla. Vuosittain yli 300 suomalaista nuorta saa työpaikan ohjelman kautta, ehkä tänä vuonna on sinun vuorosi? Lue lisää osoitteessa\nYlpeänä esittää: Tarinoita oppimisesta ja yrittäjyydestä\nYlpeänä esittää: Tarinoita oppimisesta ja yrittäjyydestä haluan lisää kokemusta lasten hoidosta, koska haluun kehittyä alan ammattilaiseksi. Haluan saada opiskelijana myös rahaa sellasella työllä mistä


12Vaatteet ja asusteet\n7Reput ja laukut\nKipukoukku - Iso\nKipukoukku 2 kpl paketti\nAku Ankka -hiirimatto\nTässä tietosuojaselosteessa kuvataan, miten www.ale.fi verkkokaupan tilaus- ja asiakasrekisterissä käsitellään henkilötietoja.\nHillo Group Oy\nPL 23, 70101 Kuopio\nAle.fi verkkokaupan tilaus- ja asiakasrekisteri\nHenkilötietoja käsitellään verkkokaupan tilausten hoitamiseen ja asiakassuhteeseen tai muuhun asialliseen yhteyteen liittyvän suhteen hoitamiseen, laskutukseen, analysointiin, palveluiden tuottamiseen, liiketoiminnan kehittämiseen ja suunnittelemiseen. Henkilötietoja voidaan käyttää myös suoramarkkinointiin, etämyyntiin, mielipide- ja markkinatutkimuksiin sekä asiakasviestintään, joita voidaan toteuttaa myös sähköisesti ja kohdennettuna, ellei rekisteröity ole kieltänyt tietojensa tällaista käsittelyä.\nAsiakaspuhelut voidaan nauhoittaa ja muu viestintä, kuten sähköposti- ja tekstiviestit tallentaa. Nauhoitettua tai muuten tallennettua viestintää voidaan käyttää liiketapahtumien todentamiseksi, reklamaatioiden selvittelyyn, palvelun laadun kehittämiseksi ja koulutukseen. Ainoastaan asiakastietojen käsittelyyn oikeutetut henkilöt käsittelevät tallennettua viestintää.\nTilausten käsittelyyn liittyvät tiedot tallentuvat verkkokauppaan ja/tai laskutusjärjestelmään. Rekisteröimättömänä tehtyjen verkkokauppatilausten tietoja säilytetään kuten rekisteröityneidenkin. Verkkokaupan maksutapahtuman tiedot tallentuvat verkkomaksupalveluja tarjoavien tahojen tietojärjestelmiin.\nRekisteröidyltä saadut ja asioinnin yhteydessä kertyneet tiedot, kuten:\nYhteystiedot: nimi, osoite, henkilötunnus/y-tunnus, puhelinnumero, sähköpostiosoite\nVerkkokaupan rekisteröitymistiedot: käyttäjätunnus, salasana\nAsiakassuhdetta koskevat tiedot: laskutus- ja makutiedot, tuote- ja tilaustiedot, asiakaspalautteet ja yhteydenotot\nLuvat- ja suostumukset\nAsiakaspalveluun yhteydessä olleen käyttäjän nimi, sähköpostiosoite ja puhelinnumero\nAsiakaspuheluiden tallennus ja asiakaspalvelutilanteisiin liittyvä muu viestinnän tallennus\nHenkilötiedot säilytetään vähintään asiakassuhteen keston ajan. Henkilötietoja tilaushistorian muodossa säilytetään niin kauan kuin säilyttämisen oikeudellinen peruste pitää kirjanpitolain sanelemana seitsemän vuotta tai niin kauan kuin takuu ja reklamaatioasioiden hoitamiseen tarvitsee varata.\nPuhelutallenteet säilytetään vähintään 2 ja enintään 12 kuukautta. Reklamaatiotilanteissa voidaan yksittäisiä tallenteita säilyttää pidempään, kuitenkin enintään 18 kuukautta.\nHenkilötietoja kerätään rekisteröidyltä tilauksen yhteydessä, palvelua käytettäessä tai muutoin suoraan rekisteröidyltä.\nRekisterinpitäjä voi luovuttaa henkilötietoja voimassaolevan lainsäädännön sallimissa ja velvoittamissa rajoissa. Rekisterinpitäjä voi luovuttaa henkilötietoja suoramarkkinointitarkoituksiin yhteistyökumppaneilleen ja asiakasyrityksilleen, ellei rekisteröity ole kieltänyt tietojensa tällaista käsittelyä ja luovuttamista.\nHenkilötietoja voidaan luovuttaa yritysjärjestelyiden yhteydessä ostajille, mikäli rekisterinpitäjä myy tai muutoin järjestelee liiketoimintaansa.