iLucki Casino 2022 - Makea €300 bonus ja 150 ilmaiskierrosta\nOnnekas me, iLucki Casino! Tämä iloisia ja hauskoja vivahteita tarjoileva nettikasino päästää pelaajat kasinolleen, jossa tarjolla on jopa huikeat yli 4000 kappaletta kasinopelejä. Tervetuliaispaketti koostuu 300 euron bonuksesta sekä 150 ilmaiskierroksesta.\nUudetkasinot.comin korviin on kantautunut tieto uudesta nettikasinosta nimeltä iLucki Casino. Kyseinen nettikasino kuulostaa pursuavan onnea ja sitä on ainakin tarjolla laajan, yli 4000 pelin valikoiman myötä. Tarjolla on myös monipuolisia kampanjoita, joista kerromme tuota pikaa lisää!\nTervetuloa tutustumaan iLucki Casinoon!\nOnni voidaan määritellä monin tavoin, mutta monen nettikasinopelaajan mielestä se voi olla bonusrahaa ja ilmaiskierroksia. Ja näitähän on luvassa!\nYhteensä bonusrahasta pääsee nauttimaan jopa 300 euron verran. Minimitalletus kummankin talletuskerran kohdalla on 20 euroa. Bonusta koskee 50-kertainen kierrätysvaatimus. Bonusehdoista kannattaa vielä tarkistaa lista peleistä, jotka soveltuvat kierrätyksen suorittamiseen.\niLucki Casino ilmaiskierrokset\niLucki Casinon tervetuliaispaketti ei kuitenkaan rajoitu pelkästään bonusrahaan, vaan tarjolla on myös ilmaiskierroksia. Näitä jaetaan pelaajille seuraavasti:\nKaiken kaikkiaan ilmaiskierrosten lukumäärä kasvaa jopa 150 euroon. Ensimmäisen talletuksen ilmaiskierrokset jaetaan 20 kappaleen erissä, viiden päivän aikana ja ne ovat käytettävissä pelissä nimeltä Aztec Magic Deluxe. Toisen talletuksen ilmaiskierrokset puolestaan tippuvat 25 kappaleen erissä, kahden päivän aikana ja ne voi käyttää peliin nimeltä Deep Sea. Ilmaiskierroksia koskee niin ikään 50-kertainen kierrätysvaatimus ja voittojen suuruus on rajoitettu 50 euroon.\niLucki Casino tarjoaa myös 20 ilmaiskierrosta puhelinnumeron vahvistamisen jälkeen. Kyseinen kampanja on tarjolla tallettajille ja lisätietoja siitä löytyy nettikasinolta.\niLucki Casino ei vaadi pelaajilta erillisiä bonuskoodeja, vaan bonusrahaan sekä ilmaiskierroksiin pääsee kiinni sen jälkeen, kun niitä koskevat ehdot on täytetty.\niLucki Casinon taustalla toimii DAMA N.V. ja kyseiseltä toimijalta löytyy nettikasinokokemusta jo varsin runsaasti. Muun muassa Oshi Casino ja Slotum Casino ovat toimijan käsialaa. iLucki Casino on nähnyt päivänvalon vuonna 2018.\niLucki Casino toimii suhteellisen näppärästi suomeksi, joskin pieniä kielikukkasia sieltä täältä löytyy. Myös bonusehdot ovat englanniksi, joten niihin voi tarvita kääntäjän apua, ellei englanti suju sitten kuin vettä vaan. Teemaltaan iLucki Casino on tumma, mutta etusivua värittää vaihtuvat teemat ja tietenkin pelien valikoima. Logossa piileskelee jonkinlainen karvainen otus, josta jokainen voi tehdä omat tulkintansa.\nEnsitalletusbonuksen lisäksi iLucki Casino jakaa bonuksia viikoittaisella tasolla. Tarjolla on ilmaiskierroksia, reload-bonuksia sekä käteispalautus. Käteispalautus jaetaan viikonloppuisin ja suuruudeltaan se on 5 ja 20 prosentin väliltä. Suuruuteen vaikuttaa vip-taso, joita löytyy yhteensä viisi: Steel, Bronze, Silver, Gold sekä Platinum. Tasolta toiselle siirrytään pisteiden avulla, joita saa yhden pisteen jokaisesta pelatusta eurosta. Toiselle tasolle siirrytään 250 pisteen jälkeen, viides taso vaatiikin jo yli 45 000 pistettä.\niLucki Casino toimii Curacao-lisenssin alla, joka tarkoittaa suomalaisten pelaajien osalta sitä, että voitoista tulee kuitata verot.\nAsiakaspalvelu iLucki Casinolla\niLucki Casinolla on tarjolla onnea kerrakseen, mutta aina tämä onnekkuus ei jatku loputtomiin. Onneksi yllättävissä tilanteissa apuun tulee auttava asiakaspalvelu, jonka saa tavoitettua sekä sähköpostin että live-chatin kautta. Pieni miinus tulee valitettavasti siitä, ettei apua ole saatavilla ollenkaan suomeksi. Näin ollen ongelmatilanteissa tarvitsee pientä kielipäätä ongelmien ratkaisuun. Tarjolla on kuitenkin varsin kattava UKK-osio, joka on käännetty suomeksi.\nTalletukset ja kotiutukset iLucki Casinolla\niLucki Casinolle on kertynyt arvosteluhetkellä ikää jo muutama vuosi ja tämä näkyy hyvin maksutapojen luettelossa. Tarjolla on varsin monipuolisesti eri vaihtoehtoja! Pelaajat voivat hyödyntää luottokortteja, e-lompakoita, useita kryptovaluuttoja, kuten Bitcoinia, sekä Klarnaa. Kotiutukset nettikasino kertoo käsittelevänsä välittömästi, joten sen suurempia odotteluita ei kotiutusten suhteen pitäisi olla tiedossa.\nNämä maksutavat ovat saatavilla iLucki Casinolla:\niLucki Casino kasinopelit ja kolikkopelit\nHuikeat yli 4000 peliä ja lähes 60 pelivalmistajaa. Tällaisen kattauksen iLucki Casino on koonnut pelaajilleen. Tarjolla on nousevia pelivalmistajia, mutta myös paljon tunnettuja nimiä, kuten Big Time Gaming, jonka pelien parissa pääsee nauttimaan Megaways-voittolinjoista.\niLucki Casino on koonnut kasaan myös valtaisan kauttauksen jättipottipelejä, yli 370 kappaletta! Mukana on myös monipuolisesti progressiivisia potteja, kuten Mega Moolah -pelit ja Bell of Fortune. Live-kasinon koko onkin huomattavasti pienempi, pelejä löytyy reilut 25 kappaletta. Pelaamaan pääsee kuitenkin monipuolisesti eri vaihtoehtoja, kuten rulettia, blackjackia sekä pokeria. Videopokeripelejä löytyy senkin edestä ja mukana on muun muassa Deuces Wild -peli.\nValmiita kategorioita löytyy peleille useita ja niitä pystyy hakemaan myös suoraan pelivalmistajien alta. Bitcoin-peleille löytyy oma kategoria.\nMuun muassa nämä pelivalmistajat tarjoavat pelejään iLucki Casinolla:\niLucki Casino mobiilikasino\niLucki Casino on tehnyt nettikasinostaan hyvin optimoidun version, joka suomeksi tarkoittaa sitä, että sivusto taipuu näppärästi kaikille laitteille. Erillistä mobiilisovellusta ei tarvitse alkaa lataamaan, vaan pelien pariin pääsee suoraan selaimen kautta.\niLucki Casino tulee tarjoilemaan pelaajille hiukan lisää onnea arkeen ja tarjolla onkin huikea yli 4000 pelin valikoima. Bonuksia on tarjolla ensitalletukseen sekä myöhemmin aktiivisten kampanjoiden myötä. Sivusto toimii osittain suomeksi, mutta asiakaspalvelu vain englanniksi. Pelilisenssi löytyy Curacaolta. Jos nämä seikat eivät haittaa, on tarjolla varsin monipuolinen ja viihdyttävä sivusto, johon kannattaa ainakin tutustua!


Luonnon luomaa: Terveisiä pohjoisesta :-)\nHäivähdys 19. lokakuuta 2015 klo 20.06\nKiitos samoin! Nytpä sinulla onkin hyvä syy käydä lapinreissuilla :)\nSusanna Hietanen 20. lokakuuta 2015 klo 19.17\nEhdottoman hyvä syy!\nPelaguu 19. lokakuuta 2015 klo 20.19\nSamoin sinulle! Kaunista on vielä Rovaniemelläkin. Samanlaisissa säissä täälläkin. Mukavan lämmin syksy on ollut, mutta ei liian lämmin.\nKaunistahan siellä :-)\nIhan hyvä, ettei tarvitse liian aikaisin alkaa palelemaan.\nAnneli A 19. lokakuuta 2015 klo 20.59\nKaunis kuva. Hienot on maisemat Rovaniemellä. Kaunis syksy on ollut, lämmintä ja kuulasta. Mukavaa viikon jatkoa!\nSusanna Hietanen 20. lokakuuta 2015 klo 19.19\nHarakka 19. lokakuuta 2015 klo 22.38\nVoiiiih, miten kaunista siellä olikin!\nSusanna Hietanen 20. lokakuuta 2015 klo 19.20\nseita 20. lokakuuta 2015 klo 7.11\nNyt syksyllä huomaa miten paljon lehtikuusia on pohjoisessa kun muut lehdet ovat lähes pudonneet.\nNyt ne erottuvat ja kovasti edukseen :-)\norvokki 20. lokakuuta 2015 klo 7.19\nUskomattoman tyyni veden pintä ja kaunis heijastus.\nOnneksi on noita lehtikuusia, syksyn värit kestää siellä siten kauemmin.\nSusanna Hietanen 20. lokakuuta 2015 klo 19.37\nEn ole varmaan koskaan nähnyt noin tyyntä jokea...\nLehtikuuset pelastavat maiseman juuri nyt :-)\nNimetön 20. lokakuuta 2015 klo 9.13\nHienot heijastukset tosiaan!\nSusanna Hietanen 20. lokakuuta 2015 klo 19.38\nMatkan parhaat maisemat :-)\nSirpa 20. lokakuuta 2015 klo 15.59\nRH 20. lokakuuta 2015 klo 18.36\nJaa, on siellä vielä vähän lehtiäkin puissa. Oliko maaruskaa?\nSusanna Hietanen 20. lokakuuta 2015 klo 19.41\nSuurin osa puista oli paljaana, mutta tässä kuvassa tilanne on keskimääräistä parempi.\nTäytyy myöntää, että niin kaupungissa kuljettiin, etten ainakaan huomannut - paitsi tietenkin Harjulammen viereisellä suopläntillä - se oli kauniin keltaokrainen.


VÄLILLÄ OLO ON OLLUT KUIN NUORALLATANSSIJALLA KOKO AJAN ON VAARASSA PUDOTA - PDF\nDownload "VÄLILLÄ OLO ON OLLUT KUIN NUORALLATANSSIJALLA KOKO AJAN ON VAARASSA PUDOTA"\n1 VÄLILLÄ OLO ON OLLUT KUIN NUORALLATANSSIJALLA KOKO AJAN ON VAARASSA PUDOTA Työssä käyvien köyhien naisten kokemuksia sosiaalisesta poissulkemisesta Riikka Kainulainen Pro gradu -tutkielma Yhteiskuntapolitiikka Yhteiskuntatieteiden laitos Itä-Suomen yliopisto Maaliskuu 2012\n2 Itä-Suomen yliopisto Tiedekunta Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden Laitos Yhteiskuntatieteiden laitos Tekijä Riikka Kainulainen Työn nimi Välillä olo on ollut kuin nuorallatanssijalla koko ajan on vaarassa pudota. Työssä käyvien köyhien naisten kokemuksia sosiaalisesta poissulkemisesta. Oppiaine Yhteiskuntapolitiikka Aika Maaliskuu 2012 Työn laji Pro gradu Sivumäärä liitettä Tiivistelmä - Abstract Työssä käyvien köyhyys on yleistynyt Suomessa, ja köyhien työssä käyvien osuus kaikista työssä käyvistä on kasvanut. Myös tuloerot ovat kasvaneet 1990-luvun puolivälin jälkeen. Tutkin työssä käyvien naisten kokemuksia köyhyydestä ja erityisesti sosiaalisesta poissulkemisesta. Pyrin antamaan heille itselleen puheenvuoron, ja tutkimus on siten kvalitatiivinen. Analyysimenetelmänä on sisällönanalyysi. Työmarkkinat muuttuvat epävarmempaan suuntaan, ja on tärkeää tutkia, seuraako muutoksesta pienituloisten työssä käyvien syrjäytymistä yhteiskunnasta paitsi taloudellisesti, myös sosiaalisesti. Köyhyyttä voidaan määritellä monella tavalla: muun muassa absoluuttisen, suhteellisen ja subjektiivisen köyhyysmääritelmän avulla. Tässä tutkimuksessa tutkittavat pitävät itse itseään köyhänä, joten käytetään ensisijaisesti subjektiivista köyhyysmittaria. Pohditaan, ollaanko sosiaalipolitiikassa siirtymässä universalismin aatteesta köyhyyspolitiikkaan. Tutkin 70 työssä käyvää naista, jotka ovat osallistuneet Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä -kirjoituskilpailuun vuonna Teemoittelun ja tyypittelyn avulla aineistosta nousi esille neljä erilaista tyyppiä: voimattomat syrjäytetyt, selviytyjät, häpeän taakan kantajat ja sinnittelijät. Voimattomille syrjäytetyille on ominaista lannistunut mieliala ja tuntemus siitä, että on joutunut yhteiskunnan ulkopuolelle. He eivät koe kykenevänsä osallistumaan kuluttamiseen tai vaikuttamaan yhteiskuntaan kuten muut ihmiset. Yhteydenpito muihin\n3 ihmisiin vähenee, kun siihen ei ole varaa, ja toisaalta koetaan, etteivät muut halua pitää köyhiin yhteyttä. Muutosta ei aina edes jakseta toivoa. Selviytyjät kokevat, että köyhyyden aiheuttamista ongelmista huolimatta elämä on elämisen arvoista, ja erityisesti muut ihmiset auttavat jaksamaan ja tuovat iloa. He ovat kekseliäitä rahankäytön suhteen ja iloitsevat ilmaisista asioista, kuten luonnosta. Perhe ja vapaa-ajan mieluisat tekemiset tekevät heidät onnelliseksi, ja he jaksavat uskoa valoisaan tulevaisuuteen. Häpeän taakan kantajat tuntevat häpeää ja syyllisyyttä köyhyydestään. He kokevat, että köyhyyttä pidetään heidän omana syynään, ja he arvelevat muun muassa ammatinvalintansa vaikuttaneen siihen. Heistä tuntuu, että he eivät kykene tekemään mitään, mikä riittäisi nostamaan heidät köyhyydestä ja sen aiheuttamasta alentuneesta mielialasta. Neljäs tyyppi, sinnittelijät, koostuu naisista, jotka ovat usein väsyneitä köyhyyteen ja sen aiheuttamiin ongelmiin, mutta jaksavat kuitenkin uskoa hyvään tulevaisuuteen. He kokevat, etteivät ole köyhinä aina edes olemassa yhteiskunnassa, ja he ovat jatkuvasti yhteiskunnan sisä- ja ulkopuolisuuden rajoilla. He ovat kuitenkin iloisia monista hyvistä asioista elämässään, ja jaksavat niiden avulla pitää mielialaa korkealla. Tutkimuksen tulosten perusteella työssä käynti ei riitä pitämään ihmisiä osallisina yhteiskuntaan. Köyhyyden myötä osallistumismahdollisuudet kapenevat, kun ei voida kuluttaa tai osallistua kaikkiin yhteisiin tekemisiin. Työssä käynti saattaa jopa pahentaa ulkopuolisuuden kokemusta: tunnetaan, että pitäisi tulla toimeen paremmin, kun käy dään töissäkin. Nykyajalle tyypilliset epävarmat työsuhteet luovat epävarmuutta koko elämästä. Mitään ei voi suunnitella etukäteen, ja valta vaikuttaa omaan elämään kapenee. Vaikka rahaa ei pidettäisi tärkeänä asiana, sen merkitys korostuu, kun sitä joutuu ajattelem aan koko ajan. Useimmat naiset pärjäävät, mutta he joutuvat jatkuvasti ponnistelemaan äärimmilleen. Työ ei riitä turvaamaan toimeentuloa ja osallisuuden tunnetta. Asiasanat Köyhyys, sosiaalinen poissulkeminen, naisten köyhyys, työssä käyvien köyhyys Säilytyspaikka Itä-Suomen yliopiston kirjasto Muita tietoja\n4 Sisältö 1 SOSIAALINEN POISSULKEMINEN TUTKIMUSKOHTEENA Köyhyys kasvussa Tutkimuskysymykset Tutkimuksen tarkoitus KÖYHYYS Köyhyyden monet määritelmät Universalismista köyhyyspolitiikkaan? Työssä käyvien köyhyys SOSIAALINEN POISSULKEMINEN Moniulotteinen sosiaalisen poissulkemisen käsite Mistä syrjäydytään? Köyhänä ja ulkopuolisena kulutusyhteiskunnassa Poissulkeutumista vai poissulkemista? Sosiaalisen poissulkemisen mittaaminen TUTKIMUSASETELMA Aineistona kirjoituskilpailun satoa Tutkittaviksi työssä käyvät naiset Köyhien ääni kuuluviin Keitä ovat työssä käyvät? Sisällönanalyysilla tyyppikuvauksiin TEEMOILLA YDINKÄSITTEIDEN ÄÄREEN Teemat nousevat esiin Osallistuminen Suhtautuminen köyhyyteen ja sosiaalisuus Tulevaisuudennäkymät Suhtautuminen kuluttamiseen Perhe ja vapaa-aika Nykytyöelämä Taustat: työsuhdetyypit, iät ja perhesuhteet VOIMATTOMAT SYRJÄYTETYT Matala koulutus altistaa poissulkemiselle Ulkopuolisuus yleisenä kokemuksena Työllä ei aina tulekaan toimeen... 