U 34/2010 vp\nE 31/2010 vp\nSUUREN VALIOKUNNAN LAUSUNTO 9/2010 vp\nSuVL 9/2010 vp - U 34/2010 vp E 31/2010 vp\nValtioneuvoston kirjelmä Euroopan komission lainsäädäntöehdotuksista Euroopan unionin ja euroalueen talouspolitiikan koordinaation tehostamiseksi\nEduskunnan puhemies on 8 päivänä lokakuuta 2010 lähettänyt valtioneuvoston kirjelmän Euroopan komission lainsäädäntöehdotuksista Euroopan unionin ja euroalueen talouspolitiikan koordinaation tehostamiseksi (U 34/2010 vp) käsiteltäväksi suureen valiokuntaan ja samalla määrännyt, että perustuslakivaliokunnan ja valtiovarainvaliokunnan on annettava asiasta lausuntonsa suurelle valiokunnalle. Asia on lähetetty myös talousvaliokuntaan mahdollisia toimenpiteitä varten. Suuri valiokunta päätti 8.10.2010 antaa asiasta lausunnon valtioneuvostolle.\nEuroopan komissio toimitti 18 päivänä lokakuuta 2010 eduskunnalle edellä tarkoitettujen lainsäädäntöehdotusten suomen- ja ruotsinkieliset toisinnot Lissabonin sopimuksen kansallisten parlamenttien asemaa koskevan pöytäkirjan tarkoittamalla tavalla. Komission ilmoituksen mukaan pakettiin sisältyviin asetusehdotuksiin sovelletaan Lissabonin sopimuksen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamista koskevan pöytäkirjan menettelyä. Ehdotukset julkistettiin kaikilla jäsenvaltioiden virallisilla kielillä 19.10.2010.\nValtioneuvosto antoi 21 päivänä toukokuuta 2010 suurelle valiokunnalle perustuslain 97 §:n mukaisen selvityksen Suomen kannoista van Rompuyn työryhmän työhön ja komission tiedonantoon talouspolitiikan koordinaation tiivistämisestä (E 31/2010 vp) sekä sen jälkeen viisi jatkokirjelmää työryhmän kokousten yhteydessä. Suuri valiokunta päätti 15.10.2010 pitämässään kokouksessa käsitellä nämä asiat yhdessä. Valiokunta sai 20.10.2010 käyttöönsä van Rompuyn työryhmän englanninkielisen raportin ja raportista laaditun yhteenvedon sekä myöhemmin valtioneuvoston jatkoselvityksen.\nTämä lausunto sisältää ne valiokunnan alustavat havainnot, jotka se toivoo pääministerin ottavan huomioon, kun Eurooppa-neuvosto 28.— 29.10.2010 käsittelee puheenjohtajansa Herman van Rompuyn johtaman työryhmän talouspolitiikan yhteensovittamista ja ohjausta koskevia ehdotuksia. Suuri valiokunta tulee lausumaan myöhemmin erikseen komission ja työryhmän ehdotusten sisällöstä saamiensa tarkempien selvitysten ja erikoisvaliokuntien lausuntojen pohjalta hyvissä ajoin ennen kuin Suomen kannat on määriteltävä EU:n neuvostossa tapahtuvia neuvotteluja varten.\nValiokunnan tietoon on saatettu Ranskan presidentin ja Saksan liittokanslerin 18 päivänä lokakuuta 2010 antama yhteinen julistus Euroopan talouspolitiikan ohjauksesta. Tätä koskeva valtioneuvoston selvitys valmistuu vasta valiokunnan lausunnolleen asettamana määräpäivänä.\nValiokunnassa ovat olleet kuultavina asiasta U 34/2010 vp\nlainsäädäntöneuvos Johannes Leppo, oikeusministeriö\nkomission jäsen Olli Rehn, Euroopan komissio\npääekonomisti Timo Tyrväinen, Aktia Pankki\nerikoistutkija Janne Salminen, Turun yliopisto\nValiokunnassa ovat olleet kuultavina asiasta E 31/2010 vp\nLisäksi kirjallisen asiantuntijalausuntonsa ovat antaneet Finanssialan Keskusliitto, Akava, SAK, STTK sekä pääjohtaja Erkki Liikanen, Suomen Pankki.\nAsiasta E 31/2010 vp suuri valiokunta antoi lausunnon (SuVL 6/2010 vp) 16 päivänä kesäkuuta 2010. Lausunto perustui talousvaliokunnan ja valtiovarainvaliokunnan lausuntoihin (TaVL 12/2010 vp ja VaVL 5/2010 vp).\nEuroopan komissio antoi 29 päivänä syyskuuta 2010 ehdotuksen talouspolitiikan koordinaation tehostamisesta Euroopan unionissa ja euro-alueella. Ehdotus koostuu yhdestä direktiivistä sekä viidestä asetuksesta (KOM (2010) 522—527).\nEuroopan komission perustelujen mukaan kansainvälinen talous- ja rahoituskriisi sekä euroaluetta koskeva velkakriisi ovat paljastaneet aukkoja EU:n taloudellisen ohjauksen järjestelmässä ("EU economic governance system"). Ehdotettu säädöspaketti vahvistaisi olemassa olevia välineitä siten, että niiden avulla voidaan tehokkaammin koordinoida talouspolitiikkaa EU:n alueella. Samalla kehitetään edelleen tammikuussa 2011 käyttöön otettavan eurooppalaisen "lukukauden" ("European semester") järjestelmää.\nVakaus- ja kasvusopimuksen tehostamiseksi ehdotetaan muutoksia kasvu- ja vakaussopimuksen ennalta ehkäisevää osiota koskevaan asetukseen sekä sopimuksen korjaavaa osiota koskevaan asetukseen. Ennalta ehkäisevää osiota koskevaan asetukseen (EY N:o 1466/97 — muutosehdotus (KOM (2010) 0526) ehdotetaan liitettäväksi uusi "varovaisen finanssipolitiikan" ("prudent fiscal policy making") käsite ja menosääntö. Menosäännön mukaan jäsenvaltioiden julkiset menot eivät saisi kasvaa nopeammin kuin BKT keskimäärin, jollei poikkeamaa kompensoida verotusta kiristämällä. Poikkeama olisi kuitenkin sallittu vakavan taloudellisen taantuman vuoksi. Euroalueen maihin voitaisiin soveltaa sanktioita — lähinnä korollinen talletus —poikkeamisen vuoksi. Niiltä mailta, joita rasittaa korkea velka tai haitalliset kokonaistalouden tasapainottomuudet, neuvosto voi vaatia suurempaa velan tason alentamistahtia kuin aikaisemmin sovittua 0,5:tä prosenttiyksikköä BKT:sta. Jäsenvaltioiden talouspolitiikan arviointikriteerinä nykyisen keskipitkän aikavälin tavoitteen tilalle tulee varovainen finanssipolitiikka. Poikkeamana varovaisesta finanssipolitiikasta pidetään sellaista menopolitiikkaa, jonka vaikutus julkisen talouden tasapainoon on vähintään 0,5 % BKT:sta yhtenä vuonna tai vähintään 0,25 % BKT:sta kahtena peräkkäisenä vuotena. Menopolitiikan arvioinnissa otetaan kuitenkin huomioon sellaiset merkittävät rakenneuudistukset, joilla on pidemmän aikavälin säästövaikutuksia, esimerkiksi eläkeuudistukset.\nVakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota koskevan asetuksen (EY N:o 1467/97 — muutosehdotus (KOM (2010) 0522) muutoksella operationalisoidaan velkakriteeri. Jäsenvaltion katsotaan vähentävän julkistalouden velkaansa tyydyttävästi, jos velkatason erotus perussopimuksen mukaiseen viitearvoon (60 % BKT:sta) on supistunut yhdellä kahdeskymmenesosalla (1/20) vuodessa kolmen edellisen vuoden aikana. Laatiessaan raporttia maan keskipitkän aikavälin velkapositiosta komission tulee ottaa huomioon erinäisiä asiaan vaikuttavia tekijöitä, kuten velkamaturiteetti, inflaatio, talouskasvu, valuuttakurssit ja mm. väestön ikärakenteesta johtuvat vastuut. Jäsenvaltion tulee raportoida julkisia menoja ja tuloja koskevista tavoitteistaan. Alijäämän raportointivelvollisuutta on tiukennettu. Sanktiotapauksessa koroton talletus tai sakko määräytyy sen mukaan, miten paljon alijäämä poikkeaa viitearvosta, tai velan ollessa sanktion perusteena, miten paljon toteutunut alijäämä poikkeaa tavoitteena olleesta alijäämästä.\nMakrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta annettavassa asetuksessa (KOM(2010) 527) on tarkoitus antaa Euroopan komissiolle tehtäväksi laatia neuvoston kanssa konsultoituaan tulostaulu, jolla seurataan talouden tasapainoon vaikuttavia tekijöitä jäsenvaltioissa. Komissio valitsee indikaattorit ja niihin liittyvät kynnysarvot. Mahdollisten indikaattoreiden valinnalle ei ole asetettu rajoitteita. Komission ehdotuksen perustelutekstin mukaan indikaattoreina saatetaan käyttää mm. vaihtotasetta ja ulkomaanvelkaa, hinta- ja kustannuskilpailukykyä sekä yksityisen ja julkisen sektorin velkaa. Havaitessaan epätasapainoa komissio raportoi neuvostolle, joka voi antaa kyseiselle jäsenmaalle perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdan tarkoittamat suositukset. Jos komissio havaitsee jäsenvaltiossa "liiallista epätasapainoa", se suosittelee neuvostolle, että jäsenmaalle annetaan 121 artiklan 4 kohdan mukaisia suosituksia, joissa eritellään yksityiskohtaisesti jäsenvaltiolta toivottavat korjaavat toimet. Jäsenvaltioon kohdistetaan aktiivinen valvonta.