Toimintakertomus ja tilinpäätös vuodelta 2011 - Sovatek\nToimintakertomus ja tilinpäätös vuodelta 2011\nSisällysluettelo 1. Yleistä...............................................................................................................................2 2. Palvelu- ja kehittämistoiminnan tulosalue ......................................................................... 5 2.1 Arviointi- ja kuntoutuspalveluyksikkö .............................................................................. 5 2.1.1 Huumekuntoutustyöryhmä ....................................................................................... 6 2.1.2 Riippuvuuskuntoutustyöryhmä................................................................................. 7 2.1.3 Ammatillisen kuntoutuksen työryhmä ...................................................................... 8 2.2 Hoitopalveluyksikkö........................................................................................................ 8 2.2.1 Päihdepäivystys....................................................................................................... 8 2.2.2 Alkoholivieroitusosasto ............................................................................................ 8 2.2.3 Huumevieroitusosasto ............................................................................................. 9 2.3 Palveluohjausyksikkö ja Töihin!-palvelu ......................................................................... 9 2.4 Työvalmennusyksikkö .................................................................................................. 10 2.5 Koulutus- ja työhyvinvointiyksikkö ................................................................................ 12 2.5.1 Asiakaspalvelut...................................................................................................... 12 2.5.2 Henkilöstöpalvelut.................................................................................................. 14 3. Joensuun tulosalue......................................................................................................... 15 3.1 Avohoito- ja kuntoutuspalvelut ..................................................................................... 15 3.2 Katkaisuhoito- ja laitoskuntoutus .................................................................................. 16 4. Järjestölähtöisen toiminnan tulosalue ................................................................................ 17 5. Talous ja hallinto............................................................................................................. 19 1\nSovatek-säätiö aloitti toimintansa 1.10.2010. Tämä on säätiön ensimmäinen toimintakertomus. Tilikausi toteutui murrettuna ajalla 1.10.2010–31.12.2011. Toimintavuosi on ollut haasteellinen monesta syystä: toimintaympäristön muutokset ja vallalla olevat megatrendit, kilpailutus, rakenneuudistukset sekä erityisesti tiukka talous aiheuttavat epävarmuutta niin toiminnallisesti kuin taloudellisesti. Samanaikaisesti asiakkaiden palvelutarpeet monimutkaistuvat ja\npalvelujen kysyntä kasvaa. Ensimmäisen toimintavuoden aikana luotiin hallinnolliset ja toiminnalliset rakenteet, määriteltiin perustehtäviä ja keskusteltiin säätiön toimintaa ohjaavista\narvoista. Säätiöiden sulautumiseen ja muutokseen on kuulunut myös vanhoista toimintakulttuureista poisoppimista ja totuttelua uusiin toimintatapoihin ja rakenteisiin.\nToiminta-ajatuksensa mukaan Sovatek-säätiö on psykososiaalisen kuntoutuksen asiantuntija- ja yhteistoimintaorganisaatio, joka keskittyy erilaisten riippuvuus- ja mielenterveysongelmien ehkäisyyn ja hoitoon, työ- ja toimintakyvyn vahvistamiseen sekä työllistymisen edistämiseen (kuvio 1).\nKuvio 1. Sovatek-säätiön palvelukokonaisuus\nSäätiö on julkisen ja kolmannen sektorin taustayhteisöjen perustama yhteistoimintaorganisaatio, joka edustaa uudenlaista toimintatapaa julkisen sektorin toiminnassa ja palvelujärjestelmässä sekä kolmannen sektorin toimijoiden, yritysten ja muiden yhteisöjen kanssa tehtävässä yhteistyössä. Lähtökohtana on palvelujärjestelmien kehittäminen ja palveluiden tuottaminen palveluita tarvitsevien sekä palveluja tilaavien asiakkaiden näkökulmasta.\nSäätiön perustajayhteisöt (kuvio 2) edustavat monipuolisesti sosiaali- ja terveydenhuollon,\npäihdehuollon erityispalvelujen, työvalmennuksen sekä kolmannen sektorin erilaisia toimintamuotoja ja hoitoideologioita. Säätiön toimintamuodot ja palvelut perustuvat erilaisiin psykososiaalisen kuntoutuksen ja päihdelääketieteen, työvalmennuksen sekä mielenterveystyön\nmenetelmiin ja sisältöihin. Valtaosa säätiön lähiseudun perustajayhteisöistä toimivat asiakkaiden arjen, asumisen sekä sosiaalisten verkostojen luojina ja ylläpitäjinä. Säätiön perustajakunnat ja sairaanhoitopiiri edustavat julkisen hyvinvointipalvelujärjestelmän sosiaali- ja terveydenhuollon sekä erikoissairaanhoidon näkökulmaa. Valtakunnalliset järjestöt ja palveluiden tuottajat toimivat vahvoina asiantuntijoina sekä tukijoina palveluiden kehittämisessä. Sovatek-säätiön kaltaisessa yhteistoimintaorganisaatiossa yhdistyvät ammatillinen ja tutkimuksellinen sekä kokemusperäinen ja ”hiljainen” tieto.\nKuvio 2. Sovatek-säätiön perustajayhteisöt\nJul k i nen sektori\nJyväsk yl än k aupun k i ,\nJoen suun k aupunk i , M uur am en\nk un t a, Lauk aan k un ta ja K esk i Suom en sai r aanhoi t opi i r i n\nk un tayh tym ä.\nPai k al li set järjestöt\nJyväsk yl än k at ul ähetys r y,\nV äent upa r y, Jyväsk yl än A -k i l t a r y,\nV aajak osk en Suvanto r y, K ui vi l l e\nPyr k i vi en Tuk i r y, Jyväl än\nSetl em ent ti r y ja Jyväsk yl än\nM i el en ter veysseur a r y.\nV altak unnal li set järjestöt\nA -k l i ni k k asääti ö, Si n i nauh al i i tto,\nIn val i di l i i tt o, K uur ojen Li i tto r y,\nK i r k k opal vel ut r y, V apaan\nA l k ohol i st i h uol l on\nk ann atusyh di stys, Youth A gai n st\nD r ugs r y sek ä K r i m i n aal i h uol l on\ntuk i sääti ö.\nSäätiön hallintoelimet ovat valtuuskunta ja hallitus. Valtuuskuntaan kuuluu vähintään kaksikymmentä (20) ja enintään neljäkymmentä (40) jäsentä. Säätiön asioita hoitaa ja sitä edustaa\nkahdeksi (2) kalenterivuodeksi valittu hallitus, johon kuuluu puheenjohtaja ja vähintään kahdeksan (8) ja enintään kaksitoista (12) jäsentä sekä heidän henkilökohtaiset varajäsenensä.\nSäätiön perustajayhteisöt nimeävät edustajansa hallintoelimiin.\nSäätiön operatiivinen johtamis- ja vastuurakenne muodostuu neljästä tulosalueesta, jotka\novat hallintopalveluiden tulosalue, palvelu- ja kehittämistoiminnan tulosalue, Joensuun tulosalue sekä järjestölähtöisen toiminnan tulosalue. Yksiköiden vastuuhenkilöinä ja toimihenkilöiden lähiesimiehinä toimivat toimialapäälliköt. Toimialakohtaisissa yksiköissä on useita työryhmiä, joissa kussakin on nimetty tiimivastaava (kuvio 3).\nKuvio 3. Sovatek-säätiön organisaatiokaavio\nKoulutus- ja työhyvinvointi\nValtuuskunnan jäsenet vuonna 2011\nLasse Murto puheenjohtaja\nVapaan Alkoholistihuollon kannatusyhdistys ry\nJyväskylän Mielenterveysseura ry\nJyväskylän kaupunki: Risto Kortelainen Pj.\nJoensuun kaupunki: Jari Horttanainen\nKeski-Suomen sairaanhoitopiirin kuntayhtymä:\nMuuramen kunta: Kari Jaatinen\nSininauhaliitto ry: Päivi Heimonen\nInvalidiliitto ry: Seppo Salpakoski\nA-klinikkasäätiö: Olavi Kaukonen\nJyväskylän katulähetys ry: Usko Hintikka\nVaajakosken Suvanto ry: Kari Lahti\nJyvälän Setlementti ry: Helena Huovila\nJyväskylän Mielenterveysseura ry: Tuija Hauvala\nJyväskylän kaupunki: Jarmo Koski\nJoensuun kaupunki: Heikki Soininen\nKriminaalihuollon tukisäätiö: Jukka Mäki\nLaukaan kunta: Vuokko Hiljanen\nKirkkopalvelut ry: Jyrki Koskela\nKuurojen liitto ry: Börje Hanhikoski\nVAKry: Kaarina Peltoniemi\nVäentupa ry: Markku Rantanen\nA-kilta ry: Ali Leinonen\nKuiville Pyrkivien Tuki ry: Keijo Passi\nYouth Against Drugs ry: Hanna Lamberg\nSovatek-säätiön strategiaa 2012–2015 on laadittu vuoden 2011 aikana. Säätiön visiona on,\nettä se on valtakunnallisesti tunnettu ja arvostettu alansa toimija, palvelujen ja järjestötoiminnan uudistaja sekä haluttu yhteistyökumppani vuonna 2015.\nStrategiakauden painopistealueina ovat:\n1. asiakkaiden ja sidosryhmien kiinnostuksen kasvattaminen säätiötä kohtaan entistä vahvemmaksi\n2. strategiseen kumppanuuteen perustuva toiminnallinen ja alueellinen kasvu\n3. uusien palveluinnovaatioiden ja -konseptien kehittäminen ja levittäminen\n4. henkilöstön hyvinvoinnista ja jaksamisesta huolehtiminen\n5. toiminnanohjauksen kehittäminen\n6. talouden ja toiminnan tasapaino.\nStrategiakauden tavoitteiden mukaisia toimenpiteitä toteutetaan säätiön eri tulosalueilla ja\ntoimialoilla vuoden 2012 aikana. Painopisteet vaihtelevat tulosalueittain ja toimialoittain.\nEnsimmäisen toimintavuoden aikana saatujen kokemusten jälkeen voidaan toimintatapoja ja\nrakenteita tarkentaa siten, että toimialueiden välistä yhteistyötä sekä johdon ja henkilöstön\nvälistä vuorovaikutusta voidaan parantaa. Tiedonkulkuun, toiminnallisten ja rakenteellisten\nmuutosten valmisteluun osallistuvien vuoropuheluun ja päätöksenteon avoimuuteen on kaikkien panostettava.\n2. Palvelu- ja kehittämistoiminnan tulosalue\nTulosalueella on viisi toimialakohtaista yksikköä: Hoitopalvelu-, Arviointi- ja kuntoutuspalvelu-, Palveluohjaus-, Koulutus- ja työhyvinvointi- sekä Työvalmennusyksikkö. Yksiköiden työntekijät osallistuivat koulutussuunnitelmissa määriteltyihin koulutuksiin ammattitaidon ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi. Henkilöstön hyvinvointia ja jaksamista tuettiin esimiestyöllä, työnohjauksilla sekä kollegiaalisella tuella.\n2.1 Arviointi- ja kuntoutuspalveluyksikkö\nArviointi- ja kuntoutuspalveluyksikössä on kolme toiminnallista työryhmää: Huumekuntoutustyöryhmä, Riippuvuuskuntoutustyöryhmä ja Ammatillisen kuntoutuksen työryhmä. Toimintarakenteita vahvistettiin valitsemalla työryhmiin tiimivastaavat. Tällä tavoin selkiytettiin yksikön\nperustehtävää ja vahvistettiin toiminnan johtamista. Tiimirakenne paransi tiedonkulkua, asioiden ja töiden organisointia sekä itseohjautuvuutta.\nArviointi- ja kuntoutuspalveluyksikön tehtävänä on kuntoutujien arjen hallinnan tukeminen\nsekä toiminta- ja työkyvyn arviointi, ylläpitäminen ja lisääminen yhteistyössä kuntoutujan ja\nhänen verkostonsa kanssa. Kuntoutuksen suunnittelu, toteutus ja arviointi tehdään yhteistyössä asiakkaan kanssa huomioiden hänen läheistensä, viranomaisten sekä muiden palveluntuottajien näkemykset ja resurssit. Yksikön toimintamuodot ja moniammatillisten työryhmien tuottamat palvelut perustuvat psykososiaalisen kuntoutuksen, päihdelääketieteen ja työvalmennuksen menetelmiin.\nKehittämistoiminta on sisäänrakennettu yksikön rakenteisiin ja se perustuu sekä asiakkaiden\nettä työntekijöiden arvioon palveluista. Arviointi- ja kuntoutuspalveluyksikön tärkeimpiä kehittämisalueita toimintavuonna olivat lapsiperheiden päihdehoito, ryhmä- ja kurssitoiminta, korvaushoito ja ammatillisen kuntoutuksen sekä arvioinnin palvelut. Asiakkaiden työllistymisen\nesteiden arviointia varten suunniteltiin palveluja ja toimintarakenteita, joita on tarkoitus ottaa\nkäyttöön vuoden 2012 aikana. Lapsiperheiden kuntouttavan päihdehoidon kehittämisessä\nhyödynnettiin Virtahevon lapset – lapsilähtöisen päihdetyön projektin juurtuneita työmuotoja\nja toimintakäytäntöjä hoidossa olevien päihteitä käyttävien asiakkaiden lasten huomioimiseksi.\nAsiakkailta saadun palautteen perusteella on kehitetty erityisesti yksikön ryhmätoimintoja.