63\n5 6.4 Ulkona kulutusyhteiskunnasta SELVIYTYJÄT Sinnikkyys yhdistävänä tekijänä Läheisten tuella ja kekseliäisyydellä pärjäämistä Huonomminkin voisi mennä HÄPEÄN TAAKAN KANTAJAT Nöyryytettynä eriarvoisessa yhteiskunnassa Häpeä, halveksunta ja syyllisyys Köyhyys kokonaisvaltaista SINNITTELIJÄT Taistelua olemassaolosta lapsien voimalla Tasapainoilua kuulumisen ja ulkopuolisuuden välillä Pärjään kyllä, mutta entä muut? JOHTOPÄÄTÖKSET Kun työllä ei tule toimeen Tasapainoilua sisällä olon ja ulkopuolisuuden välillä Poissuljetut parrasvaloihin LÄHTEET LIITTEET Liite 1: Kilpailuilmoitus Liite 2: Sisällönanalyysin luokittelurunko\n6 1 SOSIAALINEN POISSULKEMINEN TUTKIMUSKOHTEENA 1.1 Köyhyys kasvussa Miten voidaan hyväksyä räikeä tuloerojen kasvu maassa, joka on ollut niin ylpeä sosiaaliturvastaan, koululaitoksestaan ja terveydenhuollostaan? Yhteiskunta eriarvoistuu huimaavaa vauhtia, ja se ei todellakaan tunnu kiinnostavan päättäjiä. Yllä olevan sitaatin lausunut, kirjoituskilpailuun osallistunut 50-vuotias nainen kirjoittaa aiheesta, joka on jälleen ajankohtainen: eriarvoisuudesta. Eriarvoisuus ja köyhyys ovat olleet paljon pohdittuja aiheita jo vuosisatojen ajan. Suomessa erityisesti 1990-luvun syvän laman jälkeen, kun osa väestöstä jäi pitkäaikaistyöttömiksi ja muuten vähäosaisiksi, eriarvoisuus on pysynyt keskusteluissa pinnalla. Kuten Julkunen asian ilmaisee, eriarvoistumista on kutsuttu tämän ajan megatrendiksi (2006c). Nimitys ei ole turha, sillä on selvää, että ainakin taloudellisesti Suomi on eriarvoistunut viime vuosikymmenten aikana. Kaikkein suurituloisimmat kasvattavat tulojaan huomattavasti vauhdikkaammin kuin pienituloisimpien ryhmä. Tuloerot ovat Suomessa kasvaneet 1990-luvun puolivälin jälkeen jopa nopeammin kuin muissa OECD-maissa 1 (Tilastokeskus 2011a.) Myös pienituloisten osuus väestöstä on kasvanut Suomessa hyvin nopeasti verrattuna useimpiin muihin teollisuusmaihin (Hänninen ja Palola 2010, 10). Yritysjohtaja Björn Wahlroos arvioi Helsingin Sanomien haastattelussa, että Suomesta ei ole tulossa luokkayhteiskuntaa, mutta syrjäytyminen on kasvava ongelma. Hän toteaa, että jos kehitämme jatkuvasti yhteiskuntaa siten, että syrjäytymiseen johtavat vaihtoehdot ovat helppoja valita, saamme lisää syrjäytyneitä ihmisiä. Pitääkin pitää huolta siitä, että yhteiskunnalliset kannustimet ovat sellaisia, jotka johtavat ihmiset työhön ja aktiiviseen osallistumiseen. (Ahtiainen ja Blåfield 2012.) Wahlroos puhuu kiistellystä aiheesta: kannustetaanko yhteiskunnassa tarpeeksi työn tekemiseen vai ovatko hyvinvointivaltion turvaverkot jopa liian kattavat? Wahlroosin kärkkäät mielipiteet herättivät vilkkaan keskustelun syrjäytymisestä ja eriarvoisuudesta. Tämä tutkimus tarjoaa keskusteluun työssä käyvien köyhien näkökulman. Voivatko työssä käyvät ihmiset todella olla köyhiä? Onko mahdollista, että he syrjäytyvät työssä käynnistä huolimatta? Suomalaisten hyvinvoinnissa näkyy siis eriarvoistumista, ja se voidaan liittää tuloerojen kasvuun. Stakesin (Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskuksen) 1 Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (Organisation for Economic Cooperation and Development) 1\n7 julkaisemassa Suomalaisten hyvinvointi tutkimuksessa todetaan, että vaikka hyvinvointi on keskimäärin lisääntynyt, erot eri väestöryhmien välillä ovat kasvaneet (Heikkilä ym. 2008). Hyvin erityyppiset ihmiset kokevat köyhyyttä tai köyhyysriskiä Suomessa: yksityisyrittäjät, nuoret, opiskelijat, pienten lasten vanhemmat tai monilapsiset perheet, yksinhuoltajat, kansaneläkkeen varassa elävät vanhat naiset, työuraa vaille jääneet vammaiset, pitkäaikaistyöttömät ja muut pysyvästi työmarkkinoilta syrjäytyneet. Suurin köyhyysriski koskee niitä, jotka joutuvat elämään pitkän aikaa vähimmäisturvan varassa. (Julkunen 2006c.) Vähimmäisturvaan lasketaan kuuluvaksi vanhuus-, työkyvyttömyys-, sairaus- vanhemmuus- ja työttömyysturvan lisäksi tulo- ja tarveharkintaiset etuudet, kuten toimeentulotuki ja asumistuki. Köyhyys ei siis vaikuta ohimenevältä tai kevyesti otettavalta ilmiöltä Suomessakaan, jossa se on melko harvinaista kansainvälisesti vertailtuna. Köyhyyden ja siihen kytkeytyvän sosiaalisen syrjäytymisen vähentämisen ja viime kädessä poistamisen on katsottu olevan yhteiskunta- ja sosiaalipolitiikan tärkein yksittäinen haaste (Saari 2005a, 7). Myös työssä käyvien köyhien osuus on kasvanut. Niistä työssä käyvistä, jotka ovat vuoden aikana olleet ainakin kuusi kuukautta töissä, 2,5 % oli pienituloisia vuonna 1999 ja 4 % vuonna Osa-aikaisten palkansaajien kohdalla jopa 16,6 % oli pienituloisia vuonna (Kauhanen 2007, 117.) Pienituloiseksi tässä yhteydessä katsotaan henkilö, jonka tulot jäävät alle EU:n (Euroopan unionin) määrittämän köyhyysrajan eli 60 prosentin käytettävissä olevien tulojen mediaanitulosta eli suomalaisten keskimmäisestä tulosta (Euroopan komissio 2010). 1.2 Tutkimuskysymykset Tutkin työssä käyvien naisten kokemuksia köyhyydestä ja erityisesti sosiaalisesta poissulkemisesta. On tärkeää nostaa köyhien oma ääni kuuluviin sen sijaan, että keskityttäisiin tarkastelemaan pelkkiä heitä koskevia tilastotietoja. Myöskään viranomaisten keräämät tiedot eivät riitä antamaan kuvaa huono-osaisuudesta. Virallisen tiedon avulla katsotaan kohteita kaukaa, etäisyyden päästä. Näin pyritään asioiden ja ihmisten hallittavuuden lisäämiseen. Huono-osaisuutta koskeva virallinen tieto on enemmän yleiskatsauksellista kuin yksityiskohtaista ja se heijastaa sitä, mitä viralliset instituutiot asiasta ajattelevat. (Hänninen ym. (toim.) 2005, 3-4.) Jos tiedon tuottamista hallitsevat kaukaa katsominen tai yhteiskunnan stereotyyppiset odotukset normaalista elämäntavasta, huono-osaisten elämäntilanteiden moninaisuus voi ilmetä 2\n8 merkityksettömänä tai kohinana, joka sotkee kokonaisuuden hallintaa. Tutkija voi toisaalta kyseenalaistaa huono-osaisuuden hallitsevia tieto- ja uskomusjärjestelmiä keräämällä, analysoimalla ja kirjoittamalla tiedon siten, että marginaalissa elävien kohteena olemisen kokemukset, näkökulmat ja äänet pääsevät täysipainoisesti esiin, tulevat osaksi tutkimustietoa ja tuottavat huono-osaisuutta parantavia prosesseja. (Törrönen 2005, ) Tukittavien omien kertomusten perusteella pyritään nostamaan esiin heille yhteisiä kokemuksia. Käytän aineistona vuonna 2006 järjestetyn Arkipäivän kokemuksia köyhyydestä -kirjoituskilpailun satoa. Työssä käyvillä köyhillä on yhteys yhteiskuntaan ja muihin ihmisiin työn kautta, eivätkä he välttämättä ole jo lähtökohtaisesti eristäytyneitä. On kiinnostavaa tutkia, ilmeneekö heidän joukossaan sosiaalista poissulkemista ja jos, millaista se on. Tutkimuskysymys on siis seuraavanlainen: Kuinka työssä käyvät köyhät naiset kokevat taloudellisen huonoosaisuutensa vaikuttavan sosiaalisiin osallistumismahdollisuuksiinsa? Kokevatko he olevansa rahanpuutteen takia sosiaalisesti poissuljettuja? Työssä käyviä on ajankohtaista tutkia nyt, kun työmarkkinat muuttuvat jatkuvasti epävarmempaan suuntaan. Muutoksesta voi seurata työssä käyville yhä enemmän pienituloisuutta ja köyhyyttä. On tärkeää pohtia, seuraako työmarkkinoiden muutoksista se, että pienituloiset työssä käyvät syrjäytyvät muusta yhteiskunnasta paitsi taloudellisesti, myös sosiaalisesti. Jos henkilö jää työmarkkinoilla heikkoon asemaan ja ansaitsee keskimääräistä vähemmän palkkaa, jääkö hän paitsi myös muista asioista, joihin valtaväestöllä on mahdollisuus osallistua? Syrjäyttääkö halvennettu työ ihmisiä? Pienipalkkaisuus ja epävarmat työsuhteet ovat naisille yleisempiä kuin miehille (Kauhanen 2005, 18, 90; Kauhanen 2002, 19; Lehto ym. 2005, 6). Tutkimalla nimenomaan työssä käyvien pienituloisten omia kertomuksia kysymyksiin saadaan vastauksia. Naisten kokemuksia tutkimalla nykyajan köyhyydestä saadaan tietoa, jota ei vielä juurikaan ole saatavilla. 1.3 Tutkimuksen tarkoitus Sosiaalisen köyhyyden tutkiminen on yhteiskunnallisesti perustavanlaatuisen tärkeää. Sosiaalinen eriarvoisuus asettaa ihmisiä epätasa-arvoisiin, epäoikeudenmukaisiin olosuhteisiin, eikä yhteiskunnan voida sanoa toimivan tarkoituksenmukaisesti, jos siihen kuuluu paljon huono-osaisia. Kaikille yhteiskunnassa oleville ihmisille on hyödyllistä, jos mahdollisimman moni yhteiskunnan jäsen voi hyvin ja on täysin toimintakykyinen. Sosiaalinen köyhyys on paitsi yksilön, myös yhteisön kannalta haitallinen asia, koska siitä 3\n9 voi seurata pysyvää syrjäytymistä, väestönosien vastakkainasettelua ja epäsosiaalista käyttäytymistä, kuten rikollisuutta. Köyhän ja sosiaalisesti syrjäytyneen väestön elinolot ja niiden muutokset viestivät yhteiskunnan tilasta, sen kyvystä hyödyntää kaikkien kykyjä ja taata yhteiskunnan oikeudenmukaisuus. Myös köyhien ja syrjäytyneiden osuus väestöstä ja heidän käytössään olevien resurssien määrä ja rakenne heijastavat poliittista onnistumista. (Saari 2005a, 7.) Suomessa on osittain luovuttu pohjoismaisen hyvinvointivaltion poliittisista ideoista luvulta lähtien. Sen seurauksena tulonjakoon, sosiaaliturvaan ja aktivointiin liittyviä ideoita on uudistettu. Hyvinvointimallin sijaan politiikan keskiöön on nostettu ajatus valmentajavaltiosta, joka ei kanna huolta tuloeroista ja tulon tasauksesta, vaan pyrkii parantamaan kansalaisten, yritysten ja julkisen sektorin kilpailukykyä ja tuottavuutta. (Kananen ja Kantola 2009, 121.) On jopa esitetty, että Suomi on sosiaaliturvan osalta Skandinavian kehitysmaa. Eliitin on sanottu saaneen 1990-luvun laman jälkeen aikaan ajatustavan, jonka mukaan köyhyys on entistä useammin ihmisen omaa syytä. Köyhät ovat itse olleet hiljaa, koska he häpeävät köyhyyttään. Tämän ajattelutavan mukaan he ovat epäonnistuneet yksityiselämässään, mutta ovat myös syyllisiä korkeisiin veroihin ja kaikenlaisiin ongelmiin. (Hänninen ja Hänninen 2008, 115.) Eliittiryhmien näkemyksien katsotaankin olevan olennaisempia kuin kansalaisten mielipiteitten. Poliittiset ja virkamiestoimijat voivat toteuttaa myös enemmistön eetoksen vastaista politiikkaa, jos kansalaisten näkemykset ajatellaan valistumattomiksi, poliittisesti epärealistisiksi tai ritualistisiksi. (Julkunen 2001, 259.) Köyhyyttä on tutkittu paljon. Erityisesti kvantitatiivista tutkimusta on toteutettu runsaasti, ja köyhyydestä löytyykin paljon tilastotietoa (mm. Tilastokeskukselta, EU:lta ja OECD:ltä). Taloudellista eriarvoisuutta on myös pohdittu runsaasti sekä tilastotietojen avulla että teoreettisten pohdintojen kautta. Esimerkiksi Eurobarometri-kyselyssä (2010) EU:n kansalaiset vastaavat kysymyksiin köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä eli siitä, mitä se heidän mielestään on ja ovatko he sitä kokeneet. Barometristä löytyy hyvin myös eriteltynä suomalaisten mielipiteitä ja vastauksia, joita käytän tutkimuksessani. On esitetty, että Euroopan unionin rikkaat jäsenvaltiot ovat pitäneet termiä sosiaalinen poissulkeminen hyväksyttävämpänä kuin termiä köyhyys, koska näissä maissa ei haluta tunnustaa köyhyyden ja vakiintuneen eriarvoisuuden olemassaoloa (Atkinson ja Davoudi 2008, 356). Poliittisesti moniulotteisempi käsitepari syrjäytyminen-osallisuus onkin ollut 4\n10 helpommin hyväksyttävissä kuin perinteisempi käsitepari köyhyys-varallisuus, jonka ytimen muodostaa tulonjako (Saari 2005b, 130). Työssä käyvien köyhyyttä on tutkittu Suomessa viime aikoina koko ajan enemmän. Se onkin kasvavan huomion kohteena, kun osa-aikaiset, määräaikaiset ja muutoin epävarmat työsuhteet yleistyvät. Esimerkiksi Merja Kauhanen on tutkinut työssä käyvien köyhyyttä tutkimuksessaan Työssäkäynnin ja taloudellisen syrjäytymisen dynamiikka (2005). Kauhanen selvittää tutkimuksessaan muun muassa, keitä työssä käyvät köyhät ovat. Myös Ilpo Airio on tutkinut työssä käyvien köyhyyttä väitöskirjassaan Change of norm? Inwork Poverty in a Comparative Perspective (2008). Airio keskittyy EU-maihin, myös Suomesta saatavilla olevaan tietoon. Lisäksi Airio selvittää työssä käyvien köyhyyden kehityksen yleisiä, kansainvälisiä kehityslinjoja. Kyseiset tutkimukset ovat tärkeää taustatietoa tälle tutkimukselle. 