\nTietoja voidaan siirtää rekisterinpitäjän valikoimille yhteistyökumppaneille, jotka käsittelevät henkilötietoja rekisterinpitäjän lukuun, osapuolten välisen sopimuksen perusteella. Tällöin henkilötietojen käsittelijällä ei ole oikeutta käsitellä siirrettyjä tietoja omaan lukuunsa, omissa henkilörekistereissään.\nHenkilötietojen käsittelyn teknisen toteuttamisen johdosta osa tiedoista saattaa sijaita ulkopuolisten alihankkijoiden palvelimilla tai laitteistoilla teknisen käyttöyhteyden kautta, joista niitä voidaan käsitellä rekisterinpitäjän lukuun osapuolten välisen sopimuksen perusteella. Tietoja käsitellään ainoastaan asiakassuhteen ylläpitämiseen teknisten rajapintojen kautta.\nTietoja ei pääsääntöisesti siirretä Euroopan unionin tai Euroopan talousalueen ulkopuolelle, ellei se ole henkilötietojen käsittelyn tarkoituksen tai tietojen käsittelyn teknisen toteuttamisen kannalta tarpeellista, jolloin tietojen siirto tapahtuu käyttäen EU-komission mallisopimuslausekkeita tai muuta lainsäädännön sallimaa siirtomekanismia.\nRekisteröidyllä on oikeus saada rekisterinpitäjän vahvistus siitä, käsitelläänkö rekisteröidyn henkilötietoja vai ei tai onko niitä käsitelty. Lähtökohtaisesti tietojen tarkastus rekisteröityneillä tapahtuu kirjautumalla verkkokauppaan omilla tunnuksillaan.\nRekisterinpitäjä voi periä kohtuullisen hallinnollisen maksun rekisteröidyn pyytämistä lisäjäljennöskappaleista..\nRekisterinpitäjä oikaisee, poistaa tai täydentää rekisterissä olevan, käsittelyn tarkoituksen kannalta virheellisen, tarpeettoman, puutteellisen tai vanhentuneen henkilötiedon oma-aloitteisesti tai rekisteröidyn pyynnöstä.\nRekisteröidyllä on oikeus kieltää rekisterinpitäjää käsittelemästä tietoja suoramainonta, etämyyntiä ja muuta suoramarkkinointia sekä markkina- ja mielipidetutkimusta samoin kuin henkilömatrikkelia ja sukututkimusta varten.\nRekisteröidyllä on myös tietyissä tilanteissa oikeus pyytää henkilötietojensa käsittelyn rajoittamista tai muuten vastustaa käsittelyä. Lisäksi rekisteröity voi pyytää itse toimittamiensa tietojen siirtoa koneluettavassa muodossa tietosuoja-asetukseen perustuen.\nKaikki tässä mainitut pyynnöt tulee toimittaa yllämainitulle rekisterinpitäjälle kirjallisesti ja allekirjoitettuna.\nMikäli rekisterinpitäjä käsittelee rekisteröidyn henkilötietoja suostumuksen perusteella, rekisteröidyllä on oikeus peruuttaa suostumuksensa. Suostumuksen peruuttaminen ei vaikuta ennen sen peruuttamista suoritetun suostumusperusteisen käsittelyn lainmukaisuuteen.\nRekisteri ja sitä käsittelevät tietojärjestelmän laitteistot sijaitsevat kulunvalvonnalla suojatussa tilassa. Järjestelmä on suojattu palomuurein ja erilaisin salaus ja verkkotekniikoin ulkopuolelta tulevia yhteydenottoja vastaan.\nRekisterinpitäjä päättää organisatorisista ratkaisuista ja antaa rekisterin käyttöoikeudet siinä laajuudessa kuin työtehtävät sitä edellyttävät. Työsuhteen päättymisen jälkeen käyttöoikeudet poistetaan.\nJärjestelmään kirjautuminen on mahdollista vain yksilöllisellä käyttäjätunnuksella ja salasanalla. Järjestelmän käyttöä valvotaan säännöllisesti suoritettavilla ylläpitoimenpiteillä. Järjestelmä on kytketty palveluiden seurantapalveluun, josta lähtee vikatilanteissa automaattisesti hälytykset 24/7.\nRekisterinpitäjän henkilöstöllä ja sen lukuun toimivilla ulkopuolisilla henkilöillä on vaitiolovelvollisuus liittyen kaikkiin rekisterin tietoihin. Toimeksiantosopimuksilla velvoitetaan rekisterinpitäjän toimeksiannosta henkilötietoja käsitteleviä tahoja suojamaan henkilötiedot vastaavalla tavalla.