\nEhdotetussa neuvoston direktiivissä jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista (KOM(2010) 523) asetetaan yksityiskohtaisia vaatimuksia jäsenvaltioiden tilinpitojärjestelmille, tilastotoimelle, ennusteille, numeerisille budjettisäännöille ja keskipitkän aikavälin budjettikehikoille sekä edellytetään näiden vaatimusten ulottamista julkishallinnon kaikille tasoille.\nAsetusehdotuksella julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella (KOM(2010) 524) on tarkoitus terävöittää va-kaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevän ja korjaavan osion täytäntöönpanoa. Asetus koskee euron käyttöön ottaneita maita. Ennalta ehkäisevässä osiossa sanktiomenettelyyn mentäisiin, jos jäsenvaltio ei komission varoituksesta huolimatta edisty riittävästi julkisen talouden sopeutuksessa. Tämä ei liity liiallisen alijäämän olemassaoloon, vaan sanktion edellytyksenä on, että neuvosto on hyväksynyt jäsenvaltiota koskevan suosituksen siksi, että jäsenvaltion budjettipolitiikka poikkeaa merkittävästi asetusehdotuksessa KOM(2010) 526 määritellystä varovaisesta budjettipolitiikasta. Sanktiona on korollinen talletus, jonka määrä vastaa 0,2:ta prosenttia maan BKT:sta.\nKorjaavaa osiota koskeva sanktiomenettely edellyttää päätöstä liiallisen alijäämän olemassaolosta. Neuvoston on 10 päivän sisällä otettava kantaa komission ehdotukseen, jonka neuvosto voi hylätä määräenemmistöllä. Sanktiona on koroton talletus, joka voi muuttua sakoksi; sanktion määrä vastaa 0,2:ta prosenttia maan BKT:sta.\nAsetusehdotuksessa täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella (KOM(2010) 525) säädetään sanktioista jäsenvaltioille, jotka toistuvasti jättävät noudattamatta neuvoston suositukset liiallisten tasapainottomuuksien korjaamiseksi. Sanktiona on sakko, jonka määrä on 0,1 prosenttia maan BKT:sta. Päätöksentekomenettely olisi samalla tavalla puoliautomaattinen kuin päätettäessä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisista sanktioista. Komissio voisi ehdottaa sanktion pienentämistä tai poistamista, jos vallitsee poikkeuksellinen taloustilanne. Asetus koskisi vain euroalueen valtioita.\nSäädösehdotukset on tarkoitus saattaa voimaan vuoden 2012 alusta tai mahdollisesti jo aikaisemmin.\nEurooppa-neuvoston puheenjohtajan työryhmä\nEurooppa-neuvostossa päätettiin 25.3.2010 pyytää Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa perustamaan yhteistyössä komission kanssa jäsenvaltioiden, kiertävän puheenjohtajavaltion ja Euroopan keskuspankin edustajista koostuva työryhmä, joka esittää Eurooppa-neuvostolle vuoden loppuun mennessä talouskriisien ratkaisemisvalmiuden sekä budjettikurin parantamista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavat toimenpiteet ja tutkii kaikki vaihtoehdot säädöskehyksen vahvistamiseksi. Työryhmän työn tulokset on tarkoitus esitellä 28.—29.10.2010 kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle.\nTyöryhmä tukee raportissaan pääosin komission esityksiä. Joissakin kohdin kannat kuitenkin eroavat, mikä merkinnee sitä, että neuvostotason valmistelujen yhteydessä komission esitys muuttuu. Keskeiset muutokset koskevat alijäämämenettelyä, jossa alijäämämaalle annetaan kuusi kuukautta lisäaikaa korjaaviin toimiin ryhtymiseksi, ennen kuin neuvosto komission suosituksen perusteella päättää sanktioista käännettyä määräenemmistöpäätösmenettelyä noudat-taen. Myös kansallisia budjettikehikoita koskeva direktiivi muuttunee vähemmän yksityiskohtaiseksi ja velvoittavaksi, kun valmistelussa otetaan huomioon Van Rompuyn työryhmän päätelmät.\nRanskan ja Saksan julistus\nRanskan presidentin ja Saksan liittokanslerin tapaamisessa 18.10.2010 hyväksyttiin julistus, joka muun muassa johti niihin sanktiojärjestelmän muutoksiin, jotka myöhemmin samana päivänä otettiin van Rompuyn työryhmän loppuraporttiin.\nJulistuksessa Ranska ja Saksa katsovat lisäksi, että perussopimusta tulee muuttaa, sekä toivovat, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja yhteistoiminnassa Eurooppa-neuvoston jäsenten kanssa esittää maaliskuussa 2011 pidettävään Eurooppa-neuvoston kokoukseen mennessä selvityksen tavoista, joilla voidaan luoda pysyvä kriisien selvitysmekanismi. Perussopimusmuutoksen tulee rajoittua kahteen kysymykseen: On perustettava pysyvä ja vakaa kehikko, jolla kyetään hallitsemaan tulevaisuuden talouskriisit sisällyttämällä ratkaisuun yksityiset velkojat sekä sallimalla jäsenvaltioiden ryhtyä sopiviin toimenpiteisiin euroalueen vakauden turvaamiseksi. Toiseksi sopimusmuutoksella on mahdollistettava talous- ja rahaliiton perusperiaatteita rikkovien jäsenvaltioiden äänioikeuden pidättäminen.\nValtioneuvosto tukee Euroopan komission ehdotuksia katsoen, että ne perustuvat Eurooppa-neuvostossa ja van Rompuyn työryhmässä saavutettuun yhteisymmärrykseen. Valtioneuvoston kanta van Rompuyn työryhmän ehdotuksiin on valmisteilla.\nSuuri valiokunta yhtyy valtioneuvoston käsitykseen komission ehdotusten tavoitteista sekä ehdotettujen talouspolitiikan koordinaation tehostamisen keinojen tarpeellisuudesta ja yleisistä perusteista. Ehdotukset vahvistaisivat talouspolitiikan koordinaatiota unionissa ja euroalueella, mikä lisäisi euroalueen vakautta.\nSuuri valiokunta aikoo ottaa myöhemmin kantaa komission ehdotusten yksityiskohtiin sekä van Rompuyn työryhmän ehdotuksiin valtioneuvoston täydentävien selvitysten sekä erikoisvaliokuntien valmistelun pohjalta. Valiokunta toteaa, että Ranskan presidentin ja Saksan liittokanslerin 18.10.2010 päivätyn yhteisen julistuksen jälkeen on ilmeistä, että lokakuun Eurooppa-neuvoston päätelmien sekä komission ehdotusten valmistelu tulee etenemään tavalla, jota ei voitu ennakoida valtioneuvoston kirjelmää laadittaessa.\nKäsittelyn tässä vaiheessa suuri valiokunta mainitsee viittauksenomaisesti eräitä kysymyksiä, jotka valiokunnan mielestä tulee selvittää tarkoin ennen säädösehdotusten hyväksymistä EU:n neuvostossa.\nEhdotusten talousopilliset lähtökohdat\nSuuri valiokunta pitää myönteisenä komission ehdotusten perusteluista ilmenevää talouskriisin kokonaisvaltaista tarkastelutapaa. Euroopan unionin jäsenvaltioiden ongelmat ovat osa maailmanlaajuista kriisiä. Kriisin syntymiseen ovat vaikuttaneet useat eri syyt, joiden merkitys on ollut erilainen eri jäsenvaltioissa. Vakaus- ja kasvusopimuksen tähän asti heikko noudattaminen useissa jäsenvaltioissa ei yksin ole johtanut kriisiin, vaan finanssipolitiikan ulkopuolisten tekijöiden (kulutus- ja asuntokuplat, yksityisten ja yritysten velkaantuminen, kauppataseiden ongelmat jne.) merkitys tulee komission mukaan tunnustaa. Valiokunta pitää kuitenkin puutteena, että syksyllä 2008 alkaneeseen globaaliin finanssikriisiin liittyvät rahoitusjärjestelmien vakauskysymykset on jätetty tämän asiakokonaisuuden ulkopuolelle. Valiokunta muistuttaa, että viime keväänä toteutetun kriisipaketin ensisijaisena tavoitteena oli estää uuden finanssikriisin laukeaminen, kun ylivelkaantuneita Euroopan maita lainoittaneiden eurooppalaisten rahoituslaitosten tappioiden realisoinnin kerrannaisvaikutukset uhkasivat koko EU-alueen rahoitusjärjestelmien toimintaa.