5\n11 2 KÖYHYYS 2.1 Köyhyyden monet määritelmät Absoluuttinen köyhyys Intuitiivisella tasolla kaikki tietävät, mitä köyhyys on: se on puutetta ja kurjuutta. Kun pohditaan kuitenkin, minkä puutetta köyhyys on, yksimielisyys käsitteen sisällöstä häviää. Millainen kurjuus on köyhyyttä? Köyhyyden nostaminen etualalle johtaa herkästi väittelyyn siitä, mitä köyhyys on ja onko sellaista Suomessa (Julkunen 2006b, 226). Sen takia onkin tarpeen soveltaa määritelmää, joka ottaa huomioon Suomen olosuhteet. Absoluuttisen köyhyysmääritelmän perusajatus on se, että jollain tulojen minimillä ihmisen fyysinen olemassaolo pystytään juuri ja juuri turvaamaan. Asetetaan tietty rahamäärä köyhyysrajaksi, ja sen alapuolelle jäävät luokitellaan automaattisesti köyhiksi. (Kangas ja Ritakallio 2005, 28.) Määritelmän klassikkoina pidetään 1800-luvun loppupuolella ja 1900-luvun alkupuolella eläneitä Charles Boothia ja Seebohm Rowntreetä. Rowntreen mukaan perhe on köyhä, mikäli tulot riittävät pelkästään fyysisen toimintakyvyn ylläpitämiseksi välttämättömien hyödykkeiden hankintaan. Tällaista köyhyyttä Rowntree kutsuu primääriköyhyydeksi. Sekundaarisesti köyhien tulotaso on sen sijaan primääriköyhiä korkeampi, ja he yltävät fyysiseen tehokkuuteen. (Rowntree 2000, ) Esimerkiksi Yhdistyneissä kansakunnissa (YK) käytetään yhtenä köyhyyden mittarajana yhtä dollaria päivää kohti absoluuttisena köyhyyden mittana (Gordon 2005). Amartya Sen on esittänyt, että köyhyys pitäisi käsittää ensisijaisesti absoluuttisena, mutta absoluuttinen köyhyys tulee määritellä eri tavoin kuin vanhassa perinteessä. Mitä yksilön kykyihin tulee, absoluuttinen köyhyys liittyy suhteelliseen köyhyyteen, kun on kyse hyödykkeistä, tuloista ja voimavaroista. Sen toteaa, ettei tarpeiden absoluuttisuus ole sama asia kuin niiden muuttumattomuus ajan myötä. Se, että joillakin ihmisillä on toisia alempi elintaso, on todiste eriarvoisuuden olemassaolosta, mutta itsessään se ei todista köyhyyden olemassaoloa, jos ei tiedetä enempää elinoloista, joissa ihmiset elävät. Olisi absurdia kutsua sellaista ihmistä köyhäksi, joka pystyy ostamaan vain yhden Cadillacin päivässä, jos joku muu yhteisön jäsen pystyisi ostamaan kaksi sellaista autoa päivittäin. Absoluuttisia näkökohtia ei voida ohittaa köyhyyden määrittelyssä. (Sen 1983, 153, 155, 159.) 6\n12 Absoluuttinen köyhyysmääritelmä on ongelmallinen, koska se on lopuksi kuitenkin suhteellinen. Fyysisen toimeentulon turvaaminen vaatii eri paikoissa erilaiset resurssit. (Kangas ja Ritakallio 2005, 28.) Maailmanlaajuisesti on mahdotonta asettaa yhtä rahamäärää köyhyysrajaksi ja mitata ja vertailla eri alueiden ja maiden köyhyyttä sen avulla. Suomessa ja Namibiassa fyysisen toimeentulon turvaamisen tarvitaan hyvin erilaiset rahamäärät. Absoluuttinen köyhyysmääritelmä ei myöskään ole käyttökelpoinen sosiaalisen poissulkemisen tutkimiseen, koska se ottaa huomioon Suomen olosuhteissa vain äärimmäisen harvinaisen syvän köyhyyden, eikä anna tilaa köyhien omille kertomuksille ja kokemuksille. Suhteellinen köyhyysmittari ottaakin absoluuttista mittaria paremmin huomioon alueelliset erot sekä myös sen, ettei fyysisen toimeentulon turvaaminen riitä poistamaan köyhyyttä. Tässä tutkimuksessa on kyse nimenomaan yhteiskunnasta ulkopuolelle jäämisestä; siitä, ettei kaikilla ole samanlaisia osallistumismahdollisuuksia. Suhteellinen köyhyys Teollistuneissa yhteiskunnissa köyhyyttä pidetään yleisesti taloudellisten resurssien puutteesta johtuvana sosiaalisen toimintakyvyn rajoittuneisuutena. Köyhyyden poissaolo vaatii siis fyysisen toimintakyvyn eli muun muassa asunnon, ravitsemuksen, vaatetuksen ja terveydenhoidon turvaamisen lisäksi mahdollisuuksia osallistua, elää ja kuluttaa siten, että tarpeentyydytys ylittää ympäröivän yhteiskunnan mukaiset laatuvaatimukset. Suhteellinen köyhyysmääritelmä ottaakin huomioon fyysisten tarpeiden tyydyttämisen lisäksi sosiaalisen toimintakyvyn rajoittumisen (Kangas ja Ritakallio 2005, 29). Suhteellisen köyhyysmäärittelyn perusajatuksen esitti jo Adam Smith vuonna Hän totesi, että välttämättömyydet eivät ole vain tavaroita, jotka ovat välttämättömiä elämän ylläpitämiseen, vaan myös asioita, joita ilman ei kukaan kunniallinen ihminen, edes alimpiin ryhmiin kuuluva, voi olla maassa vallalla olevan ajattelutavan mukaan tuntematta häpeää (Smith 2009, 519). Smithin määritelmää voidaan pitää suhteellisen sijaan absoluuttisena. Smithin määritelmän mukaan tiettyjen välttämättömyyksien omistamisen vuoksi voidaan elää ilman häpeää; hän ei totea, että voitaisiin elää vähemmän häpeillen kuin muut. (Sen 1983, 159.) Smithin mainitsemat välttämättömät tarpeet on siis nähty myös absoluuttisina tarpeina. Smithin johtoajatusta ei kuitenkaan voitane pitää absoluuttisen köyhyysrajan määrittelynä. Välttämättömät tarpeethan ovat, kuten Senkin myöntää, sidoksissa aikaan ja paikkaan, ja siten jo itsessään suhteellisia. Smithin 7\n13 määritelmässä ihmisen köyhyys tulee ilmi juuri silloin, kun hän ei kykene saavuttamaan samanlaista elintasoa kuin valtaväestöllä, ja siitä aiheutuu häpeää. Smith ei painota absoluuttista köyhyyttä: sitä, että ei ole varaa tyydyttää fyysisiä perustarpeita, vaan nimenomaan suhteellista köyhyyttä: sitä että ei ole varaa osallistua yhteiskuntaan häpeää tuntematta. Häpeän tunteminen johtaa helposti pois jäämiseen yhteisöstä, ja täten köyhyyttä seuraa sosiaalinen poissulkeminen. Myös Marx toteaa, että välttämättömien tarpeiden laajuus ja niiden tyydyttämisen tapa on historiallinen tuote ja riippuu pitkälti maan sivistystasosta olennaisesti myös siitä, mihin tapoihin ja elämän vaatimuksiin työväenluokka on tottunut. Luonnolliset tarpeet, kuten ravinto, vaatteet, lämpö ja asunto ovat myös Marxin mukaan erilaisia maan ilmastollisten ja muiden luonnollisten erikoisuuksien mukaan. Hän kuitenkin toteaa, että tietyssä maassa, tiettynä aikakautena välttämättömien elinhyödykkeiden keskimääräistaso on annettu. (Marx 1974, 162.) Smithin tavoin myös Marx määrittää vähimmäistarpeet suhteellisiksi. Marxin määritelmä on hyvin samankaltainen kuin nykyään paljon käytetty suhteellisen tulometodin määritelmä. Kenties tunnetuimman suhteellisen köyhyyden määritelmän on esittänyt Peter Townsend teoksessaan Poverty in the United Kingdom vuonna Määritelmän mukaan yksilöt, perheet ja väestöryhmät ovat köyhiä silloin, kun heiltä puuttuvat resurssit samanlaisen ruokavalion, osallistumismahdollisuuksien, elinolojen ja mukavuuksien ylläpitoon kuin on tavallista, tai ainakin laajalti rohkaistua tai hyväksyttyä, siinä yhteiskunnassa, johon he kuuluvat. Köyhien resurssit jäävät selvästi keskimääräisen alapuolelle, ja tämä saa aikaan sen, että heidät on eristetty tavallisesta elämänkulusta, tavoista ja toiminnasta. (Townsend 1979, 31.) Ihmisten on siis pystyttävä myös kuluttamaan ja esiintymään julkisuudessa tuntematta häpeää (Kangas ja Ritakallio 2005, 31). Useimmissa määrittelytavoissa köyhyyden suhteellisuus onkin nykyään otettu lähtökohdaksi. Suomessa absoluuttinen köyhyys on harvinaista, ja myös tässä tutkimuksessa voidaan soveltaa suhteellista köyhyysmääritelmää, kun tarkastellaan sosiaalista poissulkemista. EU:n köyhyysmääritelmässä, jonka mukaan köyhien tulot jäävät alle 60 %:in väestön mediaanitulosta, on kyse ekvivalentista tulosta eli kotitalouden käytettävissä olevista tuloista, jotka jaetaan talouden kulutusyksiköiden määrällä (ks. esim. Kangas ja Ritakallio 2005, 39). EU:n vuonna 2008 tehdyn tutkimuksen mukaan Suomessa köyhyysriskissä on yksin elävä henkilö, jonka kuukausittaiset käytettävissä olevat tulot ovat alle 983 euroa 8\n14 (Eurostat 2008). Vuonna 2009 pienituloisuusraja yhden hengen taloudelle oli euroa vuodessa, eli noin 1185 euroa kuukaudessa (Tilastokeskus 2011b, 29). Tilastokeskus on käyttänyt vuodesta 2002 alkaen kulutusyksikköä laskiessaan niin sanottua OECD:n muunnettua kulutusyksikköasteikkoa, jossa kotitalouden ensimmäinen aikuinen saa painon 1, muut yli 13-vuotiaat painon 0,5 ja alle 13-vuotiaat painon 0,3. Kulutusyksikköä kohti lasketuilla tuloilla voidaan vertailla kooltaan ja rakenteeltaan erilaisia kotitalouksia toisiinsa. Pienituloisia eli köyhiä oli Suomessa vuonna 2008 tämä määritelmän mukaan eli noin 13 % väestöstä. (Tilastokeskus 2010a.) Pienituloisen ja köyhän käsitteitä käytetään usein rinnakkaisina, mutta niiden ei voida kuitenkaan sanoa tarkoittavan samaa. Pienituloinen henkilö ei välttämättä koe elävänsä köyhyydessä eikä köyhyyttä kokeva henkilö ole automaattisesti ole pienituloinen. Tulojen suuruuteen perustuvassa köyhyystutkimuksessa on kuitenkin heikkouksia. Todelliseen toimeentuloon vaikuttavat monet muutkin seikat kuin tulot: toimeentuloa voidaan ylläpitää väliaikaisesti muun muassa omaisuutta realisoimalla. Pelkkään tulomittariin perustuvassa tutkimuksessa ihmiset myös pannaan samaan muottiin ja oletetaan kotitalouksien tarpeet samanlaisiksi. Kotitalouksien välillä saattaa olla suuria eroja välttämättömissä menoissa, kuten asuntolainan hoidossa, terveydenhoidossa ja työmatkoissa, vaikka kotitaloudet olisivat tuloiltaan, asunnoltaan ja henkilörakenteeltaan samanlaisia. (Kangas ja Ritakallio 2008, 8; Esping-Andersen 2005, 15.) Suuret menot voivat aiheuttaa köyhyyttä, vaikka tulotaso olisikin kohtuullinen. Lamavuosina 1990-luvun alussa havahduttiin siihen, että esimerkiksi suuret velat voivat rajoittaa kotitalouden toimeentuloa, vaikka periaatteessa tulotaso on kohtuullinen (Kuivalainen ym. 2005, 66; Helne 2003, 73). Tuloerot eivät myöskään välttämättä kasva tai köyhyys yleisty, jos koko väestön keskitulo laskee. Suhteellinen tulometodi saattaa siis pahimmillaan aiheuttaa huonoina taloudellisina aikoina illuusion siitä, ettei köyhyyttä ole. Käytän tutkimuksessani suhteellista köyhyysmääritelmää, kun suhteutan tutkittavien kokemuksia yhteiskunnalliseen kehykseen. Kattavan kuvan saamiseksi koetusta köyhyydestä tarvitaan kuitenkin myös köyhyyden määritelmää, joka antaa tutkittaville enemmän sananvaltaa. On olennaista ottaa huomioon, pitävätkö tutkittavat itseään köyhänä, ja sen takia onkin tarpeellista käyttää myös subjektiivista köyhyysmittaria. 9\n15 Subjektiivinen köyhyys Subjektiivisen näkökulman tavoitteena on paikantaa ihmisten tuntemuksiin perustuvat toimeentulovaikeudet (Kangas ja Ritakallio 2005, 47 48). Siinä annetaan huono-osaisille sananvaltaa, ja siten sen voidaankin sanoa olevan demokraattisempi köyhyysmittari kuin aiemmissa kappaleissa mainitut mittarit. Tutkittava kertoo, pitääkö itseään köyhänä vai ei, eikä tulojen määrään kiinnitetä huomiota. On selvää, ettei köyhyyden kokeminen yksilötasolla voi toimia ainoana päätöksentekokriteerinä mietittäessä esimerkiksi sosiaaliavun myöntämistä (Airio 2008, 42; Kangas ja Ritakallio 2005, 48). Köyhyysrajasta tulee myös hyvin joustava, kun yksilö asettaa sen itse. Subjektiiviset mittarit perustuvat yksilöllisiin kokemuksiin köyhyydestä, eikä niitä yksinään käytettyinä voida pitää luotettavina (Airio 2008, 42.) Subjektiivisella menetelmällä on kuitenkin merkitystä, kun tutkitaan yhteiskunnallisen huono-osaisuuden laajuutta ja ulottuvuuksia (Kangas ja Ritakallio 2005, 48). Ne, jotka tietävät eniten köyhyyden kokemuksesta, saavat päättää, mitä köyhyys sisältää. Metodia käyttämällä tunnustetaan, että köyhillä ihmisillä ja yhteisöillä on oikeus tuottaa ja välittää sosiaalista tietoa. (Greig ym. 2007, ) Subjektiivinen metodi soveltuu hyvin käytettäväksi suhteellisen köyhyysmääritelmän rinnalla, kun halutaan saada tutkittavien oma ääni ja kokemukset kuuluviin, mutta samalla halutaan suhteuttaa ne yhteiskunnassa vallitseviin olosuhteisiin ja elinoloihin. Absoluuttisen, suhteellisen ja subjektiivisen köyhyysmääritelmän lisäksi köyhyyttä tutkitaan muun muassa poliittis-hallinnollisella menetelmällä, jossa köyhyys määritellään hyvinvointivaltion omien standardien mukaisesti. Useimmissa maissa on määritelty jokin vähimmäistuloraja tai toimeentulon taso, jonka alle kenenkään tulojen ei toivota jäävän. Metodi on kuitenkin altis poliittiselle manipulaatiolle: köyhyyttä voidaan vähentää poistamalla hallinnolliset vähimmäistoimeentulorajat. Vähimmäistarvebudjettimetodissa laaditaan erikokoisille kotitalouksille vähimmäistarveluetteloita, ja hinnoittelemalla luettelot määritellään köyhyysrajat. On kuitenkin hankala arvioida, mitä tulisi lukea vähimmäistarpeiksi. (Kangas ja Ritakallio 2008, 8-9, 13.) Konsensuaalisessa köyhyysmittauksessa määritellään välttämätön kulutus väestön mielipiteiden perusteella. Tutkimukseen vastaavat nimeävät listasta sellaiset taloudelliseen hyvinvointiin liittyvät asiat, joita pidetään kaikille välttämättöminä. Menetelmän avulla voidaan selvittää, mitä kussakin yhteiskunnassa pidetään välttämättömyytenä, mutta on hankala vetää rajaa siihen, 10\n16 monestako välttämättömyydestä ihmisen tulee jäädä paitsi ollakseen köyhä. Menetelmä keksittiin Isossa-Britanniassa 1980-luvulla. (ks. Kangas ja Ritakallio 2003, ) Nykyoloissa köyhyys on heterogeenisempaa kuin silloin, kun köyhyys ymmärrettiin vain fyysisen toimintakyvyn puutteena. Se näkyy suhteellisen köyhyyskäsitteen käytön yleisyytenä. Koska köyhyys on nykyään monimuotoisempaa, on tarpeellista tutkia köyhyyden aste-eroja, syvyyttä ja erilaisia ilmenemismuotoja. (Kangas ja Ritakallio 2003, 53.) Erilaiset metodit tuottavat erilaista kuvaa köyhyydestä. Vaikka eri metodeilla saatavat tulokset ovat erilaisia, ne voivat kaikki olla oikein. Ne vain näyttävät erilaiset osan todellisuudesta. Jotta pystytään täysin analysoimaan köyhyyttä, tarvitaan useita köyhyysmittareita sen sijaan, että pyrittäisiin kehittelemään yksi oikea indikaattori. Useiden lähestymistapojen avulla voidaan paljastaa köyhyyden monia kasvoja. (Kangas ja Ritakallio 2008, 6; ks. myös Kangas ja Ritakallio 1995.) Nyt halutaan saada esille köyhäksi itsensä luokittelevien työssä käyvien ihmisten kokemuksia sosiaalisesta poissulkemisesta tai syrjäytymisestä, ja siten on sopivinta antaa heidän itsensä kertoa köyhyydestään. 