\nRyhmäohjelmassa voidaan palvella suurempia asiakasmääriä, parantaa läheisten osallistumista kuntoutukseen sekä hyödyntää vertaistuen mahdollisuuksia entistä laajemmin. Yksikön\ntoimintamuodoista erityisesti verkostotyö lisääntyi ja oli keskeisessä roolissa asiakastyössä ja\npalvelujen kehittämisessä. Yhteistyötä kehitettiin Sovatek-säätiön sisällä ja eri toimijoiden ja\npalvelutuottajien kanssa. Koulutusta ja konsultaatioita annettiin useille organisaatioille ja yhteistyökumppaneille. Yksikön resurssit eivät riittäneet kaikkiin koulutuspyyntöihin.\nArviointi- ja kuntoutuspalveluyksikössä työskenteli kuntoutuspäällikkö, 6 sairaanhoitajaa (2\nterapeuttia), 4 osa-aikaista sosiaalityöntekijää (yksi terapeutti), toimintaterapeutti, lähihoitaja,\nsosionomi yamk, psykologi sekä kaksi osa-aikaista lääkäriä. Yksikön työntekijät osallistuivat\ntoimintavuonna koulutussuunnitelman mukaisiin sekä muihin toimintavuoden aikana tarpeellisiksi arvioituihin koulutuksiin ja seminaareihin. Kaikki työryhmät saivat työnohjausta. Kahdella terapeutilla oli henkilökohtainen työnohjaus.\nHuumekuntoutukselle remontoitiin uudet tilat toimintavuoden alussa. Huumekuntoutustyöryhmä vastasi huumeasiakkaiden kuntoutuksesta, teki korvaushoidon tarpeen arvioinnit ja\npäätökset hoitojen aloittamisesta sekä vastasi opioidiriippuvaisten korvaushoidon toteutuksesta. Huumekuntoutustyöryhmän keskeisin kehitystyö toimintavuoden aikana oli moniongelmaisten ja osin erittäin syrjäytyneiden asiakkaiden asettamiin haasteisiin vastaaminen\nsekä soveltuvien palveluiden ja toimintakäytäntöjen kehittäminen rajallisilla resursseilla. Henkilöstöä vahvistettiin väliaikaisesti toimintavuoden lopussa yhdellä sairaanhoitajalla.\nVuonna 2007 huumekuntoutustyön käyntejä oli 3486 ja vuonna 2011 15 759. Huumekuntoutujien käyntimäärät ovat kasvaneet 352 % vuodesta 2007 vuoteen 2011. Edelliseen vuoteen\nverrattuna kasvua oli peräti 28 % (kuvio 4). Käyntimäärien valtava kasvu johtuu jyväskyläläisten korvaushoitopotilaiden määrän lisääntymisestä kahdestakymmenestä viiteenkymmeneen.\nSamaan aikaan sairaanhoitajien määrä on lisääntynyt kuitenkin vain 150 %, kahdesta viiteen\nKuvio 4. Huumekuntoutuskäyntien määrä 2010–2011.\nKorvaushoidon tarpeen arvioinnissa ja aloituksessa käy potilaita myös muista kunnista ja he\nsijoittuvat korvaushoitoon kotikuntiensa terveysasemille tai päihdeklinikoille. Vuonna 2010\nkorvaushoitoasiakkaiden määrä oli 51 ja vuonna 2011 56. Näille asiakkaille kertyi 11 702\nkäyntiä vuonna 2010 ja 15 015 käyntiä vuonna 2011. Korvaushoitoasiakkaiden käyntimäärät\nkasvoivat siis vuodesta 2010 vuoteen 2011 28 % (kuvio 5).\nKuvio 5. Korvaushoitokäyntien määrä 2010–2011.\nKorvaushoitoasiakkaiden määrän sekä erityisesti tuen tarpeen kasvun seurauksena Huumekuntoutustyöryhmän edellytykset suoriutua muiden huumekuntoutujien kuin korvaushoitoasiakkaiden hoidosta heikentyi huomattavasti. Riippuvuuskuntoutustyöryhmä alkoi toiminta-\nvuonna antaa tukea huumekuntoutujien hoitoon, jotta jonotusajat saatiin pidettyä korkeintaan\nRiippuvuuskuntoutustyöryhmä tuottaa päihteiden käyttäjien, ongelmapelaajien ja riippuvuusongelmaisten jatkohoito- ja avokuntoutuspalveluita sekä tutkimus- ja arviointipalveluita.\nToimintavuoden aikana kehitettiin erityisesti lapsilähtöistä päihdetyötä. Päihdeasiakkaiden\nlisäksi tavattiin heidän perheitään ja lapsiaan sekä tehtiin kotikäyntejä. Asiakkaiden hoidossa\nhuomioitiin erityisesti päihteiden käytön vaikutukset perheen ja lasten elämään. Asiakkaiden\nvanhemmuutta tuettiin myös haittoja ennaltaehkäisevästi. Kotiin suuntautuvaa työtä tehtiin\nyhteistyössä asiakkaan tukiverkoston kanssa. Lastensuojelun vaatimat lausunnot sekä osallistumiset oikeudenkäynteihin veivät huomattavan paljon työryhmän työaikaa.\nToinen toimintavuoden keskeinen kehittämisalue oli ryhmä- ja kurssitoiminnat. Tätä toimintaa\non kehitetty yksikön sisäisenä kehittämishankkeena neljä vuotta. Toimintavuoden aikana\nryhmien ja kurssien kehittämisessä hyödynnettiin lisääntyvässä määrin kokemusasiantuntijoiden näkemyksiä ryhmätoiminnoista. Kuntoutumiskurssista, mielialakurssista sekä Avot −\nkuntouttavasta avohoitoryhmästä tehtiin sisäinen arviointi asiakaspalautteiden ja työntekijöiden kokemusten perusteella. Hyvät käytännöt laajennetaan koko yksikön ryhmätoimintojen\nTyynelän kehittämiskeskuksen projektin aikana käynnistynyttä Valma – muutosvalmiuden\narviointiyhteistyötä kehitettiin yhdessä Alkoholivieroitusosaston kanssa uusien asiakkaiden\nmuutosvalmiuden arvioimiseksi ja asiakkaan kuntoutumismotivaation herättämiseksi.\nToimintavuoden 2011 aikana yksilökäyntien määrä kasvoi 1165 käyntiin edellisvuoden 679\nkäynnistä eli 71 % lisääntyneen henkilöstöresurssin johdosta. Vuonna 2011 ryhmä- ja kurssikäynnit vähenivät 1220:een edellisvuoden 1491:stä eli 18 % (kuvio 6). Syynä ryhmä- ja kurssikäyntien vähenemiseen oli se, että työryhmän kahden työntekijän perjantaipäivien työpanos\nvarattiin työllistymisen esteiden arviointityön suunnitteluun ja kehittämiseen. Työllistymisen\nesteiden arviointimalli on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 2012 aikana.\nKuvio 6. Riippuvuuskuntoutuskäyntien ja ryhmäkäyntien määrät 2010–2011.\nOngelmapelaajien hoitoa kehitettiin Pelissä-hankkeessa vuosina 2008–2011. Hyviä käytäntöjä juurrutettiin, ja ongelmapelaajien hoito siirtyi Riippuvuuskuntoutustyöryhmälle.\n2.1.3 Ammatillisen kuntoutuksen työryhmä\nAmmatillisen kuntoutuksen työryhmä toteuttaa Kelan standardin mukaista työhönvalmennusta mielenterveyskuntoutujille ja osatyökykyisille henkilöille sekä aiemmin Riippuvuuskuntoutustyöryhmän tuottamia arviointi- ja tutkimuspalveluja.\nMielenterveyskuntoutujien työhönvalmennuksen, Pomppu – ponnahdus työelämään, palveluprosessia kehitettiin uuden standardin mukaiseksi. Palveluun laadittiin valintakriteerit ja ohjausprosessin dokumentointia yhdenmukaistettiin. Mielenterveyskuntoutujien työhönvalmennuksessa oli vuoden aikana kymmenen asiakasta.\nAmmatillisen kuntoutuksen työryhmässä otettiin käyttöön asiakkaan hoidon tai kuntoutuksen\ntavoitteiden laatimisen ja arvioinnin apuväline, GAS-menetelmä (Goal Attainment Scaling).\nLisäksi työntekijät pätevöityivät ICF-luokituksen käyttöön, jonka avulla asiakkaan toimintakykyä, toiminnanvajausta ja terveyttä voidaan luokitella systemaattisesti. Näiden menetelmien\navulla vahvistetaan asiakkaan osallisuutta ja asiantuntijuutta hänen kuntoutumisprosessissaan. Yhteistyötä ja kuntoutujien palveluohjausprosesseja kehitettiin sosiaalihuoltolain mukaisen työvalmennuksen kanssa.\nVuonna 2011 hoitopalvelut muodostuivat päihdepäivystyksestä, alkoholivieroituksesta sekä\nhuumevieroituksesta. Yksiköt toimivat Kyllön palvelukeskuksessa. Alkoholi- ja huumevieroitusosastojen rakenteiden selvitys- ja kehittämistyö suoritettiin 2011. Selvityksessä todettiin\nalkoholivieroitusten tarpeen vähentyminen osastolla viime vuosien aikana. Huumevieroitusosasto on toiminut kuusipaikkaisena osastona vuoden 2008 alusta. Huumevieroitusosaston\nkäyttöaste on ollut koko ajan korkea. Osaston kuusi potilaspaikkaa ovat käytännössä olleet\nkoko ajan täynnä ja sinne on muodostunut lähes pysyvä jono. Arvioinnin perusteella laadittiin\nsuunnitelma, jonka mukaan huumevieroitusosaston paikkalukumäärä kasvaa yhdeksään\nvuoden 2012 kevään aikana. Hoitopalveluyksikössä työskenteli osastonhoitaja, 12 sairaanhoitajaa, 7 hoitajaa, kaksi osa-aikaista sosiaalityöntekijää sekä kaksi osa-aikaista lääkäriä.\nPäihdepäivystys on matalan kynnyksen ja liikkuvan työn periaatteella toimiva avopalveluyksikkö. Päihdepäivystys on tarkoitettu riippuvuusongelmaisille, hoitoon hakeutuville päihteiden\nkäyttäjille ja heidän omaisilleen sekä seksityötä tekeville. Päihdepäivystys vastaa päihdepäivystyspalvelusta, terveysneuvontapalvelusta, liikkuvasta terveysneuvontapalvelusta sekä\nPäihdepäivystyksen eri palvelumuodot tavoittivat vuoden 2011 aikana yhteensä 731 ja edellisenä vuonna 743 eri asiakasta. Hoitokäyntejä kertyi 2530 ja edellisenä vuonna 2623 (kuvio\n7). Terveysneuvontapalveluja annettiin päivystysaikana sekä kotikäynneillä. Toimintavuonna\npäivystyksessä annettiin terveysneuvontapalveluja yhteensä 385 kertaa. Nämä asiakkaat\npalauttivat ja saivat yhteensä 51512 ruiskua ja neulaa. Toimintavuonna todettiin yhteensä\nseitsemän uutta c-hepatiitti -tartuntaa.\nAlkoholivieroitusosasto toimi vuonna 2011 12-paikkaisena alkoholi- ja lääkeaineiden vieroitushoitoyksikkönä. Vieroitushoidon kesto oli vuonna 2011 keskimäärin 4,5 vuorokautta.\nAlkoholivieroitusosastolla toteutetaan vieroitushoitoa ja päihdeongelman / muutosvalmiuden\nsekä työ- ja toimintakyvyn arviointi- ja tutkimusjaksoja yhteistyössä Sovatek-säätiön Arviointija kuntoutuspalveluyksikön kanssa. Arviointi- ja tutkimusjakson kesto on noin 5−14 vuoro-\nkautta. Akuuttien vieroitusoireiden hoidon lisäksi hoitoon sisältyi tarvittaessa palveluohjaus.\nPotilailla on ollut myös mahdollisuus osallistua AA-ryhmiin ja keskusteluryhmiin.\nVuonna 2011 vieroituksessa hoidettiin 243 eri potilasta ja edellisvuonna 289 potilasta. Hoitovuorokausia toteutui 2357 ja edellisenä vuonna 2692 (kuvio 7). Vuonna 2011 jatkui aikaisempina vuosina havaittu alkoholivieroituspaikkojen käytön väheneminen. Osaston käyttöaste oli vain 56 %. Pääsiäisenä, kesäaikana ja joulun aikaan osaston paikkalukumäärä oli tosin\npienempi, ja se toimi yhdistettynä huumevieroituksen kanssa.\nHuumevieroitusosastolla oli kuusi vuodepaikkaa huumausaineiden käyttäjille sekä päihteiden\nsekakäyttäjille. Lisäksi osastolla toteutetaan opioidiriippuvaisten vieroitus-, korvaus- ja ylläpitohoidon tarpeen arviointi- ja aloitusjaksoja.\nHoitovuorokausia toteutui 1992 ja hoitojaksoja 122. Edellisvuonna hoitovuorokausia toteutui\n1598 (kuvio 7). Näistä huumevieroitushoitovuorokausia oli 628 (vrt. vuonna 2010 oli 728 vrk).\nKorvaushoidon aloitus- ja arviointihoitoja sekä buprenorfiinilla tapahtuvia vieroitushoitoja toteutui 1312 vuorokautta (vrt. vuonna 2010 oli 854 vrk). Osaston kuuteen hoitopaikkaan sisältyi yksi hoitopaikka joensuulaisille, joka oli jatkuvassa käytössä. Osastolla hoidettiin 93 eri\npotilasta. Keskimääräinen hoitoaika oli 16,3 vuorokautta ja käyttöaste 91 % siitä huolimatta,\nettä osasto toimi yhdistettynä alkoholivieroitusosaston kanssa pääsiäisenä ja kesä−elokuussa sekä joulun aikaan.\nKuvio 7. Hoitopalvelujen avohoitokäynnit ja hoitovuorokaudet 2010–2011.\nOsaston henkilökunta vastasi yhteistyössä huumekuntoutustyöryhmän työntekijöiden kanssa\nviikonloppuisin avohoidossa olevien korvaushoitopotilaiden lääkehoidosta. Yksi sairaanhoitaja oli kahtena päivänä viikossa (40 % työajastaan) Muuramen terveyskeskuksessa.\n2.3 Palveluohjausyksikkö ja Töihin!-palvelu\nPalveluohjaustiimin tehtävänä on valmentautuja-asiakkaiden palvelutarpeen arviointi ja ohjaus toimintakykyä ja työllistymistä edistäviin työvalmennuspalveluihin. Palveluohjauksen perustana on asiakkaan kanssa laadittu palvelutarpeen ja -mahdollisuuksien kartoitus. Palvelupäätöstä tehtäessä lähtökohtana on asiakkaan oma toive. Palveluohjaaja määrittelee asiakkaan kanssa yhdessä työvalmennuksen tavoitteen. Asiakkaat tulivat palveluohjaukseen pääosin Jyväskylän TE-toimiston, Jyväskylän työvoiman palvelukeskuksen tai kuntien sosiaalityön ohjaamina. Edellä mainittujen lisäksi asiakkaat ohjautuivat palveluohjaustiimiin Sovateksäätiön muista palveluista kuten Ammatillisen kuntoutuksen työryhmän tai Koulutus- ja työhyvinvointiyksikön kautta. Palveluohjauksen lisäksi tiimi tuotti yksilövalmennusta ja ryhmämuotoisia palveluja. Palveluohjaustiimin henkilöstöön kuului kaksi palveluohjaajaa (yksi tiimivastaava), yksilövalmentaja, sosiaalityöntekijä, kuntoutusohjaaja ja kuntoutuksen ohjaaja.