\nKeväällä 2010 koettu talouskriisi toi näkyville Lissabonin sopimukseen otetun vakaus- ja kasvusopimuksen järjestelmän ongelmallisuuden poikkeustilanteissa. Julkistalouden kestävyyttä sekä velkaa koskevien kriteerien heikko noudattaminen useissa unionin jäsenvaltioissa nousi huomion keskipisteeseen Kreikan kriisin vuoksi ja lisäsi pelkoja markkinoilla. Perussopimuksen 125 artiklan säännös, joka kieltää jäsenvaltioita ja unionia ottamasta vastatakseen toisen jäsenvaltion sitoumuksia, vaikeutti osaltaan unionin puuttumista jäsenvaltioiden rahoituskriiseihin. Kriisitilanteessa oli luotava tilapäinen, kolmivuotinen Euroopan rahoitusvakausrahasto ja -mekanismi (EFSF, EFSM). Näin luotu järjestelmä sopii huonosti yhteen euroalueen säännöspohjaan, minkä lisäksi järjestelyn väliaikaisuus on ongelma itsessään. Nopeasti luodussa järjestelyssä jätettiin myöhemmin ratkaistavaksi ns. moraalikadon ongelma, siis miten saada vakaus- ja kasvusopimuksen ehdot rikkoneita valtioita rahoittaneita rahoituslaitoksia osallistumaan pelastusoperaation kuluihin, kun rahoittajien pääomariskit siirrettiin jäsenvaltioiden veronmaksajille. Tämän vuoksi Saksan ja Ranskan julistuksen aloite pysyvästä kriisimekanismista, jossa myös yksityiset rahoittajat osallistuvat kriisin selvittämisen kustannuksiin, on tervetullut.\nKomission ehdotukset liittyvät keskeisiltä osiltaan perussopimuksessa vahvistettujen vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisten, jäsenvaltioiden julkista taloutta ja velkaa koskevien vaatimusten noudattamisen tehostamiseen. Vakaus- ja kasvusopimuksen sisällön muututtua unionin acquis’ksi valiokunta pitää tärkeänä muistuttaa, että sopimuksella tehtiin aikoinaan tietoinen valinta rahan arvon vakauden nostamisesta muiden talouden tunnuslukujen yläpuolelle. Vakaus- ja kasvusopimus rajoittaa jäsenvaltioiden mahdollisuuksia harjoittaa elvytys- ja suhdannepolitiikkaa. Tästä jäykkyydestä seuraa, että EU:n jäsenvaltiot eivät harrasta USA:n kaltaista talouskasvun vauhdittamista lisäämällä talouden likviditeettiä. Täten vakaus- ja kasvusopimus on johtanut euron vahvaan arvoon suhteessa esimerkiksi USA:n dollariin tai Japanin jeniin, millä on niin ikään kielteinen vaikutus talouskasvuun. Edellä sanotun vuoksi valiokunta pitää erityisen tärkeänä kysymyksenä sitä, miten komission ehdotuksessa on järjestetty vakaus- ja kasvusopimuksen poikkeustilanteita koskevista joustoista päättäminen.\nValtioneuvoston kirjelmässä ei oteta kantaa komission käsityksiin säädösehdotusten oikeusperustoista. Valiokunta olettaa, että tämä johtuu kirjelmän poikkeuksellisen kiireellisestä valmisteluaikataulusta. Ennakoimatta tulevan lisäselvityksen sisältöä valiokunta toteaa, että oikeusperustakysymyksen selvittäminen kaikkia jäsenvaltioita tyydyttävällä tavalla tulee olemaan edellytys komission ehdottaman järjestelyn hyväksymiselle ja luotavan järjestelmän uskottavuudelle.\nKomission ehdotukset rakentuvat oleellisilta osiltaan tulkintaan, jonka mukaan perussopimuksen (SEUT) 136 artikla mahdollistaa pakottavien toimenpiteiden käyttöönoton euromaihin nähden tilanteissa, joissa sopimuksen 121 artiklan mukaan voidaan ryhtyä ei-pakottaviin suosituksiin. Perussopimuksen 136 artikla on sanamuodoltaan melko epäselvä, eikä sitä ole aikaisemmin käytetty säädöksen oikeusperustana. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa säädetty annetun toimivallan periaate asettaa rajat unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen säännösten unionin toimivaltaa laajentaville tulkinnoille. Komission toimielinten tehtäviä koskevat ehdotukset poikkeavat merkittävästi SEUT 121 artiklassa säädetystä järjestelystä vahvistaen erityisesti komission asemaa. On syytä selvittää, missä määrin perussopimukset sallivat toimelinten tasapainoon vaikuttavien järjestelyjen tekemisen toissijaisen lainsäädännön kautta. Valiokunta muistuttaa, että perussopimuksen 121, 126 ja 136 artikloissa määritellyt päätöksentekojärjestelmät eroavat toisistaan unionin eri toimielimille annetun roolin suhteen. Kaikissa oikeusperustoissa neuvostolle on kuitenkin varattu merkittävä asema poliittisen harkintavallan käyttäjänä.\nVan Rompuyn työryhmän raportissa elvytetty ajatus vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisten sanktioiden ulottamisesta myöhemmin euroalueen ulkopuolisiin jäsenvaltioihin pidättämällä EU:n budjetista tapahtuvia siirtoja herättää myös oikeusperustaa koskevia kysymyksiä. Unionin varainsiirrot jäsenvaltioille (esimerkiksi koheesiorahasto, rakennerahastot, maatalousmenot) perustuvat unionin asetuksiin. Periaatteessa olisi mahdollista lisätä uusiin asetuksiin ehdollisuuskriteeri, joka mahdollistaisi tukien pidättämisen talouskuria rikkoneilta jäsenvaltioilta. Juridisesti kuitenkin tällaisten sanktioiden tulisi liittyä kyseisen politiikka-asetusen tavoitteisiin: jos tukia peruutetaan talouspoliittisen alisuoriutumisen vuoksi, olisi voitava osoittaa, että varovainen talouspolitiikka vaikuttaa suoraan esimerkiksi rakennerahastoavustuksen vaikuttavuuteen. Vastaava syy-yhteys olisi luotava kullekin politiikka-asetukselle erikseen. Järjestelyn toteuttamismahdollisuutta sopii epäillä.\nValtioneuvoston kirjelmässä ei analysoida komission ehdotuksissa melko ylimalkaisesti käsiteltyä kysymystä ehdotusten toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisuudesta. Nyt käytössä olevan aineiston pohjalta ei ole mahdollista arvioida, onko komission varsin yksityiskohtaisesti ehdottama puuttuminen jäsenvaltioiden talouspoliittiseen päätöksentekoon kaikilta osin välttämätöntä perustamissopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi sekä oikeasuhtaista. Valiokunta muistuttaa, että jäsenvaltioiden parlamentit, eduskunta niiden joukossa, voivat esittää huomautuksia säädösehdotusten toissijaisuusperiaatteen mukaisuudesta kahdeksan viikon ajan ehdotusten julkaisemisesta kaikilla virallisilla kielillä eli 14.12.2010 asti.\nValiokunta edellyttää, että valtioneuvosto toimittaa sille jatkokirjelmän, jossa riittävän seikkaperäisesti eritellään valtioneuvoston käsitystä ehdotusten oikeusperustasta sekä niiden toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisuudesta.\nVakaus- ja kasvusopimuksen sanktioiden automatiikka\nValiokunta pitää valtioneuvoston tavoin perusteltuna, että vakaus- ja kasvusopimukseen liittyvien sanktioiden automaattisuutta lisätään ja vastaavasti niiden asettamiseen liittyvää poliittisen harkintavallan osuutta vähenetään. Tämä lisäisi sanktioiden ennustettavuutta ja olisi omiaan edistämään jäsenvaltioiden yhdenvertaisuutta.\nValiokunta pitää kuitenkin ongelmallisena Euroopan komission varsin korostunutta asemaa päätettäessä, milloin jäsenvaltion talouteen kohdistuu sellainen poikkeuksellinen tilanne, jonka vuoksi jäsenvaltio voisi vapautua sanktiosta. Vain komissio voisi tätä ehdottaa neuvostolle, joka tekee päätöksen. Toisin kuin vakaus- ja kasvusopimuksen viitearvoista poikkeamisen toteaminen, joka perustuu objektiiviseen tosiseikastoon, poikkeuksellisen vakavan taantuman tai vastaavan taloudellisen häiriön toteaminen pitää sisällään myös subjektiivista harkintaa ja on altis myös manipulatiiviselle tulkinnalle. Yksittäistapauksessa on kysymys myös jäsenvaltion oikeudesta ja velvollisuudesta ryhtyä toimivaltaansa kuuluviin talouspolitiikan toimenpiteisiin taantuman torjumiseksi.