Susikairan katastrofialue: Jalat oven raossa ja muuta tiistaihöpötystä.\nklo 21.10 Tunnisteet: 100 lasissa, kaaosta, pikkuirvistys, täpinää\nNo, helskutti. Eikös se z ole vielä muuttanut. Millähän sen säikäyttäis.\nKolmasosa sängyssä nukkuen. Mitä välii.\nKolmasosa työ- ym kavereiden kanssa valvoen on paaaljon tärkeämpää.\nJa sit se viimonen kolmannes EI ole siivousta ja pyykinpesua varten, eihän.\n3. marraskuuta 2010 klo 0.16\nJust ku luin siun juttua, muistin tilata Pienelle miehelle lääkärin!!! Kohta mennää :)\n3. marraskuuta 2010 klo 10.23\nEHDOTTOMASTI KYLLÄ VOI ! Meet ja sanot, että tämä kananvilla-lapaset omistava perhe haluaa NYT kuulkaatte muuttaa sinne. Nii että töppöstä toisen etteen. Ugh, olen puhunut. Makoisaa marraskuuta :D\n3. marraskuuta 2010 klo 12.51\nOih oih....nyt taas jaksaa arkista aherrrusta kun piipahti lukemassa mainioita juttujasi. "Älä koskaan ikinä muutu", mutta muuttaa saisitte mun puolesta vaikka heti:)))))\n:) malttia vaan siskoseni...malttia, vaikka jotenkin arvailen että se on just nyt vaikeaa :D tsemp ja halit muuttoon, inhoan sitä touhua SYVÄSTI.\nVoi sinne mennä. Ajettiinhan eräs nimeltä mainitsematon perhekin viikkoa etuajassa pois kodista, kun ostajien muuttoauto jyristeli pihaan, ja tavaraa alettiin kantaa sisään. Tiedät kai mistä puhun :) Kun tilanne tulee puun takaa, ei ne älyä edes poliisia soittaa paikalle, ei ne muutkaan ole älynneet :D Sinne vaan! Ja tuo Aan oireilu kuulostaa samalta kuin meidän Kaksosjätkän oireilu. Tutkittiin myös kaikki, epilepsiaa epäiltiin (no, se veti kunnon pyörtymiskohtauksen aamuhartaudessa, kouristeli ja oli tajuttomana, joten aihetta olikin). Diagnoosi oli lopulta hypoglykemia ja pyörtymisherkkyys. Tai sitten epilepsia, mutta oletamme, että tuo ensimmäinen. Oli samanikäinen kuin Aa. Aloin pistää pojalle evästä mukaan joka paikkaan. Reppana, noloa :)\n5. marraskuuta 2010 klo 16.24\nHanni; mie luulen oikeesti, että kyse oli tosiaan vaan pahoinvointikohtauksesta, ei oo tullut tällä viikolla enää uudestaan kertaakaan... (vaan kyllä se aina veret seisauttaa äidilläkin!)\nJa tosiaan se meidän talo tyhjenis ihan päivässä, jos vaan se niiden uusi koti tyhjenisi *huohhuohhuoh*...\n5. marraskuuta 2010 klo 21.08


Mäkihyppääjät tekivät historiaa Continental Cupissa - Mäkihyppy\nSuomalaista mäkihyppyhistoriaa kirjoitettiin viikonlopun aikana mäkihypyn Continental Cupissa Lillehammerissa, kun lauantain kilpailussa Julia Kykkänen hyppäsi palkintopallille. Ennennäkemätöntä oli myös se, että kisaan osallistuneet kaikki kolme suomalaisedustajaa saivat pisteitä.\n[caption id="attachment_3179" align="alignleft" width="150" caption="Julia Kykkänen"][/caption]\nJulia Kykkänen hyppäsi viikonlopun kilpailuissa hyviä hyppyjä. Ihan nappihyppyjä ne eivät kuitenkaan olleet.\n”Tosi hyvä viikonloppu takana. Julia hyppäsi historiallisesti ensimmäistä kertaa palkintopallille ja Noora Heikkinen heti pisteille ensimmäisessä kansainvälisessä kisassaan. Julia paransi molemmissa kilpailuissa toisella hypyllään, mikä lupaa hyvää jatkoa ajatellen”, tiivisti valmentaja Kimmo Kykkänen viikonlopun saldoa.\nKykkänen hyppäsi viikonloppuna sijat 3. ja 12. Kykkäsen sijoitus kesän Continental Cupissa on neljäs.\nMiehet taistelivat kovaa keliä vastaan\nKokonaisuudessaan Lillehammerin viikonloppu oli mäkihyppääjille raskas. Erityisesti miesten kilpailu oli haastava jo aikataulun suhteen, kun lauantain kilpailu alkoi vasta klo 20.00 ilman koekierrosta myrskytuulen haitattua kilpailun alkua. Sunnuntain kilpailu oli vuorostaan aikataulutettu alkamaan klo 8.30.\nB-maajoukkueen ollessa tulessa Continental Cupissa parhaaseen suoritukseen kovassa seurassa ylsi Lauri Asikainen ollen lauantain kilpailussa kahdeksas (8.). Voittoon hyppäsi Saksan Andreas Wellinger ja toiseksi Itävallan Wolfgang Loitzl.\n”Rankka viikonloppu on takana, mutta nuori joukkue selviytyi siitä hienosti. Erityisesti lauantaina Laurin oma paras sijoitus ilahdutti. Mukana oli maailmancupin nimimiehiä, joten kisat olivat tasokkaita”, valmentaja Kimmo Savolainen kertoi.\nAsikainen hyppäsi myös sunnuntaina parhaiten, ollen 16. Asikaisen takana Sami Niemi saalisti sijat 27. ja 18. Epäonninen Ossi-Pekka Valta hylättiin sunnuntaina painosäännön vuoksi. Kansainvälisen hiihtoliiton vaaka näytti kilon alle sallitun lukeman.\nMäkihypyn A-maajoukkue on leireillyt Obersdorfissa valmistautuen ensi viikonlopun Kesä SM-kisoihin, jotka hypätään Lahdessa.\nViikonloppuna hypättyjen Lillehammerin Continental Cupin -kilpailujen tulokset kokonaisuudessaan (kaksi kilpailua sekä naisilla että miehillä).