\nTöihin!-palvelun tarkoituksena on asiakaslähtöisen työelämään tähtäävän valmennuksen toteuttaminen yrityksissä, kunnissa ja järjestöissä. Yksilöllisiä työllistymispolkuja rakennettiin\nyhteistyössä TE-toimiston, asiakkaiden, tarvittavan verkoston ja yritysten kanssa. Asiakaslähtöisen työvalmennuksen ja työnantajille tarjottavan palvelun tavoitteena on luoda lisäarvoa\nyrityksille ja synnyttää uusia työpaikkoja. Toiminnalla pyritään tulevaisuudessa turvaamaan\nmotivoituneen ja osaavan työvoiman saatavuus.\nTöihin!-palvelun toiminnallinen kokonaisuus muodostui viidestä asiakaslähtöisestä toimintalohkosta: nuoret, maahanmuuttajat, TE-toimiston pitkäaikaistyöttömille kohdennettu palvelu,\nTyövoiman palvelukeskuksen asiakkaille kohdennettu palvelu ja Sovatek-säätiön työvalmennuksessa oleville asiakkaille kohdennettu palvelu. Töihin!-palvelussa työskenteli palveluvastaava, yrityskoordinaattori ja viisi yksilövalmentajaa.\nTöihin!-palvelun sopimuksellisena tavoitteena oli tavoittaa 270 eri asiakasta ja saada 100 eri\nhenkilöä yrityksissä tapahtuvaan työvalmennukseen. Tavoitteet ylittyivät selvästi: asiakkaita\noli 386 ja 187 henkilöä aloitti työvalmennuksen. Työsopimuksia solmittiin 85 eri henkilölle\nKuvio 8. Töihin!-palvelun asiakkaat 2011.\nTyövalmennusta toteutettiin kuuden eri toimipisteen neljässätoista työvalmennusyksikössä:\nEkoCenter Raksa, Kiinteistöhoito, Kierrätyskauppa EkoCenter, Verhoomo/Kutomo, Kirjansitomo, Ompelimo, Pesula, Metalli, Kilpivalmistus, Kokoonpano, Autokorjaamo, Polkupyöräkorjaamo sekä Media (graafiset mediapalvelut). Lisäksi sisäisenä palveluna tuotettiin keittiö- ja\nTyövalmennusyksikössä työskenteli tuotantopäällikön lisäksi 17 vakituista työvalmentajaa,\nkaksi määräaikaista ohjaajaa (Kytkin-koulutus) ja neljä työnsuunnittelijaa. Työvalmennusyksikkö jakaantui neljään tiimiin. Tiimivastaavina toimii kolme työvalmentajaa. Tuotantopäällikkö\ntoimi Pajatien yksikön ja graafiset mediapalvelut -yksikön tiimivastaavana (OTO).\nKeväällä perustettiin Työvalmennusyksikön uusi suunta -työryhmä, jonka tavoitteena oli laatia\ntyövalmennuksen strategia vuosille 2012–2015. Työryhmä ryhtyi tarkastelemaan tulevaisuuden työvalmennusaloja Sovatek-säätiön strategian perusteella. Tarkastelun lähtökohtana\nhyödynnettiin Sovatek-säätiön ja Visio-säätiön yhteisen Punainen Talo -hankkeen kehittämiä\nmenetelmiä. Hankkeen avulla ryhdyttiin selkiyttämään työvalmennuksen perustehtävää sekä\navaamaan työvalmennusprosesseja. Vuoden 2011 aikana käynnistettiin arviointi- ja kehittämistyö kolmen eri toimialan osalta. Arvioinnin piiriin otettiin Halssilan Pesula, Tallilantien yksiköt sekä uutena Korpilahden yksikkö.\nHalssilan Pesula myytiin vuoden lopussa yksityiselle yrittäjälle. Syynä lopetukselle olivat kiinteistön huono kunto sekä toimialan vaatima osaamis- ja laatutaso, johon ei pystytty enää vastaamaan työvalmennuksen keinoin.\nTallilantien toimipisteessä käynnistettiin syksyllä arviointi- ja kehittämistyö, jonka tavoitteena\noli purkaa tuotantoyksiköiden välisiä kiinteitä toiminnallisia rakenteita ja jatkaa toimintoja yhtenäisenä valmennusyksikkönä. Samalla kevennettiin metallialan töiden osuutta enemmän\nvalmentautujien tarpeita vastaavaksi.\nTallilantien toimipisteessä toimi Bovallius-ammattiopiston ja Sovatek-säätiön välisen sopimuksen mukainen ammattiin valmistava peruskoulutus levyseppähitsaaja-linjan opiskelijoille.\nOpiskelijoita oli yhteensä kahdeksan. Opiskelijoiden ohjaajana toimi erikseen ko. tehtävään\nVuoden lopussa käynnistettiin Korpilahden työvalmennusyksikkö. Toiminta siirtyi Sovateksäätiölle Korpilahden työllisyysyhdistykseltä, joka lopetti toiminnan vuoden 2011 lopussa.\nYksikön käynnistämisprosessia vetämään nimettiin kaksi työvalmentajaa, toinen siirtyi Tallilantien metalliyksiköstä ja toinen Halssilan Pesulalta sen lopettamisen myötä.\nTyövalmennuksessa toteutui 40 744 päivää. Edelliseen vuoteen verrattuna valmennuspäiviä\ntoteutui 5 % vähemmän (kuvio 9).\nKuvio 9. Valmennuspäivät 2010–2011.\nValmennusyksiköissä työskenteli 400 eri henkilöä. Toteutuneita henkilötyövuosia kertyi yhteensä 162 ja edellisenä vuonna 170 (kuvio 10).\nKuvio 10. Toteutuneet henkilötyövuodet 2010–2011 ja eri henkilöt 2011.\n2.5 Koulutus- ja työhyvinvointiyksikkö\nVuoden 2011 aikana määriteltiin Koulutus- ja työhyvinvointiyksikön rakennetta, perustehtävää ja toiminnallisia rajapintoja suhteessa muihin yksiköihin. Yksikön perustehtävän tarkentaminen jatkuu edelleen vuonna 2012. Yksikkö tuotti 16–29-vuotiaille nuorille tarjottavia palveluita ja työvalmennuksessa oleville valmentautujille tarjottavia tukipalveluita. Lisäksi yksikkö vastasi koko säätiön henkilöstön koulutuksen ja työhyvinvoinnin edistämisen koordinoinnista, toimintamallien luomisesta ja kehittämisestä.\nNuorille tarjottavia palveluita olivat etsivä nuorisotyö (OKM:n rahoittama etsivän nuorisotyön\nhanke) ja starttipajatoiminta (ELY-keskuksen rahoittama hanke). Ammatillista perustutkintokoulutusta työpajaympäristössä toteutettiin yhdessä Bovallius-ammattiopiston kanssa (Kytkin-koulutus ajoneuvoasentajan ja levyseppähitsaajan ammatillisiin perustutkintoihin). Yksikkö vastasi myös Sovatek-säätiössä toteutettavasta oppisopimuskoulutuksesta ja aikuisten\nnäytöistä, työvalmennuksessa olevien valmentautujien lyhytkestoisten koulutusten ja kurssien koordinoinnista ja järjestämisestä sekä valmentautujien terveydenhuollosta.\nKoulutus- ja työhyvinvointiyksikön henkilöstö koostui 8 työntekijästä (työnohjaaja, terveydenhoitaja, opinto-ohjaaja, kaksi Kytkin-ohjaajaa, kaksi etsivän työn ohjaajaa, starttipajaohjaaja)\nja toimialavastaavasta (koulutuspäällikkö). Lisäksi syyskuusta 2011 alkaen Jyväskylän kaupungin palkkaama määräaikainen etsivän työn ohjaaja sijoittui toiminnallisesti Sovateksäätiön Koulutus- ja työhyvinvointiyksikköön.\nEtsivässä työssä oli 159 asiakkuutta, joista eri asiakkaita oli 86 (kuvio 11). Etsivän työn asiakassuhteet kestivät pisimmillään jopa 24 kuukautta keskiarvon ollessa kuitenkin 2,8 kuukautta. Suurin osa etsivän työn asiakkaista ohjautui palveluun oppilaitosten, joko peruskoulun tai\nammatillisen koulutuksen, kautta (38 %). Lisäksi nuoria ohjautui etsivään työhön työpajoilta,\nsosiaalitoimesta, työvoimahallinnosta, läheisten kautta sekä oma-aloitteisesti.\nEtsivässä työssä tavoitteena oli, oppilaitosyhteistyön kehittämisen lisäksi, keskittyä erityisesti\nmoniongelmaisten ja erityisen suuressa syrjäytymisvaarassa olevien nuorten palveluohjaukseen. Yhteistyö on tiivistynyt ja kehittynyt erityisesti Sovatek-säätiön päihdepalveluiden, Jyväskylän etsivän työn verkoston, lastensuojelun jälkihuollon, maahanmuuttajapalveluiden\nsekä rikosseuraamusviraston Jyväskylän toimipisteen ja Laukaan vankilan kanssa.\nSauma-starttipaja toimi 6-paikkaisena pienpajana. Starttipajalla oli vuoden aikana 22 nuorta\n(kuvio 11). Nuorten valmennusjaksot olivat keskimäärin kolmen kuukauden mittaisia vaihdellen muutamien päivien tutustumisista jopa puoleen vuoteen. Nuorista 68 % ohjautui starttipajalle TE-toimiston kautta. Sauma-starttipajan toimintaa vakiinnutettiin painottaen aiempaa\nenemmän yksilö- ja ryhmävalmennusta. Työtoimintaa alettiin toteuttaa kaikissa säätiön työvalmennusyksiköissä.\nKytkin-koulutuksessa sekä auto- että metallialalla oli 8–10 oppilaspaikkaa kummassakin\nryhmässä. Kytkin-koulutuksessa olevat opiskelijat olivat opinnoissaan hyvin eri vaiheissa.\nOsa opiskelijoista aloitti opiskelut suoraan Kytkin-koulutuksessa ja osa tuli suorittamaan opintojaan pienryhmään Jyväskylän ammattiopistolta. Opiskelijalla oli mahdollisuus yksilöllisen\narvion perusteella siirtyä takaisin Jyväskylän ammattiopistoon tai valmistua pienryhmästä.\nAuto-Kytkimestä valmistui vuoden aikana kaksi opiskelijaa ja Metalli-Kytkimestä yksi opiskelija.\nSovatek-säätiössä oli vuonna 2011 oppisopimuskoulutuksessa 18 henkilöä, joista 15 oli valmentautujia ja kolme toimihenkilöä (kuvio 11). Vuoden aikana oppisopimuskoulutuksesta\nvalmistui viisi henkilöä, yksi koulutusjakso keskeytyi.\nValmentautujille tarjottiin myös erilaisia lyhytkursseja työvalmennuksen tueksi. Vuonna 2011\ntoteutui neljä opiskelemaan hakeutumisen ja oppimaan oppimisen kurssia, neljä hygieniapassikoulutusta, neljä työnhakukoulutusta, yksi tulityökorttikoulutus ja yksi yrittäjyyskurssi. Lyhytkursseille osallistui yhteensä 138 henkilöä (kuvio 11).\nKuvio 11. Koulutukseen, kursseille ja valmennukseen osallistuneet sekä etsivätyön asiakkaat\nTerveydenhoitajalla oli yhteensä 1102 asiakaskäyntiä, joista valmennuksessa olevien asiakkaiden käyntejä oli 903 (kuvio 12). Käynneistä 474 koski työsuhteessa ja 429 ei-työsuhteessa\nKuvio 12. Käynnit terveydenhoitajalla 2011.\nUutena terveydenhuollon tukitoimenpiteenä kokeiltiin syksyllä 2011 työnohjaajan (psykiatrinen sairaanhoitaja) toteuttamia tukikeskusteluja valmentautujien kanssa erilaisissa äkillisissä\nkriisitilanteissa ja palvelutarpeenkartoituksissa. Sairaanhoitajalle ohjautui terveydenhoitajan\nkautta kolme valmentautujaa. Kokeilua jatketaan vuonna 2012, tavoitteena kartoittaa tarkemmin tarvetta palvelulle. Lisäksi Sovatek-säätiön työnohjaaja (psykiatrinen sairaanhoitaja)\nja valmentautujien terveydenhoitaja tapasivat valmentautujia työvalmennusyksiköissä 14 kertaa. Tapaamisissa selvitettiin Sovatek-säätiön työhyvinvoinnin tilaa valmentautujien näkökulmasta.\nToimialan palveluiden kehittämistyön lähtökohtana oli pajatoimintojen opinnollistaminen.\nVuonna 2011 kartoitettiin työpajaympäristön mahdollisuuksia opintojen suorittamiseen kuvaamalla valmennusyksiköiden toimintaympäristöä opetussuunnitelman avulla. Bovalliusammattiopiston ja Sovatek-säätiön yhteistyönä toteuttamassa Kytkin-koulutuksessa opiskelevat nuoret suorittivat ammattitutkintoa säätiössä. Ammattiopistossa perustutkintoa suorittavia\nnuoria suoritti opintojaksoja vuoden aikana Sauma-starttipajalla, Kirjansitomossa ja EkoCenter Raksalla. Oppilaitosyhteistyötä tutkintoa suorittavien ja opintojen keskeytymisvaarassa\nolevien nuorten osalta Jyväskylän ammattiopiston ja aikuisopiston kanssa kehittivät erityisesti\netsivän työn ohjaajat. Säätiön opinto-ohjaaja vastasi puolestaan työvalmennuksessa olevien\nvalmentautujien osalta opintoihin motivoimisesta ja ohjaamisesta sekä osaamisen todentamisen järjestämisestä aikuisten näyttöjen ja oppisopimuskoulutuksen kautta. Vuonna 2011 säätiössä tehtiin aikuisten näyttöinä niin tutkinnon osia kuin kokonaisia tutkintojakin (myynnin\nammattitutkinto ja ajoneuvoasentajan perustutkinto). Oppisopimuskoulutusta järjestettiin\nammatillisiin perustutkintoihin, ammattitutkintoihin ja erityisammattitutkintoihin puhtaanapidon, hoitotyön, myynnin, tekniikan ja johtamisen aloilla.\nTyövalmennuksessa oleville valmentautujille tarjottavien tukipalveluiden osalta tavoitteena oli\nkehittää niitä vastaamaan paremmin valmentautujien tarpeita. Tukipalveluina tarjottiin työnhakukoulutusta, oppimaan oppimisen ja opiskelemaan hakeutumisen koulutusta, hygieniapassikoulutusta, tulityökorttikoulutusta ja yrittäjyyskoulutusta. Töihin!