Gerry Weber & syksyn helposti yhdisteltävät asukokonaisuudet + blogietu! [ Beauty Highlights ]\nGerry Weber & syksyn helposti yhdisteltävät asukokonaisuudet + blogietu!\nSiinä missä osaan hetkessä yhdistellä toisiinsa sopivat meikkisävyt ja luovia meikkaamisen suhteen, pukeutumisessa olen aina ollut epävarmempi ja jättänyt irrottelut kokeneemmille muotiguruille. Olen imenyt inspiraatiota luontaisista tyylitaitureista sekä lehtien ja blogien palstoilta, säilöen vinkkejä kännykän kuvankaappauksin ja mieleni lokerikkoon. Todellinen unelma olisi oma stylisti, joka kiikuttaisi vaatekokonaisuudet valmiina suoraan eteeni, maagisesti tietäen sen, mikä juuri minun vartalomallillani näyttää hyvältä ja mikä juuri minulle sopii.\nTuo unelma omasta stylistista on siinä määrin vuosien varrella toteutunutkin, että olen aina asioinut shoppaillessa niissä samoissa liikkeissä, joissa tutut myyjät ovat vuosien varrella oppineet tuntemaan minut ja tyylini. Se, että vaatekokonaisuudet katsotaan puolestani valmiiksi, helpottaa tällaista kaltaistani ei-tyyliguruna syntynyttä pukeutujaa, joka haluaa pukeutua tyylikkäästi ja hyvin, mutta joka ei aina ole aivan 100% varma valinnoistaan. Lisäksi se säästää ylimääräiseltä stressiltä - puhumattakaan ajansäästöstä!\nGerry Weber - Bringing The Best To Every Woman We Dress\nAloitin saksalaisen Gerry Weberin kanssa yhteistyön tänä syksynä, mikä on ollut minulle suuri ilo. Tutustuin brändiin ensi kerran yrittäjänurani alkutaipaleella jo vuonna 2013, kun tein yhteistyötä heidän kanssaan kanta-asiakasiltojen tiimoilta. Jo tuolloin muistan sen ensifiiliksen, kun astuin liikkeeseen: Miten tällä "mummobrändillä" voi olla näin paljon ihania vaatteita?! Ihastelin yhtä sun toista vaatekappaletta ja kauniita kuoseja, jotka olivat kaukana mieltämästäni "mummotyylistä". Ennakkoluulot rapisivat sen sileän tien, ja vuosien varrella kaappiin onkin tullut tehtyä muutamia hankintoja GW:ltä.\nGerry Weberin slogan kuvaa täydellisesti sitä, minkä olen itsekin liikkeessä asioidessani ja vaatteita sovittaessani kokenut täysin toteutuvan: brändillä on taito tuoda jokaisesta naisesta parhaat puolet esiin, oli muodoiltaan millainen tahansa. Myyjät tuntevat valikoiman ja mallistot läpikotaisin ja osaavat ehdottaa eri vartalomalleja imartelevia asuja, jotka parhaimmillaan saavat olon tuntumaan vaatteet päällepukiessa siltä kuin olisi käynyt läpi isommankin muodonmuutoksen. Esimerkiksi itse ulkonäköongelmienkin kanssa kamppailleena olen jopa kerran tullut ihmetelleeksi sovituskopilla myyjälle ääneen, miten nämä voivatkin näyttää niin hyvältä. Brändin slogan on siis oikeasti muutakin kuin vain mainoslause. Vaatteiden istuvuus, leikkaukset ja mallit on suunniteltu juuri sitä silmällä pitäen, että ne sopivat ihanteellisesti naiselliselle vartalolle ja tuovat jokaisen vartalon parhaat puolet esiin.\nTässä postauksessa tuonkin nyt esille kolme tyylikästä ja mukavaa asukokonaisuutta, joita on helppo yhdistellä syksyn arki- ja juhlapukeutumisessa. Postauksen lopusta löydät myös edun blogini seuraajille!\nAsu 1: Kauniisti laskeutuva kukkamekko arkeen ja juhlaan\nRakastan kukkakuoseja. En muista tarkkaan, milloin tämä hulluuteni kukkakuoseihin sai alkunsa, mutta vuosien varrella olen hankkinut monia ihania kukkamekkoja, joita käytän kerta toisensa jälkeen uudelleen. Kukkamekot ovat sellaisia, joihin en kyllästy ikinä! Gerry Weberin valikoimasta löytyy monia ihastuttavia mekkoja, joista syksyn uutuuksiin kuuluu tämä kauniisti laskeutuva suklaanruskea mekko.\nMekko on tehty näyttämään kietaisumalliselta, mutta se on ommeltu tiukasti kiinni edestä myös kaula-aukon kohdalta, joten paljastelun vaaraa ei ole! Vyönkin voi jättää rennosti sidottuna roikkumaan. Mekon helma on epäsymmetrinen, joten sekin tekee tästä mallista erityisen keveän oloisen! Naisellinen mekko sopii täydellisesti niin arkeen kuin juhlaan.\nAsu 2: Rentoa ruutua ja pehmeitä neuleita kauden muotiväreissä\nKukaan ei varmasti ole tänä syksynä voinut välttyä ruutukuosilta, johon törmää niin lehtien muotikuvissa, somessa kuin katukuvassakin. Jos kukkakuosit ja eläinkuosit tuntuvat itselle liian yliampuvilta, ruutu on rauhallisempi valinta ja sitä voi ensialkuun ujuttaa vaikka kaulahuiviin, jos esimerkiksi ruudullinen takki ei houkuttele. Minun ylleni stailattiin Gerry Weberin Aleksanterinkadun liikkeessä nämä klassiset ruutuhousut, joihin on lisätty stretchiä mukavuuden takaamiseksi. Housut ovatkin niin järjettömän mukavat päällä, että sopivat bisnes-lookin lisäksi myös ihan tavalliseen arkipukeutumiseen, sillä näitä ei malttaisi millään riisua pois! Vyötärö on normaali- ja korkeavyötäröisten housujen välimuotoa eli medium-rise, mistä itse pidän kovasti.\nKoska tästä ruutuisesta kuosista voi erottaa mustan ja harmaan lisäksi beigeäkin, on housut helppo yhdistää samansävyiseen pehmeään neuleeseen, joka kuuluu syksyn muotiväreihin. Jos asusta taas haluaa enemmän bisnes-henkisemmän, voi neuleen alle pukea vielä valkoisen kauluspaidan. Toki housut menevät myös kauluspaidan kanssa sellaisenaan! Kengiksi voi valita rennommat valkoiset tennarit tai vaikka mustat tai ruskeat saappaat mieltymyksensä mukaan.\nTämä asukokonaisuus oli itselleni yllättäjä, sillä se ei normaalisti ole niin ominta tyyliäni. Siinä missä esimerkiksi kukkakuosit tuntuvat kotoisalta yllä, ruudun ajattelin vaativan pientä totuttautumista. Mutta mitä vielä; kun sain housut ylleni, mukavuus vei voiton! Mitä taas tulee neuleeseen, ruskean sävyt olen aina kokenut omakseni, ja siksi tunnen tämän kauden ruskean ja beigen sävyt oikein omakseni. Kamelin, karamellin ja konjakin sävyjen lisäksi suosiostaan nauttii myös sinapinkeltainen, jota minäkin puin ylleni Gerry Weberin keveän toppaliivin muodossa, jotka ovat loistavia lämmittäjiä juuri tällaisina välikausina. Liivi sopii täydellisesti myös farkkujen parina!\nSaman yläosan voi yhdistää ruutuhousujen sijaan myös mustiin farkkuihin, jotka ovat jokaisen vaatekaapin must have -alaosa! Tunnustan, että olen lähes parin vuoden ajan metsästänyt hyvin istuvia ja mukavia mustia farkkuja. Jossain kohti kuitenkin luovutin ja siirryin käyttämään pääasiassa mekkoja, koska kaikki farkut yksinkertaisesti tuntuivat epämukavilta, vatsaongelmien (jatkuvan turvotuksen) vielä korostaessa tunnetta entisestään. Kotona olen aina rennommissa vaatteissa, mutta mekkoon olen turvautunut erinäisten menojen kohdalla. Täydellisten farkkujen metsästys on kuitenkin ohitse, sillä löysin Gerry Weberiltä ehkäpä mukavimmat mustat farkut ikinä! En muista, milloin viimeksi olisin katsonut itseäni peilistä farkut päällä niin, että olisin tokaissut ääneen, että miten nämä voivat näyttää näinkin hyvältä - ja takapuolikin!\nEhkä tässä kohtaa olisi syytä selventää, että Gerry Weber tunnetaan erittäin laajasta housuvalikoimasta, jossa painotetaan laadukkuuden ja hyvän istuvuuden ohella nimenomaan mukavuutta! Ei siis ihme, että juuri nimenomaan GW:n housut ovat saaneet minut innostumaan. Vaikea arvata, mihin jatkossa suuntaan, kun ostan seuraavat farkut...\nAsu 3: Bisnes-look - muodikkaasti punaisen eri sävyjä yhdistellen\nItselläni ei olisi tullut ensimmäisenä mieleen yhdistää pukeutumisessa punaisen eri sävyjä, mutta nähdessäni tämän lookin Gerry Weberin mainoskuvissa, joku siinä vain kummasti vetosi! Olen aina pitänyt punaisesta ja kokenut sen yhdeksi omista väreistä - varsinkin silloin, kun olin hiuksistakin vielä tumma. Tässä viininpunainen jakku ja culottes-housut on yhdistetty kirkkaanpunaiseen trikoopaitaan, jota voi käyttää ihan sellaisenaankin vaikkapa farkkujen kanssa. Silloin asukokonaisuus saa heti rennomman ilmeen!\nToistan taas sanaa mukava, mutta se kuvaa tätäkin Gerry Weberin viininpunaista bleiseriä parhaiten tyylikkyyden ja laadukkuuden ohella. Malli ei ole mikään perinteinen "kaavoihin kangistunut" jakku, joka saattaa helposti kinnata ja kiristää, sillä tämä laskeutuu ihanasti ja tuntuu oikeasti hyvältä päällä! Kapea vyö on myös kiva lisä, koska se korostaa naisellista siluettia. Tätä on saatavilla Gerry Weberiltä myös mustana, jos joku kaipailee vaatekaappiinsa perinteistä mustaa bleiseriä.\nCulottes-housuihin ihastuin jo kesällä ja tulin silloin ostaneeksi ne mustana. Nämä punaiset culottesit voi kuitenkin kivasti yhdistää vaikka mustan poolopaidan kanssa! Arvaako kukaan, millä m-kirjaimella alkavalla sanalla näitäkin voisi hyvin kuvailla? Kyllä, juuri sillä samalla sanalla, joka ilmestyy aina sillä hetkellä mieleen, kun pukee päällensä Gerry Weberin housuja. Vaikka jostain syystä olisi painonnousun, ainaisen turvotuksen tai minkä tahansa muun syyn takia erkaantunut housuista (kuten minä) ja siirtynyt siksi leggingseihin ja mekkoihin, housuihinkin voi hyvillä mielin palata, kun vain löytää tarpeeksi istuvat ja mukavat sellaiset.\nGerry Weberin tarjoama etu Beauty Highlightsin lukijoille: -20% yhdestä valitsemastasi tuotteesta!\nLokakuun 2019 ajan Gerry Weber tarjoaa myös blogini lukijoille tuntuvan edun liikkeissään, jotka löytyvät pääkaupunkiseudun lisäksi myös Sastamalasta ja Turusta. Siispä kun mainitset blogini nimen tai näytät esimerkiksi jonkin kuvan tästä postauksesta, saat yhdestä valitsemastasi tuotteesta jopa 20% alennuksen! Edun voi käyttää johonkin tässä postauksessa esillä olleeseen tuotteeseen tai mihin tahansa muuhun valitsemaasi tuotteeseen, joka sinua miellyttää. Olipa mietinnässä siis uusi takki tai istuvat housut, suosittelen lämpimästi käväisemään Gerry Weberillä ja kuuntelemaan kokeineden myyjien vinkit!\nEtu on voimassa lokakuun 2019 loppuun saakka kaikissa Gerry Weberin myymälöissä:\nHelsinki: Aleksanterikatu 38\nMitäs sanotte asukokonaisuuksista; mikä oli eniten mieleenne? Onko Gerry Weber entuudestaan tuttu brändi?\non lokakuuta 06, 2019\nGerry Weber, Muoti, Vaatteet\nOuti Krimou/Outi's life 7. lokakuuta 2019 klo 18.42\nMekko on kaunis ja tuo kakkos asukin on mieleinen. Kivoja vaatteita ja sopivat sinulle hyvin!\nMia / Beauty Highlights 13. lokakuuta 2019 klo 12.23\nKiitos Outi! Tuosta mekosta tykkään todella paljon itsekin ja nuo ruutuhousut yllättivät mukavuudellaan :)\nAnonyymi 7. lokakuuta 2019 klo 19.14\nKivoja asukokonaisuuksia ja juuri syksyyn ihanasti sopivia! <3 Meillä päin ei GW:n liikettä erikseen ole, olisikonhan kuitenkin törmännyt brändiin jossain toisen, kokoavan liikkeen hyllyillä, kenties :) Itse olen lähes kävelevä Onlyn mainos, heillä kun sattuu olemaan pienille ihmisille sopivia vaatteita, ja usein kaiken saa jopa mustana :’D Nyt ostin syksyäni piristämään sentäs ihanan pehmeän vaaleanpunaisen huivin, mutta voi että kun se nöyhtää kaikki mun mustat vaatteet :—D\nIhanaa alkanutta syksyä! Liityinkin tovi sitten myös sun IG-seuraajiin ja oon nyt katsellut sun storyja myös, niin herttainen nainen <3\nMia / Beauty Highlights 13. lokakuuta 2019 klo 12.30\nVoi että, mikä ihana kommentti - KIITOS! <3 Piristit ja alkoi heti hymyilyttää :)\nGerry Weberin vaatteita saa myös esim. Stockalta, mutta siellä valikoima on paljon suppeampi ja rajatumpi. Liikkeissä sen sijaan on tosi monipuolinen kattaus kaikkea ihanaa - myös mustaa :D\nIhanaa syksyä sullekin ja kiitos vielä paljon ihanasta kommentista! <3\nMilla // Moon shaped little box 14. lokakuuta 2019 klo 15.17\nOnpa ihana tuo kukkamekko ja punainen asu myös! :) Brändi on kyllä tuttu, muutamat läheiset käyttävät brändin vaatteita ja joskus minullakin on tainnut olla joku brändin vaate. Muistelisin näin. Punainen sopii siulle hurjan hyvin! <3\nMia / Beauty Highlights 24. lokakuuta 2019 klo 16.03\nVoi kiitos, mekko on kyllä ihana! Ja punainen on yksi omista suosikkiväreistä pukeutumisessa :) Kiva siis kuulla, että se oikeasti myös sopii mulle! Gerry Weberiltä löytyy kyllä vaikka mitä ihanaa :)