\nSanktioiden mitoitus ja vaikuttavuus\nValiokunta odottaa tarkempaa selvitystä niistä perusteluista, jotka johtivat ehdotukseen sank-tioiden koosta, 0,2 ja 0,1 prosenttia BKT:sta.Valtioneuvoston kirjelmän mukaan nämä olisivat jossakin yhteydessä jäsenvaltioiden saamiin rakennetukiin unionin budjetista, mutta säädösehdotuksiin ei sisälly viittausta unionin budjettiin eikä rakennetukiin. Jo oikeusperustakysymyksenä sanktioiden oikeasuhtaisuus, ts. sanktioiden mitoituksen suhde niillä tavoiteltavaan hyötyyn, tulee selvittää. Tähän vaikuttaa oleellisesti sekin, mikä on sanktion ja sen uhan ohjausvaikutus verrattuna niihin sanktioihin, joilla rahoitusmarkkinat kurittavat holtitonta talouspolitiikkaa harjoittaneita valtioita lainan korkoina.\nMakrotalouden epätasapainon ehkäisemistä ja korjaamista koskevat asetusehdotukset\nValiokunta pitää perusteltuna komission ajatusta siitä, että talouden valvontaa laajennetaan siten, että makrotalouden epätasapaino voidaan havaita ja korjata jo varhaisessa vaiheessa. Valiokunta yhtyy komission näkemykseen, että talouskriisiin myötävaikuttivat sellaiset finanssipolitiikkaan liittymättömät ilmiöt kuin asuntomarkkinakuplat, kulutuksen kestämätön kasvu sekä yritysten ja yksityisten velan kertyminen joissakin jäsenvaltioissa. Valiokunta katsoo kuitenkin, että komission ehdotukseen liittyy eräitä selvittämättömiä kysymyksiä.\nKomission ehdotukseen näyttää liittyvän oletus, että kaikille jäsenvaltioille voidaan objektiivisesti ja yhteismitallisesti asettaa kriteerejä, joiden avulla voidaan päätellä, onko jokin talouden muutosprosessi niin voimakas, että se on tulkittava tasapainottomuudeksi. Se, mikä jossain taloudessa näyttäytyy tasapainottomuutena, voi toisessa taloudessa olla perusteltu heijastuma talouden rakennemuutoksesta. Toisaalta komis-sion ehdotus näyttää sisältävän oletuksen, että näihin tasapainottomuuksiin voidaan vaikuttaa objektiivisesti mitattavalla tavalla politiikan toimin. Tosiasiassa markkinataloudessa poliittisesti päätettävien toimien vaikutus on usein välillinen ja vaikeasti todennettavissa, jopa vaikutuksen suunta voi olla epäselvä.\nErityisenä ongelmana valiokunta pitää sitä, että talouspolitiikkaa ohjaavien indikaattoreiden käyttöä ei nimenomaisesti rajoiteta julkisen sektorin vallassa oleviin talouden ilmiöihin. Olisi poliittisesti vaikea ajatus, että esimerkiksi kilpailukykyindikaattoria voitaisiin käyttää sanktiona markkinoiden ehdoin tapahtuneesta ratkaisusta, ts. että jäsenvaltiota sanktioitaisiin esimerkisi työmarkkinaosapuolten tai vaikkapa metsätaloussektorin sopimuksesta.\nValiokunta toivoo saavansa valtioneuvostolta tarkemman selvityksen makrotalouden epätasapainon mittareiden valintaa koskevasta päätöksenteosta ottaen huomioon myös sen, että komission ehdotukseen liittyy puoliautomaattisten sanktioiden mahdollisuus. Sanktioiden automatisointia voidaan pitää perusteltuna silloin, kun sanktiot perustuvat oleellisiin ja todennettaviin tosiseikkoihin. Valiokunta muistuttaa kuitenkin, että makrotalouden indikaattoreiden määrittelystä ja oleellisuudesta ei vallitse sellaista yksimielisyyttä, että voitaisiin puhua täysin objektiivisesta prosessista. Indikaattoreiden valinta ja tunnuslukujen arviointi pitää usein sisällään poliittisia valintoja.\nKun indikaattoreiden tarkoituksena on toimia talouspolitiikan ohjauskeinona, ehdotus herättää kysymyksen komissiolle ehdotetun toimivallan tarkkarajaisuudesta. Valiokunta edellyttää, että valtioneuvosto esittää sille arvionsa ehdotuksen vaikutuksista unionin toimielinten keskinäissuhteisiin sekä jäsenvaltioiden talouspoliittiseen päätösvaltaan.\nEhdotusten vaikutukset eduskunnan budjettivaltaan ja julkistalouden toimijoihin\nKomission ehdottamaan lainsäädäntöpakettiin sisältyy kohtia, joilla on ilmeistä merkitystä eduskunnan budjettivallan kannalta. Ehdotetuilla toimilla on tarkoitus vaikuttaa jäsenvaltioiden julkistalouksien kokonaisuuksiin, mikä merkitsee puuttumista myös kuntien ja esimerkiksi eläkelaitosten toimintaan. Valiokunta edellyttää, että valtioneuvosto esittää ensi tilassa seikkaperäisen arvion lainsäädäntöehdotusten valtiosääntöisistä vaikutuksista Suomessa.\nEhdotusten valmistelu Euroopan unionissa\nTalouspolitiikan ohjauspaketin valmistelu ei välttämättä anna myönteistä kuvaa Lissabonin sopimuksella luodun päätöksentekojärjestelmän toimivuudesta. Valmistelun hajauttaminen komission sekä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan työryhmän välille näyttää korostaneen Lissabonin sopimuksella luodun uuden toimielinjärjestelmän synnyttämiä toimivaltakonflikteja. Valiokunta ei ole täysin vakuuttunut, että näinkin yksityiskohtaisten ehdotusten valmistelu on yhteensovitettavissa Eurooppa-neuvoston tehtävään unionin politiikkojen yleisten tavoitteiden määrittelijänä.\nValiokunta pitää erittäin tärkeänä, että Eurooppa-neuvosto pidättäytyy sille perussopimuksessa annetussa tehtävässään suunnannäyttäjänä: sen tehtävänä ei ole osallistua varsinaiseen säädösten valmisteluun. Olemassa olevia päätöksentekorakenteita ja lainsäätämisjärjestystä ei voida valiokunnan näkemyksen mukaan ohittaa. Tällä on myös käytännön merkitystä ehdotettujen järjestelyjen toteutumiselle siksi, että Eurooppa-neuvoston kokoonpano rajoittaa sen todellista valtaa: EU-maiden valtion- ja hallitusten päämiesten toimivaltaa rajoittavat niiden kotivaltioiden valtiosäännöt. Vahvinkin jäsenval-tion presidentti voi vain rajoitetussa määrin yksin päättää lainsäädännön sisällöstä. Eurooppa-neuvostossa presidentit ja pääministerit voivat sitoutua yleisiin tavoitteisiin, mutta jäsenvaltioiden juridinen sitoutuminen on mahdollista vain EU:n neuvostossa tapahtuvan menettelyn kautta, joka kytkeytyy jäsenvaltioiden valtiosääntöisiin kannanmuodostus- ja valtuuttamismenettelyihin.\nValiokunta katsoo, että ehdotusten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää riittävän perusteellista käsittelyä sekä unionin toimielimissä että jäsenvaltioiden hallituksissa ja parlamenteissa. Mitään erityistä tarvetta kiireelliseen käsittelyyn ei ole. Unionin lähimenneisyydessä on runsaasti esimerkkejä siitä, miten kiireessä tehty lainsäädäntö itse asiassa pitkittää ongelmien ratkaisemista, kun tehtyjen päätösten sitovuudesta ja sisällöstä on tarvetta käydä keskustelua jälkeenpäin. Valiokunta muistuttaa Lissabonin sopimuksessa kansallisten parlamenttien oikeuksien turvaamiseksi säädetyistä lainsäädäntöehdotusten vähimmäiskäsittelyajoista. Näillä on erityistä poliittista merkitystä käsiteltäessä ehdotuksia, jotka tulevat vaikuttamaan välittömästi myös kansallisten parlamenttien budjettimenettelyihin.\nValiokunta tulee myöhemmin erikseen annettavan valtioneuvoston selvityksen pohjalta ottamaan kantaa Ranskan ja Saksan julistukseen 18.10.2010 sisältyviin ehdotuksiin. Valiokunta pitää kuitenkin tarpeellisena selvittää, miten mahdollisuus jäsenvaltion äänioikeuden pidättämisestä neuvoston kaikissa kokoonpanoissa vaikuttaisi jäsenvaltioiden sisäisiin toimivaltasuhteisiin, jos valtiovarainministerit voisivat käyttää tämän sanktion uhkaa neuvotteluvalttina muita jäsenvaltion toimijoita vastaan.\nAsian jatkovalmistelu eduskunnassa\nTalouspolitiikan koordinaation tehostamista koskevien ehdotusten käsittely eduskunnassa jatkuu perustuslain mukaan siihen asti, kunnes asiasta on tehty lopulliset päätökset Euroopan toimielimissä. Eurooppa-neuvoston kokouksessa 28.