-palvelu toteutti\nsekä omille asiakkailleen että säätiön työvalmennuksessa oleville valmentautujille työhön ja\ntyönhakuun liittyviä ryhmäkontaktipäiviä. Valmentautujille järjestettiin myös hätäensiapu- ja\nelvytyskoulutusta yhteistyössä Jyväskylän ammattikorkeakoulun hoitotyön opiskelijoiden\nKoko Sovatek-säätiön henkilöstön koulutus- ja työhyvinvointitoimintaa koskevia käytäntöjä ja\ntoimintamalleja alettiin rakentaa vuonna 2011. Vuoden aikana toteutettiin henkilökunnalle\nkaksi työhyvinvointi- ja osaamiskartoitusta, joiden tulosten perusteella tehtiin Työhyvinvointija koulutussuunnitelma vuodelle 2012.\nSovatek-säätiön henkilöstö osallistui vuoden aikana erilaisiin omaa ammattiosaamista tukeviin lisä- ja täydennyskoulutuksiin, oppisopimuskoulutukseen, Valtakunnallisille Työpajapäiville, Oktettipäiville sekä Valtakunnallisille Päihde- ja mielenterveyspäiville. Lisäksi henkilökunnalle järjestettiin turvallisuuskoulutusta, ensiapukoulutusta sekä palo- ja pelastusharjoituksia.\nHenkilöstökoulutuksia suunniteltiin yhdessä toimialavastaavien ja työntekijöiden kanssa säätiön strategian mukaisesti. Koulutussuunnittelussa painotettiin yhtenäisten käytäntöjen kehittämistä.\nTyöhyvinvointitoiminnassa painottui vuonna 2011 henkilöstön jaksamisen ja odotusten kartoittaminen sekä erilaisten työhyvinvointia tukevien rakenteiden juurruttaminen säätiöön. Koko säätiössä määriteltiin rakenteita, perustehtävää ja erilaisia toimintamalleja niin organisaatio-, yksikkö- kuin työntekijätasollakin. Sovatek-säätiön työhyvinvoinnin tuntosarveksi perustettu hyvinvointiryhmä kokoontui vuoden aikana säännöllisesti. Kolmessa tapaamisessa oli\nmukana myös työterveyshoitaja ja -psykologi. Hyvinvointiryhmän toimesta päivitettiin Sovatek-säätiön Henkisen ensiavun toimintamalli. Ryhmän jäsenet toimivat haasteellisten tilanteiden jälkipuintikeskustelujen vetäjinä. Sovatek-säätiön työhyvinvointisuunnitelman ja henkilöstön työssä jaksamisen tukemisen painopistealueina olivat vuonna 2011 selkeän ja yhtenäisen\njohtamiskulttuurin ja avoimen keskustelukulttuurin kehittäminen sekä eri-ikäisten työntekijöiden jaksamisen tukeminen erilaisin tukitoimin ja järjestelyin. Johtamiskulttuurin kehittämistä\nja yhtenäistämistä työstettiin muun muassa Esimiesfoorumissa.\nHenkilöstölle järjestettiin tiimi-, yksikkö- ja organisaatiotasolla yhteisiä työhyvinvointitapahtumia. Lisäksi työnantaja tuki työntekijöiden työssä jaksamista tarjoamalla mahdollisuuden\nkäyttää tunnin viikossa työaikaa liikkumiseen. Säätiön 1-vuotisjuhla ja pikkujoulut järjestettiin\njoulukuussa 2011. Työntekijöille järjestettiin yksilö- ja ryhmätyönohjausta erillisen työnohjauksen tarpeen arvioinnin perusteella. Lisäksi työntekijöillä ja työryhmillä oli konsultaatio- ja\npurkukeskustelumahdollisuus erilaisissa haastavissa tai ristiriitatilanteissa. Ulkopuoliset työnohjaukset ovat jatkuneet kuudelle eri organisaatiolle sosiaali-, päihde- ja nuorisotyön toimi-\naloilla. Lisäksi Koulutus- ja työhyvinvointiyksikön työnohjaaja osallistui työnohjaajakoulutukseen ja työnohjauksiin Jyväskylän ammattikorkeakoulussa.\n3. Joensuun tulosalue\nVuosi 2011 oli Joensuun tulosalueen ensimmäinen toimintavuosi. Henkilöstö (20 henkilöä)\nsiirtyi liikkeen luovutuksen periaatteella Joensuun kaupungilta Sovatek-säätiön palvelukseen.\nSamassa yhteydessä Joensuun kaupungin ylläpitämät päihdehuollon palvelut (A-klinikka,\nNuorten päihdepysäkki ja Utran kuntoutumisyksikkö) siirtyivät Sovatek-säätiölle. Vanhoista\ntoimintayksiköiden nimistä luovuttiin ja toimintaa ryhdyttiin aktiivisesti kehittämään ja rakenteita luomaan niin avo- kuin laitospalveluissakin. Avopalvelujen osalta toiminta käynnistyi vuoden alussa lastensuojelulta vapautuneissa tiloissa, osoitteessa Noljakantie 17 B. Toimintavuoden aikana tavoitteena oli keskittää kaikki säätiön Joensuun alueen päihdepalvelut samaan osoitteeseen. Laitospalvelut toimivat Utran kuntoutumisyksikön tiloissa toukokuuhun\nJoensuun tulosalueella keskeisinä painopisteinä ensimmäisen toimintavuoden aikana olivat\nJoensuun päihdepalvelujen perustehtävän määrittely, toiminnallisten rakenteiden avaaminen\nja uudelleenorganisointi sekä toimenkuvien määrittely.\n3.1 Avohoito- ja kuntoutuspalvelut\nAvohoitopalveluiden tavoitteena on tukea ihmisiä elämäntilanteissa, joissa päihteidenkäytöstä tai muista erilaisista riippuvuuksista on haittaa henkilön itsensä ja hänen läheistensä elämässä. Lisäksi pyrkimyksenä on ennaltaehkäistä ongelmakäytön terveydellisiä ja sosiaalisia\nhaittoja. Avohoitoon perustettiin neljä työryhmää:\n1. Päivystys ja hoidon tarpeen arviointi -työryhmän perustehtävänä on eriasteisten riippuvuusongelmaisten henkilöiden akuuttivaiheen hoito, hoidon tarpeen arviointi sekä nykytilanteen kokonaisvaltainen huomiointi.\n2. Korvaushoitotyöryhmä toteuttaa opioidiriippuvaisten asiakkaiden kokonaisvaltaista hoitoa\nlääkehoidon ja psykososiaalisen kuntoutuksen avulla.\n3. Avokuntoutustyöryhmän tehtävänä on päihteitä haitallisesti käyttävien ja päihderiippuvaisten ihmisten sekä heidän läheistensä motivointi muutostyöskentelyyn ja ongelmien ennaltaehkäisyyn sekä yksilö- että ryhmätasolla. Avokuntoutukseen sisältyvät myös muiden\nriippuvuuksien hoito, tukea antavat keskustelut, terapeuttinen avohoito yksilö- tai parityöskentelynä, työstä hoitoonohjaukset ja ajokorttiseurannat.\n4. Terveysneuvontapisteessä (Vinkki-toiminta) työskenteli viikoittain (tiistaisin klo 17–19)\nkaksi Joensuun päihdepalvelukeskuksen työntekijää. Alkuvuodesta toimintaa ei pystytty\nylläpitämään lainkaan tilaongelmien vuoksi.\nAvohoitopalvelujen määrä kasvoi vuoden aikana 61 %. Suurin osa kasvusta selittynee opioidiriippuvaisten korvaushoitopotilaiden lisääntyneestä määrästä. Vuonna 2010 A-klinikan sairaanhoitajalla oli seitsemän potilasta ja vuoden 2011 aikana korvaushoitotyöryhmällä oli 27\npotilasta (Kuvio 13).\nAvokuntoutuksen tiimi työsti vuoden 2011 aikana kuntoutuksen asiakkaiden hoitopolkujen\nkuvauksia, kuntoutussuunnitelmien sisältöjä ja asiakkaan kuntoutumisen portaita. Ajokorttiseurantojen ja työstä hoitoon ohjattujen palveluprosesseja hiottiin ja jäsennettiin. Kuntoutustiimissä toteutettiin vuonna 2011 avoimia ja suljettuja ryhmiä, joille määriteltiin omat tavoitteet. Matalan kynnyksen avoimia ryhmiä järjestettiin yhteistyössä kolmannen sektorin toimijoiden kanssa (Siniristi ry., Soroppi ry., A-kilta) siten, että työpari ja kokoontumistilat tulivat\nKuvio 13. Avohoito- ja kuntoutuspalvelut 2010–2011.\nSuljetut ryhmät vuonna 2011 olivat päihdeongelmaisten läheisten ja sijaisvanhempien ryhmät. Avomuotoiset ryhmäohjelmat toteutuivat kokeiluna ns. päiväkuntoutusryhmien muodossa. Laitoskuntoutuksen ollessa tauolla järjestettiin kaksi neljän viikon mittaista kuntoutusryhmää. Osallistujia ryhmissä oli yhteensä 13. Avokuntoutuksen ryhmäohjelmien suunnittelutyö\nja käynnistäminen jäi toimintavuonna vaille laajempaa toteutusta.\nJoensuulaisten korvaushoidon tarpeen arviointi ja hoidon toteutus siirtyivät päihdepalvelukeskukseen vuoden 2011 kuluessa. Uudet aloitukset tapahtuivat Sovatek-säätiön toimesta ja\nvanhat hoitosuhteet siirrettiin PKSSK:lta suunnitelmallisesti. Korvaushoidon aloitukset tapahtuvat Jyväskylän huumevieroitusosastolla.\nSovatek-säätiölle siirtyi vuoden vaihteessa 20 henkilöä liikkeenluovutusperiaatteen mukaisesti. Joensuun päihdepalvelukeskukseen rekrytoitiin kokopäiväinen lääkäri helmikuussa.\nLisäksi vuonna 2011 hankittiin ostopalveluna psykiatrin työpanosta. Toimintojen jäsentyessä\nja rakenteiden muodostumisen myötä henkilöstöä rekrytoitiin lisää siten, että henkilöstömäärä vuoden 2011 lopussa oli 30 henkilöä.\n3.2 Katkaisuhoito- ja laitoskuntoutus\nUtran kuntoutumisyksikkö sulkeutui toukokuun lopussa ja laitoskuntoutuksen henkilökunta\nsiirtyi päihdepalvelukeskuksen toimitiloihin. Katkaisuhoidon toteutus siirrettiin väliaikaisiin tiloihin Siilaisen terveysaseman vuodeosaston yhteyteen. Osastolla toimi kesäkuusta marraskuun puoliväliin saakka 6-paikkainen katkaisuhoitoyksikkö Sovatek-säätiön henkilökunnan\nvoimin. Laitospalvelut pääsivät lopulta siirtymään päihdepalvelukeskuksen kiinteistöön marraskuun lopulla.\nUtran kuntoutumisyksikössä ja Siilaisen vuodeosastolla toteutettu alkoholikatkaisuhoito laajentui päihdepalvelukeskuksen osaston käynnistyessä alkoholiongelmaisten ja sekakäyttäjien\nvieroitushoidoksi. Osaston perustehtävän määrittely on käynnissä.\nLaitoshoitovuorokausien määrä väheni peräti 44 %. Ostettujen laitoskuntoutuspalvelujen\nmäärä väheni 52 % ja oman kuntoutusyksikön 56 % sen ollessa kiinni puolet vuodesta. Vastaavasti katkaisuhoitovuorokausien määrä kasvoi kolmanneksella ja Jyväskylässä toteutuneiden huumevieroitusvuorokausien määrä 125 % (kuvio 14).\nKuvio 14. Katkaisuhoito- ja laitoskuntoutusvuorokaudet 2010–2011.\nToimintavuoden aikana valmistui Sovatek-säätiön työhyvinvointi- ja koulutussuunnitelma.\nJoensuun osalta tehtiin oma henkilöstön koulutussuunnitelma, johon sisältyy sekä ammatillista lisäkoulutusta että vuosittain tapahtuvaa ns. peruskoulutusta. Kehityskeskustelut toteutettiin ja ne toteutetaan jatkossa vuosittain. Joensuussa toteutuivat sekä ryhmätyönohjaukset\nkoko henkilöstölle että yksilötyönohjaukset yksilöllisen tarpeen mukaisesti. Joensuun henkilöstön edustaja on mukana Sovatek-säätiön hyvinvointiryhmässä. Vuonna 2011 henkilökunta\nsai osallistua kerran viikossa työaikana tunnin ohjattuun liikuntatuokioon. Kehittämispäiviä\npidettiin toimintavuoden aikana useita.\nJoensuun päihdepalvelukeskuksen hoitopolkuja rakennettiin ja kuvattiin vuoden 2011 aikana.\nPalvelukuvausten ja prosessien työstäminen jatkuu vuonna 2012. Sovatek-säätiön hallinnoima Päihdepalvelut paremmiksi -hanke osallistui hoitopolkujen kuvaamiseen ja teki maakunnalliset kuvaukset hoitoon ohjautumisesta. PPP-hanke synnytti maakunnallisen laitoskuntoutuspolun kuvauksen ja yksityisten päihdepalvelujen tuottajien yhteistoimintaverkoston,\njoka jatkaa työtään hankkeen päättymisen jälkeenkin.\nJoensuun tulosalueen toiminnassa keskityttiin vuonna 2011 tilastoinnin haltuunottoon ja selkeyttämiseen. Joensuussa siirryttiin Mediatri-järjestelmään, joka aiheutti haasteita ennen\nkaikkea alkuvuoden aikana. Vuoden kuluessa tilastointijärjestelmät rupesivat pikkuhiljaa toimimaan ja asianmukaista tilastointia saatiin ulos järjestelmästä. Asiakaspalautetta kerättiin\nsekä avo- että laitospalveluissa. Toiminnan vaikuttavuuden mittaamiseen liittyvät toimenpiteet jäivät vuonna 2011 toteutumatta ja asia on siirretty keskeiseksi toimenpiteeksi vuoden\nVuoden 2011 toiminta keskittyi pääosin Joensuun palvelujen jäsentämiseen ja kehittämiseen.\nMuut kunnat käyttivät yksittäisiä palveluja maksusitoumuksella. Joensuun päihdepalvelukeskuksen toimintoja esiteltiin kuntakäynneillä, mutta sopimuksiin johtavia neuvotteluja ei käynnistetty. Joensuun päihdepalvelukeskuksen lääkäri käy ostopalveluna Lieksassa kerran kuukaudessa.\nPääosin toimintavuoden tavoitteet saavutettiin ja toimenpiteissä edettiin suunnitelmien mukaisesti. Osa tavoitteista jakaantuu useammalle toimintavuodelle ja esim. maakunnalliset\nneuvottelut siirtyivät tulevalle vuodelle. Osa toimintasuunnitelman toimenpiteistä on luonteeltaan pitkäkestoisia prosesseja (esim. henkilöstön koulutus, toiminnan vaikuttavuuden mittaaminen), joiden osalta prosessi on vasta käynnistynyt ja vuosi on varsin lyhyt tarkastelujakso.\n4. Järjestölähtöisen toiminnan tulosalue\nJärjestölähtöisen toiminnan toiminta-ajatuksena on edistää ja tukea yhteistyössä muiden\nkansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa sellaista toimintaa, joka tukee sosiaalista ja terveydellistä hyvinvointia. Toimintavuoden aikana määriteltiin järjestölähtöisen toi-\nminnan keskeisiä tavoitteita ja perustehtävää sekä arvioitiin tarvitseeko Sovatek-säätiön kaltainen toimija tällaista tehtävää ja toisaalta miten se ja sen rooli nähdään yhteistyöverkostossa.