Kestävä hinnoittelu - Matkailu\nKestävän hinnoittelun periaate\nMatkailussa verkostoituminen ja jakelukanavat ovat todella tärkeä asia eteenkin pienemmille, erikoistuneille palveluntuottajille, joilla ei ole omaa myyntiorganisaatiota, joka aktiivisesti tarjoaa tuotteita kansainvälisille matkanjärjestäjille. Matkailutuotteen kulku palveluntuottajalta kuluttajalle menee tyypillisesti ainakin kahden jakeluportaan kautta. Nämä jakelukanavat ovat myynnin ammattilaisia ja tekevät työtä, johon palveluntuottajalla harvemmin on resursseja tai osaamista. Ne hankkivat asiakkuuksia ja markkinoivat kohdetta ja sen tarjontaa.\nKansainvälinen matkanjärjestäjä toivoo usein yhteistyötä muutaman tai jopa vain yhden kumppanin kanssa kohteessa, koska hänellä ei ole aikaa tai resursseja neuvotella jokaisesta palvelusta erikseen. Matkanjärjestäjät pyrkivät solmimaan yhteistyön ns. DMCn tai incoming -toimiston kanssa ja luottavat siihen, että saavat heiltä kohteen parhaat palvelut, ns. matkanjärjestäjähinnat ja tarvittavat komissiot.\nDMC / incoming -toimisto etsii mahdollisen oman tuotantonsa rinnalle kohteestaan luotettavat ja tasokkaat palveluntuottajat, joiden tuotteita välitetään matkanjärjestäjille. Tuotteistaminen, alueen palveluiden paketointi houkutteleviksi kokonaisuuksiksi, on myös DMC / incoming -toimiston osaamista. DMC / incoming -toimisto tekee aktiivista myynti- ja markkinointityötä kohdemarkkinoilla.\nMyynti- ja jakelukanavien rakentaminen on matkailualalla tärkeää. Oikeiden ja ko. tuotteille sopivien jakelukanavien, matkanjärjestäjien ja kohderyhmien löytäminen vaatii kansainvälisen kaupan osaamista, alan kokemusta ja tuntemusta. Matkanjärjestäjät ovat usein erikoistuneita tiettyihin kohderyhmiin, eli heidänkin profiilinsa on tunnettava. Tämä on kristallisoituna DMC / incoming -toimiston työtä; kohteen palveluiden tarjoaminen oikealle matkanjärjestäjäkumppanille.\nPalkkiona työstään DMC / Incoming -toimisto ottaa välityskomission myynneistään. Suuremmissa ja laajemmissa yhteistyökuvioissa DMC / Incoming -toimistolle saatetaan maksaa myös markkinointimaksua. Komissiokauppa on reilua ja perustuu puhtaasti konkreettiseen myyntiin.\nPalveluntuottajan tulisi hinnoitella tuotteensa siten, että se sisältää jakelukanavan vaativan komission. Suositeltavaa on laskea 25% - 30% komissiovara tuotteeseen. On huomioitava, että osa kaupasta menee siten, että annetaan -30%, osasta vain esim -15% tai -20% ja sitten on mahdollisen oman paikallismyynnin kautta tullutta kauppaa josta ei tarvitse antaa komissiota lainkaan. Palveluntuottajan kannattaa määritellä tuotteensa ulosmyyntihinta, eli sisällyttää riittävä komissio hintaan. Näin hinnoittelu on linjakasta ja kestää jakelukanavan portaat. Kun palveluntuottaja ei määrittele ulosmyyntihintaa, kilpailee hänen tuotteensa mahdollisesti usean jakelukanavan kautta itsensä kanssa. Jakelukanava on määritellyt tuotteen ulosmyyntihinnan ja kuluttaja saa vääristetyn kuvan tuotteen hinnasta ja kohteen hinnoittelupolitiikasta.\nTuote jonka ulosmyyntihinta on EUR 100, palveluntuottaja on määritellyt ulosmyyntihinnan ja on valmis antamaan tarvittaessa jopa 30% komission.\nPalveluntuottajalle DMC/incoming-toimistolle Matkanjärjestäjälle Matkatoimistolle Kuluttaja\nEUR 80 10% (eur 10) 10% (eur 10) EUR 100\nEUR 80 20% (eur 20) EUR 100\nEUR 70 10% (eur 10) 10% (eur 10) 10% (eur 10) EUR 100\nKestävä hinnoittelu, MICE-segmentti\nMICE-kaupassa* DMC / incoming-toimiston rooli korostuu. Asiakkaana on kansainvälinen incentive-talo, joka on saanut toimeksiannon yritykseltä tai organisaatiolta. Incentive-talo saa usein jopa ehdottaa kohdetta asiakkaalleen tämän kuvaileman matkan tai tapahtuman luonteen mukaan. Jakelukanava voi olla yhden välikäden verran pidempi tai lyhyempi, mutta tyypillisin on: suomalainen DMC / incoming-toimisto – incentive-talo – yritys (loppuasiakas).\nTällaisessa kaupassa pyritään löytämään ne palvelut ja tuotteet, jotka vastaavat matkan tarkoitusta. Etenkin yritys isännän roolissaan pitää mielessään millaisia matkaajat ovat ja mitkä ovat heidän tarpeensa.\nDMC / incoming-toimisto antaa ns nettohinnan incentive-talolle. Se mitä yritys matkasta maksaa on usein DMC / incoming-toimistollekin arvoitus ja riippuu incentive-talon ja yrityksen yhteistyösopimuksesta. Matkaajat ovat kutsuvieraita ja eivät maksa matkastaan mitään.\nDMC / incoming-toimisto kasaa palveluntuottajiensa tarjonnasta ja omasta tuotannostaan ohjelman. Nämä ryhmät vaativat aina incentive-koordinaattorin, eli taitavan ja kielitaitoisen paikallisen matkanjohtajan. Tämä palvelu tulee DMC / incoming-toimistolta. Hinnoittelussa DMC / incoming-toimisto laskee mukaan oman työnsä. Näitä ryhmiä saatetaan joskus työstää jopa vuoden, eli työtunteja menee asiakkaan eri toiveiden ja muutosten kanssa merkittävä määrä.\nDMC:n incentive-talolle tarjoama nettohinta sisältää:\n- palveluntuottajien hinnat: nämä ovat joko komissiolliset hinnat tai räätälöidyn tuotteen kohdalla sovitun nettohinnan, johon DMC / incoming toimisto on lisännyt tarvittavan myyntikatteen.\n- DMC / incoming-toimiston oman työn\nSopimus on DMC / incoming-toimiston ja incentive-talon välinen. Mikäli tarjottavien palveluiden hinnat ovat saatavilla esitteissä, netissä (esim majoitus ja ravintoloiden menut) tulee palveluntuottajan antaa myös MICE-kaupassa komissio (mielellään 20%) DMC / incoming-toimistolle. Jos ohjelmat ja palvelut räätälöidään kokonaan loppuasiakkaan toiveiden mukaan, voidaan hinnoitella nettona. Silloin hinta on DMC / incoming-toimiston ja palveluntuottajan välinen sopimus.\n*) MICE = Meetings, Incentives, Congresses and Events. Tämän segmentin matkat ovat yrityksen tai muun vastaavan organisaation toimeksiantoja. Matkaajat ovat loppuasiakkaan työntekijöitä, yhteistyökumppaneita tai sidosryhmiä. Nämä ovat vaativampia kuin leisure-segmentin matkat, koska kyseessä on palkintomatka, kannustematka, kokousmatka tai tapahtuma joka yritykselle investointi henkilökuntaansa tai yhteistyökumppaneihinsa. Kaikki mitä matkan aikana tapahtuu on yrityksen maineen nimessä.\nPohdittavaa palveluntuottajalle ulosmyyntihinnan määrittämisessä\nEi vaan se oikea komissiotaso, vaan se hyvä sekoitus…\nPalveluntuottaja: „Ei meillä ole varaa antaa 30% komissiota, ei me aleta ketään elättämään, hoitakoon jokainen oman myyntikatteensa”\nOn muistettava, että kansainvälinen kauppa on pitkäjänteistä. Myös yksittäiset kuluttajalta tulleet varaukset ja kohteessa syntynyt kauppa ovat kysynnän kehittämisen, pitkäjänteisen markkinoinnin ja matkanjärjestäjäyhteistyön tulosta. Sekään työ ei ole ilmaista kenellekään.\nKun palveluntuottaja varautuu antamaan 30% ulosmyyntihinnastaan, ei ole tarkoitus, että kaikesta annetaan -30%. Palveluntuottajan tulee arvioida, kuinka paljon kauppaa hän tekee suoraan tiskiltään ulosmyyntihinnalla ja kuinka paljon tulee kunkin jakelukanavan kautta. Tapaukset, joista annetaan komissio, ovat palveluntuottajalle valmista kauppaa. Hänellä ei ole mennyt resursseja neuvotteluun tai asiakkaiden löytämiseen. Lisäkauppa kasvattaa kävijämääriä, kustannukset jakautuvat suuremmalle kävijämäärälle ja liiketoiminta kehittyy. Yhteistyöverkosto kasvaa ja vahvistuu, kun eri jakelijat (DMC ja matkanjärjestäjä) eivät enää ole kilpailuasemissa ainoastaan hinnan perusteella.\nMarkkinahinta ja benchmarkkaus\nOn tärkeää selvittää alueen hintataso samantyylisissä tai muuten kilpailevissa tuotteissa. Benchmarkkaus ei tarkoita toisten yritysten toimintatapojen ja hintojen kopioimista. Se on markkinoiden kartoittamista sekä oman tuotteen ja hintatason asettamista oikealle kohdalle tarjonnassa – nämä ovat edellytyksiä kaupan onnistumiselle.\nOnko tuote myyntikelpoinen ja kehityskelpoinen?\nMatkailutuotetta ei kannata tehdä itselleen, vaan määritellylle kohderyhmälle. Jotta tuote on myyntikelpoinen, sillä on oltava kuvaava myyntiteksti, käsikirjoitus tekijöille, aikataulutus ja hinta. Kun tekee tuotteen esim. leisure-matkaajille ja tavoittelee viikko-ohjelmamyyntiä, tulee miettiä milloin (viikonpäivä) ja mihin aikaan tuote on varmasti toteutettavissa.\nPalveluntuottajan kannattaa pyrkiä palvelemaan useita kohderyhmiä ja erityyppisiä asiakkaita. Tällaiselle toiminnalle on myös luotava edellytykset. Incentive-ryhmät haluavat useimmiten tuotteen toteutettavaksi vain heille. Silloin ei tulisi olla muita asiakkaita palveltavana samanaikaisesti.\nPalveluntuottajan tulisi myös miettiä valmiiksi tiettyjä variaatioita tuotteelleen ja seurata matkailun trendejä ja kehitystä, jotta pystyy päivittämään tuotettaan.\nJakelukanavat ja yhteistyöverkosto\nPalveluntuottajan tulee aktiivisesti ja tietoisesti miettiä jakelukanavia ja yhteistyöverkostoja ja hakeutua sellaisten yhteistyökumppaneiden luo, joiden kautta uskoo tavoittavansa haluttuja kohderyhmiä. Jakelukanavia kannattaa olla muutama, ettei asiakasvirta ole yhden kortin varassa. Ei riitä, että kehittää tuotteen ja investoi siihen materiaalisesti, vaan on ehdottomasti oltava aktiivinen verkostoitumisen suhteen. Muuten epäonnistumisen todennäköisyys on aika suuri.