—29.10.2010 on tarkoitus päättää jatkovalmistelun yleisistä ohjeista, minkä jälkeen varsinainen lainsäätämisprosessi alkaa. Suuri valiokunta tulee perustuslakivaliokunnan, valtiovarainvaliokunnan sekä talousvaliokunnan lausuntojen perusteella antamaan Suomea edustaville valtioneuvoston jäsenille ja virkamiehille neuvostokäsittelyä varten tarpeelliset ohjeet.\nSuuri valiokunta osoitti edellä joitakin kysymyksiä, joita tulisi edelleen selvittää eduskuntakäsittelyä varten. Näitä ovat:\nvaltioneuvoston yksilöity käsitys ehdotusten EU:n perussopimusten mukaisesta oikeusperustasta, mukaan lukien niiden toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisuudesta\nvaltioneuvoston käsitys ehdotettujen sanktioiden mitoituksesta\nvaltioneuvoston arvio makrotalouden epätasapainon ehkäisemistä ja korjaamista koskevan asetusehdotuksen vaikutuksista unionin toimielinten keskinäissuhteisiin sekä jäsenvaltioiden talouspoliittiseen päätösvaltaan\nvaltioneuvoston seikkaperäinen arvio lainsäädäntöehdotusten valtiosääntöisistä vaikutuksista Suomessa.\nettä se yhtyy valtioneuvoston myönteiseen kantaan komission ehdotusten tavoitteista sekä luotavan järjestelmän yleisestä rakenteesta.\nValiokunta toteaa, että ehdotuksiin liittyy useita lisäselvitystä vaativia kysymyksiä, joiden vuoksi valiokunta voi ottaa tarkemmin kantaa asiaan vasta valtioneuvostolta saatavien täydentävien, valtioneuvoston toimivaltaisten ministeriöiden kesken asianmukaisesti yhteensovitettujen selvitysten perusteella. Valiokunta muistuttaa, että suuren valiokunnan kannanotto on perustuslain mukaan ohjeellinen lähtökohta valtioneuvoston toiminnalle Euroopan unionin toimielimissä.\nKreikan ja eräiden muiden EU-maiden talouskriisi on antanut uutta pontta pyrkimyksille lisätä EU-elinten valtaa yli kansallisvaltioiden ja niiden omien päätöselinten. Uusinta askelta federalismin tiellä ollaan ottamassa nyt EU:n hamutessa itselleen oikeutta puuttua jäsenvaltioiden budjettien laatimiseen. Käyttöön ollaan ottamassa myös rangaistustoimia niitä jäsenmaita kohtaan, jotka eivät toimi siten kuin EU-komissio ja EU-neuvosto edellyttävät.\nEU-komission vaatimusta kireän budjettipolitiikan harjoittamisesta esitetään tehostettavaksi sanktioilla. EU:n päättämiä rangaistuksia voidaan esitysten mukaan ottaa käyttöön myös ns. makrotaloudellisten vinoutumien oikaisemiseksi. Kuten SAK lausunnossaan valiokunnalle varoittaa, kyseessä voisi olla jopa työehtosopimusten sisältöön puuttuminen liian korkeiksi katsottujen palkankorotusten vuoksi.\nEsitettyjen sanktioiden vaikutus vaikeuksissa oleville jäsenmaille olisi päinvastainen kuin mitä niillä sanotaan haettavan. Leikkaukset palkkoihin, eläkkeisiin, työttömyysturvaan ja muuhun sosiaaliturvan vähentävät ostovoimaa ja lisäävät työttömyyttä vain pahentaen vaikeuksissa olevan maan tilannetta entisestään. Juuri näinhän Kreikassa on käymässä. EU:n ja jäsenmaiden takauksilla pelastettiin isoilla koroilla Kreikan valtioita rahoittaneet isot pankit kansan joutuessa kärsimään seurauksista. Myös esillä olevat EU-tukien jäädytykset vaikeuksissa oleville jäsenmailla osuisivat väärään kohteeseen.\nEmme kannata Suomen eduskunnan aseman heikentämistä ja vallan lisäsiirtoa Euroopan unionille ja sen elimille. Siksi emme ole antamassa Suomen hallitukselle hyväksyntää kannattaa esitettyä EU-vallan lisäämistä taloudenpidossa.\nEurooppa-neuvosto ja unionin jäsenvaltiot ovat toimineet laittomasti, kun eivät ole noudattaneet perussopimuksen 125 artiklan säännöstä. Siinä nimenomaan kielletään jäsenvaltiota ja unionia ottamasta vastatakseen toisen jäsenvaltion sitoumuksia. Artiklan vastaisesti perustettiin erityisesti Kreikan rahoituskriisin ja sen muihin maihin leviämisen pelossa Euroopan rahoitusvakausrahasto ja -mekanismi (EFSF, EFSM). Kuten suuri valiokunta toteaa, kriisitilanteessa luotiin tilapäinen yhteisvastuun järjestelmä, joka sopii huonosti yhteen euroalueen säännöspohjaan. Tällä järjestelmällä ei myöskään saatu vakaus- ja kasvusopimuksen ehdot rikkoneita valtioita rahoittaneita rahoituslaitoksia osallistumaan pelastusoperaation kuluihin, kun rahoittajien pääomariskit siirrettiin jäsenvaltioiden veronmaksajille.\nEuroopan komissiolta on nyt tullut lainsäädäntöpaketti EU:n talouspolitiikan koordinaa-tion tehostamiseksi. EU- ja euromaiden holtiton rahankäyttö aiotaan laittaa kuriin jälleen kerran lain ja asetusten voimin, vaikka Dublinin vakaussopimustakaan (1996) ei ole noudatettu. Uusi lakipaketti on susi jo syntyessään. Sen sisältö on täynnä epämääräisiä ilmaisuja ja tulkinnanvaraisuuksia, jotka lisäävät EU-byrokratiaa ja byrokraattien valtaa. Päätöksentekojärjestelmän valtasuhteet ja toimivuus ovat kokonaan ratkaisematta. Lisäksi isot jäsenmaat hamuavat koko ajan lisää valtaa.\nLakipaketti sisältää yhden direktiivin ja viisi asetusta, joilla on tarkoitus saada jäsenmaiden taloudet tasapainoon. Direktiivillä luodaan kaiken kattavia moniselitteisiä ennuste- ja seurantajärjestelmiä, jotka jäsenmaat yhteisesti toteuttavat, ja sitten niitä valvotaan Brysselistä käsin. Lakipaketin pääperiaate on yksinkertainen — jos et ole kiltisti, maksat sakkoja.\nAsetuksen KOM(2010) 526 mukaan jäsenmaan julkiset menot eivät saisi kasvaa nopeammin kuin BKT keskimäärin paitsi vakavan taantuman oloissa. Myös veroja korottamalla voi selvitä pinteestä. Muutoin tulee voimaan asetus KOM(2010) 524. Ensin tulee varoitus, ja jos siitä ei oteta opiksi, niin EU:n näkymätön käsi käy suomalaisen veronmaksajan kukkarolla. Sakko on n. 350 miljoonaa euroa. Jos tämäkään ei tehoa, niin pannaan vielä päälle uusi sakko, n. 175 miljoonaa euroa. Viimeistään siinä vaiheessa sakotetun maan pitäisi alkaa ryhdistäytyä. Toisaalta tähän ne sakkorangaistukset loppuvatkin, ellei sitten aloiteta uutta kierrosta.\nSuomi on EU:n mallimaana noudattanut hyvin EU:n pelisääntöjä. Nyt meidän pitäisi sitten hyväksyä lakipaketti, jolla aletaan ohjata kansallista taloudellista päätöksentekoa ja yhtenäistää budjettikehikkoja. Kuten valiokunta toteaa, niin ehdotetuilla toimilla on tarkoitus vaikuttaa jäsenvaltioiden julkistalouksien kokonaisuuksiin, mikä merkitsee puuttumista myös kuntien ja esimerkiksi eläkelaitosten toimintaan. Tämä ei ole missään määrin hyväksyttävissä. Seuraavaksi askel on se, että EU alkaa määrätä siitä, paljonko voimme käyttää rahaa sosiaali- ja terveydenhuollon turvaamiseen ja paljonko vanhustenhoitoon.\nPerussuomalaiset eivät hyväksy EU-byrokratian lisäämistä missään muodossa. Esitetyllä lakipaketilla valtaa siirrettäisiin taas kerran EU:lle ja heikennettäisiin mahdollisuutta omaan kansalliseen joustavaan päätöksentekoon. Tämän lakipaketin päällimmäinen tarkoitus on lisätä EU:n taloudellista uskottavuutta. Se on kuitenkin jo mennyt, ja tulevat ongelmat odottavat oven takana. Monilla mailla on todellisia, lisääntyviä talousvaikeuksia, jotka johtavat velkaantumisen ja työttömyyden kasvuun sekä peruspalvelujen leikkaamiseen. On ilmeinen vaara, että Suomi joutuu jatkossakin antamaan turvaavia vakuuksia yhä heikommassa taloudellisessa asemassa oleville maille euroalueen vakauden ja taloudellisen uskottavuuden turvaamiseksi ja joutuu näin itse ilman omaa syytään maksumieheksi. Vaihtoehtona on, että kyseisissä maissa toteutettaisiin velkasaneeraus. On myös harkittava, että tällaiset maat olisivat euroalueen ulkopuolella.\nettä suuren valiokunnan olisi lausunnossaan tullut ehdottaa komission ehdotusten hylkäämistä.