\nToiminta-ajatusta on pyritty toteuttamaan hakeutumalla mukaan verkostoihin, joissa mukana\non tavoitteiden kannalta keskeisiä toimijoita.\nPaikallisella tasolla toiminta keskittyi maakuntien keskuksiin. Pohjois-Karjalassa yhteistyötä ja\npohjaa rakennettiin säätiön paikallisen perushenkilökunnan, PPP-hankkeen ja järjestöjohtajan toimesta. Käytännön esimerkkinä on tiivistynyt yhteistyö Joensuun Siniristin kanssa, jonka tuloksena vuonna 2012 käynnistyy asumisen tukipiste, jossa on kaupungin omien toimintojen lisäksi myös Sovatek-säätiön ja Siniristin toimintaa.\nJärjestölähtöisen toiminnan painopiste Jyväskylässä oli yhteistyössä paikallisten sosiaali- ja\nterveystoimen järjestöjen kanssa ja olemassa olevissa verkostoissa. Tämän toiminnan keskeisiä kumppaneita olivat Kosken päihde- ja mielenterveystoimijoiden verkosto ja STKL:n ja\nKYTin ympärille rakentuneet toimijaverkostot. Käytännön tuloksia olivat syksyllä järjestetyt\nKeski-Suomen päihdepäivät, paikallisille järjestöille suunnattu projektikoulutuskokonaisuus\nsekä yhteistyö Kansalaistoiminnan keskuksen kanssa.\nJärjestölähtöinen toiminta on ollut mukana Tyynelän kehittämiskeskuksen ja Kuopion Seudun\npäihdepalvelusäätiön kanssa toteutetussa kehittämisyhteistyössä. Tavoitteena on ollut koota\ntoimijoiden taustalla olevia järjestöjä yhteisten teemojen ympärille sekä toisaalta lisätä toimijoiden henkilökuntien yhteistyötä. Kummassakin tavoitteessa ollaan vielä alkuvaiheessa toteutusten osalta. Jokaisella toimijalla on painopisteet omalla lähialueellaan, jolloin yhteiselle\ntekemiselle ei aina riitä aikaa.\nJärjestölähtöinen toiminta on ollut mukana päihdejärjestöjen valtakunnallisessa kehittämisyhteistyössä. Yhteistyötä rajoittavana tekijänä on ollut päihdepalvelujen lisääntynyt kilpailutus,\njossa aikaisemmin tiiviissä yhteistyössä olleet toimijat ovat kilpailutilanteessa. Tämä heijastuu\nmyös toimintoihin, jotka eivät ole varsinaisesti kilpailutuksen piirissä.\nToimintavuoden aikana toiminnassa oli kaksi hanketta. Pohjois-Karjalassa toteutettiin Päihdepalvelut paremmiksi -hanke. Hankkeen rahoituksen takana olivat Pohjois-Karjalan maakuntaliitto ja Joensuun kaupunki sekä Sovatek-säätiö. Hankkeen toimintojen jatkolle kartoitettiin ja haettiin rahoitusta sekä alueen kunnilta että Raha-automaattiyhdistykseltä osana Sovatek-säätiön kohdennettua toiminta-avustusta. Jatkorahoitusta ei saatu. Esimerkki hankkeesta\njuurtuneista käytännöistä on yhteistyöverkosto paikallisten päihdehuollon palveluita tuottavien\ntoimijoiden ja palvelujen ostajien välillä.\nKehittämiskeskus Tyynelän ja Kuopion Kriisikeskuksen kanssa yhdessä toteutettu Pelissähanke on päättymässä vuoden 2012 alussa. Toimintavuoden aikana keskityttiin hankkeen\njuurruttamiseen toimintaverkostoon. Hankkeen aikana kehitetyt hoito- ja kuntoutuspalvelut\novat juurtuneet osaksi säätiön palvelutoimintaa ja ongelmapelaajien palvelut sisältyvät säätiön ja Keski-Suomen sairaanhoitopiirin väliseen ostopalvelusopimukseen. Haasteena jatkossa\non, miten nyt saavutettu edistysaskel ongelmallisesti pelaavien hoidon tarpeen tunnistamisessa ja hoidon kehittämisessä voidaan säilyttää. Toiminta-alueillaan Sovatek-säätiö pyrkii\njatkossakin olemaan aktiivisesti mukana paitsi palvelujen tuottajana myös niiden kehittäjänä.\nSovatek-säätiö valmisteli toimintavuonna kahta kehittämishankehakemusta Raha-automaattiyhdistykselle sekä lisäksi kohdennetun toiminta-avustushakemuksen toiminnan pysyvämmän rahoituksen varmistamiseksi. Hakemuksista hyväksyttiin Pelituki-hankkeen ja Huumekuntoutujien vertaistoimintakeskuksen hakemukset. Hankkeet käynnistyvät keväällä 2012.\nViestinnällinen toiminta on sijoitettu järjestölähtöisen toiminnan tulosalueelle. Toimintavuonna\ntoteutettiin viestinnän tilan ja tarpeiden kartoitus. Sen pohjalta on pyritty viestinnän rakenteiden ja vastuiden selkeyttämiseen. Sisäinen viestintä on selkeytynyt, mutta ongelmakohtiin ja\ntiedon huonoon kulkemiseen törmätään edelleen toistuvasti. Viestinnän asema ja paikka on\ntarkastelussa syksyllä käynnistetyssä viestintä- ja markkinointiyksikön perustamisprosessissa. Osana tätä ratkaisua selkeytetään myös viestinnän toteuttamisvastuita.\nToimintavuoden aikana otettiin käyttöön säätiön uudet internetsivut, joiden kehittäminen on\nmyös jatkuva prosessi. Sovatek-säätiön henkilöstölehti Sovaset ilmestyy säännöllisesti ja\npositiivisena asiana nähdään henkilöstön lisääntynyt kiinnostus myös lehden sisällön tuottamiseen.\n5. Talous ja hallinto\nSovatek-säätiön ensimmäisen toimintavuoden taloudenpitoa ja hallintoa leimasi tyypilliset\ntoimintaansa käynnistävän organisaation haasteet. Näin siitäkin huolimatta, että yhdistymisen\ntaustalla oli jo vakiintuneet toimijat, joiden taloushallinnossa oli myös kohtuullisen pitkä yhteinen historia. Organisaation uudelleenrakentaminen, keskeisten ostopalvelusopimuskäytäntöjen muutos ja erityisesti Joensuun yksikön mukaantulo aikaansaivat kuitenkin taloudellista ja\nhallinnollista turbulenssia, joiden ennakointi on ollut vähintäänkin haasteellista. Poikkeuksellisen 15 kuukauden mittaisen tilikauden aikana taloushallinnossa keskityttiinkin seitsemän\ntyöntekijän voimin ensisijaisesti näiden muutosten hallintaan.\nSovatek-säätiön kahden perustoimialan, työvalmennuksen ja päihdepalvelujen toiminta perustui sopimusperusteiseen tilaaja-tuottaja- malliin, missä keskeisimpinä tilaajina toimivat\nKeski-Suomen sairaanhoitopiiri sekä Joensuun että Jyväskylän kaupungit. Näiden kolmen\nosuus kattoi säätiön 12,2 miljoonan euron tuottokertymästä 69 %. Jyväskylän ja Joensuun\nyksiköt tuottivat tilikaudella päihdepalveluja vajaat 5,6 miljoonaa euroa. Työvalmennus ja sen\nliitännäisten palkkatuen ja tuotannollisen toiminnan tuotot olivat yhteensä hieman vajaa 5,5\nmiljoonaa euroa. Muita sääntöjen mukaisia tuottoja kertyi projekti- ja hanketoiminnasta, kuntoutuspalveluista ja koulutuspalveluista yhteensä hieman yli 1 miljoonaa euroa (kuvio 14.).\nKuvio 14. Sovatek-säätiön tuottojakauma 2010–2011.\n2 957 607\n1 276 966\nPalveluorganisaatiolle tyypillisesti henkilöstömenot olivat suurin kuluerä. Sosiaalikuluineen\npalkkamenoja kertyi reilut 9 miljoonaa euroa ja ne kattoivat 72 % kokonaismenoista. Toimihenkilöstölle maksettiin tilikaudella palkkoja vajaat 5,5 miljoonaa euroa ja tuntipalkkaisille\nvalmentautujille 1,9 miljoonaa euroa. Työsuhteisia toimihenkilöitä oli viime vuonna yhteensä\n169, joiden työpäivistä kertyi yhteensä 138 henkilötyövuotta. Toimihenkilöillä oli sairauspois-\nsaoloja vajaat 9 päivää, mutta kun jätetään huomioimatta 10 suurinta, niin poissaolojen määrä laskee 5 sairauspäivään.\nSovatek-säätiöllä oli tilikauden aikana toimintaa kahdeksassa eri toimipisteessä Jyväskylän ja\nJoensuun alueella. Keväällä 2011 säätiö keskitti toimintojaan Matarankadun toimipisteeseen\nja tällöin luovuttiin Asemakatu 2:n toimistotiloista. Vuoden lopussa tehtiin myös kaksi muutosta toimitiloihin ja uutena toimipisteenä aloitti Korpilahden toimintayksikkö, sekä Halssilan Pesula siirtyi pois säätiöltä kokonaan muuttuen yrittäjävetoiseksi.\nToimitilojen kokonaisneliömäärä säätiöllä oli vuoden 2011 lopussa 7750 neliömetriä ja keskimääräinen neliövuokra oli 11,6 €. Koko tilikauden aikana vuokramenoja kertyi reilut 1,2 miljoonaa euroa.\nToiminnan muita kuluja kertyi hieman yli 2 miljoonaa euroa, missä ostettujen palvelujen\nosuus reilu kolmannes. Ulkopuolisia päihdehoitopaikkoja ostettiin noin 420 000 euron arvosta. Jokseenkin saman verran menoja käytettiin välittömien tuotantopanosten (aineet ja tarvikkeet) hankintaan. Arvonlisäverollisen liiketoiminnan tuotoista jäi tuotantopanoshankintojen\njälkeen katetta noin 800 000 euroa, mikä riitti noin 20 kokoaikaisen toimihenkilön palkkamenoihin.\nPitkäaikaisia investointeja ei ensimmäisenä tilikautena juurikaan tehty. Taseeseen ja suoraan\ntilikauden kuluksi kirjattuja käyttöomaisuushankintoja kertyi molempia noin 35 000 euroa.\nNäistä valtaosa oli atk-laitteita. Tilikauden poistoja kirjattiin yhteensä 84 000 euroa. Poistokirjaus tehtiin ylisuurena, koska se sisälsi Työvalmennussäätiö Tekevän ja Päihdepalvelusäätiön vuosien 2004–2008 aikaisten käyttöomaisuushankintojen alaskirjausta noin 55 000 euroa.\nTilikauden kokonaistulokseen vaikutti erityisen merkittävällä tavalla lomapalkkavelkojen muutos, mitä kirjattiin yhteensä 274 000 euroa henkilöstömenojen lisäyksenä. Velasta noin 60 %\naiheutui Joensuun henkilöstön lomakertymistä. On kuitenkin huomattava, että poikkeuksellisen suuri lomapalkkavelan muutos on kertaluonteinen ja rasittaa säätiön ensimmäistä tilikautta. Kokonaistulos oli 303 001 euroa alijäämäinen.\nKoko tilikauden lomapalkkavelkaoikaistu käyttötalous jäi noin 137 000 euroa alijäämäiseksi.\nYlisuuren kertapoiston lisäksi alijäämää lisäsi työvalmennuksen sopimustuottojen noin\n50 000 euroa budjetoitua pienempi kertymä. Oikaistua käyttötalouden kannattavuutta voinee\npitää ensimmäisen tilikauden käynnistys- ja muutosvaikeudet huomioiden välttävänä.\nAlijäämätaloudesta huolimatta säätiön taseasema säilyi kohtuullisena. Maksuvalmius tosin\nheikkeni noin 20 % tilikauden alusta, mutta rahavarat ja saamiset kattoivat kuitenkin kaikki\nvelat. Oma pääoma väheni luonnollisesti tappion verran ollen noin 17 % taseen loppusummasta. Sulautumisen myötä säätiön tuli mukaan kaksi uutta toimijaa reilun 10 000 euron\npääomasijoituksella. Taseen loppusumma oli 1 502 000 euroa.\nSovatek-säätiö on toimialallaan ja -alueillaan vähintäänkin keskisuuri yhteisö, jonka toimintaa\nsäätelee vahva lakisidonnaisuus ja ainakin toistaiseksi vain muutamaan toimijaan sidottu sopimusohjaus. Näiden lisäksi myös useat muut viimeaikoina ulkopuolelta kantautuneet viestit\novat olleet vähemmän Sovatek-säätiötä suosivia. Ilmiselvästi toimintaympäristön muutos yhdistettynä strategisiin tavoitteisiin peräänkuuluttaa entistä ennakoivampaa ja suunnitelmallisempaa toimintaa. Voitaneen kuitenkin sanoa, että päättyneellä tilikaudella on sille aikaansaatu hieman paremmat edellytykset.\nKÄYTTÖTALOUDEN JÄÄMÄ (+/-)\n2 957 607,37\n5 571 108,57\n1 276 966,44\n1 213 224,31\n1 219 164,35\n12 238 071,04\n-9 196 056,29\n-3 279 229,99\n-12 559 509,44\nKäyttöomaisuusosakkeet, osuudet ja\nPysyvät vastaavat yhtensä\n1 429 845,46\n1 648 619,23\n1 502 280,65\n1 767 750,69\n1 061 582,82\n1 244 499,46\n1 217 239,52\n1 245 499,46\n1 218 239,52\nPpshp.fi Instancedata Prime Product Julkaisu Npp Embeds