Apurahat: Alfred Kordelinin säätiön Suuret kulttuurihankkeet apurahahaku 2017 • Sirkuksen Tiedotuskeskus\nAjankohtaista > Ilmoitukset > Apurahat: Alfred Kordelinin...\nApurahat: Alfred Kordelinin säätiön Suuret kulttuurihankkeet apurahahaku 2017\nAlfred Kordelinin säätiö alkaa vuonna 2017 myöntää uudenlaista, suuriin kulttuurihankkeisiin tarkoitettua apurahaa. Sitä voivat hakea työryhmät, rekisteröidyt yhdistykset, julkiset taidelaitokset ja yritykset, halutessaan yhdessä.\n”Tuemme toimijoita, jotka tarjoavat ajankohtaisia, oivaltavia ratkaisuja suomalaisen kulttuurin sisälliseen voimistumiseen. Rahoitamme valtakunnallisesti merkittäviä, monialaisia hankkeita, joissa tehty työ säteilee laajalle. Haluamme, että hakijat itse pohtivat mitä kulttuurin sisällinen voimistuminen tänä päivänä tarkoittaa”, toteaa Alfred Kordelinin säätiön asiamies Erik Båsk. ”Kordelinin ajatuksen mukaisesti hankkeeseen voi myös sisältyä kansainvälinen ulottuvuus, hän jatkaa”.\nLisätietoa apurahasta: kordelin.fi


HALLINTOVALIOKUNNAN MIETINTÖ 7/2013 vp. Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta ja - PDF\nDownload "HALLINTOVALIOKUNNAN MIETINTÖ 7/2013 vp. Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta ja"\n1 HALLINTOVALIOKUNNAN MIETINTÖ 7/2013 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi JOHDANTO Vireilletulo Eduskunta on 21 päivänä maaliskuuta 2013 lähettänyt hallintovaliokuntaan valmistelevasti käsiteltäväksi hallituksen esityksen eduskunnalle laiksi poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi (HE 15/2013 vp). Lausunto Eduskunnan päätöksen mukaisesti liikenne- ja viestintävaliokunta on antanut asiasta lausunnon (LiVL 8/2013 vp), joka on otettu tämän mietinnön liitteeksi. Asiantuntijat Valiokunnassa ovat olleet kuultavina - kansliapäällikkö Päivi Nerg, osastopäällikkö Kauko Aaltomaa, suunnittelujohtaja Sanna Heikinheimo ja selvityshenkilö Kari Salmi, sisäasiainministeriö - liikenneneuvos Kimmo Kiiski, liikenne- ja viestintäministeriö - poliisiylijohtaja Mikko Paatero, Poliisihallitus - päällikkö, poliisineuvos Rauno Ranta, keskusrikospoliisi - päällikkö, poliisineuvos Kari Rantala, liikkuva poliisi - osastopäällikkö Ilkka Hanski, suojelupoliisi - ylijohtaja Anneli Taina, Etelä-Suomen aluehallintovirasto HE 15/2013 vp - ylijohtaja Kari Häkämies, Lounais-Suomen aluehallintovirasto - ylijohtaja Jorma Pitkämäki, Länsi- ja Sisä- Suomen aluehallintovirasto - ylijohtaja Timo E. Korva, Lapin aluehallintovirasto - ylijohtaja Terttu Savolainen, Pohjois-Suomen aluehallintovirasto - hallintopalvelujen vastuuyksikön johtaja Teijo Mustonen, Itä-Suomen aluehallintovirasto - poliisikomentaja Jukka Riikonen, Helsingin poliisilaitos - hallinnon tutkija, rikoskomisario Heikki Mansikka-aho, Pohjois-Savon poliisilaitos - koulutusjohtaja Petri Alkiora, Poliisiammattikorkeakoulu - johtaja Heikki Riippa, Poliisin tekniikkakeskus - hallintoasiain asiantuntija Kristina Beijar, Svenska Finlands folkting - tutkinnanjohtaja, vahingontorjuntajohtaja Pekka Sulander, Liikennevakuutuskeskus - toimitusjohtaja Pasi Nieminen, Autoliitto ry - pääluottamusmies Ari Huuskonen, Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry - puheenjohtaja Antti Palola, Palkansaajajärjestö Pardia ry - puheenjohtaja Antero Rytkölä, Poliisi-, ulosotto-, syyttäjä- ja maistraattilakimiesten edunvalvontajärjestö PUSH ry, edustaen myös Suomen Nimismiesyhdistys ry:tä - kuljetusasiantuntija Petri Murto, Suomen Kuljetus ja Logistiikka SKAL ry Versio 2.0\n2 - jäsen, professori Timo Tervo, Suomen Liikennelääketieteen yhdistys - puheenjohtaja Yrjö Suhonen, Suomen Poliisijärjestöjen Liitto ry. Lisäksi kirjallisen lausunnon ovat antaneet oikeusministeriö valtiovarainministeriö Valtakunnansyyttäjänvirasto Etelä-Pohjanmaan poliisilaitos Keski-Pohjanmaan poliisilaitos Lapin poliisilaitos ylikonstaapeli, koulupoliisi Merja Rasinkangas, Oulun poliisilaitos Pietarsaaren poliisilaitos Pohjanmaan poliisilaitos Pohjois-Karjalan poliisilaitos Hätäkeskuslaitos Tulli Suomen Kuntaliitto Moottoriliikenteen Keskusjärjestö Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO ry Elinkeinoelämän keskusliitto EK ry Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry Toimihenkilökeskusjärjestö STTK ry Akava ry liikkuvan poliisin entinen päällikkö Teuvo Veijalainen. HALLITUKSEN ESITYS Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi poliisin hallinnosta annettua lakia sekä poliisilakia, passilakia, ulkomaalaislakia, aluehallintovirastoista annettua lakia ja yhdistyslakia. Poliisin hallintorakenneuudistusta jatkettaisiin. Tässä tarkoituksessa ehdotetaan hallinnollisia uudistuksia, jotka kohdistuvat liikkuvaan poliisiin, Poliisin tekniikkakeskukseen ja aluehallintovirastojen poliisin vastuualueisiin. Liikkuva poliisi ja Poliisin tekniikkakeskus hallinnollisina poliisiyksikköinä ehdotetaan lakkautettaviksi. Liikkuvan poliisin henkilöstö ja tehtävät siirtyisivät pääsääntöisesti poliisilaitoksiin ja Poliisin tekniikkakeskuksen henkilöstö Poliisihallitukseen. Aluehallintovirastojen poliisin vastuualueet lakkautettaisiin, ja niiden henkilöstö tehtävineen siirtyisi Poliisihallitukseen. Lait on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta VALIOKUNNAN KANNANOTOT Perustelut Muutosprosessin taustaa ja lähtökohtia Poliisi on sisäisestä turvallisuudesta vastaava viranomainen, jonka tehtäviin kuuluvat poliisilain (493/1995 ja 872/2011) nojalla oikeus- ja yhteiskuntajärjestyksen turvaaminen, yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen sekä rikosten ennalta estäminen, selvittäminen ja syyteharkintaan saattaminen. Poliisin on suoritettava myös muut sille erikseen säädetyt tehtävät ja annettava jokaiselle poliisin tehtäväpiiriin kuuluvaa apua. Poliisin organisaatiota ja johtamisjärjestelmää on uudistettu merkittävästi 1990-luvun puolesta välistä lähtien. Vuoden 1996 lopulla on tullut voimaan kihlakuntauudistus, jossa on luovuttu perinteikkäästä nimismiesjärjestelmästä. Poliisipiirien määrää on vähennetty 229:stä 90:een sekä samalla syyttäjä- ja ulosottotoimet on erotettu poliisitoimesta. Poliisin hallintorakenneuudistus, PORA I, on merkinnyt laajalti yhteistoiminnalle perustuneiden 90 poliisilaitoksen määrän vähenemistä 24:ään vuoden 2009 alusta (HaVM 24/2006 vp HE 72/2006 vp). Poliisin hallintorakenteen uudistamisen seuraava vaihe 2\n3 on toteutettu vuoden 2010 alussa (HaVM 7/2009 vp). Tässä PORA II -hankkeessa poliisin ylijohto on irrotettu sisäasiainministeriöstä uuteen keskusvirastoon, Poliisihallitukseen, ja jo aiemmin supistuneesta poliisin lääninjohdosta on luovuttu kokonaan. Poliisin nykyinen hallintomalli on kaksiportainen. Sisäasiainministeriö vastaa poliisin toimialan ohjauksesta ja valvonnasta sekä erikseen ministeriölle säädetyistä poliisin toimialan tehtävistä. Ministeriön alaisena keskushallintoviranomaisena ja poliisin ylijohtona toimii Poliisihallitus. Keskusrikospoliisi, suojelupoliisi ja liikkuva poliisi sekä Poliisiammattikorkeakoulu ja Poliisin tekniikkakeskus ovat Poliisihallituksen alaisia valtakunnallisia yksikköjä. Poliisilaitokset ovat puolestaan Poliisihallituksen alaisia paikallishallintoviranomaisia. Lisäksi kolmessa aluehallintovirastossa on poliisitoimen vastuualue. Käsittelyssä oleva hallituksen esitys liittyy poikkeuksellisen laajaan ilmeisesti suomalaisen poliisin historiassa laajimpaan ja erittäin merkittävään poliisin hallintorakenneuudistukseen (PORA III -hankkeeseen), jonka tarkoituksena on jatkaa poliisihallinnon organisaation ja johtamisen kehittämistä edellisten uudistusten periaatteiden mukaisesti. Meneillään olevan hankkeen käynnistämiseen ovat vaikuttaneet keskeisesti poliisin tiukkaan talouteen liittyvät tekijät. Tämän vuoksi on jouduttu tukeutumaan yleisluonteisimpiin näkemyksiin PORA I- ja PORA II -uudistusten tuloksista ilman, että olisi voitu odottaa PORA I ja PORA II -hankkeiden perusteellisempaa arviota ennen uusien toimenpiteiden valmistelun käynnistämistä. Hallituksen esitykseen sisältyvät lakiehdotukset koskevat vain osaa PORA III -uudistusten kokonaisuutta. Tosiasiallisesti kysymys on hallituksen esityskin huomioon ottaen kokonaisuudesta, minkä vuoksi valiokunta on tässä mietinnössään tarkastellut ja arvioinut koko poliisin hallintorakenteen uudistushanketta. Poliisin hallintorakenneuudistuksessa tavoitellaan yhteensä 28,8 miljoonan euron säästöjä vuoden 2016 tasolla. Hallituksen esityksen mukaan vuoden 2012 alussa on arvioitu, että poliisin palvelutason ylläpitäminen nykyisillä toimintatavoilla, resursseilla ja rakenteilla johtaisi vuoteen 2016 mennessä noin 70 miljoonan euron alijäämään. Hallituksen kehysriihessä keväällä 2012 on linjattu seuraavat ratkaisut taloudellisiin haasteisiin: 1) määrärahan tasokorotus (täysimääräisenä vuoden 2016 tasolla noin 30 miljoonaa euroa), 2) poliisin hallintorakenneuudistuksen kolmas vaihe (noin miljoonan euron kustannussäästöt erityisesti johtorakenteista, hallinto- ja tukitoiminnoista sekä toimitiloista) sekä 3) toiminnan tehostaminen, jolla kompensoidaan operatiivisen henkilöstön vähennys. Säästöjä jää operatiiviseen toimintaan kohdennettaviksi vielä yhteensä noin miljoonaa euroa, johon sisältyy muiden säästöjen lisäksi myös henkilötyövuoden säästötavoite. Poliisin kokonaismenoista viime vuosien aikana henkilöstömenojen suhteellinen osuus on alentunut (vuonna ,7 % ja vuonna ,4 %), toimitilamenojen osuus hieman kasvanut (vuonna ,4 % ja vuonna %) ja muut menot -kokonaisuus (vuonna ,6 % ja vuonna ,5 %), johon sisältyy muun muassa tieto- ja viestintäteknologiamenoja, on kasvanut. Hallituksen esityksen tavoitteena on lisätä poliisin toiminnan tehokkuutta ja yksinkertaistaa poliisiorganisaatiota. Esitys sisältää jäljempänä tarkemmin kuvattavia liikkuvaan poliisiin, Poliisin tekniikkakeskukseen ja aluehallintovirastojen poliisin vastuualueisiin kohdistuvia hallinnollisia muutoksia. Hallituksen esitys perustuu keskeisesti PORA III -hanketyöryhmän esitykseen, josta myös ilmenevät pääosin hallituksen esitystä yksityiskohtaisemmin uudistusprosessiin liittyvät tausta- ja tilastotiedot (sisäasiainministeriön julkaisu 34/2012). Kokonaisuuteen liittyy myös sisäasiainministeriön poliisin tulosohjauksen ja voimavarojen kehittämisen kohdentamiseksi asettaman työryhmän loppuraportti (sisäasiainministeriön julkaisuja 4/2012). Uudistushankkeen monitahoisuus ja merkittävyys huomioon ottaen valiokunnan mielestä toiminnan tehostamisen tavoitteena tulee olla hyväksyttyjen kehysten puitteissa, että poliisin toiminnalliset tulokset paranevat tai pysyvät vähin- 3\n4 tään nykyisellä tasolla. Operatiivisen toiminnan tulee valvonnan, hälytystoiminnan, rikostorjunnan ja lupapalvelujen osalta olla korkealuokkaista ilman, että toiminnan laadun vaihtelu lisääntyy. Nykytasoksi on hallituksen esityksessä määritelty vuosien keskimääräinen taso. Liikkuva poliisi ja liikenteen valvonta Hallituksen esityksessä liikkuva poliisi ehdotetaan yhdistettäväksi paikallispoliisiin siten, että liikkuva poliisi erillisenä hallinnollisena yksikkönä lakkautetaan. Sen hoitamat liikenteenvalvontatehtävät ja muut tehtävät on tarkoitus organisoida uudelleen säilyttäen näihin toimintoihin kohdennetut voimavarat. Henkilöstön kokonaismäärä on ollut liikkuvassa poliisissa vuonna 2011 keskimäärin 668 henkilöä, joista poliisimiehiä on ollut 609. Liikkuvan poliisin hoitamia erityistehtäviä ovat nykyisin poliisitoiminta Helsinki-Vantaan lentoasemalla, tasavallan presidentin turvatehtävät ja poliisireservinä toimiminen. Liikennevalvontaa ja liikenneturvallisuuden edistämistä koskevat tehtävät muodostavat käytännössä keskeisen osan liikkuvan poliisin toimenkuvasta. Valiokunta kiinnittää huomiota tässä yhteydessä myös siihen, että voimassa olevan poliisin hallinnosta annetun asetuksen (158/1996) 9 :n sisältämään lakia täydentävään liikkuvan poliisin tehtäväkokonaisuuteen kuuluvat muun muassa velvollisuus seurata liikenneturvallisuuskehitystä, kehittää liikennevalvontamenetelmiä ja yhteistyössä Poliisin tekniikkakeskuksen kanssa kehittää liikennevalvonnassa käytettäviä välineitä. Liikkuvan poliisin henkilöstö siirretään hallituksen esityksen mukaan siihen poliisilaitokseen, jonka alueella kyseisen liikkuvan poliisin yksikkö toimii tällä hetkellä. Liikkuvan poliisin tehtävien uudelleenorganisoiminen on läheisessä yhteydessä lakia alemmanasteisilla säännöksillä toteutettavaksi suunniteltuun paikallispoliisin organisaatiouudistukseen. Liikkuvan poliisin ja paikallispoliisin yhdistämisellä on esityksen perusteella merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. Nykyisessä järjestelmässä näillä tahoilla nähdään olevan päällekkäisiä, alueellisesti koko maan kattavia toimintarakenteita. Kummallakin toimijataholla ovat erilliset johtorakenteet, suunnittelutoiminnot, hallintopalvelut, toimitilat, kuljetusvälineet ja muu kalusto. Liikennevalvontaa suorittaa maassamme tällä hetkellä paikallispoliisi, jonka henkilöstömäärä on karkeasti kymmenen kertaa suurempi liikkuvaan poliisiin verrattuna, työajassa mitattuna noin 55 prosenttia ja liikkuva poliisi noin 45 prosenttia koko poliisin liikenteenvalvonnasta. Hallituksen esityksestä ei ilmene tarkemmin toteutetun liikenteenvalvonnan tapa tai vaikuttavuus. Kahden toimijan mallia on arvosteltu sekä toiminnallisesti että taloudellisesti epätarkoituksenmukaiseksi. Yhdistäminen mahdollistaisi päällekkäisten rakenteiden purkamisen johto-, hallinto- ja tukitoiminnoista. Hallituksen esitykseen sisältyvien säästötavoitteiden