You are here: Home / Muut / Mustikkapannukakut\n15/03/2013 by Liisa Leave a Comment\nViikonloppuaamuna on aikaa paistaa pannukakkuja aamiaiseksi.\nSekoita kuivat aineet keskenään. Sekoita toisessa kulhossa piimä, munat ja öljy. Lisää kuivat aineet taikinaan ja sekoita tasaiseksi. Lisää viimeisenä mustikat (pakastemustikat kannattaa lisätä jäisinä).\nFiled Under: Muut Tagged With: mustikka, pannari, speltti\nPrevious Post: « Valkosuklaa-pihlajanmarjakakku\nNext Post: Mustikkajäätelö »


Jamon reissut (+ Pieni tarina Inarilta) - Sivu 11 - KALAMIES.COM\nViesti Kirjoittaja Royal Trude » 11:36:45 06.08.2015\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 14:05:31 06.08.2015\nRoyal Trude kirjoitti: Break a leg!\nEi se kipsi jalassa uistelua haittaa Ku nyt vaan ei mitn vakavampaa sattuis. Mut saakelin kynäruisku! Nyt mää joudun uudistaa partnerin hakuni tälle sivulle, ku kukaan kuitenkaan jaksa edellistä sivua syynätä.\nJotenka paikka on edelleen auki:\n" Nythän tilanne alkaa olla sellainen notta, kaksi viikkoa ja starttaan pienemmän veneen kanssa Inarille. Viikko olisi meininki uistella pohjoista Inaria ja ehkä Nitsilläkin käväistä. Nyt kuitenkin näyttää siltä että, minulla ei ole matkalle kaveria.\nYyveellä ja sähköpostilla tavoittaa, huutaakkin voi yrittää, mut en välttämättä siihen vastaa."\nJa sitten vain Ruuttakin laittamaan hakupapereita sisään.. Ja kyllä, voit olla veneessä puolestani vaikka sitten piNppasillaan jos tahdot.\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 16:17:31 13.08.2015\nTänään klo 22 jälkeen starttaa Jamon pihalla passatti, Jamo kytkee trailerin koukkuun ja aloittaa matkan kohti suurta ja kaunista Inaria.\nVähä viä pitäis pakkailla.. Ja nukkuakin.\nMitenhän tuota taas kaiken kerkiää\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 15:22:40 27.11.2015\nKausi alkaa olla tiensä päässä. Onhan tuo meri vielä auki, mutta selkä ei nyt kestä millään sinne lähtemistä.\nTaimenenuistelu oli tällä kaudella jotenkin erikoisen hankalaa, poislukien alku kesä, jolloin kalaa kyllä oli tarjolla. elo-syyskuu jostain syystä oli poikkeuksellisen hankalaa. Tuntui tällä alueella olevan muillakin.\nTänä vuonna kuitenkin tuli Gold salmon cupista 3.sija. Täytyy olla tyytyväinen.\nTämän syksyn meritaimenen heittohommat aloitettiin lokakuun alulla ja kahdella uudella kevennetyn mallilla. Toinen on vanhasta 100 millisestä reilusti muokattu malli. Runkoa kavennettiin loppuviimein aika paljonkin, mutta painoa samalla lisättiin. Toinen on 120mm malli.\n100-millisestä sain tehtyä sellaisen kuin oli tarkoituskin, 120 millinen hakee vielä rungolleen oikeaa muotoa.\nTaimenia heittohommissa kävi irroitettavana karkeasti arvioiden 80-100kpl, joista lakisääteisen alamitan ylitti 3kpl. 2kpl kavereille keulassa ja yksi minulle. Kalojen pituudet 61.5, 63 ja 74cm. Yhden TODELLA ison karkuutin. Vastaavanlaista en ole ennen taimenhommissa saanut edes pidellä. Kala oli varmuudella yli 80cm. Minuutin verran tärpistä oli meininkien meininkiä, kala hyppi aivan pirusti, välillä jopa tuntui että enemmän se on ilmassa kuin vedessä. Ja viimein hypyssä pääsi myös itsensä irti ravistamaan, sen jälkeen meri raikui perkeleistä\nLähes kaikki kevennetyt mitkä ovat pakissani tänä syksynä olleet, pois lukien 120mm malli, ajattelin laittaa lähiaikoina kiertoon. Onpa sitten taas ensisyksynä inspiraatiota tehdä uusia kun pakki on tyhjä Eli kiinnostuneet, olkaa tarkkana, mynti ilmo saattaa pläjähtää minä päivänä hyvänsä.\nNyt rupeaa Jamo odottelemaan pilkkikelejä ja ensivuoden lohikautta.\nJamo.jpg (88.65 KiB) Katsottu 11087 kertaa\nkaverukset.jpg (94.47 KiB) Katsottu 11087 kertaa\niiso.jpg (96.93 KiB) Katsottu 11087 kertaa\nViesti Kirjoittaja mauser » 11:41:38 05.12.2015\nmites toi anarin retki meni?\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 18:04:36 05.12.2015\nNiin, Inarin reissu tosiaan jäi mainitsematta yhteenvedossa.. Liekö sitten johtunut heikosta kalantulosta.\nYhden ainoan mitallisen raudun sain. Alamittoja toki tuli, olisiko ollut kymmenkunta taimenta ja suunnilleen saman verran rautua. Harjustahan olisi kyllä saanut aivan leirirannastakin, ei vain jaksanut innostua, oli mielenkiinto enemmän punalihaiseen.\nKelien puolesta reissu oli aivan upea, siittä ei pääse valittamaan. Lämmintä riitti, eikä tuuletkaan vaivanneet kuin ensimmäisenä päivänä.\nVähän lohtua toi myös se että samaan aikaan ei kyllä popsinut muillakaan uistelijoilla, ainakaan mitenkään mainittavasti.\nJärvi, tai siis järvet (kävin pari päivää myös Nitsillä) ovat kyllä puitteiltaan aivan upeat, suosittelen ehdottomasti kaikille. Inarilla leiripaikkojakin riittää liikkuvammallekin uistelijalle, ei ole pakko sitoa liikkumisiaan mökkiin, mikäli teltassa vain muuten pärjää. Nitsille taas suosittelen mökkimajoitusta, siellä tuntui leiripaikat olevan kiven alla, ainakin sellaiset mihin veneen uskaltaa jättää rantaan.\nJos joku asia on varma, on varma että Inarille lähden toistekin. Muutamia asioita teen kuitenkin toisin..\nAjankohta on heti juhannuksen jälkeen, tai sitten vasta syyskuussa. Toinen asia on vene, enää en lähde tuolla pienemmällä, vaan aivan ehdottomasti samalla paatilla kuin lohivesillekin. Eipä ole homma sitten niin paljoa kikkailua kun alla on kalusto joka on juuri tuohon hommaan vartavasten väkerretty.\nEnsimmäinen ilta 1.jpg (88.94 KiB) Katsottu 10720 kertaa\npläkä.jpg (46.04 KiB) Katsottu 10720 kertaa\ntoinen ilta.jpg (88.37 KiB) Katsottu 10720 kertaa\ntoinen.jpg (88.15 KiB) Katsottu 10720 kertaa\nyö 1.jpg (91.73 KiB) Katsottu 10720 kertaa\nNitsi.jpg (56.39 KiB) Katsottu 10720 kertaa\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 19:54:32 13.05.2016\nSe on taas se tiukka 11kk odottelua pikkuhiljaa takana. Viikko vielä, sitten alkaa neljän viikon lohenuistelu. Vene lepäilee vielä kärryssä, mutta josko tuon viikonlopun aikana saisi kellumaan.\nMitään ihmeellistä uutta ei ole veneeseen ilmaantunut, mitä nyt vähän lisää tupakansytyttimiä että saa kameralle jatkuvan virran, josko saisi kuvattua ne lähdötkin. Niin ja takilavavoille putket pistin uuteen uskoon. Nyt on peräkaiteessa kolme putkea puolella, ja pari väsytysputkea lisäksi.\nNyt sitten viimeinen viikko töissä tuskaista odottelua. Etelämpää tuntuu kalaa tulevan aika hurjalla tahdilla, josko tuo hyvää kautta lupailisi meillekin\nInarista sai selkeästi oikein kunnon taudin päälle. Tunturit jäävät tänä vuonnakin väliin, tähtäämme elokuun alulla pariksi viikoksi Inarille uistelemaan. Tällä kertaa mukaan lähtee tosiaan isompi vene, onpa majapaikkakin sitten helppo löytää, tarvi ku pujottaa ankkuri\nJännä homma, tuota Inarin reissua odotan tällä hetkellä melkein enemmän kuin alkavaa lohikautta Oli se vain niin kaunis ja koko sielun omakseen ottava paikka!\nMutta koitetaan nyt kuitenkin lohta vetää ensin\nKireitä itse kullekin, ja antoisia hetkiä harrastuksen parissa!\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 04:01:08 30.05.2016\nNo niin. Kausi polkaistu käyntiin melko räväkästi. Lohta on tullut reilusti, jopa niin reilusti että vapauttamaankin on päässyt. Kalan koko on ollut vain aiempaa pienempää, ainakin toistaiseksi. Tähän mennessä suurin kala vasta 9.57kg, onneksi tosin sattui viikonlopun yhden kalan kisaan sillä otettiin viides sija.