Kiinteistöverolaki | boirde.be\nboirde.be › Vrouwelijk consult › Kiinteistöverolaki\nKiinteistövero – Wikipedia Edilexin uutiset on Suomen laajin ja monipuolisin juridinen uutispalvelu. Uutisia julkaistaan jokaisena arkipäivänä, yhteensä noin 3 uutista vuodessa. Kokeneet uutistoimittajamme ovat koulutukseltaan juristeja. Uutisissa julkaistaan säännöllisesti asiantuntijoiden kirjoittamia verotusta ja yhtiöoikeutta käsitteleviä oikeustapauskommentteja ja artikkeleita. Vierashuone sisältää asiantuntijoiden kirjoittamia kirjoituksia ajankohtaisista, kiinteistöverolaki teemoista. Lakikirjasto koostuu monipuolisesta kokoelmasta artikkeleita, kiinteistöverolaki, vuosikirjoja, opiskelijajulkaisuja ja juridisia lehtiä. je pour les filles tammikuu Kiinteistövero – tarkista verotuspäätös ja maksa vero. Ohjeet koskevat sekä hen kilöasiakkaita että yritys- ja yhteisöasiakkaita. Kiinteistövero on Suomessa maan ja sillä olevien rakennusten arvoon perustuva vero, jonka kiinteistön omistaja maksaa vuosittain tontin tai tilan sijaintikunnalle.\nKiinteistöverolaki Kiinteistöjen arvostaminen kiinteistöverotuksessa\nKiinteistövero on maan ja rakennusten arvoon perustuva vero, jonka kiinteistön omistaja maksaa kiinteistön sijaintikunnalle. Kunta määrää vähintään kaksi eri kiinteistöveroprosenttia: Vakituisen asuinrakennuksen maapohjan osalta vero määrätään yleisen veroprosentin mukaan. Lisäksi kunta voi määrätä kiinteistöverolaki kiinteistöveroprosentit muuhun asumiseen kuin vakituiseen asumiseen käytettäville rakennuksille. Kunta voi lisäksi määrätä erikseen veroprosentin rakentamattomalle rakennuspaikalle, jos alueen asemakaava on ollut voimassa vähintään vuoden, yli puolet asemakaavasta on kaavoitettu asumiseen, kiinteistöverolaki on tie tai se on järjestettävissä ja rakennus voidaan liittää yleiseen vesi- ja viemäriverkkoon. Kiinteistövero on Suomessa maan ja sillä olevien rakennusten arvoon perustuva vero, jonka kiinteistön omistaja maksaa vuosittain tontin tai tilan sijaintikunnalle. Vero määrätään sille joka omistaa kiinteistön kalenterivuoden alkaessa. Veron suuruus on kiinteistöveroprosentin mukainen osuus kiinteistön arvosta. Oikeuskirjallisuudessa on katsottu, että tällaisia oikeuksia ovat vuoden käsityö- ja teollisuuserivapauksiin sisältyneiden säännösten nojalla tai kaupunkien perustamisasiakirjoissa myönnetyt oikeudet tehdaslaitosten perustamiseen sekä ehdolliset tontit (Timo Viherkenttä, Uusi kiinteistöverolaki , s. 74). Tarkista päätöksen tiedot ja korjaa tarvittaessa. Tarkista päätöksen tiedot. Jos ne ovat oikein, sinun ei tarvitse tehdä mitään. Keväällä saamasi kiinteistöverotuspäätöksen tiedot perustuvat vuoden alun () tilanteeseen. lekker eten maken thuis Kiinteistön omistaja maksaa kiinteistöveroa vuosittain kiinteistön arvon perusteella. Kiinteistövero maksetaan kunnalle. Kiinteistöverotus. Kiinteistövero on vuosittain maksettava, kiinteistön omistukseen perustuva vero. Kiinteistövero on vuonna käyttöön otettu vero, joka korvasi asuntotulon verotuksen, kiinteistöjen harkintaverotuksen, katumaksun ja manttaalimaksun. Kiinteistön omistaja maksaa vuosittain kunnalle kiinteistöveroa kiinteistön arvon perusteella. Kiinteistön verotusarvo määrätään kiinteistöverolaki rakennuksen ja maapohjan osalta. Tonttia, eli maapohjaa, verotetaan yleisen kiinteistöveroprosentin mukaan, ja vakituisia asuinrakennuksia oman veroprosentin mukaan. Kiinteistöveroa ei makseta metsästä eikä maatalousmaista.\nKiinteistövero on vuosittain maksettava, kiinteistön omistukseen perustuva vero. Vero voi perustua pelkkään maaomistukseen, rakennuksiin tai näiden yhdistelmään. Yleensä veron suuruus määräytyy kiinteistöomaisuuden markkina-arvon mukaan. Kiinteistöjen verotus on ehkä parhaiten tunnettu ja tutkittu verotuksen muoto. Kiinteistövero on vuosittain maksettava, kiinteistön omistukseen perustuva vero. Vero voi perustua pelkkään maaomistukseen, rakennuksiin tai näiden. Kiinteistövero. Kiinteistön omistaja maksaa vuosittain kunnalle kiinteistöveroa kiinteistön arvon perusteella. Kiinteistön verotusarvo määrätään erikseen. Kiinteistöverolaki on ollut voimassa vuoden elokuun alusta. Laissa säädetään kiinteistön arvoon perustuvasta kunnalle menevästä kiinteistöverosta, joka. Ohjeet koskevat sekä hen kilöasiakkaita että yritys- ja yhteisöasiakkaita. Saat kiinteistöverotuspäätöksen kiinteistöverolaki tilisiirtolomakkeet maaliskuussa — säilytä nämä! Keväällä saamasi kiinteistöverotuspäätöksen tiedot perustuvat vuoden alun 1.\nKiinteistövero on vuosittain maksettava, kiinteistön omistukseen perustuva vero. Vero voi perustua pelkkään maaomistukseen, rakennuksiin tai näiden. Kiinteistövero. Kiinteistön omistaja maksaa vuosittain kunnalle kiinteistöveroa kiinteistön arvon perusteella. Kiinteistön verotusarvo määrätään erikseen. Kiinteistöverolaki on ollut voimassa vuoden elokuun alusta. Laissa säädetään kiinteistön arvoon perustuvasta kunnalle menevästä kiinteistöverosta, joka. Kiinteistöverolaki on ollut voimassa vuoden elokuun alusta. Laissa säädetään kiinteistön arvoon perustuvasta kunnalle menevästä kiinteistöverosta, joka säädettiin korvaamaan kiinteistöjen harkintaverotus, asuntotulon verotus sekä katu- ja manttaalimaksut. boirde.be Download this concept: RDF/XML TURTLE JSON-LD Created , last modified § 1. Maamaks (1) Maamaks on maa maksustamishinnast lähtuv maks. (2) Maa maksustamishind määratakse ja selle vaidlustamise kord kehtestatakse, lähtudes maa hindamise seadusest. (3) Maamaks arvutatakse kohalikust omavalitsusest saadud andmete põhjal. § 2. Maksu objekt Maamaksuga maksustatakse kogu maa, välja arvatud käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud maa.\nMiten kiinteistöveroprosentti muodostuu? kiinteistöverolaki\nKiinteistövero on maan ja rakennusten arvoon perustuva vero, jonka kiinteistön omistaja maksaa kiinteistön sijaintikunnalle. Kiinteistöveroprosentin päättää. marraskuu Katso miten kiinteistöverot ovat kehittyneet kunnassasi. Tiedot ovat järjestettävissä tuoreimman vuoden mukaan. Kiinteistöverojen uudistamista on valmisteltu jo vuosia. Valmisteltu uudistus näyttää kelpaavan sellaisenaan vain harvoille.\nLaveampi haku tai-sanalla, esim. Kiinteistöverolaki myös tarkennettua hakua ja asiasanastoa. Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa. Kiinteistön arvon perusteella kunnalle vuosittain suoritettavasta kiinteistöverosta säädetään tässä laissa. Rakennuksen ja muiden kiinteistön ainesosien katsotaan kuuluvan kiinteistöön siltä kiinteistöverolaki kuin ne otetaan huomioon 15 §: Maan korkeimpia kiinteistöveroja maksetaan pääkaupunkiseudulla, halvimpia maaseudulla. Osa artikkelin sisällöstä ei ole välttämättä saavutettavissa esimerkiksi ruudunlukuohjelmalla. Katso miten kiinteistöverot ovat kehittyneet kunnassasi. Kiinteistöverolaki ovat järjestettävissä tuoreimman kiinteistöverolaki mukaan. Kiinteistövero – tarkista verotuspäätös ja maksa vero\n4. lokakuu Liitto paheksuu aiottua kiinteistöverotuksen painopisteen siirtoa kerrostaloilta pientaloille. Lähes kaikkien asuinkerrostalojen kiinteistövero. Tässä ohjeessa käsitellään kiinteistöjen arvostamista kiinteistöverotuksessa. Aikaisempaa päivättyä samannimistä ohjetta A12// on päivitetty.\nKiinteistöverolaki dr gilis\nIlmoitusvelvollisuuden laiminlyönti voi kiinteistöverolaki verotusmenettelystä annetun lain nojalla määrättävään veronkorotukseen KiVL Jos verovelvollinen on rakentanut ranta-asemakaava-alueelle mökkejä ja vuokraa niitä, mökit ja niiden tontit kuuluvat kiinteistöveron piiriin. Ydinvoimalaitokseen kuuluvien rakennuksien ja rakennelmien veroprosentiksi voidaan kuitenkin määrätä enintään 1,\nKiinteistövero on Suomessa maan ja sillä olevien rakennusten arvoon perustuva vero , jonka kiinteistön omistaja maksaa vuosittain tontin tai tilan sijaintikunnalle.\nVero määrätään sille joka omistaa kiinteistön kalenterivuoden alkaessa. Veron suuruus on kiinteistöveroprosentin mukainen osuus kiinteistön arvosta. Veroprosentin suuruudesta päättää kunnanvaltuusto eduskunnan säätämien ala- ja ylärajojen mukaisesti. bebe bout de langue rouge Kiinteistövero on Suomessa maan ja sillä olevien rakennusten arvoon perustuva vero , jonka kiinteistön omistaja maksaa vuosittain tontin tai tilan sijaintikunnalle.\nVero määrätään sille joka omistaa kiinteistön kalenterivuoden alkaessa. Veron suuruus on kiinteistöveroprosentin mukainen osuus kiinteistön arvosta. Veroprosentin suuruudesta päättää kunnanvaltuusto eduskunnan säätämien ala- ja ylärajojen mukaisesti. Vuotuinen kiinteistövero otettiin käyttöön vuonna korvaamaan hajanaista kiinteistöihin kohdistuvaa verotusta.\nKiinteistövero korvasi kiinteistöjen harkintaverotuksen, asuntotulon verotuksen ja katumaksun. Samassa yhteydessä poistettiin manttaalimaksu.\nKiinteistövero on Suomessa maan ja sillä olevien rakennusten arvoon perustuva vero, jonka kiinteistön omistaja maksaa vuosittain tontin tai tilan sijaintikunnalle. Kiinteistöverolaki on ollut voimassa vuoden elokuun alusta. Laissa säädetään kiinteistön arvoon perustuvasta kunnalle menevästä kiinteistöverosta, joka.\nWeekend 3 jours pas cher - kiinteistöverolaki. Navigointivalikko\nLaveampi haku tai-sanalla, esim. Kokeile myös tarkennettua hakua ja asiasanastoa. Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa. Kiinteistön arvon kiinteistöverolaki kunnalle vuosittain suoritettavasta kiinteistöverosta säädetään tässä laissa. Rakennuksen ja muiden kiinteistön ainesosien katsotaan kuuluvan kiinteistöön siltä osin kuin ne otetaan huomioon 15 §: Kiinteistöveroa ei ole myöskään suoritettava kiinteistöstä siltä osin kuin sitä käytetään:.\nKääpiöpallokala lajiesittely (Carinotetraodon travancoricus)\nKiinteistöverolaki Kunnanvaltuusto määrää kunnan kiinteistöveroprosenttien suuruuden vuosittain etukäteen samalla, kun se vahvistaa varainhoitovuoden tuloveroprosentin. Miksi kiinteistövero on noussut vaikka mikään ei ole muuttunut? Kiinteistön omistaja vastaa kiinteistöverosta\nAuthor Meztigar Posted on Tuesday, March 24, 2020 3:16:01 AM\n1 comments on “Kiinteistöverolaki”\nWednesday, March 25, 2020 11:51:32 AM\nKiinteistöveroa ei ole suoritettava: 1) metsästä eikä maatalousmaasta;. 2) autiokirkosta, linnasta, linnoituksesta eikä luostarista;. 3) Suomen aluevalvontaan .\nPrevious Previous post: Sindromi psichiatriche\nNext Next post: Frits philips college


Phyllida: Aktiivinen päivällä, aktivisti illalla | MYPROTEIN™\nToiminnallisen kuntoilun urheilija ja kasvojen tasa-arvon aktivisti.\n22-vuotiaana Phyllida Swift lähti vapaahetoiseksi Ghanaan matkalle, joka tulisi muuttamaan hänen elämänsä. Phyllida heräsi hämmästykseksensä eräänä päivänä puolet hänen kasvoistaan leikattuina auto-onnettomuuden jälkeen.\n“Inhosin ihmisten sääliä”\nHänet vietiin tuskissaan sairaalaan hoitoon murtuneiden luiden ja koko kehon vahinkojen vuoksi. Sairaalassa hän tajusi, että hänen kasvonsa olisivat ikuisesti arpeutuneet, eikä sitä voisi mitenkään peittää.\nKokemus oli niin intensiivinen, etä Phyllida koki “kuin sitä ei olisi koskaan tapahtunutkaan, se oli kuin kehon ulkopuolinen kokemus”. Hän muistelee miten häntä inhotti nähdä ihmisten sääli, kun oletettiin, ettei hän voisi koskaan enää tuntea itseään itsevarmaksi ja kauniiksi. Tämä ainoastaan sai hänet kokemaan, että hänen pitäisi osoittaa tämä olettamus vääräksi. Se on ollut hänelle “iso voima” hänen elämässään.\n“Arvet ovat antaneet minulle tarkoituksen”\nPhyllida kamppaili ensin arpiensa ja niiden aiheuttaman sosiaalisen stigman kanssa, mutta alkoi sitten puhumaan kokemuksistaan tulipaloselvityjän James Partridgen perustamassa hyväntekeväisyysjärjstestössä Changing Faces UK:ssa. James perusti myös Face Equality International -järjestön, jonka toimitusjohtaja Phyllida on tänä päivänä. Hän jatkaa kasvojen epämuodostumien stigmojen purkamista j avaa keskustelua aiheesta maailmanlaajuisesti.\n“Kyse ei ole painonpudotuksesta, vaan jatkuvasti uusien liikkeiden oppimisesta”\nKuntoilu on ollut korvaamaton työkalu Phyllidalle hänen matkallaan itsensä rakastamiseen koko hänen uransa ajan. Kehon työntäminen äärirajoille jokaisessa treenissä voimaannuttaa ja nähdessään, mitä keho pystyy tekemään Phyllida boostaa omaa itsetuntoaan.\nVoimme kaikki inspiroitua ja ottaa oppeja Phyllidan tarinasta ja siksi haluamme juhlia kaikkia hänen saavutuksiaan ja jatkuvaa yritystä purkaa kasvojen epämuodostumista aiheutuvia stigmoja.