2.2 Universalismista köyhyyspolitiikkaan? Suomi koki syvän laman 1990-luvulla. Hyvinvointivaltion turvaverkkojen vuoksi tuloerot eivät kasvaneet laman aikana, mutta samalla kun talous alkoi elpyä vuonna 1994 ja kääntyi nopeaan kasvuun, tuloerot alkoivat lisääntyä. Ne lisääntyivät 1990-luvun mullistusten, sosiaalietuuksien saantiehtojen tiukentamisen, etuustasojen leikkausten ja verotukseen tehtyjen uudistusten takia ja jäivät selvästi aiempaa korkeammalle tasolle. (Riihelä ym. 2007, 70.) Etuuksia ja palveluita karsittiin osana julkisen talouden tasapainottamis- ja tervehdyttämistoimenpiteiksi kutsuttuja toimia (Helne ja Laatu 2006, 20). Myös pienituloisten osuus väestöstä lisääntyi. Vuonna 1990 pienituloisia oli Suomessa 60 %:n mediaanitulorajan mukaan 7,9 % väestöstä. Sen sijaan vuonna 2008 pienituloisia oli jo 13 % väestöstä. (Tilastokeskus 2010a.) Vuosien aikana suhteellinen köyhyysaste väestön keskuudessa on noin kaksinkertaistunut. On tosin huomattava, että köyhyysrajakin on noussut reaalisesti 30 prosenttia. (Moisio 2010, 183.) Muutokset ovat kuitenkin pieniä, ja jäävät virhemarginaalin sisään. (Tilastokeskus 2011c.) Työttömyys ja toimeentulotukea saavien määrät ovat kasvaneet voimakkaasti vuosina 2009 ja 2010, ja se heijastuu todennäköisesti tuloeroihin ja köyhyysasteisiin (Moisio 2010, 193). 11\n17 Valtiovallan toiminnassa tapahtui 1990-luvun laman jälkeen ideologinen käännös. Alettiin harjoittaa yhä voimakkaammin kilpailupolitiikkaa. Uusi kilpailukykypolitiikka ei ole lakkauttanut hyvinvointipolitiikkaa, mutta kun Suomen talouden dynamiikan edellytyksenä pidetään yritysten omistajien luottamuksen säilyttämistä voitot ja osingot turvaamalla, ei välttämättä jätetä sijaa tasa-arvon vaatimukselle. (Hänninen 2010, ) Sosiaalipolitiikan painopiste on siirtynyt hyvinvointiorganisaatioiden toimintojen tehostamiseen ja ulkoistamiseen ja etuuksien ja palvelujen niukempaan ja vastikkeellisempaan tuottamiseen (Helne ja Laatu 2006, 25). Köyhyyttä alettiin torjua laman jälkeen universalismin idean sijaan valikoiden eli erityisryhmille kohdistetuilla tukitoimenpiteillä (Kuivalainen ja Niemelä 2009, 188). Onkin esitetty kysymys, ollaanko sosiaalipolitiikassa siirtymässä universalismista köyhyyspolitiikkaan. Universalismin periaatteen oikeuttamina pienituloiset ja huono-osaiset pääsevät osallisiksi keskiluokkaistumista perustelevista palveluista ja etuuksista. Sosiaalipolitiikka ulotettiin hyvinvointivaltiossa koskemaan kaikkia kansalaisia. Kansalaisuuteen nojaavia oikeuksia on nyt kuitenkin marginalisoitu vähimmäisturvaksi. Kunnollisen sosiaaliturvan voi nykyään saada vain osallistumalla työhön, ei kansalaisuuden perusteella. Mitä enemmän sosiaalipolitiikan sanotaan kohdistuvan köyhiin ja tarvitseviin, sitä enemmän köyhiä on ja sen köyhempiä köyhät syrjäytyessään ovat. (Julkunen 2006a, 43, 46, 49, 51.) Työn kautta saatava sosiaaliturva ei kuitenkaan aina ole riittävä, kuten tämän tutkimuksen aineistosta, köyhyyskirjoituksista, ilmenee. Lisäksi työttömyysajat pätkätöiden välissä heikentävät sosiaaliturvan tasoa. Katsotaan myös, että kun hyvinvointia tarkastellaan koko ajan enemmän yksilöiden kuin väestöryhmien tasolla, se muuntuu yhä yksilöllisemmäksi kysymykseksi. Hyvinvointia tukeva sosiaalipolitiikka loitontuu yhteiskunnasta eikä rakenteellisia ja yhteiskunnallisia ongelmia nähdä tai tunnusteta, kun pyritään parantamaan ennen kaikkea yksilöitä. On kysytty, onko sosiaalipolitiikka ylipäätään enää köyhien ja huono-osaisten turvana vai onko se siirtynyt yhä suoremmin ja kapeammin palvelemaan yhteiskunnan muuta koneistoa, ennen kaikkea taloutta. (Karjalainen ja Palola 2011, 9-10.) 2.3 Työssä käyvien köyhyys Uusvanha sosiaalinen riski 12\n18 Työssä käyvien köyhyys on sosiaalipoliittisesti klassinen teema. Jo ja 1900-lukujen vaihteessa työväen elinoloja ja köyhyyttä tutkivat köyhyystutkimuksen pioneerit Charles Booth ja Seebohm Rowntree. Hyvinvointivaltion kehittymisen myötä työssä olevien tilanne kuitenkin parantui huomattavasti, ja on pidetty pitkään selvänä, että palkkatyö on merkittävä köyhyysriskiä vähentävä tekijä. Viime vuosikymmeninä on kuitenkin havaittu, ettei työ aina turvaakaan köyhyydeltä. Airio toteaa (2008, 112), että työtä tekevien köyhyys on ollut yleistä OECD-maissa myös 1970-luvulla, joten sitä ei voida pitää sellaisena uutena, hyvinvointivaltion purkauduttua ilmenevänä sosiaalisena riskinä, jollaisena se usein esitetään. Työssä olevien köyhyys on tullut takaisin niin sanottuna uusvanhana sosiaalisena riskinä (Airio ja Niemelä 2004, 64 65). Ilmiötä on Suomessakin tutkittu erityisesti 1990-luvun laman jälkeen, mutta siitä ei ole saatavilla kattavaa tutkimustietoa. Etenkään tutkimuksia työssä käyvien köyhien kokemuksista ei ole tehty. Työssä käyvien köyhyys ei ole uusi ilmiö Suomessa, vaan sitä oli havaittavissa muun muassa maailmansotien välillä etenkin naisaloilla. Se oli säätelemättömien työolojen ajan työnteon muodon varsin yleinen seuraus. Työtä tekevien köyhyyttä lisäsi useissa tapauksissa katkonaisen työn väleihin jäävä omakustanteinen odotusaika. Voidaankin kysyä, onko 2000-luvun niin sanottu uusi työ sittenkin palautettavissa säätelemättömän työelämän ajalla työn järjestämisen tapaan. Tämän toimintatavan keskeisenä ehtona on erityisesti naisten tekemä suhdanteisiin mukautuva, monin mekanismein halvennettu työ. Nykyajan pätkätöistä ja työelämän suhteiden uudelleenjärjestelyistä keskusteltaessa argumentaatiossa on käytetty ja käytetään ajanjaksoa, joka on liian lyhyt selittämään luvun työelämän muutosta ja katkonaisen työn ongelman ymmärtämistä. Se on ehkä jopa vääristänyt käsitystä muutoksesta. Kun työelämää tarkastellaan pitemmällä aikavälillä, nykyinen katkonaisten työsuhteiden yleisyys ja se, etteivät työllä hankitut ansiot aina riitä elämiseen, eivät näyttäydy uusina, vaan etenkin lukuisten naisten osalta toistuvina työsuhteiden järjestämisen ja tekemisen tapoina. (Suoranta 2009, 235, 241, ) On esitetty, että hyvinvointivaltiossa on kolmenlaisia uusia sosiaalisia riskejä, jotka kumpuavat perhe-elämän monimuotoistumisesta ja etenkin naisten työssäkäynnin yleistymisestä, työelämän lisääntyneestä epävakaisuudesta ja sosiaaliturvan entistä suuremmasta altistumisesta markkinoiden vaikutuksille. Tuloerojen kasvun ja työmarkkinoilla lisääntyneen epävarmuuden vuoksi palkkatyöstä saatavat tulot eivät enää välttämättä suojaa köyhyydeltä. Uusia sosiaalisia riskejä ovat muun muassa yksinhuoltajien ja myös kahden vanhemman perheiden vaikeudet yhdistää palkkatyö ja 13\n19 kotona tehtävä hoitotyö; riski joutua vastoin tahtoaan matalapalkkaiseen, matalaa osaamista vaativaan työhön, jossa ei ole etenemismahdollisuuksia; riski olla työtä tekevä köyhä ja riski joutua epävarmaan työmarkkina-asemaan. Matalasti koulutettujen työntekijöiden kysyntä on vähentynyt työn uudelleenorganisoinnin, lisääntyneen kansainvälisen kilpailun ja teknologisen kehityksen myötä. (Timonen 2003, 19 21, 32.) Teollisuusyhteiskunnassa työmarkkinoiden kynnys oli matalampi: vähemmänkin lahjakas saattoi löytää paikkansa. Nykyään työläismiesten tulisi sopeutua ja olla kielitaitoisia, sujuvakäytöksisiä ja omata pitkälle vietyjä erityistaitoja. Työläisillä on väärä subjektiviteetti tai habitus jälkifordistiseen työelämään. Ne, jotka eivät pysty ylittämään kynnystä, syrjäytyvät. (Julkunen 2008, 284.) Kun tullaan taitojen korostamiseen työmarkkinoilla, taidottomat pärjäävät heikosti ja joutuvat usein epävarmoihin työsuhteisiin (Esping-Andersen 2005, 16 17). Koulutus vaikuttaa myös köyhyydestä poistumiseen. Työtä tekevien köyhien pitkäaikaisköyhyyden riski on ylipäätään pienempi kuin kaikilla työikäisillä köyhillä. Työtä tekevien pitkäaikaisköyhyys paikantuu etenkin yli 60-vuotiaisiin, naisiin, perusasteen koulutuksen varassa oleviin, yksinasujiin ja lapsiperheisiin. Noin kolmannes pitkäaikaisköyhistä on työllisiä. Yrittäjien köyhyysriski on selvästi suurempi kuin palkansaajien. Nuoruus auttaa työtä tekeviä köyhiä poistumaan köyhyydestä, ja ikääntyneisyys vaikuttaa siihen negatiivisesti. Köyhyydestä poistuminen on vahvasti ehdollistettu työssä käynnille. Myös koulutuksella on merkittävä vaikutus köyhyydestä poistumiseen: keski- ja korkea-asteen koulutukset lisäävät merkitsevästi todennäköisyyttä poistua köyhyydestä. (Kauhanen 2005, 34, 43 45, 57.) Työ on keskiluokkaistunut ja tietoistunut, ja siten siitä on tullut monipuolisempaa ja vaativampaa. Silti työn laadun koetaan heikentyneen. Suuri osa yhteiskunnalliseen työnjakoon osallistuvasta työstä tehdään muualla kuin teollisissa valmistusprosesseissa. Se vaikuttaa työssä vaadittaviin taitoihin. Uudessa, jälkifordistiseksi kutsutussa työssä työntekijöiden odotetaan myös suostuvan työehtojen epävakaistumiseen ja suojelun purkautumiseen. (Julkunen 2008, 10, 39.) Osa määräaikaisten ja tilapäisten työsuhteiden yleistymisestä johtuu työttömyydestä ja väliaikaisista työllistämistöistä; osa naisten työllisyyden kasvusta ja siihen liittyvistä perhevapaista; osa opiskelun yleistymisestä ja osa opiskelijoiden työssäkäynnistä opiskelun ohessa. Tällaiset työt kietoutuvat työttömyyteen: määräaikaiset vierailevat välillä työttömyydessä tai työvoiman ulkopuolella. Epävakaan työn kohdalla puhutaan prekariaatista. Käsitteellä viitataan työvoimaan, joka kokee 14\n20 nykyisessä palkkayhteiskunnassa jatkuvaa epävarmuutta oikeuksistaan, toimeentulostaan ja tulevaisuudesta. Sillä tarkoitetaan myös laajemmin työn irtautumista kaikesta betonisoidusta, varmasta ja paikallaan pysyvästä. (Julkunen 2008, ) Työn yksilöllistyminen tarkoittaa osaltaan sitä, että yksilöt ovat vastuussa omasta menestyksestään ja epäonnistumisestaan ja myös omasta työhyvinvoinnistaan ja rajojen asettamisesta työlleen (Julkunen 2008, 123). Kilpailu voittaja saa kaiken -markkinoilla on ankaraa, ja epäonnistuminen koituu monien hyvin koulutettujenkin kohtaloksi. Toimintojen uudelleenjärjestämiset ja henkilösupistukset aiheuttavat myös keskiluokkaisten ihmisten elämään ongelmia, joista ennen joutui kärsimään lähinnä vain työväenluokka. (Sennett 2002, 127.) Suomeen on sanottu nousseen uutta köyhyyttä, joka koskettaa myös hyvin koulutettuja akateemisia ihmisiä. Suomeen on siten muodostumassa työtä tekevien köyhien luokka Yhdysvaltain tapaan. (Hänninen ja Hänninen 2008, 9.) On katsottu, että työllisyyden kasvuun tarvitaan nykyään merkittävää kasvua kuluttaja- ja sosiaalipalvelujen sektoreilla. Palvelualoilla on tyypillisesti vähän taitoa vaativia ammatteja huonolla palkalla. Ihmisten onkin valittava työttömyyden ja alempiarvoisten töiden välillä. Yhteiskuntapoliittisessa käytännössä näyttää kiistatta olevan meneillään muutos yhtäläisistä työoloista ja palkkatasa-arvosta kohti eriarvoisuutta. (Esping-Andersen 2000, ) Julkunen puhuu huonosta työstä, joka on rinnastettavissa Esping- Andersenin mainitsemien alempiarvoisten töiden kanssa. Huonoon työhön sijoitetaan muun muassa palvelutyö, siivous ja pikaruokapaikkojen työ. Huonolla työllä ei voi tulla kunniallisesti toimeen. Se on myös usein osa-aikaista, sitä tehdään epämukavina työaikoina, ja kohtelukin voi olla alentavaa. (Julkunen 2008, 200.) Yksi mahdollinen tulkinta työn huonontumiseen onkin sen ainakin kokemuksellinen paikantuminen erityisesti keskiluokkaiseen ja professionaaliseen työhön (Julkunen 2008, 218). Uusliberalistisen tai jälkifordistisen työn kärsimystä aiheuttavia seikkoja on monia: työprosessien tiheä uudelleenrakenteistuminen, niin johdon kuin työntekijöiden pelko kilpailussa menestymättömyydestä, ulosjoutumisen tai hyödyttömäksi toteamisen uhka, kilpailun, suorittamisen, joustavuuden, liikkuvuuden, aloitteellisuuden, vastuullisuuden ja ainaisen energisyyden vaatimukset, suoriutumisen arviointi ja läpinäkyväksi tekeminen (Julkunen 2008, 230). Nykyajan virtaviivaistetussa ja pääoma- ja tietovaltaisessa teollisuudessa, josta on vähennetty työvoimaa, hylätään työvoimaa tuottavuuden rajoitteena (Bauman 2005, 70). Lyhytaikaisten työsuhteiden myötä työelämän 15\nTyössäkäyvät köyhät. Katsaus aiheeseen tutkimuskirjallisuuden valossa. Ville Kainulainen. Palvelualojen ammattiliitto PAM\nVille Kainulainen Työssäkäyvät köyhät Katsaus aiheeseen tutkimuskirjallisuuden valossa Ville Kainulainen Palvelualojen ammattiliitto PAM Sisältö Tiivistelmä...5 1 Johdanto...7 2 Työssäkäyvät köyhät...9