Game Blue Blox. Pelaa verkossa ilmaiseksi\nPeli Blue Blox Online\nPelin kuvaus: Säännöt tämän flash pelin ovat yksinkertaisia ja suoraviivaisia. Sinun täytyy laittaa sininen kuutio sinisellä alustalla. Paina värillinen lohkojen niiden poistamiseksi. Mutta ole varovainen - sininen kuutio ei halua pudota maahan! Jos näin tapahtuu, se on toistaa ensimmäisen tason. Vain «Blue Blox» On 30 tasoa, joten sinun täytyy yrittää lopettaa pelin kunnialla.\nSäännöt tämän flash pelin ovat yksinkertaisia ja suoraviivaisia. Sinun täytyy laittaa sininen kuutio sinisellä alustalla. Paina värillinen lohkojen niiden poistamiseksi.\n© playgame24.com - ilmainen online peli Blue Blox ().\nPelaa online flash peli Blue Blox ilmaiseksi. Älä unohda Arvioi tämä peli Blue Blox ja jakaa tämän pelin kanssa parhaita ystäviä.


Katutyyliä Lontoosta – tältä näyttää miesten muoti kesällä 2019\n13.06.2019 klo 13:32\nCoolin tyylin tyyssijana tunnetussa Lontoossa on vietetty miesten muotiviikkoa. Kaupungin katutyylistä voi napata uusia ideoita omaankin pukeutumiseen.\nPikkutakkeja, sporttisuutta ja paljon vaaleanpunaista - näitä trendejä muodikkaat miehet nyt rakastavat. Brittimerkit ovat esitelleet jo mallistonsa keväälle 2020 Lontoon miesten muotiviikolla, mutta kenties näytöksiäkin kiinnostavampaa on tarkkailla tyylikkäiden lontoolaisherrojen omaa pukeutumista. Coolista tyylistä tunnetun Lontoon kaduilla voi katsella sekä perinteistä miesten tyyliä että uusimpia street-trendejä - ja parhaimmillaan molempia vaikutteita näkyy jopa samassa asussa.\nYlivoimaisesti isoimmaksi trendiksi näyttää nousseen vaaleanpunainen väri, joka yllättää nyt niin pikkutakeissa, paidoissa kuin vaikkapa college-puseroissakin. Klassisia kauluspaitoja piristävät nyt jännittävät printit, joiden kirjo ulottuu aina kukkasista juntihtaviin Havaiji-kuoseihin. Ysäri on naistenkin muodista tuttu megatrendi, ja erityisesti aikakauden sporttimuodin kaikuja näkee nyt trendsettereiden pukeutumisessa.\nHento vaaleanpunainen sointuu kauniisti harmaan kanssa. Kauluksissa näkee 1970-luvun tuulia, ja myös farkkujen lahkeet ovat trendikkäimmillä levenemään päin. POLI ALEXEEVA\n1990-luvun vaihteen kuosit, laventelin sävy ja valkoiset housut ovat nyt in. POLI ALEXEEVA\nKlassikot - kuten farkkurotsi, chinot ja mokkanahkatakki - ovat tyylikkäitä nyt ja vielä vuosienkin päästä. POLI ALEXEEVA\nHuivi on kätevä asuste kesälläkin. Pilkut ja ruudut yllättävät yhdessä. POLI ALEXEEVA\nKukkakuosit toimivat miestenkin muodissa. POLI ALEXEEVA\nPirteä väri tekee puvusta rennon tyylikkään. Alle kelpaa valkoinen t-paita - todellinen vaatekaapin monitaituri. POLI ALEXEEVA\nToinen esimerkki värikkäästä kesäpuvusta. POLI ALEXEEVA\nKirja on kesän tyylikkäin asuste! Sankarikiekkoilija Kevin Lankinen on tehnyt lukemisesta muotia Suomessakin. POLI ALEXEEVA\nVilli länsi inspiroi nyt muotia. Cowboy-saappaat ovat yksi kesän coolimmista hankinnoista, ja niitä käyttää pitkälle syksyyn. POLI ALEXEEVA\nKapea huivi on solmiota rennompi ja hauskempi asuste. POLI ALEXEEVA\nVaaleanpunaisen eri sävyiltä ei voi välttyä Lontoon katukuvassa. POLI ALEXEEVA\nPinkkiä näkee myös business-tyylissä. Pellava on täydellinen materiaali kevyeen kesäpukuun! POLI ALEXEEVA\nLisää vaaleanpunaista! POLI ALEXEEVA\nUsko jo - vaaleanpunainen toimii loistavasti maanläheisten sävyjen kanssa. POLI ALEXEEVA\nKaulukset tuovat asuun tuulahduksen 1970-lukua. POLI ALEXEEVA\nPilottitakki on klassikko, joka on parhaimmillaan valkoisen t-paidan ja farkkujen parina. POLI ALEXEEVA\nOhuet poolot nauttivat yhä suurta suosiota, ja sopivat vilpoiseen Suomen kesään. Värilliset linssit tekevät aurinkolaseista trendikkäät. POLI ALEXEEVA\nHiekan ja ruskean sävyt leimaavat kesän muotia. Ne saavat raikkautta valkoisista farkuista, joista on tullut yksi kesän suosikkivaatteista sekä miehille että naisille. Huomaa myös tämän asun tyylikkäät sukat ja klassiset loaferit - viileällä säällä sukat saavat nyt luvan näkyä! POLI ALEXEEVA\nNeonvärit maustavat nyt sporttityyliä. POLI ALEXEEVA\nOlalle heitettyjen vyölaukkujen ohella näkyy myös sporttisia olkalaukkuja. POLI ALEXEEVA\nKuosipaidat ovat in - ja mitä juntimpi, sen parempi. POLI ALEXEEVA\nVaaleat housut tasapainottavat värikkäitä printtejä. POLI ALEXEEVA\nKoirakuosi tekee klassisesta paidasta leikkisän ja rennon. POLI ALEXEEVA\nKiharat ovat in kundeillakin! Hiuksissa saa nyt olla pituutta ja tekstuuria. POLI ALEXEEVA\nTämä vaalea takki hipoo täydellisyyttä. POLI ALEXEEVA\nSinistä, keltaista, liilaa... Trendikkäimmissä aurinkolaseissa on nyt värilliset linssit. Tämä toimii erityisesti pilottimalleissa! POLI ALEXEEVA\nLisätodiste värikkäiden linssien puolesta. POLI ALEXEEVA\nKustomointi tekee farkkutakista astetta coolimman. POLI ALEXEEVA\nSama toimii myös nahkatakin kohdalla. POLI ALEXEEVA\nHittihousut löytyvät kohta sinultakin – saavat farkut näyttämään tylsiltäNäin halpa t-paita oikeasti eroaa kalliista –nerokkaan idean huomaa käytössäSupersuositut lenkkarit tulevat vastaan kohta kaikilla – mitä rumemmat, sen paremmatPyöräilyshortsit uudella tavalla - Kööpenhaminan muotiviikon suosikkiasu Flirttimekko, jonka seksikäs vaikutus on tieteellisesti tutkittu – vertaa kuvat!