Kirjoittaja Aihe: Grand Gala 5.12.2009 Turku (Luettu 26877 kertaa)\n« Vastaus #45 : 18.11.09 - klo:17:41 »\nHuom! Kiinankääpiöiden ja talvikoiden tuomari Satu Evilampi ei pääsekään osallistumaan tapahtumaan, ja näin ollen tuomaritiedot näiden luokkien osalta ovat auki! Alustavasti mennään niillä tiedoin, että talvikot arvostelee Annika Ekblom-Appelberg, kiinarit Saija Kukkohovi.\nTämä tarkoittaa myös, että näiden lajien arvosteluaikataulu on ennakkotiedoista poiketen sama kuin muillakin lajeilla (myöhäisempää aloitusaikaa ei tarvita). Kaikkien osanottajien tulisi olla näin ollen paikalla viimeistään klo 10.00, jälki-ilmoittautujat reilusti aikaisemmin!\n« Vastaus #46 : 19.11.09 - klo:23:33 »\nTarttis alkaa päättään ketä otan tänne mukaan ja millä tulen paikan päälle :P\n« Vastaus #47 : 19.11.09 - klo:23:49 »\nMä en oo kans vielä ilmottanu hamsuja enkä edes miettiny ketä otan mukaan. Pitäs kyllä vähän ruveta miettiin pikkuhiljaa :)\n« Vastaus #48 : 20.11.09 - klo:00:06 »\nMulta tulee näillä näkymin 6 syrkkiä - 5 ulkkikseen ja 1 lemmikkiin. Saas nähä, kun noita ensikertalaisia on joukossa. :) Jos saavat L1:n, niin sitten rekkailemaan saman tien.\nRahat pitää lainata jostain, mutta sittenpähän lainaan! :D\nNäin pienenä offina; onko se tähti nimen perässä merkintä sertistä? Kaiketi, niin olen käsittänyt? Että jos on serti, niin voi laittaa tähden?\n« Viimeksi muokattu: 20.11.09 - klo:17:03 kirjoittanut Marla »\n« Vastaus #49 : 20.11.09 - klo:09:14 »\nonko se tähti nimen perässä merkintä sertistä? Että jos on serti, niin voi laittaa tähden?\n« Vastaus #50 : 20.11.09 - klo:13:53 »\n« Vastaus #51 : 21.11.09 - klo:21:54 »\nOnko tässä näyttelyssä mahdollista rekata hamsuja?!\n« Vastaus #52 : 22.11.09 - klo:15:33 »\nOlen ilmoittanut IKEAn kassillisen hamsuja Gaalaan. Voin myös tehdä siellä jotain töitä, jos tarvetta tulee.\nEdelleen on auki millä tulen, mutta tulen kuitenkin :)\n« Vastaus #53 : 22.11.09 - klo:17:33 »\n« Vastaus #54 : 22.11.09 - klo:17:58 »\nMä ilmotin 6 syyristä :)\nMitä töitä on vapaana vielä ?\n« Vastaus #55 : 22.11.09 - klo:18:12 »\nPaikkoja on vapaana seuraavasti:\nLotta Ling (SWE) (ulkomuotosyyrialaiset)\nLotta puhuu selkeää ja sujuvaa englantia, englanninkielen kohtuullinen taito siispä sihteerillä riittää. Ruotsin osaamisesta ei toki haittaa.\nSaija Kukkohovi (FIN) (kiinankääpiöhamsterit)\nAnnika Ekblom-Appelberg (SWE) (venäjänkääpiöhamsteri talvikot, campbellit & roborovskit)\nAnnika puhuu myös englantia, eli englanninymmärrys sihteerillä riittää. Mieluusti kuitenkin myös jottain hujua ruotsista.\nMartina Munther (FIN) (lemmikkisyrkit ja lasten lemmikit)\nSihteeri: Saana Kankare\nMarjut Kaakinen (FIN) (lemmikkikääpiöt)\n« Vastaus #56 : 22.11.09 - klo:21:23 »\nOivoi, viimeinen ilmopäivä on ihan kohta ja minulla ei ole vieläkään yhtään minkäänlaista hajua, mitkä hamsterit ilmoitan näyttelyyn :c8\n« Vastaus #57 : 22.11.09 - klo:21:31 »\nMä laitoin ilmot matkaan tänään. Meiltä lähtee yks kassillinen paikanpäälle.\n« Vastaus #58 : 22.11.09 - klo:23:02 »\nHitsi olin taas hidas, olis pitäny muistaa vanhastaan, että noi syyrispestit menee aina ekaks, nytkin kaikki syyristen työt on jo varattu, kääpiöpestit on kaikki vielä auki. No mä voin jotain kääpiöluokkaa sit assaroida, vaikka mielenkiinto palavasti siellä syyrisarvosteluissa onkin, kun itellä ei noita kääpiöitä edes ole :)\nToivottavasti tänne tulee paljon eläimiä, kun on sentään vuoden vimppa näyttely ja GG\n« Vastaus #59 : 23.11.09 - klo:00:01 »\nIlmot lähti tänään matkaan joten nyt vaan jäädään odotteleen näytskää. Mä voin kanssa ottaa jonku assaroinnin vastaan sihteerin hommiin ei kätöset toimi niin paljoo että jaksais kirjoitella niin paljoa ja en ossoo ruottii :D


Näin hävität maalit urakan päätyttyä | Värisilmä\nMaalausurakan jälkeen tyhjiä maalipurkkeja ja vanhoja maaleja ei voi hävittää miten vain. Ohjeet ovat samat koko maassa sekä kotimaalareille että yrityksille.\nMitä tyhjille maalipurkeille tehdään?\nTyhjät maalipurkit ovat metallijätettä, ja ne viedään metallinkeräykseen. Myös maalipurkit, joiden pohjalla on nokare täysin kuivunutta maalia, kelpaavat metallinkeräykseen. Jos purkin pohjalla on nahistunutta tai löysää maalia, purkki sisältöineen on vaarallista jätettä (aik. ongelmajäte). Näiden oikea osoite on vaarallisten jätteiden keräyspiste. Täysin tyhjän muovisen maalipurkin voi laittaa energiajätteisiin.\nMiten liuottimet hävitetään?\nLiuottimet ovat vaarallista jätettä. Ne on vietävä vaarallisten jätteiden keräyspisteeseen. Niitä ei saa laittaa kuiva- eli sekajätteisiin!\nMiten vanhat maalausvälineet hävitetään?\nJos maalausvälineisiin tarttunut maali on täysin kuivaa, välineet voidaan laittaa sekajätteisiin. Jos työvälineisiin tarttunut maali on tuoretta, käytöstä poistettavat välineet viedään vaarallisten jätteiden keräyspisteeseen.\nMitä pensseleiden pesuvesille tehdään?\nHyväkuntoiset pensselit kannattaa puhdistaa heti käytön jälkeen. Sekä vesiohenteisten että liuotinohenteisten maalien pesunesteet ovat vaarallista jätettä. Ne viedään vaarallisten jätteiden keräyspisteeseen. Pesunesteitä ei saa laskea viemäriin!\nMiten vajaat maalipurkit kannattaa säilyttää?\nMaalit säilyvät parhaiten kuivassa ja viileässä paikassa. Vesiohenteisten maalien säilytyspaikassa lämpötilan on oltava plussan puolella, muuten maali jäätyy ja menee pilalle. Kun vajaa maalipurkki otetaan uudelleen käyttöön, sen sisältö on sekoitettava kunnolla. Jos maalia on jäänyt jäljelle vain sen verran, että purkin pohja juuri ja juuri peittyy, se kannattaa hävittää.\nMitä vaarallisten aineiden kierrättäminen maksaa?\nKotitaloudet saavat viedä käytöstä poistetut vaaralliset jätteet keräyspisteisiin maksutta. Yritykset huolehtivat maalien, liuottimien ja työvälineiden hävittämisestä itse ja isompina erinä. Yrityksiltä peritään maksu.\nLöydät kotisi lähimmän keräyspisteen osoitteesta kierratys.info. Asiantuntijana Leif Bergström, Helsingin seudun ympäristöpalvelut -kuntayhtymä (HSY) www.hsy.fi\nKun ulkona maalataan, Värisilmä auttaa\nKun talon ulkomaalaus tai laiturin kunnostus on ajankohtaista, Värisilmän maaliasiantuntija auttaa sinua valitsemaan oikeat maalit ja työvälineet. Tervetuloa Värisilmään!\nLue lisää ulkomaalauksesta!


Raakel Liekki Video Juutuupi / Kyrpä Perseessä\nby Nestor Colpitts 02/10/2017\nYour browser does not currently recognize any of the video formats available. Click here to visit our frequently asked questions about HTML5. Rakel Liekki vloggaa lukemisesta. Lisää aiheesta Rakelin kuplassa tiistaina Yle TV2 klo Jaksossa Rakel pohtii Juha Itkosen ja. Rakel Liekki ja Arman Alizad juttelivat Aamulehdelle Nenäpäivänä. Your browser does not currently recognize any of the video formats..\nTiikeri tatuointi blondi alasti\nKumpikin meistä joustaa tasapuolisesti, joten sopiminen tapahtuu paljon nopeammin kuin ennen. Vaikka ajatus ahdisti, Sara käänsi autonsa nokan kohti pohjoista ja ajoi tunnin matkan päästääkseen perille.\nYour browser does not currently recognize any of the video formats available. Click here to visit our frequently asked questions about HTML5. Mikä tutkitusti lievittää stressiä, piristää tai tyynnyttää oloa, parantaa keskittymiskykyä ja vahvistaa siteitä ihmisten välillä? Mikä auttaa. Rakel Liekki vierailee tällä viikolla Tuubi-ohjelmassa, jossa pääosaan nousevat hauskat Youtube- videot. Sarjan kulisseissa nainen muisteli.\nOlen noudattanut tätä oppia orjallisesti myös Youtuben kohdalla, nainen naurahtaa. Kirjoita seuraavat numerot peräkkäin: Abrams kiitti elokuvantekoon osallistuneita ihmisiä. Asuu Hollywoodissa Los Angelesissa poikaystävänsä Hoomanin ja koiransa Valon kanssa. Isä ei kuunnellutläheskään kaikkea, mutta oli kehittänyt uskomattoman kyvyn aistia, milloin äidin tarkistuskysymys oli tulossa. Tällä kertaa hän imitoi videolla maailman eri kieliä ja matki kameran edessä niin hindin, arabian kuin ranskankin ääntämystä ja rytmiä. Kataja yllyttää Hedbergin akrobaattiseen temppuun. Uutislähetykset Sää-lähetykset Suomileijona tatuointi erotiikka sivut netissä Sääsivut netissä Huomenta Suomi 45 minuuttia Uutisblogit Uutisvinkki muuta. Toisaalta se on myös poseeraamista punaisella matolla ja lentoja maailman toiselle puolelle isojen tv-töiden perässä. Salkkareiden ensimmäinen viikko saa dramaattisen käänteen — pahiksesta paljastuu täysin uusi puoli. Laulaja Sara Forsberg tasapainoilee kahden maailman välillä: Monen vihapostin kohteeksi joutunut Rakel ei kuitenkaan pidä itseään kovin mielenkiintoisena. Mutta sitten hän teki videon, joka vei hänet Halpa-Hallin kassalta Hollywoodin punaisille matoille. Koulussa Saraa nimiteltiin ja hänet suljettiin joukon ulkopuolelle, välitunnit hän vietti yksin. Olin raakel liekki video juutuupi päässyt eroon koulukiusaamisesta, enkä kaivannut uutta riepottelua.\nrakkaus tekstejä imatran uimahalli aukioloajat\nTissit ja pillu ilmaisia lesbo videoita


Eeles Landströmin patsas paljastetaan 9. elokuuta - Akaan Seutu\nEeles Landströmin patsas paljastetaan 9. elokuuta\nJaa: Mikko Peltoniemi Julkaistu 15.4.2015 8:28 Uutiset, Uutisnostot\nSeiväshyppääjä Eeles Landstörmin uraa kunnioittava patsas nousee elokuussa Akaan Keskusurheilukentän nurmikkoalueelle lähelle toimitsijatornia.\nAkaan Keskusurheilukentälle Toijalaan nouseva seiväshyppääjä Eeles Landströmin muistomerkki paljastetaan sunnuntaina 9. elokuuta. Teoksen on suunnitellut arkkitehti Mikko Uotila, ja sen valmistaa Forssan Metallirakenne Oy.\n– He tekevät luonnosten ja pienoismallin pohjalta 3D-mallinnuksen, jota katselmoidaan ennen kuin kappaleita ruvetaan valmistamaan. Teokseen tulee kymmenkunta pallopinnasta leikattua kappaletta, Uotila kertoo.\nUotilan mukaan teoksesta tulee luonnollisen kokoinen, seiväshyppääjää esittävä hahmo, joka hyppää korkeudesta 457. Se on Eeles Landströmin terässeipäällä vuonna 1958 hyppäämä Suomen ennätys ja hänen oma ennätyksensä.\n– Se on abstrakti, tyylitelty hahmo ruostumattomasta teräksestä, Mikko Uotila kuvailee patsasta.\nPatsaan paikkaa päätettiin vaihtaa\nEeles Landström, 83, on seiväshypyn olympiapronssimitalisti ja kaksinkertainen Euroopan mestari. Viialassa syntynyt ja Toijalassa uransa aloittanut urheilija on ollut myös muun muassa Liberaalisen kansanpuolueen kansanedustaja ja Yleisradion apulaisjohtaja ja saanut sosiaalineuvoksen arvonimen.\nLandström tulee itse paikalle patsaan paljastustilaisuuteen.\nPatsashanketta johtaa Suomen Urheiluliiton liittovaltuuston puheenjohtaja ja Tampereen Pyrinnön toiminnanjohtaja Jarmo Hakanen. Muita aktiiveja asiassa ovat olleet muun muassa Eeles Landströmin veli Esa Landström sekä arkkitehti Uotila, joka on Eeles Landströmin siskon poika.\nKentän pääsisäänkäynniltä katsottuna patsas tulee oikealle, toimitsijatornin taakse.\nPatsaan piti ensin kohota urheilukentän ja Sontulantien väliin, mutta paikan ahtauden vuoksi sitä päätettiin siirtää kentän vastakkaiseen kulmaan, nurmialueelle lähelle toimitsijatornia. Akaan kaupunki on antanut luvan paikan vaihdolle, ja Uotilan mukaan perustukset ja maatyöt tehdään mahdollisimman pian valmiiksi.\n– Valettavaksi tulee perustuslaatta, johon teos pultataan kiinni. Itse pystytys tapahtuu varmaankin vasta elokuun ensimmäisellä viikolla.\nUotilan toiveissa on, että tulevan patsaan yläpuolella olevat sähköjohdot saadaan vaihdettua maakaapeleiksi.\nLue lisää aiheesta: Eeles Landström Esa Landström Jarmo Hakanen Mikko Uotila muistomerkki patsas\n”Kun katsomme taidetta, tulee mieleemme ensimmäiseksi hämmennystä (”?”), mutta katselun jatkuessa alkaa tulla enemmän tunteita ja ajatuksia – sitten jossain vaiheessa se hämmennys (”?”) muuttuu oivaltamiseksi (”!”).