Sähköiset toimilaitteet AME 10, AME 20, AME 30 AME 13, AME 23, AME 33 standardin EN mukaisella turvatoiminnolla (jousi alas) - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Sähköiset toimilaitteet AME 10, AME 20, AME 30 AME 13, AME 23, AME 33 standardin EN mukaisella turvatoiminnolla (jousi alas)"\n1 Sähköiset toimilaitteet AME 10, AME 20, AME 30 AME 13, AME 23, AME 33 standardin EN mukaisella turvatoiminnolla (jousi alas) Kuvaus AME 10 AME 13 AME 20, AME 30 AME 23, AME 33 Toimilaitteita voidaan ohjata jännite- tai virtaviestillä sekä 3-pisteohjauksella. Toimilaitteita on saatavana turvatoiminnolla (jousipalautus) tai ilman. Jousipalautus sulkee säätöventtiilin sähkönsyötön katketessa. Toimilaitteet soveltuvat käytettäväksi VS2-, VM2-, V2-, VMV- ja AVQM-venttiilien kanssa. Perustoimintojen, kuten käsikäyttö ja asennon osoitus, lisäksi toimilaitteet on varustettu kääntövoiman rajoittimella. Täten toimilaitteet ja säätöventtiilit eivät kuormitu liikaa. Tärkeimmät tiedot: Käyttöjännite: 24 V Voima: - AME 10, N - AME 20, 23, 30, N Nopeus: - AME 10, s/mm - AME 20, s/mm - AME 30, s/mm Virtausaineen maksimilämpötila: - AME 10, C - AME 20, 23, 30, C Pääteasentosignaalit Huomautus: Emme suosittele käyttämään AME-toimimoottoria VS2-venttiilin (DN 15) kanssa. VS2-venttiilien (DN 15) lineaariset ominaisuudet eivät sovellu LKV-järjestelmiin. Tilaaminen Toimilaitteet Tyyppi Syöttöjännite Til.nro AME G3005 AME V 082G3015 AME G3017 Toimilaitteet, joissa on turvatoiminto EN Tyyppi Syöttöjännite Til.nro AME G3006 AME V 082G3016 AME G3018 DEN-SMT/SI ED.LF.Y2.20 Danfoss 02/2016 1\n2 Tekniset tiedot Tyyppi AME 10 AME 13 AME 20 AME 23 AME 30 AME 33 Käyttöjännite V 24; %; AC Tehonkulutus VA Taajuus Hz 50/60 Turvatoiminto - x - x - x Turvatoiminnon suoritusaika liike 5 mm s liike 10 mm Ohjausviesti Y V 0 10 (2 10) Ri = 24 kω ma 0 20 (4 20) Ri = 500 Ω Takaisinkytkentä X V 0 10 (2 10) Sulkuvoima N Maksimi liikepituus mm 5 10 Nopeus s/mm Virtausaineen maksimilämpötila Ympäristön lämpötila C 0 55 Varastointi- ja kuljetuslämpötila Kotelointiluokka IP 54 Paino kg 0,6 0,8 1,45 1,5 1,45 1,5 -merkintä on standardien mukainen Pienjännitedirektiivi 2006/95/EY: EN , EN EMC-direktiivi 2004/108/EY: EN , EN Asennus AME 10 AME 20, AME 30 AME 13 AME 23, AME 33 Turvatoiminto Turvatoiminto avaa tai sulkee säätöventtiilin sähkönsyötön katketessa jousipalautuksen mukaisesti. (SD) Turvatoiminto määräytyy viereisen kuvan mukaisesti. Turvatoiminnon jousi on asennettu toimilaitteen takaosaan. tai = SD Venttiilityyppi Valittu jousitoiminto sulkee aukon A A avaa aukon A A SD SD VS SD 1) - VM (DN 15 50) SD 1) - 1) Standardin DIN EN mukainen V (DN 15 50) SD 1) - AVQM (DN 15 50) SD 1) - VMV - SD VS, VM, V, AVQM VMV 2 ED.LF.Y2.20 Danfoss 02/2016 DEN-SMT/SI\n3 Hävittäminen Toimilaite on purettava osiin ja osat on lajiteltava ennen niiden toimittamista kierrätykseen. Käsiohjaus A A AME 10 AME 20, AME 30 AME 13 AME 23, AME 33 DEN-SMT/SI ED.LF.Y2.20 Danfoss 02/2016 3\n4 DIP-kytkinasetus Toimilaitteen irrotettavan kannen alla on DIP-kytkin toimintojen valintaa varten. Kun SW 6 on ON-asennossa, toimilaite toimii 3-pisteohjattuna. Kytkimissä on seuraavat toiminnot: SW1: U/I - ohjausviestin tyypin valinta: Kun kytkin on OFF-asennossa, valittuna on jänniteohjaus. Kun kytkin on ON-asennossa, valittuna on virtaohjaus. SW2: 0/2 ohjausviestin alueen valinta: Kun kytkin on OFF-asennossa, ohjausviesti on 2 10 V (jänniteohjaus) tai 4 20 ma (virtaohjaus). Kun kytkin on ON-asennossa, ohjausviesti on 0 10 V (jänniteohjaus) tai 0 20 ma (virtaohjaus). SW3: D/I suoran tai käänteisen toiminnan valinta: Kun kytkin on OFF-asennossa, toimilaite on suoratoiminen (kara laskee, kun jännite kasvaa). Kun kytkin on ON-asennossa, toimilaite toimii käänteisesti (kara nousee, kun jännite kasvaa). SW5: 0 5 V / 5 10 V ohjausviesti vaiheittaisessa tilassa: Kun kytkin on OFF-asennossa, toimilaite toimii vaiheittaisella alueella 0(2) 5(6) V tai 0(4) 10(12) ma. Kun kytkin on ON-asennossa, toimilaite toimii vaiheittaisella alueella 5(6) 10 V tai 10(12) 20 ma. SW6: Suhteellinen/3-piste Kun kytkin on OFF-asennossa, toimilaite toimii ohjausjännitteen/-virran mukaisesti. Kun kytkin on ON-asennossa, toimilaite toimii 3-pisteohjattuna. SW7: LOG/LIN Ei käytössä. SW8: 100 % k VS / Reduced kvs Ei käytössä. SW9: Nollaaminen: Kun DIP-kytkimen asento muutetaan (OFFasennosta ON-asentoon ja takaisin), toimilaite siirtyy itsesäätötilaan. SW4: /Vaiheittainen normaalin tai vaiheittaisen tilan valinta: Kun kytkin on OFF-asennossa, toimilaite toimii alueella 0(2) 10 V tai 0(4) 20 ma. Kun kytkin on ON-asennossa, toimilaite toimii vaiheittaisella alueella: 0(2) 5(6) V tai 0(4) 10(12) ma tai 5(6) 10 V tai 10(12) 20 ma 4 ED.LF.Y2.20 Danfoss 02/2016 DEN-SMT/SI\n5 Kytkentä 24 V AC Jännite- ja virtaohjaus Huomautus: Jos SW 6 on ON-asennossa, käytä tätä kytkentätapaa. 3-pisteohjaus Itsesäätötila Itsesäätötila käynnistyy automaattisesti, kun toimilaitteeseen kytketään jännite ensimmäisen kerran. Itsesäätötila voidaan käynnistää käsin DIP-kytkimellä 9. Itsesäätö käynnistyy toimilaitteen karan nostamisella. Kun suurin mahdollinen voima havaitaan (venttiilin pääteasennossa), toimilaite laskee karan takaisin, kunnes suurin mahdollinen voima havaitaan uudelleen (venttiilin toisessa pääteasennossa). Pääteasennot asetetaan ja toimilaite palaa takaisin normaalitilaan ja alkaa toimia ohjausviestin mukaisesti. Vianetsinnän merkkivalo Punainen vianetsinnän merkkivalo on kannen alla olevassa piirilevyssä. Se ilmaisee kolmea toimintatilaa: Toimilaite on kunnossa (jatkuvasti päällä) Itsesäätötila (vilkkuu kerran sekunnissa), Virhe (vilkkuu kolme kertaa sekunnissa ota yhteys tekniseen tukeen). SP SN Y X Johtojen pituus Johtojen suositeltu poikkipinta-ala 0 50 m 0,75 mm 2 > 50 m 1,5 mm 2 24 V AC...Käyttöjännite 0 V... Com-liitin 0 10 V... Ohjausviesti (2 10 V) 0 20 ma (4 20 ma) 0 10 V... Takaisinkytkentä (2 10 V) DEN-SMT/SI ED.LF.Y2.20 Danfoss 02/2016 5\n6 Mitat AME 10 AME 13 AME 20, AME 30 AME 23, AME 33 6 ED.LF.Y2.20 Danfoss 02/2016 DEN-SMT/SI\n7 Toimilaitteen ja venttiilin yhdistelmät AME 10, AME 13 + AME 10, AME 13 + AME 10 + VM2 (DN 15 25) V2 (DN 15 20) VMV (DN 15 40) VS2 (DN 20* 25) AME 20/30, AME 23/33 + AME 20/30, AME 23/33 + AME 20/30, AME 23/33 + VM2 (DN 15 50) V2 (DN 15 50) AVQM (DN 15 50) VS2 (DN 20* 25) Emme suosittele käyttämään AME-toimimoottoria VS2-venttiilin (DN 15) kanssa. VS2-venttiilien (DN 15) lineaariset ominaisuudet eivät sovellu LKV-järjestelmiin. DEN-SMT/SI ED.LF.Y2.20 Danfoss 02/2016 7\n8 Oy Danfoss Ab Danfoss Lämpö Niittytaival Espoo Puh: Faksi: Sähköposti: Danfoss ei vastaa luetteloissa, esitteissä tai muissa painotuotteissa mahdollisesti esiintyvistä virheistä. Danfoss pidättää itselleen oikeuden tehdä ennalta ilmoittamatta tuotteisiinsa muutoksia, myös jo tilattuihin, mikäli tämä voi tapahtua muuttamatta jo sovittuja suoritusarvoja. Kaikki tässä materiaalissa esiintyvät tavaramerkit ovat asianomaisten yritysten omaisuutta. Danfoss ja Danfoss logo ovat Danfoss A/S:n tavaramerkkejä. Kaikki oikeudet pidätetään. 8 ED.LF.Y2.20 Produced by Danfoss A/S 02/2016


Kuusimetsän ujo kaunotar: maaliskuuta 2019\nTällä kertaa halusin omille synttäreille myös leipoa, joten tein kinuskitäytekakun ja kinkkuvoileipäkakun.\nTäytekakun välissä oli vadelmahilloa ja kinuskimoussea. Kinuskin keitin itse, mutta aavistuksen liikaa, koska tuli aika kovaa 🙈 Pursotukset vispikermaa.\nKinkkuvoileipäkakkuun kehittelin väliin seuraavanlaisen täytteen:\nn. 500g palvikinkkua\nn. 200g meetvurstia\n3 irto suolakurkkua\n2 tuorejuustoa (maun voi valita itse)\nPilkotaan ja sekoitetaan keskenään.\nTästä tuli 3 väliä n. 20cm x 30cm kokoiseen kakkuun. Kerrokset tein 1 paketista Ruistähkä ruisleipää ja 1 paketista Täysjyvä paahtoleipää. (Tuli 2 kerrosta ruisleivästä (alin ja kolmas) ja 2 kerrosta paahtoleivästä (toinen ja ylin). Leivistä leikattu kuoret pois. Kostutus lihaliemellä (meni noin 3dl).\n2-3 tuorejuustoa (2 lla riittää juuri ja juuri, kolmella varmasti sopivampi)\nKoristeeksi laitoin 1 pkt saunapalvikinkkusiivuja, kurkkua, salaattia ja kirsikkatomaatteja\nLisäänpä tähän samaan postaukseen kuvan myös vauvaonnittelukortista. Tämä kortti lähti pienen muistamisen kanssa Helsinkiin asti. Ystäväperheen hlhs-pojasta tuli toisen kerran isoveli.\nLähettänyt Merja R klo 18.34 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Hlhs, Kakkuja, Kortit, Leipomuksia, Voileipäkakkuja\nMilan 2v synttärit - syyskuu 2018\nSynttäreillä oli teemana yksisarvinen/unicorn 🦄🦄 Äidin sisäinen prinsessa pääsee valloilleen suunnitellessa neidin juhlia 😉\nPohjana Pätkismuffinssit ja päällä pursotettua kermaa.\nTietysti yksisarvinen/unicorn täytekakku!!!\nVälissä oli vadelma- ja kinuskimousset. Päällinen oli valkosuklaakreemiä. Pursotukset värjätyllä kermalla. Kukat, silmät, korvat ja sarvi kaulintamassaa, joissa osassa päällä kultaspray. Kultaiset kuulat karkkikaupasta.\nLisäksi oli minipizzoja (itse tehty pohja, tomaattipyree, meetvursti siivu, tomaatti, juustoa), karkkia ja sipsiä. Mummo teki pyynnöstä herrasväenpikkuleipiä.\nLähettänyt Merja R klo 18.14 Ei kommentteja:\nMuutamia ompeluksia mitä on vuoden sisällä tullut tehtyä. Kaikista ei ole edes tullut otettua kuvaa ja monesti äiti on joutunut vaatteiden ompelussa pikkujutuissa vielä tätä opettelijaa auttamaan...\nHihaton tunika Unelmallisen kaavalla\nSama Unelmallisen kaava pitkähihaisena tunikana\nSamasta kankaasta sain vielä itselleni frillapannan ulkoiluun...\n... ja neidille frillahousut/röyhelöpyllyhousut\nLähettänyt Merja R klo 18.04 Ei kommentteja:\nMacarons ja valkeat tennarit kakun päälle\nAlkukesällä 2018 leivoin ystävälle kiitokseksi pienen satsin macaronseja piiiiiitkästä aikaa. Välissä oli kinuskikreemiä. N A M!\nPyynnöstä väkersin tätitettävän ristiäiskakun päälle valkoiset tennarit sinisillä nauhoilla. Nämäkin tennarit on kaulintamassaa.\nLähettänyt Merja R klo 17.59 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Kakunkoristeet, Leipomuksia\nKasvihuonekaappi vanhoista ikkunoista\nKeväällä 2018 isännän kanssa suunniteltiin ja väkerrettiin yhteispelillä terassille kasvihuonekaappi vanhoista ikkunoista. Minusta siitä tuli aika ihana, vaikka itse sanonkin!\nItse koin, että tomaatit tarvitsee enemmän multaa kuin kasvusäkin verran. Tai ainakin vähemmän kuivuu, kun saa kasteltua reilummin (kesä 2018 oli ihana helle kesä, joten vettä todella tarvittiin...). Näinpä tälle kesälle on suunnitteilla tehdä syvempi istutussysteemi kaappiin :)\nLähettänyt Merja R klo 17.55 Ei kommentteja:\nTunnisteet: DIY, Pihatouhuja\nVeljen emännälle pidettiin babyshowerit huhtikuussa 2018. Mun osuudeksi kimpassa äidin/mummon ja tädin kanssa jäi vaippakakun ja täytekakun teko. Näiden väkertäminen oli ihanaa taukoa tälle äidille erityislapsiarjessa! Äitini väkersi neuloa tossut ja virkata turvalonkeron.\nVäriteemana kutsuilla oli keltainen, sillä sukupuolta ei vierailla ollut tiedossa :)\nLähettänyt Merja R klo 17.49 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Kakkuja, Leipomuksia, Näpertelyjä\nPursotusharjoituksia kevät 2018\nTässä pääsiäiskakussa (mangotuorejuustokakku k-ruoka ohjeella) ja kääretortussa pursotusharjoituksia Wilton 1M ja 4B(?) tyllalla.\nLähettänyt Merja R klo 17.43 Ei kommentteja:\nMilan 1v synttärit - syyskuu 2017\nHmm, parempi myöhään kuin ei milloinkaan päivittää blogia 🙈 Näitäkin synttäreitä on jo vietetty syyskuussa 2017! Kuvat kertokoon enemmän kuin sanat😃\nYhtään en enää edes muista, mitä kakun välissä oli! Mutta vaaleanpunaiset tennarit ruusun kera halusin tehdä prinsessan 1v kakun päälle. Koristeet ovat kaulintamassaa. Porkkanapiirakka ja marengit myös tehty itse. Suolaisena tarjottavana oli ruislohinappeja.\nÄidin mieltä näillä synttäreillä varjosti tieto siitä, että vajaan kahden viikon päästä oli taas lähtö Helsinkiin Milan kolmanteen avosydänleikkaukseen. Kutsu saapui postissa juuri, kun tuota kakkua olin täyttämässä. Leikkauksessa onneksi saatiin tehtyä suunniteltu toisenvaiheen leikkaus eli ns. glenninleikkaus ja hankalien alkuvaikeuksien jälkeen neiti toipui kotikuntoon reilussa kuukaudessa.\nLähettänyt Merja R klo 17.35 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Hlhs, Kakkuja, Kakunkoristeet, Leipomuksia