perusteella liikkuvan poliisin ja paikallispoliisin yhdistyessä hallinnollisissa tukitoiminnoissa työaikaa voitaisiin vähentää 35 henkilötyövuotta. Liikennevalvonnan muodostaessa yhtenäisen kokonaisuuden osana paikallispoliisin valvontatoimintaa voitaisiin päällystötason tehtäviä vähentää yhteensä 20 henkilötyövuodella. Pääteiden valvonnan työjärjestelyjä on tarkoitus uudistaa siten, että nykyistä useampia paikallispoliisin toimipisteitä voidaan hyödyntää liikenteenvalvonnassa muun muassa asetetun päivärahojen 0,5 miljoonan euron säästötavoitteen toteuttamiseksi. Yhteiseen kuljetusvälineiden käyttöön siirryttäessä nähdään hallituksen esityksessä mahdolliseksi nostaa välineiden käyttöastetta ja vähentää kaluston määrää. Esitykseen sisältyvät säästötavoitteet autojen (80 autoa), venekaluston (5 isoa venettä) ja moottoripyörien (8 moottoripyörää) määrän vähentämiseksi. Poliisilaitoksittain tehdyn arvion perusteella liikkuvan poliisin yhdistymisen paikallispoliisin kanssa on laskettu mahdollistavan tilankäytön tehostamisen noin puolessa liikkuvan poliisin nykyisistä toimipisteistä. Asetettu 1,2 miljoonan euron suuruinen toimitiloja koskeva 4\n5 säästötavoite vastaa noin puolta liikkuvan poliisin nykyisistä toimitilakustannuksista. Hallituksen esityksessä liikennevalvonnan yhdistämisen ja liikkuvan poliisin toimintojen uudelleenorganisoinnin kustannusvaikutuksen arvioidaan merkitsevän vuoden 2016 tasolla yhteensä 6,4 miljoonan euron säästöjä. Asiantuntijakuulemisessa on kiinnitetty valiokunnan huomiota siihen, että liikkuvan poliisin yhdistäminen paikallispoliisiin uhkaa heikentää liikenneturvallisuutta tähän työhön käytettävien resurssien määrän vähentyessä ainakin ajan mittaan ja liikenneturvallisuustehtävissä tarvittavan ammattitaidon heiketessä vähitellen. Kritiikkiä on esitetty myös säästötavoitteiden realistisuuden suhteen. Valiokunta toteaa, että liikkuva poliisi on osaava ja arvostettu liikenteenvalvonnan ja muun liikenneturvallisuustyön vastuuviranomainen. Liikkuva poliisi on myös entisestään tehostanut toimintojaan ja keventänyt rakenteitaan. Sen tehtävien menestyksekäs hoitaminen uudistettavassa organisaatiorakenteessa ei ole helppoa. Valiokunta tunnistaa PORA III -hankkeessa erityisesti tältä osin huomattavia haasteita, eikä muutos ole välttämättä riskitön. Toisaalta onnistunut uudistuksen toimeenpano, jota valiokunta tähdentää ja pitää välttämättömänä, sisältää myös myönteisiä liikenneturvallisuustyön kehittämismahdollisuuksia. Valiokunta korostaa, että liikenteenvalvonnan ja liikenneturvallisuustyön eri osa-alueineen tulee säilyä PORA III -hankkeen toimeenpanossa sekä määrällisesti että laadullisesti ja vaikuttavuudeltaan vähintäänkin nykytasolla. Oman haasteensa tässä suhteessa asettaa paikallispoliisin hälytystehtävien ja rikostutkinnan henkilöresurssien riittävyys, mikä saattaa johtaa tarpeeseen kohdistaa entistä enemmän liikenteenvalvonnan voimavaroja muihin kiireellisiin poliisitehtäviin. Liikenteenvalvonnan hyvä taso on PORA III - hankkeessa tarkoitus turvata muun muassa keskittämällä alueellinen liikenteenvalvonta paikallispoliisiin perustamalla jokaiseen poliisilaitokseen liikennepoliisitoiminto. Valtakunnallisen ohjauksen ja johtamisen varmistamiseksi perustetaan puolestaan Poliisihallitukseen valtakunnallinen liikenneturvallisuuden- ja -valvonnan ohjaustoiminto hyödyntämällä nykyisiä liikkuvan poliisin ja Poliisihallituksen resursseja.valiokunta katsoo, että liikenteenvalvonnan ja muun liikenneturvallisuustyön määrän, laadun ja vaikuttavuuden tilastoinnissa tulee kiinnittää huomiota aineiston vertailukelpoisuuteen suhteessa nykytilaan. Valiokunta kiinnittää huomiota lisäksi siihen, että raskaan liikenteen valvonta, johon sisältyy muun muassa EY-säädöksissä edellytetty vaarallisten aineiden sekä kuljettajien lepotaukojen valvonta, edellyttää erikoistunutta henkilöstöä ja erikoisvälineitä. Vuonna 2011 liikkuva poliisi on suorittanut raskaan liikenteen valvontaa 48 henkilötyövuotta ja paikallispoliisi 5 henkilötyövuotta. Valiokunta tähdentää, että raskaan liikenteen valvonta tulee säilyttää myös vastaisuudessa erityistoimintona ja että samalla on huolehdittava nykyisten erityisosaajien pysymisestä näissä tehtävissä. Valiokunnalle esitetyn selvityksen mukaan muita toteutettavia liikenneturvallisuuden toimenpiteitä ovat muun muassa liikennevalvonnan toimintatapojen yhtenäistäminen ja kehittäminen koko maassa, automaattivalvonnan uudelleenorganisointi, liikenteenvalvontakoulutuksen keskittäminen Poliisiammattikorkeakouluun sekä liikenteenvalvonnan strategisen ohjauksen ja tulosohjauksen kehittäminen. Liikkuva poliisi toimii tällä hetkellä myös poliisireservinä. Hallituksen esityksessä todetaan tältä osin ainoastaan, että paikallispoliisi toimii poliisireservinä myöhemmin suunniteltavalla tavalla. Edellä lausutun ohella hallintovaliokunta viittaa liikenne- ja viestintävaliokunnan lausuntoon LiVL 8/2013 vp, jossa asiakokonaisuutta on käsitelty monipuolisesti ja ainakin osin tätä mietintöä yksityiskohtaisemmin. Paikallispoliisi ja palveluverkosto Tällä hetkellä paikallispoliisin toimialueita on yhteensä 24. Niiden olosuhteet mukaan lukien organisaatio- ja johtamisrakenteet, henkilöstömäärät ja pinta-alat vaihtelevat. Hallituksen esityksestä ilmenee, että 24 poliisilaitoksen mää- 5\n6 rää on tarkoitus vähentää 11 poliisilaitokseen vuoden 2014 alusta lukien. Valiokunta kiinnittää tässä yhteydessä huomiota siihen, että poliisin hallinnosta annettuun lakiin (110/1992) sisältyvä valtuus valtioneuvoston asetuksella päättää paikallispoliisin toimialueista on syntynyt toisenlaisen hallinnollisen jaotuksen vallitessa. Poliisipiirien määrä vähenee PORA III -hankkeen yhteydessä edelleen yli puolella entisestään. Valiokunta muistuttaa, että poliisin hallinnosta annetun lain 6 koskee paikallisen poliisitoimen järjestämistä. Valiokunnan käsityksen mukaan poliisipiirien määrän vähentäminen vielä meneillään olevaa hallintorakenneuudistusta enemmän olisi ilman lainmuutosta ongelmallista huolimatta siitä, että 11 uudella luonteeltaan alueellisella poliisilaitoksella on paikallisia toimintoja. Hallituksen esityksessä poliisilaitosten määrän vähentämistä perusteellaan sillä, että konserniohjauksen näkökulmasta poliisilaitosten määrää voidaan pitää suurena. Hallinnon resursseilla mitattuna nykyistä suurempia poliisilaitoksia voidaan esityksen mukaan pitää myös tehokkaampina, sillä niissä käytetään hallinnon tukitoimiin vähemmän työaikaa. Lisäksi suurempien poliisilaitosten perustaminen loisi edellytyksiä nykyistä yhdenmukaisemmille johto- ja hallintoratkaisuille. Valiokunta korostaa, että kansalaisten tarvitsemien poliisipalvelujen kannalta liittyivätpä ne kiireellisiin hälytystehtäviin, rikostorjuntaan ja -tutkintaan, lupapalveluihin tai muihin poliisin tehtäviin on konserniohjausnäkökulmaa olennaisempaa palvelujen saatavuus ja laatu. Suomen oloissa erityisen haasteen muodostavat yhtäältä edellytykset vastata taajaan asuttujen alueiden määrällisesti suurista palvelutarpeista sekä toisaalta edellytykset vastata pitkien etäisyyksien vuoksi harvaan asuttujen alueiden määrällisesti pienemmistä palvelutarpeista. PORA I -uudistukseen sisältyvään mietintöönsä hallintovaliokunta onkin oma-aloitteisesti ottanut lakiin poliisin hallinnosta säännöksen, joka velvoittaa poliisilaitosta vastaamaan poliisin tehtäviin liittyvien kansalaisten palvelujen tasapuolisesta saatavuudesta ja laadusta toimialueellaan (HaVM 24/2006 vp HE 72/2006 vp). Vastaava tehtävä on asetettu myös poliisin ylijohdolle koko maan tasolla. PORA I -uudistuksen vaikutuksia ei ole vielä kattavasti selvitetty, eikä ole myöskään tiedossa, että poliisilaitosten johtoa tai poliisin ylijohtoa olisi tähän mennessä vaadittu vastuuseen palvelujen tasapuolisen saatavuuden puutteiden johdosta. Huoli poliisin edellytyksistä kyetä suorittamaan tehtävänsä asianmukaisesti liittyy paljolti poliisin niukkoihin resursseihin. Tässä suhteessa PORA III -hanke tuo paikallispoliisille tuiki tarpeellista helpotusta resurssivajeeseen. Paikallispoliisin henkilöstövahvuus nousee merkittävästi liikkuvan poliisin yhdistyessä siihen ja osaltaan helpottaa muun muassa kiireellisten hälytystehtävien hoitamista. Toiminnan tehostamiseksi on meneillään myös muita erillisiä kehittämishankkeita, kuten poliisin uusi toiminnanohjausjärjestelmä, Vitja, ja sähköisten palvelumuotojen kehittäminen. Tähän mennessä tämäntyyppisistä kehittämishankkeista saatujen kokemusten valossa uudet tekniset ratkaisut ovat osoittautuneet tarpeellisiksi ajanmukaisten palvelujen järjestämiseksi. Henkilöstöresurssien kompensointi ei ole kuitenkaan osoittautunut teknisillä uudistuksilla helpoksi. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan vuoden 2014 alusta Suomessa on 11 pääpoliisiasemaa, 108 poliisiasemaa ja yhteispalvelupistettä, joissa ovat poliisin laajat palvelut. Pitkien etäisyyksien olosuhteissa huolenaiheen ja haasteen muodostavat poliisiasemien resurssit, jotka ovat harvaan asutulla alueella vuosien varrella ainakin osaksi niukentuneet. Esimerkiksi pinta-alaltaan suurimmassa vuoden 2014 alussa toimintansa aloittavassa Lapin poliisilaitoksessa tulee olemaan tämän hetken tietojen perusteella 6 poliisiasemaa, joissa on alle 5 poliisimiestä ja kahdessa näistä vain yksi, ellei resursseja sijoiteta lisää kyseisille poliisiasemille. Valiokunta tähdentää, että erilaisia suunnitelmallisen poliisitoiminnan keinoja on mahdollista hyödyntää myös harvaan asuttujen alueiden poliisipalveluiden turvaamiseksi. Onnistuminen edellyttää kuitenkin määrätietoista, systemaattista ja suunnitelmallista toimintaa sen ohella, 6\n7 että myös poliisiasemilla on asianmukaisen työskentelyn edellyttämä henkilöstön perusvahvuus. Meneillään oleva Asiakaspalvelu hanke perustuu pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen linjauksiin, joissa viranomaisten yhteispalvelun kehittämiselle on asetettu tavoitteeksi, että koko maassa luodaan kuntatasolle kattava viranomaisten yhteispalvelupisteiden verkko. Hallintovaliokunta on omalta osaltaan tähdentänyt yhteispalvelun kehittämisen merkitystä käsitellessään esitystä julkisen hallinnon yhteispalvelusta annetun lain (223/2007) muuttamisesta. Palvelujen sisällön osalta valiokunta on kiinnittänyt huomiota siihen, että yhteispalvelussa tulee olla tarjolla nykyistä laajemmin esimerkiksi poliisin palveluja (HaVM 21/2010 vp HE 230/2010 vp). Valiokunta toteaa myönteisenä Asiakaspalvelu hankkeessa tähän mennessä tehdyn linjauksen, jonka mukaan poliisin asiakaspalveluja tarjotaan kaikissa yhteispalvelupisteissä. Valiokunta korostaa tältä osin palvelujen laatua ja sisältöä. Laajan palveluvalikoiman palvelupisteet täydentävät poliisin omaa toimipisteverkostoa, jota ei tule yhteispalvelun kehittämisen myötä heikentää. Asiakaspalveluhankkeelle on asetettu tarkasteltavaksi kaksi vaihtoehtoa, siten että yhteispalvelupiste tulisi joko 129 kuntaan tai 169 kuntaan. Kielellisten palvelujen turvaaminen Hallituksen esitykseen liittyvät kielelliset vaikutukset kohdistuvat sekä liikkuvaan poliisiin että paikallispoliisiin. Liikkuva poliisi on kaksikielinen viranomainen, suomi enemmistön kielenä. Liikkuvan poliisin henkilöstön siirtäminen sen alueen perustettavaan poliisilaitokseen, jonka alueella henkilöstö tällä hetkellä työskentelee, merkitsee sitä, että kaksikielisellä poliisilaitosalueella kielitaitovaatimukset pysyvät liikkuvan poliisin nykyisen henkilöstön osalta ennallaan. Yksikielisen poliisilaitoksen alueella kielitaitovaatimukset lieventyvät nykyiseen verrattuna. Vuoden 2009 alusta voimaan tulleen paikallispoliisin hallintorakenneuudistuksen yhteydessä on muodostettu ruotsinkielisten palvelujen turvaamiseksi kielilain (423/2003) 6 :n 2 momentin mukaisia alueellisia yksiköitä, joita ovat Raaseporin, Pietarsaaren, Mustasaaren ja Närpiön sekä Turunmaan kihlakunnan alueet, joiden tehtävät ja kielellinen asema säilyvät PORA III -uudistuksessa ennallaan. Selvyyden vuoksi on paikallaan todeta, että alueelliset yksiköt on perustettu ruotsinkielisten palvelujen turvaamiseksi eikä niillä ole tarkoitettu olevan erityistä alueellista toimivaltaa. Alueelliselle yksikölle voidaan toki antaa myös erityisvastuita ruotsinkielisten palvelujen kehittämisestä koko poliisilaitoksen alueella. Alueelliset yksiköt on muodostettu kaksikielisistä enemmistöltään ruotsinkielisistä kihlakunnista, ja ne ovat kielelliseltä asemaltaan kaksikielisiä, ruotsi enemmistön kielenä. Näiden yksiköiden työkieli on ruotsi. Meneillään olevaan paikallispoliisiin rakenneuudistukseen liittyvä kihlakuntien poliisilaitosten uusi toimialuejako vaikuttaa myös poliisilaitosten kielellisiin jaotuksiin. Suurin osa lakkautettaviksi suunniteltujen kihlakuntien poliisilaitosten toimialueista kuuluisi vuoden 2014 alusta lukien kielelliseltä asemaltaan sellaisten uusien kihlakuntien poliisilaitosten toimialueisiin, joiden kielellinen asema on sama kuin lakkautettaviksi suunnitteluilla poliisilaitoksilla. Osa lakkautettavien yksikielisten poliisilaitosten toimialueista kuuluisi jatkossa kaksikielisten, suomi enemmistön kielenä, poliisilaitosten toimialueisiin. Hallintovaliokunta tähdentää, että paikallispoliisin hallintorakenneuudistus tulee toteuttaa niin, että turvataan kielellisten oikeuksien toteutuminen myös käytännössä. Hallituksen esityksessä todetaan, että poliisihallinnon vakituiseen virkaan nimitetty voidaan siirtää vuoden 2014 alussa toimintansa aloittavan