Mistä hyvän ratsastustunnin tunnistaa? Playsson.net\nTuskin ketään yllättää, että ratsastus luokitellaan taitolajiksi. Niihin kuuluvat monet muutkin lajit, kuten luistelu tai tanssi. Jotkut voivat syntyä lahjakkaiksi tai taitaviksi, mutta yhtälailla taidon voi oppia ja sitä voi hioa. Harjoittelu tekee mestarin, vai miten se meni?\nHarjoittelemalla toki oppii taidon, mutta se miten ja missä taitojaan treenaa onkin toinen juttu. Etenkin ratsastuksen osalta on erityisen tärkeää, että heti alkumetreillä saa asiantuntevia ohjeita ja perehdytys lajin pariin tapahtuu ammattimaisella tallilla sekä opettajan johdolla. Kun perusasiat on hallussa, voi myöhemmin siirtyä tehostamaan opittua esimerkiksi omalla hevosella ja oman valmentajan kanssa. Alkeiden oppiminen vaikuttaa paljon tulevaisuuden osaamiseen, sillä väärin opittuja asioita voi olla vaikeaa korjata vuosien kuluttua. Usein harrastus aloitetaan yhdellä tallilla ja elämänmuutosten myötä harrastuspaikka voi vaihtua tiuhaan. Sitoutuminen yhteen ja samaan talliin voi olla haastavaa, aivan kuten ilman pelitiliä pelaaminen on yleistynyt. Millainen sitten on hyvä ratsastustunti ja mitä sieltä voi ottaa opikseen?\nRatsastuskoulujen oppilaat arvostavat sitä, että opettaja opettaa selkeästi ja henkilökohtaisesti. Ryhmäläiset ovat samantasoisia, eikä ryhmäkoko ole liian suuri. Jos ryhmässä on sekaisin syystä tai toisesta erilaisen ratsastustaustan omaavia henkilöitä, voi toisille tunnin teema olla liian helppo. Vastaavasti liian vaikealla tunnilla ei ratsastaja saa mitään irti.\nTunnilla olevilla oppilailla tulisi olla hevoset, jotka vastaavat oppilaiden tasoa ja jotka ovat tehtäväänsä koulutettuja. Niiden pitäisi olla lihaskunnoltaan sellaisia, että jaksavat tehdä tuntitehtäviä. Välillä tuntuu unohtuvan se seikka, että myös ratsastuksenopettaja on asiakaspalveluammatissa. Ratsastuksenopettajan tehtävänä on antaa asiallista palautetta, eikä oppilaan epäonnistuessa vain huuda. Onnistumisesta tulee saada kehuja. Motto voisikin olla hyvä ja iloinen opettaja! Opettaja on motivoitunut kehittämään ratsastajia ja on tarkka, vaativa, mutta samalla rento.\nHyvällä ratsastustunnilla on myös toimiva ryhmäkemia, joka voi parantaa huonosti mennyttä tuntia. Muiden tuntilaisten tulisi kunnioittaa toisia tasapuolisesti ja antaa muillekin oppimisrauha. Tunnin ydinasiana ovat lisäksi turvalliset hevoset. Monipuolisilla tehtävillä paras lopputulos on kuuliainen hevonen ja tyytyväinen ratsastaja. Ratsastajat usein toivovatkin sopivan haastavia tehtäviä, tarvittaessa ratsukkokohtaisesti muokattuna. Opettajan vastuulla on jakaa kaikille ratsastajille yhtälailla huomiota, ohjeita ja palautetta. Yksilölliset palautteet risuineen ja ruusuineen kuuluvat hyvään ratsastustuntiin. Onnistumisen tunteita täytyy jäädä ratsastajalle päällimmäiseksi mieleen.\nLuonnollisesti jokaisen harrastuksen tulisi edetä johdonmukaisesti. Paikallaan junnaaminen ei palvele ketään, vaan useimmiten halu kehittyä motivoi myös ratsastajia. Ratsastustunnin sisällön pitäisi olla monipuolista ja vaihtelevaa, mutta niin että yhdellä tunnilla keskitytään muutamaan asiaan. Myös kertaus on tärkeää, sehän on se opintojen äiti.\nMonesti ratsastuskouluja kritisoidaan possujonoista, eli pelkkä “liikenteenohjaaminen” ei ole varsinaista opetusta. Hyvällä ratsastustunnilla ratsastaja saa mahdollisuuden oivaltaa jotain. Oli asia pieni tai iso, niin joka ikiseltä tunnilta olisi paras saada mukaan jotain kotiin mietittäväksi. Tunnilla pitäisi saada niitä kuuluisia “ahaa” -elämyksiä ja jos jotain ei ymmärrä, kynnys kysyä opettajalta on oltava matala. Silloin ei tarvitse jännittää, että mitähän muut ajattelevat, jos kysyn näin.\nMerkittävä osa ratsastajan kehitystä on myös opetuksen keskittyminen istuntaan ja sen käyttöön. Sitten vasta tulee kaikki muu. Kuten jo aiemmin mainittu, tehtävät huomioidaan tason mukaan. Jos joku pelkää laukata, niin ensin ravataan ja mennään ratsastajan fiiliksen pohjalta. Ratsukolle ratsastuksen tulisi olla mukava asia, josta ei jää paha mieli.\nVarsinkin uudelle tallille mentäessä voi vieras ympäristö, hevoset ja ihmiset olla hämmentäviä. Ennen ratsastustuntia tallin henkilökunnan tulisikin katsoa, että ratsastaja saa turvallisesti hevosen laitettua ja auttaa, jos apua tarvitaan. Nuoremmat ratsastajat eivät aina uskalla pyytää apua, joten moneen kertaan avun tarpeen tarkistaminen tuskin on huonompi juttu. Ongelma saattaa tulla jossain vaiheessa tunnille valmistautumista ja silloin on hyvä olla neuvojan lähellä!\nJokaisella ratsastuskoululla on omat tapansa, sääntönsä ja ohjeensa, miten tunnille lähdettäessä ja sen jälkeen toimitaan. Tallisäännöt löytyvät yleensä ilmoitustaululta, mutta nykyään tallien nettisivuiltakin. Onkin kohteliasta tutustua niihin mahdollisuuksien mukaan etukäteen, jolloin tallilla toimiminen helpottuu. Säännöt koskevat monesti hevosten karsinoissa oleskelua, makupalojen antamista sekä muita yleisiä ohjeistuksia tallin turvallisuudesta. Näin korona-aikana ohjeet voivat muuttua lyhyelläkin varoitusajalla, siksi kannattaa varmistaa muutokset tallin henkilökunnalta. Siten kaikki pääsevät harrastamaan turvallisesti!\nRatsastuksen suhteen harrastuspaikkoja on paljon ja erityyppisiä. Oman tyyppisen tallin löytää oikeastaan vain kokeilemalla ja millainen opetustyyli sopii juuri itselle. Positiivisella asenteella ja avoimella mielellä kaikista ratsastustunneista saa varmasti jotain irti!\nPosted in Artikkelit, Bloggaaminen, RatsastajaTagged artikkeli, blogi, harrastus, hevonen, hevoset, ratsastaja, ratsastuksenopettaja, ratsastus, ratsastuskoulu, ratsastustunti


Kuninkaantammen eritasoliittymän suunnittelu Hämeenlinnanväylällä alkaa (Uusimaa) - ely - ELY-keskus\nUudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) sekä Helsingin ja Vantaan kaupungit aloittavat tiesuunnitelman laatimisen. Tiesuunnitelman käynnistämisestä on kuulutettu 29.5.2019. Tiesuunnitelman laatii Ramboll Finland Oy.\nHämeenlinnanväylä on vilkasliikenteinen valtatie ja tärkeä pääkaupunkiseudun sisääntuloväylä. Liikennemäärät ovat kasvaneet, liikenteellinen välityskyky on ajoittain huono ja matka-aikojen ennustettavuus on usein ruuhkautumisen takia vaikeaa. Väylän molemmin puolin on meluntorjunnan tarve. Kuninkaantammen ja Myyrmäen alueen rakentaminen synnyttää uutta liikennettä, ja alueen joukkoliikennettä onkin jo kehitetty. Helsingin suunnan yhteyksiä varten suunnitellaan myös uusi Kuninkaantammen eritasoliittymä. Kaivokselan nykyisessä eritasoliittymässä parannetaan yhteyksiä Helsingin suunnasta Silvolan suuntaan. Hämeenlinnanväylän bussipysäkkejä sekä jalankulun ja pyöräilyn järjestelyä parannetaan samassa yhteydessä.\nYleiskartta alueesta (kartta.hel.fi)\nSuunnittelun lähtökohtiin voi tutustua 6.6.2019 klo 17-19 Kuninkaantammen aluerakentamisen Kustaan päivän kahvilla. Tilaisuus järjestetään osoitteessa Kuninkaantammenkierto 3, Morningdeli (kartta.hel.fi)\nAlueelle laaditaan tarvittavilta osin uusia asemakaavoja ja nykyisten asemakaavojen muutoksia. Niiden laajuutta ei vielä tiedetä ja asemakaavoituksen käynnistämisestä tiedotetaan myöhemmin erikseen.\nHämeenlinnanväylän ja katujen tiedotteisiin ja muuhun aineistoon voi tutustua Helsingin kaupungin karttapalvelussa. Tie- ja katusuunnitelmia esitellään myöhemmin esittelytilaisuudessa, vielä luonnoksia ei ole. Suunnitelmaluonnosten esillä olosta sekä suunnitelmien nähtävillä pitämisestä ilmoitetaan erikseen. Asianomaiset voivat tehdä tie- ja katusuunnitelmista muistutuksen, kun suunnitelmat ovat nähtävillä, arviolta vuoden 2020 lopulla.\nSami Mankonen, Uudenmaan ELY-keskus, sami.mankonen(at)ely-keskus.fi, puh. 040 573 9951\nJukka Tarkkala, Helsingin kaupunki, jukka.tarkkalaa(at)hel.fi, puh. 09 310 37302\nJaana Virtanen, Vantaan kaupunki, jaana.virtanen(at)vantaa.fi, puh. 059 302 8936


Erilaiset vastikkeet ja käyttökorvaukset - mitä ne ovat ja mihin rahasi kuluvat?\nMiksi vastikkeita maksetaan?\nAsunnon omistaja maksaa vastikkeina esimerkiksi taloyhtiön korjauksista, yhteisten tilojen ja piha-alueiden kunnossapidosta. Osakkeenomistajana asunnon ostaja on velvollinen osallistumaan näiden taloyhtiön yhteisiin kunnossapitokuluihin.\nMitä vastikkeiden suuruus kertoo taloyhtiöstä?\nTaloyhtiön vastikkeiden suuruudet kannattaa aina tarkistaa jo ennen ostopäätöksen tekemistä, sillä niiden suuruusluokat voivat vaihdella yllättävänkin paljon. Asunnon omistajana ja erityisesti asuntosijoittajana on hyvä huomioida kuukausittaisina kuluina erilaiset vastikkeet. Sijoittajalle suuret vastikkeet vähentävät suoraan sijoitusasunnon kuukausittaista tuottoa ja asunnossa itse asuvalle kasvattavat asumisen kuluja. Näin ollen pieni vastike on yleensä asunnon omistajalle hyvä asia.\nVastikkeen suuruus voi kertoa myös olennaisia asioita taloyhtiöstä. Korkeaa rahoitusvastiketta ei kannata heti säikähtää, sillä se usein kertoo, että taloyhtiöstä on pidetty huolta ja kaikki tarvittavat kunnostustyöt ja remontit on hoidettu ajallaan ja huolellisesti. Remonttien lykkääminen tai huolimaton budjetointi, jossa tulevia korjauksia ei ole tarpeeksi huomioitu, voi näkyä pienenä vastikkeena ja vastike korjauskulujen myötä nousta myöhemmin.\nPieni vastike ei kuitenkaan automaattisesti kerro huonosti ylläpidetystä yhtiöstä: taloyhtiössä voi olla esimerkiksi liiketiloja, joita se vuokraa. Liiketilojen vuokrauksesta saatuja tuloja voidaan käyttää kattamaan yhteisiä menoja, jolloin ostajaa voi odottaa iloinen yllätys pienemmän vastikkeen muodossa.\nErilaiset maksettavat vastikkeet löytyvät esimerkiksi huoneiston isännöitsijäntodistuksesta ja niitä voi olla useita. Joskus maksetaan vain hoitovastiketta, joka kattaa kaikki yhtiön kulut. Vastikkeen suuruus perustuu lähtökohtaisesti omistetun asunnon pinta-alaan ja jokainen osallistuu yhtiön kuluihin suhteessa omistamansa asunnon kokoon. Hoitovastikkeen lisäksi huoneistolle voi kohdistua rahoitusvastiketta. Hoitovastike ja rahoitusvastike muodostavat yhdessä yhtiövastikkeen. Lisäksi asunnon omistajalle voi kuulua maksettavaksi erillisvastikkeita ja käyttökorvauksia.\nHoitovastiketta kerätään osakkailta taloyhtiön jatkuvia ylläpitokuluja varten. Näihin kuuluvat esimerkiksi isännöitsijän ja huoltoyhtiön palkkiot, jätehuolto, siivous ja esimerkiksi kaukolämmitys. Hoitovastikkeella katetaan myös kiinteistöverot ja vakuutukset. Jos taloyhtiö on rakennettu vuokratontille, hoitovastikkeessa on voitu huomioida myös tontin vuokra.\nHoitovastike määräytyy useimmiten asunnon neliöiden tai osakkeiden määrän mukaan eli jokainen maksaa taloyhtiön kuluja suhteessa siihen, kuinka ison osan koko taloyhtiöstä omistaa. Vastikkeen suuruus määräytyy talousarvion perusteella ja yhtiökokous vahvistaa neliöhinnan vuosittain.\nHoitovastikkeen määrä voi vaihdella jonkin verran vuodesta toiseen, sillä siihen vaikuttavat esimerkiksi isännöinti- ja huoltopalvelun sekä jätehuollon hinnanmuutokset. Jos hoitovastike on suuri, taloyhtiön voi olla tarpeen kilpailuttaa suurimpia kulueriään, kuten lämmitys, huolto ja isännöinti, sekä sähkö. Suurta hoitovastiketta voi myös pienentää lisäämällä taloyhtiön tuloja, vaikkapa vuokraamalla kerhohuonetta harrastustoimintaan.\nRahoitusvastike voi näkyä myös nimellä pääomavastike. Rahoitusvastikkeella maksetaan taloyhtiön korjauksiin ja uudistuksiin otettujen lainojen lyhennykset, korot ja kulut. Jos taloyhtiöllä ei ole lainaa, ei rahoitusvastiketta makseta.\nUseimmiten taloyhtiössä kuitenkin on yksi tai useampi laina, joita rahoitusvastikkeella lyhennetään. Uudessa kiinteistössä rahoitusvastikkeeseen kuuluu kiinteistön rakentamiseen otetun lainan kuluja ja vanhemmissa remonttien ja peruskorjausten lainojen kuluja. Käytännössä siis rahoitusvastikkeella maksetaan kiinteistön rakentaminen ja taloyhtiön remontointia.\nRahoitusvastike koostuu siis yhtiön lainoista ja se on rakennukseen tai remontointiin otettujen lainojen lyhennystä. Oman asunnon osuuden yhtiölainasta voi maksaa kokonaan pois tai lyhentää myös isompina kertasummina taloyhtiön määrittäminä aikoina, mutta tavallisin tapa lyhentää yhtiölainaa on rahoitusvastikkeena kuukausittain. Rahoitusvastikkeen lyhennys kasvattaa asunnon omistajan varallisuutta, kun lainaa maksetaan pois.\nTaloyhtiö voi myös ennakoida tulevia peruskorjauksia ja remontteja keräämällä korjausvastiketta. Tietyt remontit ovat ennakoitavissa jo pitkän aikaa etukäteen: esimerkiksi julkisivu- ja putkiremontti tulevat ajankohtaiseksi aina saman ikäisissä taloyhtiöissä. Näiden välttämättömien korjausten kuluihin voidaan kerätä yhtiökokouksen päätöksellä jo etukäteen korjausvastiketta, joka käytetään tulevien remonttien rahoittamiseen.\nYhtiövastikkeen lisäksi yhtiöjärjestyksessä voi olla määriteltynä erilaisia erillisvastikkeita ja käyttökorvauksia.\nErillisvastikkeessa ideana on erotella jokin taloyhtiön kuluerä hoitovastikkeesta. Se merkitään yhtiöjärjestykseen erillisvastikemääräyksellä. Erillisvastikeella voidaan kattaa veden kulutus tai taloyhtiön laajakaistamaksu ja se voi olla nimeltään esimerkiksi vesivastike tai laajakaistavastike. Tällöin erillisellä vastikkeella maksetaan sellaisia palveluita tai kuluja, jotka eivät kuulu yhtiövastikkeeseen. Erillisvastikkeilla voidaan ylläpitää hyvin erilaisia taloyhtiön toimintoja tai ominaisuuksia: esimerkkejä erillisvastikkeesta ovat myös hissivastike tai takkavastike.\nErillisvastike mahdollistaa myös sen, että tiettyä vastiketta ei peritä kaikilta osakkailta, vaan ainoastaan yhtiöjärjestyksessä vastikkeenmaksuvelvollisiksi määritellyiltä. Jos esimerkiksi osaan taloyhtiön asunnoista on jälkikäteen lisätty takka ja taloyhtiö on ottanut takkojen ja hormien ylläpidon vastuulleen, voidaan takalliset asunnot määrätä yhtiövastikkeella velvollisiksi maksamaan takkavastiketta ylläpitokustannusten kattamiseksi. Näin takattomien osakkaiden ei tarvitse osallistua takkojen ylläpitokustannuksiin, kun takkavastike on määritelty erikseen hoitovastikkeesta.\nVastikkeiden lisäksi yhtiöjärjestykseen voidaan kirjata käyttökorvauksia. Toisin kuin vastikkeissa, osakas ei ole automaattisesti velvollinen maksamaan käyttökorvauksia, vaan kulut kuuluvat käyttäjälle - käyttäjä voi osakkaan sijaan olla esimerkiksi vuokralainen. Käyttökorvauksia ei myöskään ole maksettava, jos ei käytä kyseessä olevia taloyhtiön palveluita, vaan käyttökorvausta vastaan saa käyttöoikeuden.\nKäyttökorvauksia ovat esimerkiksi autopaikkamaksu, saunavuoromaksu tai vesimaksu, jotka nimensä mukaan perustuvat käyttöön. Autopaikka- ja saunavuoromaksut peritään suoraan sen mukaan onko asukas ottanut saunavuoron tai vuokrannut autopaikan, kun taas vesimaksun keräämiseen on kolme yleistä tapaa. Vesimaksu voi olla asukasmäärään perustuva kuukausimaksu; tai määräytyä huoneistokohtaisen vesimittarin mukaan, jolloin asukas maksaa vain käyttämästään vedestä; tai yhdistelmä näistä: kuukausimaksu, joka tasataan vesimittarin mukaan kahdesti vuodessa joko palauttamalla rahaa tai perimällä lisämaksua asukkaalta.