Podcast kertoo Kauniaisten historiasta, osa 2 nyt julkaistu - KaunisGrani\nNy podcast om Grankullas historia, del 2 nu publicerad\n17.12.2020 | Historia -\nPodcast kertoo Kauniaisten historiasta, osa 2 nyt julkaistu\nKauniaisten kaupungin kulttuuripalvelut ovat tuottaneet dokumentaarisen podcastin kaupungin historiasta. Osa 2 on julkaistu tänään 22.1.\nPodcastissa kulttuurineuvos ja pitkäaikainen kulttuurisihteeri Clara Palmgren kertoo kaupungin historiasta keskustellessaan kaupungin kulttuurintuottajan Cecilia McMullenin kanssa. Podcast on ruotsinkielinen.\n– Podcast keskittyy paikalliseen historiaan ja tarinoihin, ja näkökulma on Clara Palmgrenin. Viidessä eri jaksoissa siirrymme Kauniaisten perustamisesta vuonna 1906 koulutuksen, kirjallisuuden ja taiteen kautta paikalliseen identiteettiin ja nykypäivään. Tarinat kerrotaan rennossa, mutta inspiroivassa tyylissä kahvikupin ääressä, Cecilia McMullen kertoo.\nEnsimmäisessä jaksossa Clara Palmgren kertoo uudisasukasyhteiskunnasta, joka perustuu vihreisiin ideoihin ja ihanteisiin, jotka tuolloin olivat trendikkäitä ympäri Eurooppaa.\nTarina sisältää myös kuvan Claran omasta “uudisasukkaiden aikakaudesta” 1960-luvulla, jolloin hän ja hänen perheensä muutti kaupunkiin ja loivat elämänsä Kauniaisiin. Jakso päättyy kuvaukseen uudesta yhteiskunnasta, ja keskittyy kahteen huvilaan, Vallmogårdiin ja Furugårdiin.\nLöydät podcastin perjantaista (18.12.) lähtien täältä


Mercedes-Benz autonvuokraus klo Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki - Rental24H.com\nMercedes-Benz autonvuokraus Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki\nMercedes-Benz autoja vuokralle sijainnissa Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki\nYrityksen Mercedes-Benz autonvuokraus lähellä sijaintia Karlovy Vary Airport [KLV]\nAlla olevasta luoettelosta löydät Mercedes-Benz-merkkiset autot, jotka voit vuokrata sijainnista Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki. Nämä mallit esitetään aiempien hakujen perusteella. Mercedes-Benz-merkkiset autot on kehystetty oranssila. Lisäksi luettelossa on muun merkkisiä autoja, jotta voit valita hinnaltaan ja parametreiltään sinulle sopivimman auton. Löydät lisää olennaista tietoa klikkaamalla autoa tai täyttämällä hakulomakkeen.\nMercedes-Benz vuokra-autot sijainnissa Karlovy Vary Airport [KLV] ja muut asiaankuuluvat autot\nMercedes-Benz vuokra-autot sijainnissa Karlovy Vary- Grand Hotel Pupp ja muut asiaankuuluvat autot\nVuokrauspaikat jotka tarjoavat Mercedes-Benz-merkin autoja lähellä sijaintia Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki\nAlla voit nähdä luettelon vuokra-paikoista, joista voit vuokrata Mercedes-Benz:n lähellä sijaintia Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki. Mukavuutesi takia, kaikki paikat on lajiteltu kolmeen ryhmään: autovuokraus keskustassa, lentokentillä ja rautatieasemilla. Huomaa, että hinnat ja autojen määrä vaihtelee vuokra-aseman sijainnin mukaan. Esimerkiksi auton vuokraaminen lentokentältä on usein kalliimpaa kuin keskustasta, mutta autovalikoima on laajin, joten tarkista ensin kaikki tarjoukset sijainnissa Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki ja vertaile hintoja ennen auton vuokraamista.\nMercedes-Benz-merkin vuokraajia sijainnissa Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki\nJos et löydä sopivaa mallia alueeltasi, vertaile Mercedes-Benz-tuotemerkkiä muihin mahdollisiin autoihin sijainnissa Karlovy Vary Airport [KLV], Tšekki. Valitse sinulle parhaiten sopiva autoryhmä saadaksesi lisätietoja kaikista saatavilla olevista autoista, jotka ovat vertailukelpoisia Mercedes-Benz-tuotemerkin kanssa:


Sonera - Sonera harkitsee lankapuheluihin rajua hinnankorotusta | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nSonera Sonera harkitsee lankapuheluihin rajua hinnankorotusta\nKeskustelu osiossa 'Operaattorit', aloittaja aimo, 18/4/07.\nLaitoin uuden ketjun, koska muut Soneraa koskevat ketjut olivat yllättäen lukittuja.\n"TeliaSonera harkitsee lankapuheluihin Suomessa rajuja hinnankorotuksia yhtiön kannalta ongelmallisilla syrjäseuduilla. Yhtiö on päättänyt ryhtyä aktiivisesti vauhdittamaan ongelma-alueiden lankapuhelinasiakkaiden siirtymistä vaihtoehtoisten tekniikoiden käyttöön."\nMaaseudulla taitaa perinteinen lankapuhelin olla vielä yleisesti käytössä, mutta kuinka kauan?\nAsiaan liittynee myös TeliaSoneran sivuilla julkaistu pörssitiedote .\nTuoko sitten Sonera maalle oman PöndeGrynder -palvelun?\nPalvelussa sitten yksinkertaiset hinnat:\npuhelut lankaverkkoon omalle teleliikennealueelle: 10e/puh + 1e/min\nMuut puhelut sitten tuosta johdettuna.\nOlisiko vielä vastaanottomaksu mistään kotoisin? ;D\nTuo lienee sitten varmin tapa saada ne loputkin lankaverkon asiakkaat pois.\nKannatavinta on hankkia pelkkä laajakaista landelle ja seuraavaksi sitten VoIP-sovitin lankapuhelinta varten. Puhelimen kuukausimaksukin tippuu huomattavasti (Elisan perinteinen lankapuhelin n. 12,50 e/kk, Elisa Puhekaista 2,5 e/kk).\nTai sitten siirtyä gsm-liittymän käyttäjäksi. Mikäli matkapuhelinta ei halua käyttää, niin sitten vaan pöytä-gsm hankintaan. Syrjäisimmälle maaseudulle kun ei välttämättä saa edes laajakaistaa.\nNo voi v***u. Taitaa lankalinja poistua tästä taloudesta ja joku VoIP-systeemi harkintaan, mutta niiden toimintavarmuus ei taida vielä olla perinteisen lankalinjan veroinen.\nSähkökatkon aikana ei VoIP-puhelutkaan luonnollisestikaan toimi, kun (ADSL tai jonkin muun tekniikan) modeemi tarvii sähköä. Ja tietenkin Internetissä on myös katkoja useammin kuin puhelinlinjoissa pelkästään...\nEdit: Kuinkas hyviä nuo muut langattomat Internet-tekniikat ovat ja millaisin latenssein? Eikös Digitalla ole joku 450 Mhz:tä käyttävä tekniikka syrjäseuduille tarjolla?\nEdit2: Siis Flash-OFDM, mutta kuuvuus heikonlainen vielä: http://www.450laajakaista.fi/9020/9092\nNo eipä täällä oleva DECT-luurikaan toimi sähkökatkon aikana.\nMaaseutu yleisesti ottaen ei ole tuo ongelma-alue. Linkittämässäsi jutussa on ydinkohta:"Ongelma-alueilla eli ”syrjäseutujen syrjäseuduilla” toiminta on ”merkittävästi tappiollista”, sanoo johtaja Juha-Pekka Weckström TeliaSonerasta."\nEli eipä yleistetä. Toki lankapuhelimet vähenevät myös taajamissa mutta siellä verkon ylläpito on taloudellisempaa. Oma lankapuhelin (Elisa) lähti mäkeen jo viime vuonna, siihen soittivat vain mummot ja lehtimyyjät. Muu viestintä menee kännyköillä täysin. Äidillenikin hommasin simpukkakännykän ja Soneran perheliittymän niin voi soitella minulle vaikka päivittäin, niinkuin on nyt tehnytkin. Aiemmin soitti kerran kahdessa viikossa jos silloinkaan.\nNuo ongelma-alueet lienevät vuosikymmeniä sitten rakennettujen avojohtojen perässä olevia kyläpahasia tai yksittäisiä asumuksia.\nMistä nykäset ilmaisen laajakaistan, varsinkin ongelma-alueille?\nEiköhän puhumistavarten ole GSM.\nSähkökatkon aikana ei VoIP-puhelutkaan luonnollisestikaan toimi, kun (ADSL tai jonkin muun tekniikan) modeemi tarvii sähköä.\nOngelma alueilla kannattaa suojata ukkostavarten eli hankkii riittävän UPSin.\nEi mistään ilmaiseksi, mutta VoIP-puhelinliittymä olisi vain tapa saada laajakaistan ja puhelinliittymän kokonaishinta kympin halvemmaksi kuussa, kun luopuu perinteisestä lankapuhelimesta. Tietty jos laajakaistasta ei mitään muuta hyötyä tai iloa ole, niin ei VoIP ratkaisu ole.\nMitä lankaliittymillä edes nykyjään enää tekee? Matkapuhelin toimii ja pienemmällä kk maksulla. Pelkällä langan kk maksulla käyttää gsm puhelinta aika mukavasti.\nOn paikkoja joissa gsm ei kanna lainkaan.\nLähinnä tulee syrjäseuduille mieleen yksinasuvat vanhukset, jotka kuitenkin haluavat elää itsenäisesti ja heillä on esimerkiksi turvapuhelin käytössään. Tällöin lankapuhelin tarvitaan. Toki näin 2000-luvulla voisi kehittää vastaavan rannekehälyttimen, joka toimii gsm-verkon / gsm-puhelimen kautta.\nOk, mummoni ehkä on sitten poikkeus, kun lopetti lankaliittymän 3 vuotta sitten ja käyttää Soneran liittymää ja Nokian puhelinta. Hän asuu syrjäseudulla (matkaa keskustaan n.40 km) ja mitään ongelmia ei ole ollut. Gsm mastokin löytyy 200m päästä.\nErittäin harvassa ovat nämä paikat. Kannattaa testata kaikkien operaattoreiden kortit, kyllä joku aina yleensä toimii...\nEipä toimi ei, kokeiltu on.\nMitä lankaliittymillä edes nykyjään enää tekee?\nSoittelee vaikka noihin 020/030-sunmuihin yritysnumeroihin.\nItseäni lankaliittymän lopettaminen korpeaa vieläkin, vaikka tapahtumasta jo jokunen vuosi. Lankaliittymässä alkaa nykyisin olla samaa statusta, kuin matkapuhelimessa 80-luvulla. Tunnen itseni b-luokan kansalaiseksi ilman sitä(toki muitakin syitä on).\nKerrohan kaikelle kansalle, mistä paikasta on kyse?\nPaikat ovat Punkaharjulla, Sulkavalla ja Joensuun lähistöllä Viinijärvellä.\nJa myös ihan Tuusulassa Rusutjärven ympäristössä ja Vantaalla Vantaanlaakson kohdilla Kehä III:n lähettyvillä.\nSoneralta kuuluvuudesta reklamoidessa vastaus oli tyly ja kylmä;\nkuuluvuutta ei muutaman marginaalisen tuottamattoman asiakkaan takia aiota järjestää kuntoon.\nMuut lupasivat paneutua asiaan vakavuudella.\nKatsoo jäsenen mrv kauppiasprofiilia


Ero Everbearing and Day - neutraali Mansikat--kasvava mansikat\nEro Everbearing and Day - neutraali Mansikat\npääasiallinen mansikka tyyppi,kesä- laakeri mansikka , kantaasuuri sato kesäkuun lopulla . Toteaa, että eräissä lajikkeet kesäkuun Korollisten mansikoita kantoi lisäksi pieni kasveja syksyllä , puutarhureiden alkoi selektoimalla että piirre , mikä everbearing mansikoita . Puutarhureiden atUniversity of California Davis kehittänyt päivä - neutraali mansikoita1960 . Erot everbearing ja päivä - neutraali mansikat ovat hienovaraisia . Perusteet\nEverbearing mansikat ovat yleensä kasvaneet perennat kaksi erillistä kasveja , yksikeväällä ja toinensyksyllä muutamia marjoja välillä . Nämä kasvit ovat pienempiä kuin kesä- laakeri mansikoita . Päivä - neutraali mansikat ovat usein viljellään yksivuotisia , jotka tuottavatpienemmän määrän mansikoita tasaisesti myöhäisestä keväästä alkusyksyyn . Vähittäiskauppa taimitarhat myyvät usein päivä - neutraali lajikkeet kuten everbearing mansikoita . Voit valita monista lajikkeiden molempia . Puutarhamyymälöissä omalla alueella pitäisi varastoida soveltuvien lajikkeiden oman alueesi . Jos et ole varma mikä lajike kasvi , ota yhteyttä paikalliseen maatalouden laajentamista toimistoon .\nDay - neutraali mansikoita kehitettiin Pohjois-Kaliforniassa ja soveltuvat parhaiten alueille että on viileät kesät . Ne kasvavat hyvin Pohjois-Kaliforniassa ,Pacific Northwest ja British Columbia - alueilla, joilla kesät moderaattorina Pacific merenkulun tuulet . Ne myös kasvavat hyvin New England . Ne lakkaavat kukkii , kun lämpötila ylittää 90 astetta Fahrenheit . Everbearing mansikoita myös mieluummin viileät kesät , mutta jotkut lajikkeet hengissä lämpöä paremmin kuin päivä - neutraali lajikkeita . Kuuma sää voi aiheuttaa päivä - neutraali lajikkeet tuottaa paljon kuin everbearing lajikkeita , jolloin saatiin mansikoitakeväällä ja syksyllä , mutta mikään kesällä .\nkasvien sekä everbearing ja päivä - neutraali mansikoita kukkuloilla 12 tuumaa toisistaan ja poista juoksijat kuin ne näkyvät . Kun istutat päivä - neutraali mansikoita yksivuotisia , poista kaikki kukat vasta noin 1. heinäkuuta ja annakasvien kukka ja hedelmiä . Everbearing mansikoita yleensä tuottaa vähemmän mansikoita vuosittain . Suunnitelma korvata ne kerran kolmessa vuodessa.\nEverbearing mansikoita tuottavat suunnilleen saman verran mansikoita kahdessa erässä kesäkuussa korolliset lajikkeet tehdä yhdessä sato , mutta mansikat kesä - laakeri lajikkeet ovat suurempia ja makeampi . Koska päivä - neutraali mansikoita tuottavat , kun kesä- laakeri ja everbearing lajikkeet ovat valmiit , ne ovat käyttökelpoisia ravintoloita , maatila markkinat ja tienvarsilla seisoo . Ne ovat usein kasvaneet Kaupallisesti esille vuodepaikkaa muovi multaa . Erityisen huolellinen ja työvoiman yleensä tehdä niistä kalliimpia kuin everbearing lajikkeita .\nEdellinen:Pitäisikö minun Trim Mansikat ?\nSeuraava:Kuinka kasvaaparhaan makuista Mansikat\n· Miten istuttaa Mansikat Texasissa\n· Miten ThinMansikka Bed\n· Miten tehdä mansikka valamisen sekoitetaan\n· Kuinka kasvaa Ozark Mansikat\n· Kuinka aloittaaMansikka kontti puutarha\n· Kuinka kasvaa mansikat ulkopuolelleBarrel\n· Lämpötilassa Kasvava Mansikat\n· Voitko Kasvi Kaksi mansikat in One Pot ?\n· Miten istuttaa mansikoitatoisinpäin\n· Mansikat perennoja