Visma | Poissaolot esiopetuksessa\nEsiopetusoppilaiden poissaolot voidaan merkitä Wilman kautta. Huomaa kuitenkin, että jos esiopetusoppilaat ovat Primuksessa, on lisenssimäärän katettava myös heidät.\nKoulun tiedot -rekisterissä\nEsiopetuspaikat perustetaan Primuksessa omaksi koulukseen. Jokaisesta esiopetusta järjestävästä paikasta tulee siis oma koulunsa. Rasti poissaoloseurantaa varten Koulun tiedot -rekisterissä kenttä\nPoissaoloseuranta ja tuntimerkinnät käytössä.\nJos haluat, että ryhmänohjaaja pystyy muokkaamaan myös muiden tekemiä merkintöjä oman ryhmänsä osalta, rasti myös\nLuokanvalvoja saa muokata luokkansa tuntimerkintöjä.\nIlman em. rastia kukin voi muokata vain itse tekemiään merkintöjä.\nTarkista, että lukuvuoden ja lukukausien alkamis- ja päättymispäivät ovat kunnossa. Niitä tarvitaan Wilman poissaolojen tarkastelussa, jotta voidaan valita tarkasteltava ajanjakso: syksy / kevät / lukuvuosi, jne. Kenttiin voi laittaa samat päivämäärät kuin kouluillakin on. Täytä ainakin seuraavat kentät:\nJos poissaoloseurantaan riittää päivätarkkuus, täytä Koulun tiedot -rekisteriin Tunnit alkavat ja Tunnit päättyvät -kenttiin pelkästään esiopetuspäivän alkamis- ja päättymisaika, molemmat taulukon 1. riville, esim. alkaa 09.00 ja päättyy 13.00. Jätä kenttä Oppitunnin pituus tyhjäksi.\nJokainen esiopetusryhmä on oma luokkansa, joten tee ryhmät Luokat-rekisteriin. Lisää ryhmän opettajat ja muut vastaavat Ryhmänohjaaja/luokanvalvoja ja Ohjaaja -kenttiin. Ohjaaja-kenttiä on kaksi, ja tieto niihin valitaan Opettajarekisteristä kuten Ryhmänohjaaja/Luokanvalvoja -kenttäänkin. Kun ryhmänohjaajat on lisätty näihin kenttiin, näkevät he kaikki Wilman etusivulla oman ryhmänsä ja pääsevät merkitsemään poissaoloja omalle ryhmälleen. Jos kaikkia ohjaajakenttiä ei ole näkyvillä valmiiksi, ota ne esiin Kenttäeditorissa.\nEsiopetusta/varhaiskasvatusta varten on hyvä tehdä omat tuntimerkintöjen luokitukset. Pääkäyttäjä luo Tuntimerkintöjen luokitukset -rekisterissä luokitukset, jotka ovat yhtenäiset kaikille esiopetuspaikoille, esim. sairaana, matka, muu. Lisäksi voi tehdä muita merkintöjä varten esim. palaute-luokituksen, jota käytetään kun halutaan tehdä jokin päivää koskeva huomautus, ja mahdollisesti välittää terveiset huoltajille. Näille luokituksille valitaan Koulu-kenttään ainoastaan esiopetuksen yksiköt.\nMerkintöjen teko Wilmassa\nWilmassa ryhmänohjaaja avaa ryhmän tuntimerkinnät, ja voi merkitä koko päivän poissaolon yhdellä klikkauksella tälle yhdelle pitkälle koko esiopetuspäivän kattavalle "oppitunnille". Merkinnät tallentuvat Primuksen opiskelijarekisterin Wilman merkinnät -välilehdelle.\nKoska oppitunnin pituutta ei ole määritelty, näkyy yhden päivän poissaolokin ykkösenä, eli yhteenvedoista voi tarkastella halutulla aikavälillä, montako poissaolopäivää kullakin lapsella on.\nJos opettajarekisterissä ei rastita mitään Wilman oikeuksia, pääsee opettaja syöttämään poissaoloja vain omalle ryhmälleen.\nJos opettajalle rastitaan Oikeus muokata kaikkien tuntimerkintöjä, saa hän syöttää ja muokata myös muiden ryhmien lasten poissaolomerkintöjä.\nOikeudella Vain tuntimerkintöjen kirjaus käytössä, pääsee opettaja ainoastaan kirjaamaan poissaoloja ja tuntimerkintöjä, muut Wilman toiminnot on piilotettu.\nHenkilökuntaan kuuluvat (Primuksen Henkilökuntarekisteriin kirjatut) pääsevät tekemään poissaolomerkintöjä, jos heille on annettu Oikeus muokata kaikkien tuntimerkintöjä. Huomaa, että silloin henkilö saa lisätä ja muokata kaikkien ryhmien poissaolo- ja tuntimerkintöjä.\nHuoltajat voivat tarkastella lapsensa merkintöjä Wilmassa avaamalla Tuntimerkinnät-sivulta Tarkastele tuntimerkintöjä -välilehden. Aikaväli-kohdassa valitaan, miltä ajalta tuntimerkintöjä halutaan katsoa. Jos merkintään on lisätty jokin huomautus huoltajalle, näkyy se omassa Huomioita-sarakkeessaan.


Vihertyö sulkee jalkakäytävän Puistokadulla - Kaupunki - Aamuset\nVihertyö sulkee jalkakäytävän Puistokadulla\n8.1.2019 10:20 Aamuset\nVihertyö sulkee jalkakäytävän Puistokadulla Rauhankadun ja Puutarhakadun välillä Mannerheiminpuistossa tehtävien vihertöiden takia.\nJalankulku ohjataan kadun toiselle puolen työn ajaksi. Työt aloitetaan tiistaina kello 11 ja ne jatkuvat loppuviikon ajan.\nPäivittäinen työaika on kello 9–15. Paikalla on liikenneopasteet.