uuden poliisilaitoksen palvelukseen kielitaitoa koskevien kelpoisuusvaatimusten muuttumisesta huolimatta. Poliisin paikallishallintouudistuksesta johtuva kielelliseltä asemaltaan erilaiseen poliisilaitokseen siirtäminen ei kuitenkaan muuta henkilön kielitaitokelpoisuutta, joka määräytyy 31. päivän joulukuuta 2013 vallitsevan tilanteen mukaisesti. Näin ollen, jos virkaan nimitetty virkamies hakee toista virkaa tai määräaikaista virkasuhdetta, jonka kielitaitoa koskevat 7\n8 kelpoisuusvaatimukset ovat toiset kuin sen viran, johon hänet on nimitetty, tulee vaadittava kielitaito osoittaa erikseen. Valiokunta katsoo, että paikallispoliisin poliisipiirien hallinnollisesta muutoksesta voi aiheutua yksilötasolla kohtuuttomia vaikutuksia. Esimerkiksi kokenut ja ansioitunut poliisimies, joka täyttää yhdestä tai useammasta kihlakunnasta muodostetun nykyisen yksikielisen poliisilaitoksen avoimena olevan viran kelpoisuusvaatimukset kaikilta osin, ei enää ensi vuoden alusta täyttäisi saman viran kelpoisuusvaatimuksia uudessa kaksikielisessä poliisilaitoksessa, ellei hän ole osoittanut kaksikielisessä viranomaisessa vaadittavaa kielitaitoa. Tämä ongelma voi johtaa siihen, että selvästi ansioitunein ja kokenein poliisimies jää valitsematta virkaan eikä hänellä ole enää mahdollisuuksia edetä edes entisen poliisipiirinsä tehtävissä ilman säädetyn kielitaidon osoittamista. Käytännössä ongelma koskee iältään vanhempia poliisimiehiä, joilta kielitutkinnon suorittaminen ei välttämättä enää myöskään vaikeuksitta onnistu. Julkisen kielitaidon osoittamisesta annetusta laista (424/2003) ja poliisin hallinnosta annetusta asetuksesta ilmenevät muun muassa poliisimieheltä vaadittava suomen ja ruotsin kielen taito. Lain 9 :n edellytysten täyttyessä valtioneuvostolla on mahdollisuus myöntää erivapaus kelpoisuusvaatimuksista. Valiokunnan mielestä tilanteessa, jossa paikallishallintoon syntyy erittäin laajoja poliisipiirejä, ei voida jättää asiaa erivapausmenettelyn varaan. Lisäksi valiokunta pitää välttämättömänä, että poliisimiesten kieliopintoja tuetaan konkreettisesti etenkin tilanteissa, joissa kielitaitovaatimukset tiukentuvat hallinnollisten jaotusten muutosten yhteydessä. Keskusrikospoliisi Keskusrikospoliisin säästötavoitteeksi on kehittämishankkeessa asetettu 0,6 miljoonaa euroa. Hallituksen esityksen mukaan keskusrikospoliisin toimintaa on tarkoitus kehittää niin, että se keskittyy selkeästi järjestäytyneen ja kansainvälisen rikollisuuden torjuntaan. Hallituksen esityksestä ilmenee myös, että keskusrikospoliisin toimipisteverkostoa karsitaan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan kohdennetut resurssit turvataan. Samalla on tarkoitus varmistaa myös paikallispoliisin riittävät resurssit ja osaaminen vakavimman rikollisuuden torjunnassa. Valiokunta katsoo, että joka tapauksessa on tärkeää säilyttää keskusrikospoliisin toimipisteverkosto sellaisena, ettei vaaranneta keskusrikospoliisin tehtäviin kuuluvan tuloksellisen rikostorjunnan ja -tutkinnan edellytyksiä. Lisäksi valiokunta ilmaisee käsityksensä siitä, että paikallispoliisin yksikkökoon kasvamisesta huolimatta on edelleen mitä ilmeisimmin tarvetta keskusrikospoliisin kokemuksen ja syvällisen osaamisen hyödyntämiseen myös muun vakavimman rikollisuuden kuin järjestäytyneen ja kansainvälisen rikollisuuden tutkinnassa. Osa vakavimman rikollisuuden ilmenemismuodoista voi olla paikallispoliisin kannalta niin harvinaisia, ettei tapausten pienehkön lukumäärän vuoksi ole syntynyt tai synny riittävää kokemusta ja osin siihen perustuvaa korkeaa ammattitaitoa erityisen tai poikkeuksellisen vaativan rikostutkinnan suorittamiseen. Suojelupoliisi PORA III -uudistushankkeessa ei esitetä erityisiä suojelupoliisia koskevia muutoksia, vaan suojelupoliisin nykyinen organisointi ja tehtävät on nähty tarkoituksenmukaisiksi. Joka tapauksessa myös suojelupoliisiin kohdistuu 0,2 miljoonan euron säästötavoite. Poliisin hallintorakenneuudistuksen toimeenpanovaiheessa mainittujen säästöjen aikaansaaminen on suunniteltu toteutettavaksi tehostamalla hallintoa, aluetoimintaa ja tilankäyttöä. Poliisiammattikorkeakoulu Poliisiammattikorkeakouluun ei kohdistu käsiteltävänä olevassa hallituksen esityksessä ehdotuksia. Siitä tosin ilmenee, että Poliisiammattikorkeakoululle on asetettu 4,2 miljoonan säästövelvoite vuoden 2016 tasolla. Valiokunnan saaman selvityksen mukaan Poliisiammattikorkeakoulun henkilöstöä on tarkoitus vähentää 20 henkilövuotta poliisin hallintorakenneuudistuksessa tehostamalla toimintaa. Tehtävien laajen- 8\n9 nuksena liikennevalvonnan koulutuksen ja ammattitaidon ylläpidon kokonaisuus keskitetään Poliisiammattikorkeakoululle. Nykytilaan verrattuna tämä merkitsee lähinnä liikkuvan poliisin koulutustehtävien siirtämistä ammattikorkeakoulun vastuulle. Eduskunnalle annettavalla erillisellä hallituksen esityksellä on tarkoitus uudistaa poliisikoulutus ja sen tutkintorakenne. Maksullista toimintaa on pyrkimys myös voimakkaasti hyödyntää. Lisäksi Poliisiammattikorkeakoulun asuntolatoiminta järjestettäisiin uudelleen ja opintososiaaliset edut harmonisoitaisiin muita ammattikorkeakouluja vastaaviksi. Poliisin tekniikkakeskus Poliisin tekniikkakeskus ostaa lähtökohtaisesti tekniset tuotteet valmiina ja myy ne pääosin Poliisihallinnon yksiköille (86 %). Muut asiakkaat ovat lähes yksinomaan valtionhallinnon toimijoita. Poliisin tekniikkakeskuksen henkilöstö vastaa pääosin suunnittelu- ja kehitystehtävistä. Tuotannolliset tehtävät on pääasiallisesti ulkoistettu alihankkijoille. Poliisin tekniikkakeskus erillisenä hallinnollisena yksikkönä ehdotetaan hallituksen esityksessä lakkautettavaksi, jolloin sen hoitamat tehtävät ja henkilöstö siirtyisivät pääosin Poliisihallitukseen, joka huolehtisi muiden tehtäviensä ohella poliisin kaluston, varusteiden ja välineiden suunnittelusta, kehityksestä ja hankintatyöstä. Tuotannollisten ja logististen tehtävien ulkoistamista jatkettaisiin. Valiokunta painottaa ulkoistamisten toteuttamisessa ennen kaikkea toiminnallisuutta ja kustannustehokkuutta. Valiokunta yhtyy näkemykseen, että keskuksen vastuulla olevia tehtäviä voidaan hoitaa taloudellisesta, toiminnallisesti ja asiakkaiden näkökulmasta entistä tehokkaammin eivätkä tehtävät edellytä erillisen virastoaseman säilyttämistä. Tuotannollisesta toiminnasta ja välivarastoinnista onkin tarkoitus luopua ja keskittyä hankinnan, kehittämisen ja testauksen asiantuntijatehtäviin. Myös hallinnointitehtäviä arvioidaan voitavan tehostaa, jos toiminnot organisoidaan itsenäisen viraston sijasta Poliisihallituksen alaisuuteen, mutta erilleen ylijohtotehtävistä. Nettokustannuksissa tavoitteena on 1 miljoonan euron säästö. Hallituksen esityksessä ehdotetuilla toimenpiteillä voidaan vähentää henkilöstökustannuksia arviolta noin henkilötyövuotta. Nykyisistä toimitiloista voitaisiin luopua ja toiminta siirtää Kouvolan poliisitalon tiloihin. Nykyisestä henkilöstöstä siirtyisi uuteen organisaatioon noin 25 30:tä henkilötyövuotta vastaava henkilöstö. Valiokunta korostaa, että niille henkilöille, jotka eivät sijoitu uuden organisaation tehtäviin, järjestetään heidän ammattitaitoaan ja kokemustaan vastaavaa työtä muualta poliisin hallinnosta hyvän henkilöstöpolitiikan periaatteita noudattaen. Alueelliset yksiköt Poliisitoimen vastuualue on Lounais-Suomen, Itä-Suomen ja Pohjois-Suomen aluehallintovirastoissa. Poliisitoimen vastuualueet ovat organisatorisesti osa aluehallintovirastoa, mutta toiminnallisesti ja henkilöstöhallinnollisesti osa Poliisihallitusta. Aluehallintovirastojen poliisitoimen vastuualueilla on ollut henkilöstöä maaliskuussa 2012 henkilötyövuosina ilmaistuna 27. Aluehallintouudistuksen tavoitteena on ollut turvata poliisin osallistuminen aluehallinnon viranomaisyhteistyöhön, varautumisen yhteensovittamiseen ja peruspalvelujen saatavuuden arviointiin. Aluehallintovirastojen poliisivastuualueella on kuitenkin hoidettu lähtökohtaisesti vain Poliisihallituksen tehtäviä ja varsinaisten aluehallintoviranomaisille kuuluvien poliisitoimen alueellisten tehtävien osuuden on todettu käytännössä olleen vähäsen. Valmiuden ja varautumisen suunnittelu ja alueellinen viranomaisyhteistyö ovat poliisin operatiiviseen toimintaan kuuluvaa käytännön yhteistyötä, jota paikallispoliisin yksiköt tekevät jo nyt alueensa aluehallintovirastojen kanssa. Peruspalvelujen saatavuuden arvioinnissa Poliisihallitus voisi valiokunnan mielestä säilyttää nykyisen roolinsa. Valiokunta pitää perusteltuna, että hallinnollinen kytkentä aluehallintovirastojen ja poliisin vastuualueiden välillä puretaan ja että vastuualueilla hoidettavat asiat hoidetaan vastaisuu- 9\n10 dessa poliisilaitosten ja Poliisihallituksen toimesta yhteistyössä aluehallintovirastojen kanssa. Aluehallintovirastojen poliisin vastuualueiden henkilöstö on tarkoitus siirtää hallinnollisesti tehtävissään Poliisihallitukseen. Valiokunnan saaman tiedon mukaan vastuualueiden henkilöstö on tarkoitus siirtää Poliisihallitukseen noudattaen työssäkäyntialueperiaatetta. Poliisihallitus PORA III -hankkeen toimeenpano suunnitellulla tavalla merkitsee, että Poliisihallituksen alaisten yksiköiden määrä vähenee 29:stä 14:ään (13 poliisilaitosta vähemmän, liikkuva poliisi ja Poliisin tekniikkakeskus lakkaavat itsenäisinä hallinnollisina yksikköinä). Valiokunta pitää välttämättömänä, että uudistusprosessi koskee myös Poliisihallitusta, jolle onkin hankkeessa asetettu 2,4 miljoonan euron säästötavoite vuoden 2016 tasolla. Poliisiyksiköiden vähentyessä on myös Poliisihallituksessa organisaatiorakennetta uudistettava, Poliisihallituksen omien yksiköiden määrää vähennettävä ja toimintatapoja kehitettävä nykyistä tarkoituksenmukaisemmiksi. Valiokunta tähdentää, että Poliisihallituksen tulee keskittyä ydintehtäviinsä. Tulosohjausta kehittämällä on tärkeää vahvistaa Poliisihallituksen alaisten poliisiyksiköiden oman toiminnan tehokasta johtamista sekä huolehtia selkeästä vastuunjaosta poliisihallinnon eri johtotasoilla. Valiokunnan saaman tiedon mukaan Poliisihallituksen henkilöresursseja on tarkoitus vähentää niin, että ylijohtotehtävien henkilötyövuosimäärä vähenee vajaasta 150:stä alle 120:een. Valiokunta pitää tarpeellisena sen arvioimista, voidaanko toimintaa tehostaa enemmän ja saada aikaan vielä suurempi resurssisäästö poliisin ylijohdossa. Poliisihallitukseen on tarkoitus kuulua vastaisuudessakin ylijohtotehtävistä erilleen sijoitettavat arpajais- ja asehallintoyksikkö ja turvallisuusalan valvontayksikkö sekä uutena tehtävänä Poliisin tekniikkakeskuksen tehtävät. Poliisihallitus on keskeinen sisäisen turvallisuuden viranomainen, jolla on merkittävästi toimivaltaa. Poliisiylijohtajalla on vahva asema suomalaisen poliisin korkeimpana virkamiehenä. Viime aikoina valtion ylimpiin virkoihin, kuten ministeriön kansliapäälliköksi, on nimitetty määräajaksi. Valiokunta esittää poliisiylijohtajan tosiasiallinen asema huomioon ottaen, että kyseiseen virkaan nimittäminen tapahtuu vastaisuudessa määräajaksi. Poliisilaitosten määrä vähenee PORA III -uudistuksessa nykyisestä 24:stä 11:teen poliisipiiriin. Valiokunta pitää muuttuvissa olosuhteissa perusteltuna, että paikallispoliisin poliisipäälliköt nimittää tulevaisuudessa sisäasiainministeriö poliisiylijohtajaa kuultuaan. Tämä esitys ei koske vielä vuoden 2014 alusta toteutettavaan uudistettuun rakenteeseen siirtymisen vaihetta. Tässä yhteydessä on syytä todeta, että Poliisihallituksen ja sisäasiainministeriön poliisiosaston hallintorakenteen kehittämistarpeesta on tehty erillinen lisäselvitys selvitysmies Kari Salmen toimesta helmikuussa 2013 (Sisäasiainministeriön julkaisu 7/2013). Tämän lisäksi sisäasiainministeriön poliisiosastoon kohdistuu osana valtioneuvostoa keskushallinnon uudistushanke, jonka tavoitteena on muun muassa saada valtioneuvostossa tehtävä politiikka-, lainsäädäntö- ja resurssiohjaus yhtenäiseksi ja lisätä henkilöstön ja taloudellisten resurssien liikkuvuutta. Helsingin poliisilaitoksen erityisasema Voimassa olevan poliisin hallinnosta annetun lain 7 :ssä säädetään, että Helsingin poliisilaitoksella on erityistehtäviä, jotka perustuvat pääkaupungin poliisilaitoksen toimialueen erityispiirteisiin sekä Poliisihallituksen määräyksiin. Hallituksen esityksessä ehdotetaan sääntelyn muuttamista siten, että poliisilaitoksella voi olla toimialueensa erityispiirteisiin tai muihin seikkoihin perustuvia erityistehtäviä. Poliisihallitus määrää ne asiaryhmät, jotka kuuluvat poliisilaitosten erityistehtäviin. Hallintovaliokunta pitää sääntelyehdotusta sikäli kannatettavana, että myös muilla poliisilaitoksilla kuin Helsingin poliisilaitoksella voi olla erityistehtäviä. Valiokunnan käsityksen mukaan lakiehdotuksen hyväksyminen ei merkitse sitä, että Helsingin poliisilaitoksen tietynlainen eri- 10\n11 tyisasema pääkaupungin poliisilaitoksena poistuisi tai vähenisi nykyisestään. Passilain muuttaminen Valiokunta ehdottaa hallituksen esitykseen sisältyvän 3. lakiehdotuksen johtolauseen sekä 6 ja 10 :n muuttamista siten, että lakiehdotuksessa otetaan huomioon 29. päivänä huhtikuuta 2013 voimaan tulleet lakiin 303/2013 sisältyvät passilain muutokset (HaVM 4/2013 vp HE 188/2012 vp). Henkilöstövaikutukset Edellä on tarkasteltu henkilöstövaikutusten kohdentumista poliisin eri yksiköiden toimintaan kunkin yksikön kohdalla. Hallituksen esityksessä on myös oma henkilöstövaikutuksia tarkasteleva osionsa. Hallintovaliokunta tähdentää laajamittaisen PORA III -hankkeen toimeenpanossa hyvän