\nVahva veikkaus on että Tornionjoen laskurista painelee tänä vuonna ohi enemmän lohta kuin koskaan ennen.\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 18:35:04 16.06.2016\nLohikausi alkaa osaltani olla nyt tiensä päässä. Kyllähän kalaa merellä vielä olisi reilustikin, mutta työt alkavat ensiviikolla ja kyllä tässä omiksi tarpeiksi on lohta saatukin. Aavikkosammakkokin käväisi parin päivän reissun mukana kellumassa, eikä ollenkaan huonosti mennyt sekään.. Pistettiin molemmille ennätykset uusille kiloluvuille. 116cm 15kg!\nViimeisimmällä reissulla yksin ollessani nyt alkuviikosta hommia riitti, meinasi vallan tulla hetkittäin hiki. Son yksin kova työmaa temuta tuollaisen 12.2 kilosen kanssa, mutta hyvinhän siinä kävi.. Minun kannaltani. Viimeiselle päivälle vielä 10,5kg kyytiin ja kausi oli mukavasti paketoitu.\nKireitä kaikille jotka vielä jatkavat, Kokkolan korkeudella taitaa hyvää peliaikaa riittää tuonne juhannukseen asti.\nEdit: Tää kelan sulattaja unohtu.. Tätä on kiva talvella muistella\nViesti Kirjoittaja Aavikkosammakko » 10:08:39 22.06.2016\nJamo81 kirjoitti: Lohikausi alkaa osaltani olla nyt tiensä päässä. Kyllähän kalaa merellä vielä olisi reilustikin, mutta työt alkavat ensiviikolla ja kyllä tässä omiksi tarpeiksi on lohta saatukin. Aavikkosammakkokin käväisi parin päivän reissun mukana kellumassa, eikä ollenkaan huonosti mennyt sekään.. Pistettiin molemmille ennätykset uusille kiloluvuille. 116cm 15kg!\nEi mennyt huonosti ei!!\nOli kyllä huikea reissu, kannatti aivan täyteen pukattuun viikkoon vielä alkuun tämä reissu tehdä Kiitokset vielä kutsusta\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 18:03:15 11.09.2016\nInarin reissusta aikaa jo kuukauden päivät. Ainakin oli tapahtumarikas reissu, ei ehkä kalallisesti, mutta muuten.\nElokuun ensimmäisen päivän iltana tosiaan startattiin kaverin kanssa Kokkolasta isompi veneeni perässä kohti Inaria. Tarkoitus oli ajella yön yli ja saada vene vesille aamupäivän aikana. Kokkolasta emme päässeet kuin n.150km kun tuli pakollinen stoppi. Kauris päätti ottaa kunnon kyydit mersun keulasta. Komeasti meni parilla voltilla kerien yli viereisen kaistan, ojan pohjalle mätkähtäen. Meidän onneksemme auto säästyi suuremmitta vaurioitta, ainoastaan konepeltiä ei saanut enää auki, johtotähdessä oli karvatuppo ja tuulilasissa hätäkakat. Soitto hätäkeskukseen ja ensimmäisinä ohjeina sain komennon "lihat kuuluvat sitten valtiolle" No ihan ensimmäisenä ei kyllä tullut mieleenkään ruveta tuota karvakasaa konttiin änkemään!\nMennessäni juoksentelijaa etsimään, oli se saanut jo jalat allensa ja kirmannut jonnekin rämeikköön kuolemaan. Hetki odoteltiin poliisien saapumista. Poliisien saapuessa herra konstaappel kertoi heidän ajaneen juuri ohi kun rämmein pitkin pusikoita kaurista etsien. Poliisiautossa oli käyty keskustelu:\n-Mitä hemmettiä tuo tuola rämeikössä tarpoo?\n-Jaa'a olisko pölykapseli karannut?\n-Joo niin varmaan on, jatketaan matkaa.\nNoo, selvitimme asiat poliisin kanssa ja pääsimme jatkamaan matkaa, poliisien jäädessä odottelemaan metsämiesten saapumista.\nLopun matkaa Aki puristi mersun rattia rystyset sinisenä, saaden varmaan käteensäkin jonkin tulehduksen.. Mutta loput 600km kuitenkin sujuivat ilman suurempia ongelmia.\nPerillä totesimme Inarin veneluiskien olevan turhan matalia minun paatilleni. Vasta toiselta luiskalta saimme veneen veteen, ja sielläkin saimme tehdä aivan tosissaan töitä onnistumisen eteen. Mutta niin vain viimein olimme aloittamassa reilut 100 päivää suunnitellun reissun. Tunnelma oli huipussaan vaikka keli ei todellakaan suosinut, järvi suorastaan myrskysi ja vettä tuli lähes taivaan täydeltä.\nEnsimmäinen puolikas päivä kului muutamalla vavalla vedellen, suojaisissa paikoissa eteläisellä Inarilla. Ihasteltiin upeita maisemia ja todettiin yhteen ääneen: Jos omistaisi kanootin ja mieli palaisi retkeilemään sen kanssa, olisi eteläinen Inari pomminvarma kohde! Ensimmäinen yö vietettiin veneessä, autiotuvan laiturissa. Mökissäkin olisi ollut tilaa, mutta jotenkin oli jo niin sipissä n 40 tunnin valvomisen jäljiltä että sinne ei jaksanut raahautua. Webasto tuuditti meidät unille.\nAamu kirkastui sateisena, mutta tuuli oli hiljentynyt. Tämän päivän tavoitteena oli siirtyä pohjoiseen, sikäli mikäli etelästä ei kalaa satuta saamaan. Mitallista kalaa emme löytäneet koko päivänä, alamittoja kylläkin. Illalla löysimme itsemme ja uuden leirimme Pikku-Roirosta.\nTorstai aamuna lähdimme painamaan plaanissa kohti vieläkin pohjoisempaa Inaria, tarkoituksena uistella vuonoja, etupäässä Söimin ympäristössä. Vasikkaselän ylitettyämme tuuppasimme vehkeet pyyntiin. Vajaan puolen tunnin uistelun jälkeen räpsähti takilan alin laukuri (20m) ja hetken päästä reissun ensimmäinen mitallinen taimen köllötti veneessä. 58cm Inarilaista tuotti useamman yläfemman. Tästä selvittyämme olikin tärähti toisen puolen takilan alimmasta (20m) harmaanieriä 48cm. Nyt leijuttiin korkealla. Otimme suunnan takaisin leiriä kohti. Matkalla päätimme etsiä Iso-Roirosta paremman leiripaikan. Uusi leiri löytyi helposti, mukavan suojaisesta lahdesta sammakkoselän puolelta. Tämän leirin pidimme aina reissun loppuun saakka.\nKuten hetki sitten jo mainitsin "nyt leijuttiin korkealla". Inari päätti tipauttaa meidät alas ja polkea vielä vähän maan allekin... Tuohon nimittäin jäivät reissun ainoat mittakalat. Harjuksia toki saatiin sitten kun nälkä alkoi yllättämään ja oli jo oikeasti pakko yrittää vähän jatketta eväisiin. Vaan ei reissun tapahtumat kuitenkaan tähän jääneet... Mennäänpäs Lauantaihin 6.8. Kaverit saapuivat mestoille ja menimme heitä morjenstamaan Partakkoon, olihan heillä tuomisiakin meille. Tonkka valkoviiniä, Akille viskipullo ja takilaan laukaisijoita varalle. Partakosta palaillessamme lähdimme uistelemaan Kasaria kohti etelää, pohjoisessa näytti olevan turhan monta venettä. Siinä tunnin verran uisteltuamme, naurettiin juuri Akin kanssa jotain, (varmasti tosi älykästä) juttua. Olin jo tovin istunut selin sivu ikkunaan, ja kun päätäni käänsin katsoakseni omalle sivulleni meinasin pudota jakkaralta kun säikähdin.. Mitä hemmettiä tuo vene tekee 5m päässä. Oli ohittanut plaanarin ja tulossa kyljelle. Sekunnin päästä tajusin veneen olevan metsähallituksen, ai juu, luvan tarkastus. Menin takatilaan ottamaan tarkastajaa vastaan, vaan sieltähän kiipesikin poliisi keulasta kyytiin. Höpistiin aikamme kalajuttuja, tarkastettiin veneen varustus, kalaluvat ja minun ajokunto. Kaikki oli kunnossa. Mukava nähdä että siellä valvontaa on, ja mukava todeta kuinka erilaista oli virkavallan käytös verrattuna etelämmäksi. Rempseää eikä kiirettä, jutellaan niitä näitä, kohdellaan kuin oltaisi pidempäänkin tunnettu. Jäi todella mukava fiilis tuosta kohtaamisesta.\nSeuraava hyppäys menee ajassa taas joitakin päiviä eteen päin, en muista enää tarkkaa päivämäärää.