FSO Wars – AutoWiki\nValmistaja ja valmistusmaa FSO,\nIskutilavuus n. 1000–1600 cm3\nEdeltäjä FSO 125P\nSaman luokan autoja Lada Samara\nFSO Wars oli puolalaisen FSO-tehtaan konseptiauto, joka suunniteltiin korvaamaan ikääntynyt FSO 125P. Ensimmäiset kaksi prototyyppiä esiteltiin vuonna 1986, ja niissä oli täysin uudet 45 kilowattiset 1.3 litraiset moottorit. Moottorit eivät olleet mitään italialais-kehitelmiä, vaan ihan oikeat puolalaiset moottorit. Etuveto kuului luonnollisesti pakettiin. Seuraavana vuonna esiteltiin 1.1-litraisella moottorilla varustettu säästömalli. Auto ei koskaan tullut tuotantoon, mutta jos se olisi tullut tuotantoon 1980-luvun lopussa, se olisi ollut erittäin kiinnostava auto. Warsin tekniset ominaisuudet eivät olleet aikaansa juurikaan jäljessä, ja SEV-autoilla oli luonnostaan hintaetu takanaan. Wars oli hieman Lada Samaraa ja Skoda Favoritia pienempi. Samara ja Favorit olisivat kieltämättä lähimmät kilpailijat.\nSuunnittelun pohjana on ollut Fiat Ritmo, mutta kori on suunniteltu Puolassa. 1,3-litran moottorin teho on 44 kW (60 hv). Puolassa suunniteltu 1,6-litran dieselmoottori ja Daihatsun 1,0-litran bensiinimoottori olivat myös suunnitelmissa. \nArtikkeli käyttää sisältöä Wikipedian FSO_Wars-artikkelista. Wikipediasta voi ottaa tekstiä tietyin ehdoin, koska Wikipedia on GFDL-lisenssillä.\n↑ Tekniikan Maailma 16/1986, s. 139\nNoudettu kohteesta "http://autowiki.fi/index.php?title=FSO_Wars&oldid=197595"\nSivua on viimeksi muutettu 26. huhtikuuta 2020 kello 16.40.


Perniön Urheilijat – Wikipedia\nPerniön Urheilijat on Salon Perniössä toimiva vuonna 1940 perustettu urheiluseura. Seuran lajeihin kuuluvat hiihto, jalkapallo, koripallo, lentopallo ja yleisurheilu. Seura on keskittynyt pääasiassa junioritoimintaan. Menestystä seuralle on tullut parhaimmillaan nuorten SM-mitalien muodossa hiihdossa ja yleisurheilussa.\nKoripallossa miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2020–2021 miesten I-divisioona B:ssä. Seuralle tarjottiin kaudelle 2015-2016 kaudelle paikkaa ylemmältä sarjatasolta, mutta se kieltäytyi mm. kustannussyistä.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Perniön_Urheilijat&oldid=19171151”\nViimeksi muokattu 17. syyskuuta 2020 kello 20.29\nSivua on viimeksi muutettu 17. syyskuuta 2020 kello 20.29.


Saneerausmenettelyn ja sidosryhmien vaikutus - Asianajotoimisto Fenno\nSaneerausmenettelyn ja sidosryhmien vaikutus\nMikä saneerausmenettely oikein on? Voimmeko lähettää saneeraushakemuksen oikeuteen ilman, että keskustelemme velkojien ja muiden sidosryhmien kanssa asiasta? Käräjäoikeushan päätöksen asiasta tekee ja tällöinhän meidän ei tarvitse kuulla asiasta ketään sidosryhmistä… Vai pitäisikö saneerausmenettelyä tarkastella kuitenkin velallisyrityksen, velkojien sekä muiden sidosryhmien välisenä neuvotteluna, minkä lopputulemana on yhteinen sopimus siitä, miten yrityksen liiketoiminta saadaan tervehdytettyä ja kaikkien sidosryhmien edut turvattua. Näiden neuvottelujen lopputulosta ilmentää käräjäoikeuden vahvistama saneerausohjelma.\nLaki yrityksen saneerauksesta on lainsäädännöllisesti ns. hakemuslainkäyttöä. Yksinkertaistettuna yhtiö pyytää tuomioistuimelta lupaa saneerausmenettelyn aloittamiseen.\nHakemuksen vireille saattamisen jälkeen käräjäoikeus pyytää velkojilta saneeraushakemuksesta sekä myöhemmin saneerausmenettelyn aikana useampaan otteeseen monesta muustakin asiasta mielipidettä velkojilta. Näiden kuulemisien tarkoituksena on saada oikeudelle sekä myös muille sidosryhmien edustajille mahdollisimman laaja ja aukoton pohja omalle päätöksenteolle. Eli, päätöksenteolle saneerausmenettelyn aloittamisesta ja myöhemmin saneerausohjelman vahvistamisesta.