henkilöstöpolitiikan noudattamisen merkitystä. Uudistus muotoutuu sisällöltään konkreettiseksi nimenomaan toimeenpanovaiheessa. Välttämätöntä on ottaa eri tahot mukaan uudistusten toimenpanon valmisteluun sekä huolehtia avoimesta ja reaaliaikaisesta viestinnästä henkilöstön kanssa. Työhyvinvointiin on panostettava erityisesti tällaisessa vaativassa ja edelliset uudistukset huomioon ottaen pitkäkestoisessa muutosprosessissa, joka saattaa koetella myös työssä jaksamista ja työmotivaatiota. Henkilöstöä tukevaan muutosjohtamiseen ei myöskään panosteta koskaan liikaa. Lähtökohta tulee olla lisäksi, ettei kenenkään palkka alene organisaatiouudistusten takia. Nimitysten on puolestaan oltava oikeudenmukaisia, ja eri ratkaisujen perustuttava toiminnallisiin näkökohtiin. Valiokunta korostaa myös sitä, että säästötavoitteisiin liittyvät henkilöstövähennykset tulee toteuttaa ilman irtisanomisia eläköitymisen, muun poistuman ja määräaikaisuuksien päättymisten myötä. Seuranta ja uudistusten arviointi Suomalainen poliisitoiminta on erittäin arvostettua. Kuluvan vuoden tammikuun lopulla julkistetun poliisibarometrin mukaan 48 prosenttia kansalaisista luottaa poliisiin erittäin paljon ja 44 prosenttia melko paljon. Valiokunta pitää tällaista korkeaa luottamusta ensiarvoisen tärkeänä, koska poliisi on sekä kansallisen sisäisen turvallisuuden että kansalaisten itsensä kokeman turvallisuuden kannalta olennainen toimija. Toisaalta barometrista ilmenee kansalaisten kokema selvä huoli poliisipalveluiden heikentymisestä. Valiokunta pitää välttämättömänä, että poliisin toimintakyvystä, johon vaikuttavat olemassa olevat resurssit ja poliisin toimintavaltuudet, pidetään huolta. Viime vaalikauden lopulla on eduskunnassa hyväksytty poliisin toimintaan keskeisesti vaikuttavat vuoden 2014 alusta voimaan tulevat toimivaltuuksiin liittyvät uusi poliisilaki (HaVM 42/2010 vp HE 224/2010 vp) sekä uudistettu esitutkinta- ja pakkokeinolainsäädäntö (LaVM 44/2010 vp HE 222/2010 vp; 805/2011 ja 806/2011). Poliisin resurssien riittävyys sen sijaan on ollut hallintovaliokunnan jatkuvanluonteinen huolenaihe, jota valiokunta on käsitellyt vuosittain erityisesti valtion talousarvioista antamissaan lausunnoissa. Pääministeri Jyrki Kataisen hallituksen ohjelman mukaan poliisipalvelut turvataan koko maassa. Tavoitteena on vakiinnuttaa poliisien määrä vähintään nykyiselle tasolle koko vaalikaudeksi. Vuoden 2009 alkupuolella on sisäasiainministeriön asettama työryhmä laatinut poliisin pitkän aikavälin henkilöstötarpeiden suunnitelman, jonka tavoitteena on ollut perusteiden selvittäminen päätöksenteolle poliisin resurssitilanteen vakiinnuttamiseksi. Kyseisessä poliisi hankkeessa on arvioitu ensi vuosikymmenen alkuun saakka, minkälaista resurssimäärää eri tehtävät vaativat työryhmän työssä määritellyllä palvelutasolla (Sisäasiainministeriön julkaisu 5/2009). Hallintovaliokunta on edellä mainitussa mietinnössään HaVM 42/2010 vp uuden poliisilain käsittelyn yhteydessä hyväksynyt lausuman, jossa se edellyttää hallituksen laativan ajantasaisen poliisin pitkän aikavälin tehtävä-, resurssi- ja rahoitussuunnitelman, johon myös sitoudutaan. Valiokunta pitää tärkeänä, että poliisin toimintaa suunnitellaan pitkäjänteisesti ja että poliisilla on tehtäviin suhteutetut taloudelli- 11\n12 set ja toiminnalliset resurssit, joilla se pystyy huolehtimaan asianmukaisesti tehtävistään. Käytettävissä olevan tilastotiedon mukaan Suomessa on EU:n jäsenmaista pienin poliisien määrä suhteessa asukaslukuun. Valiokunta on päätynyt puoltamaan hallituksen esityksen hyväksymistä sekä lakiehdotuksen että muiden PORA III -hankkeeseen sisältyvien uudistusten toteuttamista. Poliisin hallintorakenneuudistusta on asiantuntijakuulemisissa myös kritisoitu edellä tässä mietinnössä lausutun lisäksi kirjallisista asiantuntijalausunnoista tarkemmin ilmenevin tavoin. Esiin on noussut muun muassa arvioitujen säästöjen realistisuus, liikenteen valvonnan ja liikenteen turvallisuustyön tulevaisuus sekä poliisin eri palvelujen saatavuus maan eri osissa. Valiokunta tähdentää, että PORA III -hankkeen kannalta on ratkaisevaa sen onnistunut toimeenpano, mikä edellyttää myös henkilöstön sitoutumista uudistuksiin. Valiokunta pitääkin välttämättömänä, että PORA III -hankkeen toimeenpanoa seurataan tarkasti ja että hallintovaliokunnalle toimitetaan kirjallinen selvitys uudistuksen toimeenpanosta vuoden 2014 loppuun mennessä, jolloin jo voidaan odottaa olevan vähintäänkin suuntaa-antavia johtopäätöksiä ja tuloksia käytettävissä. Tuolloin on myös tarpeen varmistaa, että uudistuksen toimeenpano on käynnistynyt ja jatkunut asianmukaisella tavalla Poliisihallinnon uudistusten lisäksi maassamme meneillään olevat kehittämistoimenpiteet koskevat valiokunnan käsityksen mukaan koko sisäisen turvallisuuden viranomaissektoria ja muita toimijoita. Hätäkeskusuudistus, joka merkitsee muun muassa hätäkeskusten määrän vähentämistä ja uuden hätäkeskustietojärjestelmän toteuttamista, on parhaillaan meneillään. Rajavartiolaitoksen toimintaan vaikuttavat esimerkiksi rajaliikenteen kasvu, rajavalvonnan tason ylläpitäminen sekä toiminnan sopeuttaminen laitoksen taloudellisiin voimavaroihin. Tulli puolestaan on jo pidempään sopeuttanut resurssejaan niukentuneisiin taloudellisiin edellytyksiin ja juuri uudistanut hallintorakenteensa. Edellä mainittuja sisäisen turvallisuuden viranomaisia koskee myös varautuminen mahdolliseen Venäjän viisumivapauteen. Alueelliset pelastuslaitokset ovat kehittäneet ja kehittävät toimintojaan. Kunnilla on oma tärkeä roolinsa turvallisuussuunnittelussa. Kansalaiset kantavat osaltaan huolta arjen turvallisuudesta Lisäksi valmisteilla on yhä laajenevaa ja taloudellisesti merkittävää yksityistä turvallisuusalaa koskeva lainsäädäntöuudistus. Sisäisen turvallisuuden sektorin eri toimijoihin kohdistuu tässä tilanteessa monenlaisia haasteita, odotuksia ja vaatimuksia. Ne voivat olla myös erilaisia ja erisuuntaisia keskenään. Edellä lausutun lisäksi hallintovaliokunta on valtioneuvoston selonteosta Suomen turvallisuuspolitiikka 2012 antamassaan lausunnossa kiinnittänyt huomiota sisäisen turvallisuuden osion niukkuuteen selontekokokonaisuudessa omaksutusta kokonaisturvallisuuden käsitteestä huolimatta (HaVL 4/2013 vp VNS 6/2012 vp). Valtioneuvosto on myös tehnyt periaatepäätöksen vuonna 2008 sisäisen turvallisuuden ohjelmasta, jonka väliraportti on valmistunut vuonna 2011 (Sisäasiainministeriön julkaisu 10/2011). Sisäisen turvallisuuden ohjelmaa, joka ulottuu vuoteen 2015, ei ole käsitelty eduskunnassa. Hallintovaliokunta katsoo edellä lausuttuun viitaten, että on olemassa erityisiä painavia syitä erillisen sisäisen turvallisuuden selonteon antamiseen eduskunnalle, jotta voidaan laaja-alaisesti ja samalla kattavasti tarkastella sisäisen turvallisuuden tilaa ja siihen liittyviä eri kysymyksiä sekä kehittämistoimenpiteitä. Hallintovaliokunta ehdottaakin, että eduskunta edellyttää hallituksen 1) seuraavan tarkkaan poliisin hallintorakenneuudistuksen toimeenpanoa ja 2) antavan hallintovaliokunnalle vuoden 2014 loppuun mennessä perustuslain 47 :n 2 momentissa tarkoitetun selvityksen poliisin hallintorakenneuudistuksen toimeenpanosta mukaan lukien asetettujen toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden saavuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota muun muassa liikenteen valvontaan ja liikenneturvallisuustyöhön sekä poliisin palvelujen saatavuuteen maan eri osissa ja 3) antavan eduskunnalle vuoden 2017 loppuun mennessä kokonaisvaltaisen seikkaperäi- 12\n13 sen selonteon sisäisen turvallisuuden tilasta, sisäisen turvallisuuden viranomaisten ja muiden toimijoiden toiminnan tuloksellisuudesta, toimintojen kehittämistarpeista ja haasteista sekä eri tehtävien edellyttämistä pidemmän tähtäimen taloudellisista voimavaroista ja muista resurssitarpeista (Valiokunnan lausumaehdotus). Yhteenveto Hallituksen esityksen perusteluista ilmenevistä syistä ja saamansa selvityksen perusteella valiokunta pitää esitystä tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena. Valiokunta puoltaa 1. ja 2. sekä lakiehdotuksen hyväksymistä muuttamattomina ja 3. lakiehdotuksen hyväksymistä muutettuna tästä mietinnöstä ilmenevin huomautuksin ja kannanotoin. Päätösehdotus Edellä esitetyn perusteella hallintovaliokunta ehdottaa, että 1. ja 2. sekä lakiehdotus hyväksytään muuttamattomina, että 3. lakiehdotus hyväksytään muutettuna (Valiokunnan muutosehdotukset) ja että hyväksytään yksi lausuma (Valiokunnan lausumaehdotus). Valiokunnan muutosehdotukset 3. Laki passilain 6 ja 10 :n muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan passilain (671/2006) 6 :n 1 momentti ja 10 :n 2 momentti, sellaisina kuin ne ovat laissa 303/2013 seuraavasti: 6 Passin hakeminen Passia on haettava kirjallisesti ja hakemukseen on liitettävä hakijan kasvokuva, josta hakija on hyvin tunnistettavissa. Passihakemus on jätettävä henkilökohtaisesti poliisilaitokselle. Hakijan on hakiessaan passia esitettävä tunnistamisasiakirjana poliisin myöntämä voimassa oleva henkilöllisyyttä osoittava asiakirja. Jollei hakijalla ole esittää tunnistamisasiakirjaa, poliisi suorittaa tunnistamisen. (Poist.) 10 Passin myöntäminen Passin myöntää poliisilaitos. Ulkomailla oleskelevalle Suomen kansalaiselle passin myöntää Suomen suurlähetystö tai lähetetyn virkamiehen johtama konsulaatti taikka sellainen muu Suomen edustusto, jossa palvelevan nimetyn Suomen kansalaisen ulkoasiainministeriö on oikeuttanut myöntämään passeja. Diplomaattipassin ja virkapassin myöntää ulkoasiainministeriö. 13\n14 Voimaantulosäännös (Kuten HE) Valiokunnan lausumaehdotus Eduskunta edellyttää hallituksen 1) seuraavan tarkkaan poliisin hallintorakenneuudistuksen toimeenpanoa ja 2) antavan hallintovaliokunnalle vuoden 2014 loppuun mennessä perustuslain 47 :n 2 momentissa tarkoitetun selvityksen poliisin hallintorakenneuudistuksen toimeenpanosta mukaan lukien asetettujen toiminnallisten ja taloudellisten tavoitteiden saavuttaminen kiinnittäen erityistä huomiota muun muassa liikenteen valvontaan ja liikenneturvallisuustyöhön sekä poliisin palvelujen saatavuuteen maan eri osissa ja 3) antavan eduskunnalle vuoden 2017 loppuun mennessä kokonaisvaltaisen seikkaperäisen selonteon sisäisen turvallisuuden tilasta, sisäisen turvallisuuden viranomaisten ja muiden toimijoiden toiminnan tuloksellisuudesta, toimintojen kehittämistarpeista ja haasteista sekä eri tehtävien edellyttämistä pidemmän tähtäimen taloudellisista voimavaroista ja muista resurssitarpeista. Helsingissä 31 päivänä toukokuuta 2013 Asian ratkaisevaan käsittelyyn valiokunnassa ovat ottaneet osaa pj. vpj. jäs. Pirkko Mattila /ps Maarit Feldt-Ranta /sd Heikki Autto /kok Jussi Halla-aho /ps Rakel Hiltunen /sd Reijo Hongisto /ps Risto Kalliorinne /vas Mika Kari /sd Elsi Katainen /kesk Timo V. Korhonen /kesk Outi Mäkelä /kok Tapani Mäkinen /kok Markku Mäntymaa /kok Osmo Soininvaara /vihr Ulla-Maj Wideroos /r. Valiokunnan sihteerinä on toiminut valiokuntaneuvos Ossi Lantto. 14\n15 Vastalause HaVM 7/2013 vp HE 15/2013 vp VASTALAUSE Perustelut Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi poliisin hallinnosta annetun lain muuttamisesta ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi (HE 15/2013 vp) jatkaa epäonnistumaan tuomittua poliisin hallinnon uudistusta. Hallitus uskoo saavansa poliisin hallinnon uudistamisella aikaan säästöjä. Tosiasiallisesti paikallisten poliisiasemien sulkemisilla ja liikkuvan poliisin hallinnon romuttamisella säästöjä syntyy vain kiinni saatujen rikollisten tilastolliseen määrään. Allekirjoittaneet ovat erityisen huolissaan lakiesityksen vaikutuksista liikkuvan poliisin toimintakykyyn; esityksen mukaan liikkuva poliisi itsenäisenä yksikkönä lakkautettaisiin ja toiminnot siirrettäisiin paikallisiin poliisilaitoksiin. Emme voi hyväksyä tätä. Liikkuva poliisi toimii tehokkaana yleisen tie- ja vesiturvallisuuden ylläpitäjänä, jonka roolia myöskään harmaan talouden vastaisessa työssä ei pidä väheksyä. Liikkuvan poliisin hallinnollisen organisaation lakkautus ja siirto osaksi muuta poliisitoimea synnyttää perustellun vaaran siitä, että tieja vesiliikenteen turvallisuuden valvonta heikkenee, kun liikkuvan poliisin käyttämiä resursseja jouduttaisiin valtionhallinnon poliisitoimeen vuosikausia kohdistamien säästöjen takia väistämättä käyttämään muun poliisipulan paikkaamiseen. Kentältä on jo saatu huolestuttavia tietoja aikomuksista siirtää näitä yleisen liikenneturvallisuuden valvonnan resursseja muuhun poliisitoimeen heti, kun se on mahdollista. Uusien maantieteelliseltä alueeltaan suurempien poliisiasemien luominen ei voi olla hallituksen vastaus kansalaisten mielipiteeseen siitä, että poliisi ei ole nykyisin riittävästi läsnä liikennehäiriöiden estämiseksi ja yleisen turvallisuudentunteen lisäämiseksi. On tärkeää, että poliiseja on riittävästi myös harvan asutuksen alueilla tie- ja vesiturvallisuutta valvomassa. Tämä edellyttää entistä tiheämpää poliisin toimipisteiden määrää. Lain 9 :n edellytysten täyttyessä valtioneuvostolla on mahdollisuus myöntää erivapaus kielitaitoa koskevista kelpoisuusvaatimuksista. Allekirjoittajien mielestä tilanteessa, jossa paikallishallintoon syntyy erittäin laajoja poliisipiirejä, ei voida jättää asiaa erivapausmenettelyn varaan. Tämän vuoksi allekirjoittajat pitävät tärkeänä, että asetustason kielitaitovaatimuksia tarkistettaisiin voimassa olevan kielilainsäädännön puitteissa vähintäänkin siirtymäkaudeksi niin, ettei nykyisin virkaan kelpoinen menettäisi kelpoisuuttaan ensi vuoden alusta ainakaan nykyisen poliisilaitoksen toimialueen yksiköissä. Lisäksi allekirjoittaneet pitävät välttämättömänä, että poliisimiesten kieliopintoja tuetaan konkreettisesti, etenkin tilanteissa, joissa kielitaitovaatimukset tiukentuvat hallinnollisten jaotusten muutosten yhteydessä. Poliisilaitosten määrän vähentäminen keskittää poliisipalveluita. PORA III -hankkeeseen liittyy myös 24 poliisilaitoksen määrän vähentäminen 11 poliisilaitokseen. Muutos toteutettaisiin valtioneuvoston asetuksella. Allekirjoittaneiden mielestä poliisilaitosten määrän vähentäminen kasvattaa alueita tavalla, joka johtaa poliisipalveluiden keskittymiseen. Kuluvalla vaalikaudella puolustusvoimissa sekä rajavartiolaitoksessa jo päätetyt saneeraukset heikentävät mahdollisuuksia tehdä viranomaisyhteistyötä erityisesti harvan asutuksen alueilla. Se asettaa vakavan haasteen sisäiselle turvallisuudelle. Ehdotus Edellä olevan perusteella ehdotamme, että lakiehdotukset 1, 2 ja 4 hyväksytään muutettuina (Vastalauseen muutosehdotus), 15