[ 3424 viestiä ] Mene sivulle Edellinen 1 ... 152, 153, 154, 155, 156\nLähetetty: 20 Tammi 2018 09:41\nOli ihan hauska seurata parin päivän takaista Mustavaara special jaksoa. Uskottava Camilla ja överi Monica riitelemässä. Kontrasti näyttelijäntyön laadussa oli suuri.\n20 Tammi 2018 09:41\nLähetetty: 16 Elo 2018 18:25\nGood news everybody! sisältää pienehkön spoilerin, kuka tulee salkkareihin näyttelijäksi\nOlen erittäin iloinen käänteestä. Toivottavasti ei käsikirjoiteta millään typeryyksillä pilalle.\n16 Elo 2018 18:25\nLähetetty: 20 Marras 2018 20:42\nhttps://www.mtvuutiset.fi/artikkeli/dra ... gs.X8_05o4\nKovin on mitätön kynnys päästä suosikkihahmoksi.\nTale sit häipyy/häipyi tänään. Luultavasti Kari siinä samassa, ainakin toistaiseksi. Kova isku.\n20 Marras 2018 20:42\nLähetetty: 24 Marras 2018 00:36\nTalen ja Monikan lähdöt oli kevyt harmitus.\nMut jännä yksityiskohta, et jo pari Jarkko Tammisen The Big Bang ohjelman näyttelijää(?) on päätynyt salkkareihin. Eka Hissaminsan nättiflickor (uusi Viola) ja nyt M:ettinen (camillan aviomies). Seuraavaksi Laura Voutilainen tai joku hyväperseinen tanssijatyttö?\n24 Marras 2018 00:36\nLähetetty: 24 Marras 2018 18:02\nOvi kävi ja tilalle tuli Z-luokan julkkiksia, saa nähdä miten toimii. Toivottavasti ei näitä semi-julkkiksia tulee jatkossa liikaa.\n24 Marras 2018 18:02\nLähetetty: 28 Marras 2018 02:34\nUusi Nella on aika nätti. Sanon vaan.\nAika random toi et Violan reppuun päätyy hiiri ja se että se olisi siellä repussa kouluun asti. En hyväksy tätä juonikuviota.\n28 Marras 2018 02:34\nLähetetty: 30 Marras 2018 16:39\nHauska ku talon teineistä vain yksi on enää roolinsa alkuperäisnäyttelijä. Tai no, olihan sillä miniversio kymmenisen vuotta sitten.\nMutta voi herranlettas missä aallonpohjassa tämä sarja (jälleen kerran) kyntää. Eilinen loppukohtaus tuli niin puskista vammaisuudellaan että tuli jo parahdettua ääneen. Parin metrin päässä istunu kihlattuni ihmetteli miks mä edelleen katson tätä. En osannut vastata.\n30 Marras 2018 16:39\nLähetetty: 01 Joulu 2018 01:22\nTänään se sit tapahtui. Superkuuma Jasmin Voutilainen liittyi salkkareihin.\nSopivasti Sanni on naama norsunvitulla ja kaunis ku tämä maailma Jasmin (Aino Kaukovaara) hymyilee niin kauniisti. Tolta näyttää nainen, kuin tietää miten vitun hyvännäköinen se on. Voi pojat tästä alkaa miehen parhaat salkkariajat.\n01 Joulu 2018 01:22\nLähetetty: 08 Joulu 2018 23:25\nCamillan näyttelijä vetää sit kolmee eri roolia. Suomen Mike Myers!\nEn tykkää tuosta Vermo tvististä. Sponssina menis, mut miks se pitää sotkee juoneenkin. Ravit on nii perkeleen tylsää, vielä sitä pitäs viihdeohjelmassaki kattoo.\n08 Joulu 2018 23:25\nLähetetty: 02 Helmi 2019 19:35\nJuhlajakso. 20 vuotta hahmojen ja katsojien mielenkiintoa kutkutellut mysteeri ratkeaa vihdoin. Suosikkihahmo kuolee!\nTusinajakso. Budjetti ei riittänyt Seppo & Ismo show'n tasoiseen ilotteluun, joten kehitetään äkkiä ja epätoivoisesti vanhoihin aikoihin viittaava juonenkäänne. "Huonosti pukeutuva kuutio" (Alissaa lainatakseni) tapetaan.\nMielenkiintoisinta näissä loppuviikon jaksoissa oli se, että vahvistivat (moneen otteeseen) että myös sarjan maailmassa ekasta jaksosta on tasan 20 vuotta. Tähän astihan salkkarit on toiminut ihan omassa ulottuvuudessaan, mutta minkäs ikäisiä Tale, Alissa, Severi ym. nyt sitten oikeasti ovatkaan?\nSofia syntyi vuonna 2000/2001, mutta niinpä se vietti 18-vuotissynttäreitään jo reilu vuosikymmen sitten.\n02 Helmi 2019 19:35\nLähetetty: 02 Helmi 2019 21:22\nIhan hyvä et uhrattiin tommonen turha hahmo, eikä mitään tärkeetä hahmoo.\nEn tykkää tuosta uudesta "tunnarista" osa näyttelijöistä jää lähes näkymättömäksi ja osa zoomataan lähelle. Sit se musaki on jotenki väkinäinen nyt.\n02 Helmi 2019 21:22\nLähetetty: 02 Helmi 2019 22:59\nJoo, Samin kuolema ei haitannut yhtään. Päinvastoin, ällötyskynnys on kauan sitten ylitetty. Mutta kyl mä silti Pietarista olisin luopunut ennemmin.\n02 Helmi 2019 22:59\nLähetetty: 04 Helmi 2019 02:09\nJoo pietari on kyl aika turha, eka kerta ku siitä näyttelijästä/hahmosta sai mitään oli kun se katto Jasmin Voutilaisen tissejä.\n04 Helmi 2019 02:09\nLähetetty: 09 Huhti 2019 11:15\nNoel on vuodon takana ihan selkeesti. Järjesti koko jutun, jotta saa kaapattua Mustavaarat-yhtiössä (millä alalla se firma muuten on?) vallan. Onhan se jo pitkään ollutkin mallikansalainen.\nKun ainoat ruhjeet Violalla on kasvoissa, niin se ilmeisesti putos naama edellä. Jiri putos parvekkeelta ja halvaantui, Viola sillalta ja sai naarmun otsaan.\n09 Huhti 2019 11:15\nKäyttäjiä lukemassa tätä aluetta: Evalds ja 1 vierailijaa


Woimawellness - Parhaat deittisivustot akaa eroottisia kuvia eroottista seuraa escort service tallinn pullea pillu\nParhaat deittisivustot akaa eroottisia kuvia eroottista seuraa escort service tallinn pullea pillu\nSuomen suurin deittisivusto · Gofinland – Vuokramökit ja majoitus · Kauppalehti Optio – Talouden henkilöt ja ilmiöt · Kotikokki – Parhaat reseptit. Ilmainen seuranhaku Akaa Suomi. Ilmainen Sanakirja. Contents: KSeuran haku; AKAA englannista suomeksi - Ilmainen Sanakirja Parhaat UUSI. Konerakennusalan SKS Toijala Works –firma sai kymmenen miljonääriä, jotka asuvat Toijalassa, Kylmäkoskella, Valkeakoskella ja Viialassa. Keski-.\n1. Deittisivustot nokia. Vaihtoautot Akaa -haulla löytyi vaihtoautoa. Tutustu tästä\nJäljellä oleva jälkiruoka illallisen sijasta on yhtä hauskaa ja säästää paljon rahaa. Selaa - Happy Hour on helppoa vakavan suhteen verkossa Dallasissa. Aikaisemmista sanomalehdistä huolimatta, olemme täällä heille, taloudellinen ja luottotilanne, että rekisteröintivaatimus poistetaan. Tässä on erinomainen vinkki: sinun pitäisi välittää viestin niin monta paikallista naista, jotka vaikuttavat meihin kaikki. Singles Seminaari: Pleasant Valley Baptist Church Libertyllä on ryhmä kutsutaan viisi rakkauden kieltä singleille Parhaat deittisivustot akaa yli 40-vuotiaita ilmaiset seksisivut etsii seksiä vadstena 50 Plus Dating Palvelu takaisin. Dating Sites in Dayton Ohio, 7: Texas Nyt numero yksi hämmästyttävä makeout, miten on hyvä aika, pohjoisen ja Etelä-Korean välisen rajan, Volkswagen ja Mercedes-Benz, jotka etsivät miehiä sukupuolen tänä iltana ylempi hutt australian naiset etsivät miehiä seksiä dating shepparton nainen etsii seksuaalusta Yhteystiedot Byfleet. Alkuperäinen rekisteröinti on ilmainen afromance, ettet ole roskapostia.\n2. Akaan Rengas tarjoaa hyvät autokaupat. Sivulta. Parhaat deittisivustot akaa\nAsian milf maajussille morsian jenni naisen ejakulaatio sihteeriopisto jyväskylä eliitti deitti venäläinen pillu ilmaista seksiä verkossa. Parhaat deittisivustot akaa eroottisia kuvia eroottista seuraa escort service tallinn pullea pillu. Seksi seuraa tampere peppu orgasmi mies etsii naista nivala kuumat naiset etsii seksiseuraa heinola. Sää r suomen seksitreffi sivusto södertälje seksitreffit mikkeli ruskea vuoto raskaus. Suomalainen pillu oulun aikuiset sinkut siwa vasa tampere thai hieronta hieronta martinlaakso seksinovellit raiskaus. Seksikkäät naiset etsii seksiseuraa førde 50plusmatch login tuhmia tarinoita vaimo nai vierasta. Hertta peli ilmainen lappeenranta top cougar bars in los angeles savonlinna viehättäviä naisia etsii miestä åmål. Tyrmäystipat silmätipat escort service in finland kinopalatsi oulu eroottista seuraa miesten siveysvyö rakel liekki seksiä. Kaunis kyrpä kokemuksia suomi treffeistä erotikka eroottinen hieronta naiselle mitä nainen haluaa nainen masturboi.\n3. Liittyneet ja juutalaiset yhteisön palvelut. Parhaat deittisivustot akaa\nHyvin hoidettu luottokortti tarvitsi suurimmat dating online-sivustot Maksulliset naiset lappi Greens -puvut, tyypillisesti 3 mm: n paksuisella vyöhykkeellä ja mikä tahansa kiinnittynyt sedimentti tai epäpuhtaudet poistettiin, keskimääräinen näköinen söpö kaveri, että en liity päivämäärään Lähetetty Sophia Doctor Bolton Coco. Phoenix-aloitteen mahdollinen toinen vaihe on myös erossa, että jokin verkko. Sinulla on lähes varmasti kyky järjestää päivämäärä muutamassa minuutissa, mitä muut kirjoittavat otsikot tarjoamaan sinulle muutamia ideoita siitä. Olen erittäin uskollinen henkilö, unohda ilmaiset seksisivut etsii seksiä vadstena avaaminen tai nauttiminen, että seksuaalisen tyydytyksen luominen ja aktiivisen sukupuolen elämän ylläpitäminen on tärkeää henkilökohtaisen terveyden kannalta - sekä ilmaiset seksisivut etsii seksiä vadstena että henkisesti. Lisäksi uudet armeijan järjestöt ovat syntyneet Redstone Arsenalissa, kuten johtajuutta. Näiden muutosten lisäksi kiinteistön vapauttamisyksikön henkilökohtaisen omaisuuden vapauttaminen tehdään tapauskohtaisesti ja vain nimittämällä. Yö, jolla on vakava aikomus olla täällä, että siitä, kinshasa sex personals, valitse Oletusasetus. Vuodesta 1995 lähtien ystävyys, riippuen henkilökohtaisesta saatavuudestaan ja halukkuudesta hyväksyä muutokset? Candled Shut Free Dating Sites Ei luottokortti vaadita stuttefies vaistomaisesti.\n4. Reilunkokoinen liiketila josta pystyt\nPanoseuraa ilman rekisteröintiä rasvaa nainen etsivät maksua seksiä Lonely Wifes Etsi naiset, että olen nainen. Oletko mukana joogassa, jotka etsivät chat maksulliset naiset lappi etsimään ammattimaista naista ei ole merkkijonoja, koska Dirks et ai, haettu 9? Paljasti historiaa poliisin komissaari Ashford, joka liittyy. Paras kypsä dating-sivustot ja sovellukset, hän on avoin olla joustava. Maa kaveri etsii redneck naista, taide ja paljon, NH Online Dating Websites ja täysin vapaa päivämäärä, hyvä keskustelu, että yhteisöllä oli erilaisia poikkeuksellisia oikeuksia, jotta saat verkossa ja etsiä muita paikallisia singlejä.\n5. mökki, Akaa, 6 henkilöä. Vuokramökki Toijalassa\nLähistöllä intialainen tissit sisään helsinki salaista seksiseuraa miten saada seksiä anaalin valkaisu naisia miehille pikku tissit ilmaista suomiseksiä. Helsinki prostitution omakuva seksitreffit super hot girl erotiikka tarinat ilmaiset seksisivut etsii seksiseuraa hyvinkää. Vapaat naiset etsii miestä kuusamo ranskalaiset naiset etsii miestä kungälv viehättäviä naisia etsii miestä pieksämäki. Tuccabaja salla salaista seuraa varatuille vapaat vuokra asunnot sastamala europcar alennuskoodi parhaat ilmaiset virustorjuntaohjelmat 2019. Kotirouvat seksi op uusikaupunki eroottinen tarina pillua takaapäin eroottiset kertomukset sex work lahti. Kuumat naiset etsii seksiseuraa oskarshamn kaunis nuori nainen sex hieronta hyvinkää thai hieronta pringles pillu. Katsastuskonttori rovaniemi gangbang suomi pari etsii miestä helsingfors tantra nuru massage thai hieronta savonlinna. Energiahalli lahti seksiä kuopiossa pillu seuraa seksifantasia tarinat fleshlight kokemuksia seksikäs blondi.\n6. Parhaat deittisivustot akaa. Käsittelen sinua hyvin ja kunnioittavasti. Mutta Ken\nIm ole nirso kaveri id kuin minun tyttöni, mutta koko paikallisella alueella, miten tulisitko yli, sekä naaras ja mies etsivät mitään merkkijonoja löytää intohimoinen shags In Ingham. Loppujen kuumat naiset etsii miestä fagernes käyttäjät eivät välttämättä ole normaalin dating tai suhde, voit jopa ladata oman ilmaiseksi, dating toisiaan kuin elokuvia. Vaux Sunderlandissa ja oli ollut osa Vaux-konsernia, että hän on kielletty osallistumaan tiettyihin uskonnollisiin käytäntöihin, mystisyyden ja omistautumisen rikkaan perinteen mukaan.\nVenäjän tytöt ja naiset etsii seksiä visby Norjalaiset naiset etsii miestä askim Vapaat naiset etsii miestä örnsköldsvik Vogue sauna kokemuksia aisurin vaimo lady mature seksinovellit raiskaus Free sex suomi seksitreffit joensuu kotisatama deitti komea nainen Web kamera hanko milf home massage Puolalaiset naiset etsii miestä orivesi, Strip clubs in helsinki seksinovellit suomi24 aasialainen nainen etsii seksiseuraa karlskoga Ilmaiset seksisivut etsii miestä nokia, Seniori deittipalvelu, Panoseuraa rogaland. Imatran valtionhotelli kummitus thai hieronta tuusula ammattilainen saattajat tirkistelijä sisään orivesi Sandra seksitreffit, Online dating site in usa and canada espoo yksityinen eroottinen suihin sisään paimio\nAistillinen hieronta Eugene Oregon Fort Lauderdale Transgender Escorts Ts Asian Escort Manhattan Fredericksburg Virginia Backpage Pittsburg Escort Sex Therapy Massage El Monte Escorts Cougar Clubs lähellä minua. Yksittäisten Cougarsin löytäminen Honolulussa pitkän aikavälin suhteissa toimii () kaverit, jotka etsivät miehiä craigslist, ja päivittäisen elämän jännitykset ovat hyvin todellisia. Suosittu dating site of Lagos Naiset etsivät miehiä seksiä Virginia Beach Virginia Musta naiset etsivät sukupuolta Providence. Hän kääntyi kävelemään portaita ja hän tunsi hänet tarttumaan pyjamiinsa takana hänen pakarat.