\nHakemukset pitäisi laatia aiemmin\nErilaisten tutkimusten sekä käytännön kokemustiedon perusteella voidaan yleisesti olla yhtä mieltä siitä, että yritykset hakeutuvat auttamattomasti liian myöhään saneerausmenettelyihin. Tutkimuksissa ei ole löydetty järkevää viisasten kiveä, miten yrityksiä saataisiin aikaistamaan hakemuksen vireille saattamista. Tällöin yrityksillä saattaisi vielä olla sotakassassa riittävästi varoja liiketoimintansa tervehdyttämiseen. Liiketoiminnan tervehdyttäminen ei nimittäin ole edullista, ei edes saneerausmenettelyn aikana. Aikaisempi hakeutuminen menettelyyn säilyttäisi suhteet sidosryhmiin myös parempana. Mitä kauemmaksi menettelyyn hakeutuminen lykkääntyy, sitä enemmän sidosryhmille annettuja lupauksia ehditään rikkomaan ja mahdollisesti myös kertomaan niitä kuuluisia puolitotuuksia.\nNeuvottelut saneeraussopimuksesta eli saneerausohjelmasta\nKäräjäoikeus tekee päätöksen saneerausohjelman aloittamisesta ja samalla myös saneerausmenettelyn selvittäjän määräämisestä. Selvittäjän tehtävänä on korostetusti koettaa saavuttaa osapuolien välille hyväksyttävä sopimus. Eli sopimus velallisen ja velkojien välillä noudatettavasta saneerausohjelmasta, minkä avulla molempien osapuolien edut tulevat turvatuksi.\nSelvittäjän määräämisen perusteena on turvata neuvottelun osapuolille tasaisempi neuvotteluasetelma. Tavoitteena on pyrkiä saattamaan sopimuskumppanit yhdenvertaisempaan asemaan osaamisen sekä yrityksen todellisen tilanteen selvittämisessä. Selvittäjän avulla myös nopeutetaan ja tehdään neuvotteluista kustannuksellisesti tehokkaampaa, kun velallisen ei tarvitse neuvotella kaikkien velkojiensa kanssa erikseen, eikä toisaalta kaikkien velkojien tarvitse perehtyä velallisen tilanteeseen, saati saneerauslainsäädäntöön niin tarkasti.\nSelvittäjän asemasta on ollut yllättävän laajalti epäselvyyttä. Selvittäjän objektiivinen ja riippumaton asema velkojien sekä velallisen suuntaan tuntuu olevan välillä varsin hukassa jopa meille selvittäjänä toimiville asianajajille. Selvittäjän rooli tulisi mieltää tietynlaisena sovittelijana. Sovittelijana, jonka tehtävänä on ottaa huomioon osapuolten näkemykset, lailliset oikeudet ja velvollisuudet.\nYrityssaneerauslaki on tietenkin merkittävin selvittäjää ohjaava asia neuvottelutehtäväänsä hoitaessa. Lain tehtävänä on antaa raamit / viitekehys neuvotteluille. Laki myös luo aikataululle, menettelytavoille sekä osapuolten väliselle sopimukselle raamit. Hyvänä esimerkkinä näistä raameista on saneerausohjelman vahvistamisen edellytykset sekä toisaalta myös saneerausohjelman vahvistamisen esteperusteet. Lain tehtävänä on siis suojata sekä velkojia että velallista.\nKuinka asennoitua saneerausmenettelyyn eli saneerausneuvotteluun?\nJos siis yrityksellä on haastava tilanne ja se joutuu harkitsemaan yrityssaneerausmenettelyyn hakeutumista, tulee yrityksen johdon, omistajien sekä heitä avustavien tahojen mieltää menettely avoimeksi ja vuorovaikutukselliseksi pitkäkestoiseksi neuvotteluksi. Neuvotteluja, saati neuvotteluiden lopputulosta, ei edesauta se, että neuvottelukumppanit yllätetään miltään osin negatiivisella tavalla. Onkin erittäin tärkeää mieltää avoimien ja luottamuksellisten neuvotteluyhteyksien aikaansaamisen tärkeys. Me Fennolla suositellaankin haasteellisissa tilanteissa avoimuutta yrityksen velkojien suuntaan ja pyrkimystä siihen, että velkojat pääsisivät jopa osallistumaan niihin keskusteluihin millä tavalla yrityksen liiketoiminta saataisiin tervehdytettyä, velkojien saatavat maksettua mahdollisimman kattavasti ja samalla myös yrityksen omistajien edut turvattua.\nEli kannattaako saneeraushakemus lähettää oikeuteen ilman, että on keskustellut velkojien ja muiden sidosryhmien kanssa asiasta ensin? Yleensä ei kannata, se voi entisestään vaikeuttaa yrityksen tilannetta.