Lounaisrannikolla satsataan sijoitusten houkutteluun\nLoura-alueen invest in -resurssit paranevat tuntuvasti, kun alueelle palkataan kansainvälisten sijoitusten houkutteluun keskittyvä työntekijä.\nLoura-alueelle palkataan ensi vuonna kokoaikainen työntekijä, joka keskittyy invest in -työhön lounaisrannikolla. Turun, Porin, Rauman ja Uudenkaupungin kaupunginjohtajat päättivät asiasta marraskuussa.\nTähän asti alueen yhteismarkkinoinnista on vastannut kuusihenkinen invest in -tiimi, jossa on edustajat kaikista lounaisrannikon kaupungeista. Tiimin tehtävä on rummuttaa alueen yrityselämän vahvuuksia ja houkutella uusia kansainvälisiä toimijoita alueelle.\nMeyer Turku on yksi lounaisrannikon elinkeinoelämän valopilkuista.\nKaikki tiimin jäsenet tekevät loura-alueen invest in -työtä oman toimensa ohessa. Tiimin jäsen, liiketoiminnan kehityspäällikkö Teppo Laaksonen Turku Science Parkista toteaa, että alueen oma invest in -työntekijä on merkittävä lisäys lounaisrannikon markkinointiin.\n- Loura-alueen invest in -resurssit moninkertaistuvat, hän summaa.\nUusi työntekijä palkataan Laaksosen mukaan ensi vuoden alkupuolella ja työsopimus tehdään kahdeksi vuodeksi. Yksi työntekijän päätehtävistä on tiivistää Loura-alueen ja valtakunnallisen, suoria investointeja Suomeen houkuttelevan Invest in Finlandin yhteistyötä.\n- Näemme, että tällä hetkellä Invest in Finlandissa ei ole tarpeeksi tietoa loura-alueen vahvuuksista.\nLaaksosen mukaan uusi työntekijä markkinoi aluetta myös ulkomailla, mihin Louralla ei ole tähän mennessä ollut resursseja. Tällä hetkellä lounaisrannikon tulevaisuus näyttää hänestä erittäin hyvältä.\n- Investointeja on tullut runsaasti, mutta siihen ei saa tuudittautua. Meidän täytyy saada näiden siivittämänä tänne myös ihan uusia yrityksiä, ehkä jopa tehtaita.\nYksi Invest in -tiimin tämän vuotisista ponnisteluista oli toukokuussa järjestetty Invest in Tour, jossa esiteltiin alueen kärkialoja ja -yrityksiä. Mukana olivat Pohjoismaiden suurlähetystöjen kaupallisista asioista vastaavat henkilöt sekä Finpron Ruotsin, Saksan ja Tanskan edustajat.\nMarkus Müller Finpron Saksan toimistosta kertoo saaneensa kiertueen avulla hyvän kokonaiskäsityksen Loura-alueen tarjoomasta ja toimintaympäristöstä. Müller kertoo työkseen saksalaisyrityksille yritys- ja investointimahdollisuuksista Suomessa.\nUudessakaupungissa kokonaisratkaisuja tarjoava yritys Sybimar Oy:n toimintoja ovat suljetunkierron konseptin myötä myös kalanviljely ja kasvihuonetuotanto.\nHän oli yllättynyt muun muassa ympäristöliiketoiminnan, uusiutuvan energian sekä biotieteiden mahdollisuuksista alueella. Vaikka Saksassa tiedetään Loura-alueen vahvasta painotuksesta meriteollisuuteen, esimerkiksi saksalaisen Meyerin vaikutus alueeseen tuli Müllerille yllätyksenä.\n- Se on todiste hyvien toimitusketjujen tärkeydestä alueella, hän kertoo sähköpostihaastattelussa.\nMüllerin mukaan kilpailu ulkomaista yrityksistä ja investoinneista on todella kovaa eri alueiden välillä Euroopassa. Hän korostaa yhteistyön tärkeyttä viestin vahvistamiseksi, sillä invest in -työssä eri toimijat tekevät helposti päällekkäistä työtä. Yhteistyö Finpron kanssa sekä invest in -työn pitkäjänteisyys ovat hänestä ehdottoman tärkeitä.\nOSAAMINEN HOUKUTTI TURKUUN\nViihde-elektroniikkaan, kodintekniikkaan sekä langattomaan viestintään erikoistuneella LG Electronicsilla on ollut tuotekehitysyksikkö Turku Science Parkissa kesästä 2015 lähtien. Miksi globaali elektroniikkajätti valitsi juuri Turun?\nMarkus Petterssonin johtama LG Eletronicsin tuotekehitysyksikkö työllistää 50 ihmistä Turun Science Parkissa.\nTurun laboratorion johtaja Markus Pettersson kertoo pitkän prosessin lähteneen siitä, että Turun alueella oli tiimi kokeneita radiotekniikan osaajia, jotka etsivät verkostojensa kautta töitä ja pystyivät vastaamaan yrityksen tarpeisiin.\n- Toinen tärkeä juttu oli se, että tiimi oli riittävän suuri vastaamaan tietystä osasta kokonaisuutta sekä lyhyellä tähtäimellä että tulevaisuudessa ja operoimaan ulkomaisena tuotekehityslaboratoriona.\nPettersson uskoo myös suomibrändin vaikuttaneen. Suomi tunnetaan alan osaajista ja se nähdään matalan riskin paikkana yrittää. Silläkin oli merkitystä, että ympärillä on saman alan mahdollisia yhteistyöyrityksiä.\nPettersson pitää invest in -toiminnassa tärkeänä sitä, että kiinnostuneet yritykset saavat tietoa Suomessa toimimisesta ja apua esimerkiksi yritystilojen järjestämisessä, kuten LG Electronics Turussa sai. Hänestä on hienoa, että alueen viestiä viedään ulkomaille, mutta hänestä suuri vastuu yritysten houkuttelemisessa on ammattilaisilla itsellään.\n- Loppujen lopuksi toimijoiden on itse myytävä itsensä ja tehtävä lopullinen sopimus yhteistyöstä.\nTeksti Heidi Pelander\nKuvat Heidi Pelander ja Loura


CyberCasino 3077 bonuskoodit ▷ kesäkuu 2021\nCyberCasino 3077 bonuskoodi\nHomepage › bonuksen › CyberCasino 3077 bonuskoodi\nHot: Käytetty 95x kertaa\nUutena pelaajana sinun on mahdollista vastaanottaa CyberCasino 3077 bonuksen kesäkuussa 2021, arvo 180%:n jopa 1.500 €. Kokeile pelejä pelivalmistajilta Evoplay, Microgaming tai Play’n GO ja muilta suosituilta pelituottajilta. Haluatko tietää lisää tästä tarjouksesta? Lue eteenpäin lukemista.\nKuinka voin käyttää CyberCasino 3077 bonuskoodin?\nCyberCasino 3077 lahjoittaa 180%:n bonuksen, jonka arvo on jopa 1.500 € . Tee ensimmäinen CyberCasino 3077-talletus tehtyäsi loppuun rekisteröitymisen. Tervetulobonus on aktivoitava tilisi asetuksissa ennen sen käyttämistä. Siinä tapauksessa että haluaisit saada oikeuden tervetulopakettiin, vaatimuksena on minimissään 20 € :n talletus. Tee talletus käyttämällä maksutapoja Neteller, iDEAL tai Visa tai muita maksutapoja, jotka kasino hyväksyy.\nCyberCasino 3077 auttaa sinua kasvattamaan varojasi jopa 1.500 €:oon (180%). Lunasta enimmäisbonus tallettamalla 833 €, jolloin sinulle maksetaan 2.333 € talletuksellesi. Kolikkopelejä bonussaldollasi pelejä pelivalmistajilta Pragmatic Play, NetEnt sekä Novomatic ja muilta tunnetuilta pelituottajilta.\n*Tärkeää: 180%:n bonus on rajattuna 1.500 €:oon. Voit tallettaa enemmän kuin 833 €, mutta saamasi bonuksen maksimisumma on 1.500 €\nTämän bonuskoodin vedonlyöntivaatimukset CyberCasino 3077illa\nKun olet lyönyt bonuksella vetoa 40 kertaa ja talletuksella 40 kertaa30 päivän kuluessa, voit lunastaa voittosi. Jos aikaraja ylittyy tai jos haluat pyytää voittojen maksua ennen kuin vedonlyöntiehdot ovat täyttyneet, menetät bonusvarasi. Ensimmäisessä vaiheessa sinun on käytettävä käteisvarojasi ennen kuin voit käyttää bonusvarojasi pelaamiseen seuraavassa vaiheessa. CyberCasino 3077 ei valitettavasti salli pelaajien käyttää muuta bonustarjousta yhdessä liittymisbonuksen kanssa. Tarjoten paljon tärkeistä tiedoista, huomasimme arvosteluprosessimme aikana, että kasinon CyberCasino 3077 ehdot ovat riittävän selkeät.\nVuonna 2021, CyberCasino 3077 tarjoaa uusille pelaajille a mahtavan bonusarvon. Sitä paitsi, bonus tarjoaa upean bonuksen ja matalan vähimmäistalletuksen. Voit täyttää haastavat vedonlyöntiehdot riittävän ajan sisällä. Aloita kasinokokemuksesi tänään bonuskoodiillasi!\nVoinko torjua bonuksen CyberCasino 3077lla?\nJotkin kasinot sallivat uusasiakkaan bonuksen eväämisen. CyberCasino 3077n tervetulotarjouksen kieltäminen ole mahdollista.\nMitä ovat vedonlyönnin edellytykset 40 kertaa bonus ja 40 kertaa talletus ?\nEnnen kuin pelaaja voi nostaa voittoja tililtään hänen on voitettava bonus 40 kertaa ja talletusmäärä 40 kertaa CyberCasino 3077lla. Bonustarjouksia antava kasino liittää niihin ehtonsa ja edellytyksensä. Vedonlyönnin edellytykset ovat osa näitä ehtoja. On myös lisäkriteerejä, jotka ovat osa vedonlyönnin edellytyksiä, esimerkiksi: Jotkin pelit eivät ole osa kasinon voiton edellytyksiä..\nTai vieraile CyberCasino 3077


Julkaistu 02.04.2003 15:18\nKunnallisten palvelujen kehittäminen edellyttää laajaa yhteistyötä julkisen ja yksityisen sektorin kesken, viestittävät Kuntaliitto, Palvelutyönantajat ja Suomen yrittäjät hallitusohjelmaneuvottelijoille. Järjestöt kaipaavat mm. lainsäädäntöä, joka mahdollistaisi kunnallisten palvelusetelien käyttöönoton vaihtoehtona kunnallisille palveluille. Palvelusetelit sopivat vanhusten kotipalveluiden lisäksi esimerkiksi lasten päivähoitoon, hammashoitoon, terveydenhuoltoon, kuluttajaneuvontaan, oikeusapuun ja opetustoimessa tukiopetukseen, järjestöt listasivat yhteisessä kannanotossaan. Järjestöjen mukaan hyvinvointi- ja tukipalvelujen tuottaminen ja kehittäminen ei onnistu tulevaisuudessa ilman eri tahojen yhteistyötä ja monipuolisia palvelujen tuottamistapoja. Haasteita tuovat palvelutarpeen kasvu väestön ikääntymisen myötä, rahoituksen niukkuus ja asiakkaiden vaatimustason nousu. Mainos (uutinen jatkuu alla)\nKuntia patistetaan linjaamaan se, miten ne aikovat palvelut tulevaisuudessa järjestää, sillä yritysten on tiedettävä, millaiset ovat markkinoiden kehitysnäkymät. Myös yritysten on lisättävä osaamistaan kyetäkseen myymään palveluita julkiselle sektorille. Järjestöt ehdottivat myös selvitystä markkinahäiriöitä aiheuttavista tekijöistä kuten yleishyödyllisten yhteisöjen roolista markkinoilla ja julkisista tuista. Arvonlisäverotusta olisi uudistettava niin, että samoja tai toisiaan korvaavia palveluja verotetaan toimijasta riippumatta samalla tavalla. Myös tuoreessa työllisyystyöryhmän raportissa kehotetaan ulkoistamaan ja kilpailuttamaan julkista palvelutuotantoa. (MTV3-STT)


Tazi - Koirakoulu Koirankuje\nDamirazin Stadin Kundi\n12.9.1997 - 6.7.2011\nTazi oli pennusta asti hyvin voimakastahtoinen yksilö, hän ei ole koskaan pelännyt mitään ja rohkeutta riitti. Kantti ei petä, mutta tervejärki oli kuitenkin tallella. Mieheni risti sinut Paavo Perskärpäseksi, joka hyvin kuvasi sinua. Tazi olit aina siellä missä minä tai mieheni oli. 🙂\nTämän herran kanssa oli tarkoitus kilpailla aina käyttövalioksi saakka ja miten pitkälle tällä temperamenttisella koiralla oltaisi päästykään. Valitettavasti kilpailu-ura keskeytyi jo alle 5 vuoden iässä v. 2002, jolloin Timo Talvio totesi kuvauksissa, että hänellä on väljyyttä kahden niskanikaman välissä.\nValitettavasti kivut ja säryt vaihtelivat niin paljon, ettei kilpailu-uran jatkamista voinut ajatellakaan ja siksi Tazi siirtyi sairaseläkkeelle 4,5 vuotiaana. Tazin kanssa ehdittiin kilpailemaan pk-puolella voittajajäljellä, haussa ja etsintäkokeessa sekä tokon voittajaluokassa.\nTazi oli ensimmäinen muotovaliokoirani, ja samalla myös ensimmäinen Damirazin kennelin hovawart-kasvatti, joka saavutti muotovalion arvon.\n• tokossa kilpaili voittajaluokassa\n•pk:ssa kilpaili voittajajäljellä, avoimessa haussa ja etsintäkokeessa\n•hovawarttien erikoisnäyttelyssä v. 2006 ROP-veteraani


Myymäläpäällikkö K-Citymarket Joensuu Pilkko\nETSIMME KAUPPIASHENKISTÄ MYYMÄLÄPÄÄLLIKKÖÄ\nK-CITYMARKET JOENSUU PILKKOON\nOletko innostava, aktiivinen ja tuloshakuinen myynnin johtamisen ammattilainen? Nautitko johtamisesta ja saatko ihmiset innostumaan? Etsimme vakituiseen työsuhteeseen kokoaikaista myymäläpäällikköä.\nTyöskentelet K-Citymarket, Joensuu Pilkon myymäläpäällikkönä. Toimit aluejohtajan tuella käyttötavarahenkilöstön esimiehenä, osallistut vahvasti kaupan päivittäiseen työskentelyyn. Sinulla on vastuu asiakastyytyväisyydestä ja myynnistä. Esimiehenä olet vastuussa henkilöstöasioista, työtyytyväisyydestä ja henkilöstön hyvinvoinnista sekä henkilöstösi osaamisen kehittämisestä. Kauppa on K-ryhmän ytimessä ja meillä tehtävissä menestyminen edellyttää aitoa halua luoda ylivertainen asiakaskokemus.\nEdellytämme vahvaa myynti- ja tulosnälkää, aitoa asiakaspalveluasennetta ja kykyä toimia valmentavana esimiehenä. Sinulla on jo muutama vuosi kokemusta kaupan alalta ja esimiestyöstä. Olet oma-aloitteinen, energinen, innovatiivinen ja omaat erinomaiset yhteistyö- ja vuorovaikutustaidot.\nMeitä K-ryhmäläisiä yhdistää innostus kaupan tekemistä kohtaan sekä kauppiashenkinen asenne, joka näkyy positiivisena tekemisen meininkinä, reippaana vastuunottona ja mahdollisuutena vaikuttaa työn tekemiseen\nTarjoamme kaikille tekijöillemme monipuoliset K-ryhmän henkilökuntaedut sekä mahdollisuuden kehittyä kanssamme kaupan alan ammattilaisena.\nLähetä hakemuksesi 31.8.2018 mennessä oheisen linkin kautta. Lisätietoja tehtävästä voit tiedustella aluejohtaja, Jari Kautoselta. jari.kautonen@citymarket.fi.