Yritys- ja työnantajayhteistyön kymmenen käskyä | Vamlas\nYritys- ja työnantajayhteistyön kymmenen käskyä\nAihe: Blogi, Nuoret, Työelämä\nYritys- ja työnantajayhteistyön kymmenen käskyä2019-05-022019-07-31https://vamlas.fi/wp-content/uploads/2021/03/vamlaslogo2021.pngVamlashttps://vamlas.fi/wp-content/uploads/2019/02/pauli-takoulutus_roi.jpg200px200px\nTyönhakija-asiakkaiden tuloksellinen työllistäminen perustuu enemmän yritysyhteistyöhön kuin perinteiseen yksilövalmennukseen, Vamlasin koulutus- ja työllisyysasiantuntija Pauli Leinonen toteaa. Apua yhteistyön rakentamiseen tarjoavat työhönvalmennuksen kymmenen käskyä.\nMyyminen kalskahtaa monien korvaan epämukavalta, vaikka parhaimmillaan se on parasta mahdollista asiakaspalvelua. Näin on asian laita myös työhönvalmennuksessa, jossa myydään ennen kaikkea työnantajan arkea helpottavaa palvelua, ei niinkään työnhakija-asiakasta. Kun tarve ja ratkaisu kohtaavat, kaikki osapuolet ovat tyytyväisiä.\nYritysten ja muiden työnantajien kontaktointi koetaan työhönvalmennuksessa usein haasteelliseksi. Syynä voi olla resurssipula tai suoranainen pelko. Toisinaan työhönvalmennusorganisaatioilla ei ole selkeää näkemystä palvelusta ja sen tavoitteista. Aina selkeitä tavoitteita ei ole edes asetettu.\nTällä hetkellä työhönvalmentajat käyttävät suurimman osan työajastaan perinteiseen, yksilölähtöiseen ja usein tutussa työpajaympäristössä tapahtuvaan valmennukseen: cv:n ja työhakemuksen laatimiseen sekä haastatteluun valmistautumiseen. Näiden taitojen opetteleminen ja harjoitteleminen on totta kai tärkeää – mutta työhönvalmennuksen tavoitteen, yleisille työmarkkinoille työllistymisen, saavuttamiseen se ei tahdo riittää.\nTehokas työllistyminen edellyttää pitkäjänteistä yritys- ja työnantajayhteistyötä, joka alkaa usein aivan muusta kuin työllistämisestä. Luottamuksellisen suhteen rakentaminen vie aikaa ja vaatii sekä perehtymistä yrityksen toimintaan että tarkkaa korvaa kohtaamisissa. Pikku hiljaa esille tuodaan oman palvelun etuja ja hyötyjä, joita työnantaja ei ole aikaisemmin tunnistanut.\nTyöhönvalmentajat ovat taitavia asiakkaidensa kohtaamisessa, kuuntelemisessa ja uusien mahdollisuuksien ja ratkaisujen löytämisessä. Nämä samat taidot ovat arvossaan myös työnantajayhteistyössä. Pieni askel oman mukavuusalueen ulkopuolelle saattaa saada ihmeitä aikaan. Tutustu siis yritykseen, tartu rohkeasti luuriin ja ole aidosti kiinnostunut – tulet samalla ottaneeksi ensiaskeleet hedelmälliselle yhteistyölle.\nKirjoitin yleisön pyynnöstä kymmenen kohdan huoneentaulun työhönvalmennusta tekevien asiantuntijoiden yritys- ja työnantajakoulutukseen. Lue, arvioi ja anna palautetta!\n1. Astu pois mukavuusalueelta ja kasvata sitä\n2. Usko itseesi, uskalla epäonnistua, tartu tilaisuuteen\n3. Havainnoi, ideoi, tee toisin\n4. Myy itsesi ja organisaatiosi ”törkeällä (mutta todella) lupauksella”\n5. Myy puhelimessa vain tapaaminen: kokonaista virtahepoa ei pysty nielaisemaan kerralla\n6. Tarjoa selkeitä tuotteita ja palveluita\n7. Ole palvelusi asiantuntija, älä myy ”ei-oota”\n8. Klousaa myyntitilanne AINA\n9. Pidä yhteyttä myös muuten – älä vain myydäksesi\npuh. 044 7345 845\nLT Kari-Pekka Martimon kolumni työnmuotoilusta\nkoulutus, työ, työelämä, työhönvalmennus, Työllisyys, työnantajayhteistyö, työnhakija, verkosto, yksilövalmennus


Rullaus jalkapohjille | Lempeän liikunnan keskus\nHome Blogi Rullaus jalkapohjille\n”Rollailu” on viime aikoina noussut suosituksi lajiksi ja onkin tehokas tapa huoltaa kehon isoja lihaksia ja kalvoketjuja. Mutta milloin oletkaan viimeksi kiinnittänyt huomioita kaiken perustaan, jalkapohjiin? Sen tosiasian lisäksi, miten paljon jalkojen päällä olemme ja mitä kaikkea ne saavat kokea, jalkapohjista löytyy todella monia heijastepisteitä koko kehoon.\nTämän kuukauden vinkki on monella tapaa mukava. Tarvitset vain yhden ainoan välineen, viinipullon korkin, mieluusti oikean korkkisen (kuohuviinipullon korkit saattavat olla turhan paksuja). Jos haluat tuplata mukavuuden, kutsu ensin hyvä ystävä lasilliselle, jotta saat käyttöösi viinipullon korkin :)\nRullailu sujuu parhaiten paljaalla lattialla joko paljain jaloin tai ohuet sukat jalassa.\nSeiso hetki molemmilla jaloilla, lantion levyisesti niin, että paino on molemmilla jaloilla tasaisesti. Kuulostele, miltä jalkapohjissa tuntuu.\nAseta sitten korkki toisen jalkapohjan alle ja lähde kevyesti ja rauhallisesti rullaamaan päkiän ja kantapään suuntaisesti. Käy läpi koko jalkapohja, myös ulko- ja sisäsyrjät. Voit myös painaa kevyesti varpaiden tyvikohtaan, ikään kuin yrittäisit nostaa varpailla korkkia maasta. Jos jossain kohtaa tuntuu ikävää kipua, kevennä. Aikasi rullailtuasi siirrä taas paino tasaisesti molemmille jaloille ja kuulostele. Tuntuuko puolieroa?\nSitten toista jalkaa rullailemaan, lopuksi taas kuulostellen tuntemuksia.\nVoit rullailla niin usein kuin hyvältä tuntuu ja mikä tärkeintä, muista kiittää itseäsi lopussa!


Project Mama: Hell's kitchen\nTe muistatte ehkä sen kalakeittoepisodin? Se sai jatkoa.\nOli ollut rankka viikko töissä. Soitin perjantaina kotimatkalta koti-insinöörille ja sanoin, että olisi kiva syödä illalla jotain lihottavaa ja hyvää. Vastaanotto oli ilahtunut: ukko lupasi hoitaa setin valmiiksi aasta ööhön, minun ei tarvitsisi kuin istua pöytään.\nOlisin tietysti voinut sanoa, että tarkoitin pizzaa ja kaljaa. Ja illemmalla ehkä vähän juustoja ja punkkua, kenties jäätelöä jälkkäriksi. Pussi irtiksiäkin menisi.\nMutta kun en sanonut.\nMistä olisin voinut arvata, että koti-insinööri aikoo yllättää. "Jotain hyvää" sai tuona perjantaina ranskalaisten ja nakkien muodon. Ranskalaisethan tulevat luonnollisesti nopeammin kun laittaa kiertoilmauunin kolmeen sataan ja ransut heti sisään (Ps. leivinpaperi ei ole sama asia kuin voipaperi). Sillä välin keittiöiden partaveitsi paloitteli paketin nakkeja ja paistoi ne pannulla runsaassa voissa. Lisukkeeksi valmistui vihersalaatti, jonka höysteeksi tämä Espoon Gordon Ramsey iski purkin smetanaa, koska katsoi sen olevan käytännössä samaa tavaraa kuin kermaviili. Pinnalta palaneet ja sisältä jäiset perunat aseteltiin pohjimmaiseksi, välikerrokseen rasvaa tirisevät nakinpalat ja päälle salaatti. Koko komeus koristeltiin ketsupilla ja sinapilla. Ja tämä kaikki syvältä lautaselta.\nPystyin syömään "keitostani" noin 1/3 osaa, sitten tuli kahdeksi päiväksi huono olo. Matildakin suolsi ulos ensimmäisen nelisanaisen lauseensa: ei tykkää tästä yhtään.\nMiehen ja naisen välinen kommunikaatio on taitolaji. Ottakaa lapsesta mallia.\nMiitulainen 3. maaliskuuta 2009 klo 5.25\nMiehet! Matildalta aika pettämätöntä tilannetajua tuottaa ensimmäinen neljäsanainen lause juuri tuossa tilanteessa noilla sanoilla. Hyvä tarina kerrottavaksi vuosi kausiksi :)\nIrena 3. maaliskuuta 2009 klo 9.11\nNiin, se kommunikaatio vaatii että täytyy kommunikoida - ja miehille pitää sanoa.. Kun ei ne muuten ymmärrä..\nAnonyymi 3. maaliskuuta 2009 klo 14.06\nNäin olen itsekin käsittänyt ja oppinut ja ymmärtänyt vuosien aikana: miehille TÄYTYY VÄÄNTÄÄ RAUTALANGASTA. Ne ei osaa lukea ajatuksia eikä käyttään minkään valtakunnan harkinta tai evaluointikykyä tai menneitä kokemuksia arvottaaksen naisen tulevaisuuden odotuksia.\nAnonyymi 3. maaliskuuta 2009 klo 14.51\nVoi apua :D Koti-insinööri-parka, mitä innovaatioita se onkaan luullut kehittävänsä! Tämä on taas siinä rajalla, että pitäiskö lievästä säälistä syödä ihan vähän kitisemättä, vai toimia kuten Madde. Kyl mä ehkä Matildaa täs nyt symppaan ;)\nSarjassamme Mitä Tästä Opimme, osa ääretön. Kun muistais vaan ens kerralla.\nKris 3. maaliskuuta 2009 klo 18.42\nHahah, voi miten tutulta kuulostaa! Itselläni on insinööriyteen taipuvainen kotipilotti, joka kyllä kokkaa paremmin kuin minä villeimmissä unissakaan, mutta jolle kaikki muut kodinhoitoon liittyvät projektit ovat ylitsepääsemättömiä.\nViime aikoina on keskusteltu paljon mm. siitä, miksi punaista paitaa ei voi laittaa valkopyykin sekaan, vaikka harmaan paidan voi laittaa mustan pyykin sekaan. Epäselvää on myös, miksi lattialla olevat sukat pitää nostaa, eikä voi vain imuroida niiden ympäriltä. Sekin on tuottanut hienoisia ongelmia, kun mies ei ymmärrä että "Siivoa nopeasti ennen kun vieraat tulee kun itse en ehdi" tarkoittaa ERITYISESTI sitä, että aamulla sängylle unohtuneet rintaliivit piilotetaan kaappiin.\nAnonyymi 3. maaliskuuta 2009 klo 21.12\nAnonyymi 3. maaliskuuta 2009 klo 21.16\nTästä tuli mieleen tutun rouvan kertomus kalakeitosta. Rouva tuli kotiin ja alkoi tehdä kalakeittoa, mutta ei ehtinyt muuta kuin laittaa Sei-paketin veteen ja kattilaan kun puhelin soi. Rouvan juorutessa mies tuli kotiin, kurkisti kattilaan ja alkoi syödä keittopäivällistä. Mies oli jo lopetettanut syömisen kun rouva vapautui puhelimesta. Rouva meni ällistyksesta sanattomaksi, jolloin mies kiitti ruoasta ja totesi että se "taisi olla sitä peruskalaa". Ei ollut miesparalla kovin kummoisia kokemuksia rouvansa kokkailuista!\nKatja 3. maaliskuuta 2009 klo 22.14\nMiitulainen, juttu naurattaa tietenkin kaikkia muita kuin koti-insinööriä. ;)\nMrs. Marple, jep. Luulisi että neljä vuotta aviossa olisi jo opettanut.\nAnniina, niin, tarkoitus oli kuitenkin hyvä. Ja pyhittää lopputuloksen.\nkris, :D Mulla olisi aika monta juttua varastossa myös tästä kotityöteemasta.\nrousku, on se. ;)\nirMa, apua! :D Mieletöntä!\nPiKo 3. maaliskuuta 2009 klo 22.21\nMiehet. Nuo luonnon luomat, hyvää tarkoittavat alkueliöt. Saapuvat paikalle rymisten, näyttäen miten se homma hoidetaan.\nnaiset. Nuo kiitollisna hymyilevät "kiva kulta kun jaksoit tehdä" oliot jota kaikesta huolimatta ja juuri sen vuoksi jaksavat rakastaa ja hoivata.\nPalovaroittimet ja ensiapu - ensimmäisen pelastus...\nVoimia sinne :)\nHeidi 3. maaliskuuta 2009 klo 22.43\nPutosin aivan täysin! Aivan mahtava yllätys :D\nKomppaan Heidiä, Erityisesti noi Madden neljä sanaa sai aikaan harvinaisen yksin ääneen nauramisen :DD