Ecser - Unionpedia\nEcserin kirkko Ecser on kunta Unkarissa, Pestin läänissä.\n13 suhteet: Avaarit (muinainen kansa), Árpád, Budapest, Budapestin Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema, Keltit, Pest, Sarmaatit, Skyytit, Slovakia, Slovakki, Turkki, Unkari, Valtio.\nAvaarit (muinainen kansa)\nAvaarit olivat aasialaista alkuperää oleva paimentolaiskansa, joka tunkeutui länteen ja asui noin vuosina 550–800 Keski-Euroopassa osapuilleen nykyisen Unkarin alueella.\nUusi!!: Ecser ja Avaarit (muinainen kansa) · Katso lisää »\nArpadin patsas Ópusztaszerissa Unkarissa Árpád (k. 907) oli magjaripäällikkö, Unkarin ensimmäinen hallitsija ja maan kansallissankari.\nUusi!!: Ecser ja Árpád · Katso lisää »\nBudapest (unkarilaisittain) on Unkarin pääkaupunki.\nUusi!!: Ecser ja Budapest · Katso lisää »\nBudapest Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema on Budapestin ainoa ja samalla Unkarin suurin lentoasema, josta on yhteyksiä pääasiassa Eurooppaan, mutta myös Aasiaan, Lähi-itään ja Pohjois-Amerikkaan.\nUusi!!: Ecser ja Budapestin Ferenc Lisztin kansainvälinen lentoasema · Katso lisää »\nUusi!!: Ecser ja Keltit · Katso lisää »\nPest on lääni Keski-Unkarissa pääkaupunki Budapestin ympärillä.\nUusi!!: Ecser ja Pest · Katso lisää »\nSarmaatit olivat Etelä-Venäjän, Ukrainan ja Unkarin aroseuduilla vaikuttaneita antiikin ajan paimentolaisheimoja.\nUusi!!: Ecser ja Sarmaatit · Katso lisää »\nJousimiehiä esittävä skyyttiläinen kultafiguuri. kurgaaneihin. Skyytit olivat muinaisia paimentolais- ja maanviljelijäheimoja, jotka antiikin aikoina asuivat aroalueilla Altain ja nykyisen Bulgarian välillä Skyytiaksi kutsutulla alueella.\nUusi!!: Ecser ja Skyytit · Katso lisää »\nUusi!!: Ecser ja Slovakia · Katso lisää »\nSlovakki (slovenčina, slovenský jazyk) on länsislaavilaiseen kieliryhmään kuuluva indoeurooppalainen kieli.\nUusi!!: Ecser ja Slovakki · Katso lisää »\nUusi!!: Ecser ja Turkki · Katso lisää »\nUusi!!: Ecser ja Unkari · Katso lisää »\nUusi!!: Ecser ja Valtio · Katso lisää »


Turvallisuus – Kuumaöljy käyttäjäyhdistys\nKuumaöljyjärjestelmissä öljy kiertää suljetussa piirissä, jolloin ne eivät käytön aikana aiheuta erityistä vaaraa pl. kuumuus käyttäjälleen. Vaikka kuumaöljyjärjestelmiä käytetään matalassa paineessa, lämpötila tekee häiriötilanteista usein haastavia ratkaista. Tavanomaisia ongelmatilanteita ovat mm. kattilaräjähdykset, pumppurikot ja erilaiset vuodot.\nKuumaöljy on mineraaliöljypohjaista tai synteettistä öljyä. Synteettiset öljyt ovat usein hyvin reaktiivisia ja niiden käsittelyyn tarvitaan erikoisvarusteita myös matalissa lämpötiloissa. Erityisesti diphyylistä vapautuu myrkyllisiä höyryjä, joka on huomioitava tämän tyyppistä laitosta käytettäessä.\nTurvallisuus kysymyksissä kuumaöljyjärjestelmään sovelletaan painelaitelakia (27.8.1999/869), jonka mukaan käyttö edellyttää aina käyttäjältään riittävää pätevyyttä. Laitteisto myös tarkastetaan määräajoin.


Suurin ero cavan ja proseccon välillä löytyy kuitenkin kuohuviinin valmistustavasta. Kaikki cavat tulee valmistaa perinteisellä kuohuviinimenetelmällä, mikä tarkoittaa, että toinen käyminen, joka siis tuottaa viiniin sen kuplat, tapahtuu pullossa. Pullokäymisen aikana syntyvät kuplat ovat usein hienostuneempia ja paremmin integroituneita itse viiniin luoden saumattoman suutuntuman. Samaa perinteistä pullokäymismenetelmää käytetään myös samppanjan valmistuksessa.\nCavan elegantti suutuntuma on pitkälti pullokäymisen ansiota. Ryhdikäs ja runsas kuplarakenne yhdistettynä raikkaan hedelmäiseen aromiprofiiliin on cavan ominaispiirre. Cava hyötyy myös pullokypsytyksestä. Viinitilalla sakan kanssa hiljalleen kypsynyt cava saa runsaan hedelmäisyytensä ympärille viehättävän monivivahteisen makumaailman.\nCharmat-menetelmällä valmistettu prosecco erottuu joukosta suutuntumallaan. Cava kuohuu ja prosecco kuplii.\nKuplat cavaan ja proseccoon syntyvät eri valmistusmenetelmillä, mikä vaikuttaa myös suutuntumaan.\nPirteän pirskahtelevat kuplat ja suoraviivainen aromiprofiili tekävät tästä kuohuviinistä matalan kynnyksen juhlajuoman. Raikkaan päärynäinen ja joskus jopa hieman kukkainen tuoksu on usein helposti tunnistettava. Prosecco ei yritä olla samppanja ja hyvä niin: rehellisen rempseä skumppa on kaikessa herkullisuudessaan hauska.\nCavan suosio alkupalojen ja pienten suolaisten kyytipoikana tekee joskus tälle kuohuviinille hallaa, sillä se toimii loistavasti myös pääruokien kanssa. Ruokaisat kala- ja kasviruoat ovat hyvä yhdistelmä viehättävän cavan kaveriksi.\nTestaa tämä Prosecco ja kaksi Cavaa\nRaikkaan päärynäinen, sitruksinen ja hennon mausteinen italialainen prosecco viehättää pirteällä makuprofiililla. Helposti lähestyttävä kuohuviini on täydellinen valinta juhlien etkoilla, mutta piristää mukavasti makunystyröitä myös juhlien jälkeenkin.\nRunsas ja miellyttävä kuplarakenne on laadukkaan kuohuviinin merkki. Kypsän sitruksinen sekä vivahteikas Codorniu Cuvee Barcelona Cava Brut on erinomainen kilistelyviini, mutta viehättävän hedelmäistä cavaa voi myös tarjoilla huoletta läpi aterian.\nPäätyipä lautaselle grillattua kalaa tai mausteinen kanapizza, niin tämä viini ei petä. Kokeile myös mietojen juustojen kanssa.\nKlikkaa Alkon logoa ja tarkista viinin saatavuus omasta lähi-Alkostasi tai tilaa se Alkon verkkokaupasta.\nMarjaisa ja runsasrakenteinen Anna de Codorníu Rosé Cava Brut on monipuolinen ruokajuoma. Tasapainonen ja pitkään suussa viipyilevä maku jättää jälkeensä raikkaan suutuntuman, joka tekee tästä ihanteellisen nautiskeluviinin.


Ivana B. – Uusi Sylvi\nElisa Helenius | 4.7.2012 | MENOT\n”Voikin miettiä, onko Ivana B. kenties kertojan mielikuvituksessaan luoma kauhukuva kirjailijantyön tulevaisuudesta.”\nRäävitön julkkistyrkky piinaa hiljaista älykkökirjailijaa.\n”Eteisen lattialla on kiiltopintainen esite, uusi kirjakerhomainos, jossa luvattiin liittymälahjana valinnaisesti vatsan rasvaimu ja otsan Botox-käsittely tai laadukkaat rintaimplantit. Ensimmäisestä tilauksesta ihonhionta.”\nKirjassa on peilikannet, joista lukija näkee oman kuvansa. Viesti tuntuu olevan: Minä. Kirja kertoo narsistisesta julkisuuden tavoittelusta, jossa muiden ihmisten tehtävä on peilata tähden loistoa.\nAnja Snellman (ent. Kauranen, s. 1954) saapui näyttävästi julkisuuteen esikoiskirjallaan Sonja O. kävi täällä (1981), joka kohautti avoimella seksuaalisuudellaan. Snellman jatkaa suorasanaista tyyliään 23. teoksessaan Ivana B., joka pohtii taiteen ehtoja, kaunokirjallisuuden tarkoitusta, kirjailijakuvan muuttumista ja pinnallista julkisuuskulttuuria.\nKirjan aihe on synkkä ja kertojahahmo ahdistunut. Lukukokemus on silti kevyt – leikittelevän (välillä tosin jopa ärsyttävän kikkailevan) kielen ja mehukkaiden kärjistysten takia. Romaani on myös vakava puheenvuoro taiteen asemasta yhä lisääntyvän bling bling -viihteen keskellä.\nUutuuskirjan päähenkilö on parikymppinen, julkisuudenhimoinen wannabe-kirjailija Ivana B. Näkökulma ja kertojaääni ovat kuitenkin keski-ikäisen nimettömän naiskirjailijan. Ivana B. ja kertoja ovat toistensa pahimpia vihollisia ja pakkomielteitä. Teos on monologi, joka koostuu keski-ikäisen kirjailijan kirjoittamista kirjeistä terapeutille. Kertoja yrittää saada takaisin mielenrauhansa, joka on järkkynyt Ivana B:n hänelle jatkuvasti lähettämien pilkkaviestien takia. Kertoja ei kuitenkaan koskaan lähetä kirjoittamiaan kirjeitä terapeutille, joten kyse on enemmänkin kirjemuotoisesta päiväkirjasta.\nAsetelman tekee mielenkiintoiseksi myös se erikoinen piirre, etteivät Ivana B. ja kertoja koskaan päädy keskustelemaan kasvokkain. Voikin miettiä, onko Ivana B. kenties kertojan mielikuvituksessaan luoma kauhukuva kirjailijantyön tulevaisuudesta. Kirjailijan oma käytös saa muutenkin usein neuroottisia piirteitä.\nTarinassa kohtaavat kaksi ääripäätä. Toiselle nähdyksi tuleminen on kaikki kaikessa, toiselle taas tärkeintä ovat punnitut mielipiteet ja kielen sointuvuus. Räväköillä mielipiteillään ja seksikkäällä ulkonäöllään kirjailijaksi pyrkii kaunotar, jolla ei ole vielä muita kirjallisia näyttöjä kuin suosittu bloginsa, jossa hän bisnesnaisen tavoin markkinoi itseään ja haukkuu ”vanhanpolven rumia kirjailijoita”. Ivanan parjaamia nyhveröitä edustaa tarinan kertoja, joka on kielestä aidosti kiinnostunut ja syvällisiä laatuteoksia julkaissut hissukka, joka on jäänyt julkisuudessa marginaaliin.\nKirjailija miettii itsekin, onko hänen saamansa vähäisen julkisuuden syinä hänen vaatimaton ulkonäkönsä ja totinen luonteensa. Kertoja on oppinut jo lapsena neuvon, ettei pidä tehdä itsestään numeroa. Hänen sukupolvelleen on täysin käsittämätöntä, että joku haluaa kovaäänisesti tuoda esiin omaa persoonaansa ja kaupata sitä medialle. Ivana esitetään ärsyttävänä, epäsivistyneenä ja pinnallisena kiusaajana. Kuitenkin vanhempikin kirjailija voi oppia Ivanalta edes jotakin eli median hyödyntämistä uransa edistämiseksi, omien mielipiteidensä rohkeasti esittämistä sekä naiseutensa ja seksuaalisuutensa arvostamista ja esiintuomista. Ivana ajaa kertojan kriisiin, jossa hän alkaa pohtia omia elämänvalintojaan.\nSnellmanin romaani on nopealukuinen ja mukaansatempaava, ja sopii hyvin vaikka kesälukemiseksi riippukeinussa. Teos on kunnianhimoinen epätyypillisessä rakenteessaan ja sanaleikeissään. Kirjassa kritisoidaan nykyajan julkkiskulttuuria ja ulkoisen näyttävyyden menemistä sisällön edelle. Nämä aiheet ovat toki jo tavallisia nykytaiteessa. Snellman tuo kuitenkin kirjaansa uutta näkökulmaa viemällä julkisuustyrkyn ja hänet kritiikittömästi vastaan ottavan median ja yleisön koomisen liioitellulle tasolle. Romaani muistuttaakin välillä pakinaa. Kirjan loppupuolella odottaa yllättävä käänne, jota voi vain ihailla.\n”Hyvä lyhytterapeutti Parantainen, on yö, ja haluaisin edelleen uskoa että kirjailijuudessa on pohjimmiltaan kysymys haavasta, sielullisesta vammasta, erikoislaatuisesta herkkyydestä. Jostakin sisäsyntyisestä.”\nAnja Snellman, julkisuus, Kirjallisuus