\nLähdimme puolen päivän tietämissä vesille, tarkoituksena kepittää harjukset kalakeittoon kun punalihaista ei näy eikä kuulu. Aloitimme homman Pahtasalmensaarilla. Heitimme koko saaren mitan pitkin rantoja. Pohjoispäässä saaria ihmettelimme erään vanhemman herran ajelua eräässä lahdessa, ajeli rinkiä ikään kuin ilman päämäärää. Oletimme että on paikallisia ja porkkaamassa, vanhalla tervatulla puuveneellä kun oli liikkeellä. Häipyi viimein saaren sisään menevään välämään veneineen. Oletin että hällä on siellä varmaankin jokin asentopaikka. Jatkoimme kohti pohjoista, saaria ja luotoja välillä heitellen. Kyynelvuonolta viimein löysimme hyvän harjus apajan ja pienessä hetkessä nappasimme keittoon hyvät harjukset, taisivat olla 46 ja 47cm. Pienen evästauon jälkeen vaihdoimme lajin uisteluun ja suuntasimme kohti kyynelvuonoa.\nOlimme jotakuinkin Kyynelvuonon puolessa välissä kun aiemmin näkemämme "paikallinen" ajeli plaanissa ohitsemme, kohti Kyynelvuonon perukkaa. Nyt ihmettelimme jo tosissamme että mikäs tämä on miehiään? Aikaa ei tainnut mennä 10min enempää kun sama herra ajaa meitä vastaan, kohdalla hiljentäen. Moottorin äänen yli oli hankala kuulla mitä herra huutelee plaanarin ulkopuolella, n.80m päässä ollessaan. Sen verran saimme selvää että jotain huusi Hietajoesta. Yhtäkkiä ei sanonut mitään koko hietajoki.. Ja ennen kuin mitään kerkesimme tehdä herra jo painoi plaanissa kohti etelää. Nyt arvasimme että herra on eksyksissä. Ja hetkeä myöhemmin minulla sytytti: Hietajoki on Partakossa. Vilkaisin nopeasti plotteria, matkaa kyynelvuonolta hietajokisuulle on linnuntietäkin yli 30km. Tässä vaiheessa vähän iski kauhistus. Mutta mitäpä teemme, mies kun oli jo kadonnut näköpiiristä. Vaan eipä aikaakaan kun herra kurvaa taas eteemme, oli jo pyörähtänyt niin pahasti että oli vain kiertänyt Koppasaaren ja oli taas vuonon perukassa. Nyt sanoin kaverille että äkkiä vehkeet ylös. Kelasimme kaluston ylös ja ajelimme miehen veneen kyljelle. Herra puheli juuri puhelimessa leirintäalueelle. Hetkessä selvisi että hän oli lähtenyt aamulla kymmenen aikaan Hietajokisuulta, pyörähtänyt Pahtasalmensaarilla ja nyt päätyi Kyynelvuonon perälle. Bensa täysin loppu ja yksin liikkeellä. Onneksi pidän aina yhtä 20l bensakanisteria matkassa hätätilanteen varalta, ja nyt sitä tarvittiin. Tankattiin tälle kypsään ikään ehtineelle (arviolta 70-75v) herralle tankki täyteen. Näytimme myös kartasta missä ollaan, mutta emme oikein vakuuttuneet että hän siltikään löytäisi pois edes vuonoalueelta, se kun on aika sokkeloista ja jo kerran pyörähtänyt kadottaa helposti suunnan ilman elektroniikkaa. Hänellä siis oli vain paperikartta. Katsoin parhaaksi että opastamme hänet takaisin leiriinsä, tai ainakin paikkaan minkä varmuudella tuntee. Niinpä lähdimme ajelemaan takaisin kohti etelää 10km/h vanhus perässämme. Siinähän ilta vierähtikin. N. kolme tuntia myöhemmin olimme Pahtasalmensaarilla missä mies oli pyörähtänytkin. Tässä vaiheessa himmasin vauhdit ja jäin kyselemään, joko paikat näyttävät tutuilta? Näyttihän ne, varmistuin asiasta kun herra luetteli kaikki ympäröivät saaret nimeltä. Näin päättyi yksi päivä onnellisesti ilman että kukaan jäi erämaan armoille. Ja jäihän meille todella hyvä mieli siitä että pystyimme asiaan myötävaikuttamaan.\nTämän episodin jälkeen emme olleet järvellä enää kuin pari päivää, piti olla vielä pari enemmän, mutta selkäni sanoi veneilysopimuksen irti. Ei auttanut muu kuin lähteä kohti etelää parantamaan selkää.\nJärvelle palaan vielä, se on varma. Mutta josko nyt jo uskoisi että elokuu ei ole se oikea ajankohta.\nMuutama kuvatus viä jatkoksi reissusta.\nRe: Jamon reissut (+ Pieni tarina Inarilta)\nViesti Kirjoittaja catch_a_fish » 00:06:10 12.09.2016\nViesti Kirjoittaja Jamo81 » 04:04:47 06.01.2017\nNiin tosiansa, kausi oli, kausi meni.\nLohikausi oli tiukinta tavaraa mitä kalamiehelle voi tarjota. Toivottavasti, ja kuten pitäisi, näissä lohimäärissä pysytään, ellei jopa vielä parane. On ollut aivan upea seurata tätä lohimäärän kasvua! Mä oon viä tosi nuori lohenuistelija, mut toivon että voin vielä tehdä paljonkin lajin eteen. Nämä elämykset mitä tämä touhu on minulle tarjonnut, uskomatonta.\nEn vain voi olla miettimättä sitä että jos saisi aikakoneen. mihin sillä menisin? Menisin aikaan ennen sotia, siihen 1900-luvun alkuun. Jos ajatellaan että 1908 lykään nykyisen kalustoni vesille ja painan Tankarin taakse. Rupean laskemaan vehkeitä pyyntiin, Laskenko kaksi, vai kaksikymmentä kuten nykyään? Veikkaan että en kahta enempää.\nJos pelkästään Tornio- ja Simojoen kannoilla on meressä näin paljon lohta, paljonko sitä olisi jos jokiamme ei olisi tuhottu?\nLohikauden jälkeen yritettiin taimenta parin kisan verran. Minun osaltani ensimmäinen kisa oli menestys. Ei aivan kuin edellisvuonna, mutta hyvin kuitenkin. Kisan suurimman kalan toin puntariin (4465g). Sillä ei palkintopallille ylletty aivan. Toinen kisa vedettiinkin sitten munat pataan, samoin kuin kolmas.\nPelkästään lohikisojen ja ensimmäisen taimenkisan tuloksella Jamo pokkasi Gold Salmon Cupin neljännen sijan... Ei se nyt ainakaan huonosti ole.\nInarin reissusta on jo kerrotukin.\nMeritaimenen heittohommat aloitin lokakuun alussa kaverin keulassa. Ja ei se kausi huonosti alkanut. Kolmannessa heittopaikassa heitin kaverin kanssa ristiin. Kelasin hetken normaalisti ja kun kaverin siima lähestyi, kelasin uistimen pintaan... Ja mitä tapahtuukaan? Järkyttävä pyörre uistimen perässä. Huusin Jokelle: Näitkö? -hä? mitä? en. joken uistin tuli juuri samaa linjaa ja vain sekunnin sen jälkeen kun jokelelle sanoin, niin se oli kiinni. Tiukan taistelun jälkeen haavin veneeseen hienon kalan. Mutta meillä ei ollut mittaa mukana, ja sillä perusteella jokke laittoi kalan jatkamaan elämäänsä. Kala mitattiin pikaisesti vavan kylkeen ja kotoma tarkistin mitaksi 60cm minimissään. Kala puraisi mun 100mm lusikkaan.\nAlkoi 150mm viehätyksen värkkäily. Tein muutaman koe mallin millä lähdin seuraavalle reissulle. Joka ikinen paikka mitä heitin antoi alamittaa. Ja viimein yhden saaren kärjestä rämähti paremmin. Tiukan taistelun jälkeen laitoin graaviin 64cm taimenen. 150mm oli saanut muotonsa.\n150mm kevennetty antoi vielä syksyn aikana todella paljon hyviä tapahtumia ja kaloja. Meillä vain jäi kausi harmittavan lyhyeksi. Viimeisen reissun kävin 4-6 marraskuuta, ja silloin jäätyi meri meillä pariksi viikoksi.\nSen jälkeen ei enää tullut lähdettyä.\nEnsikesän Inarin reissu on jo sovittuna ja mökki varattuna jälkimmäiselle viikolle, että sekin taitaa olla selvä. Nyt mennään heinäkuun alussa ja halutaan uskoa että se on parempi kuin elokuu.\nKauden päätöslohi viä loppuun.


Volkswagen esitteli tieteisfiktiota muistuttavan ratittoman auton, jota ohjataan puheella ja eleillä – epäilykset täysin autonomisia autoja kohtaan eivät kuitenkaan ole kadonneet - Auto | HS.fi\nVolkswagen esitteli tieteisfiktiota muistuttavan ratittoman auton, jota ohjataan puheella ja eleillä – epäily\nVolkswagenin I.D.-sarjan Vizzion (edessä) esiteltiin Geneven autonäyttelyssä. Taustalla on saman tuotesarjan Buzz. (KUVA: Kimmo Taskinen / HS)\nJulkaistu: 7.3. 15:36\nAutojätti Volkswagen julkisti Geneven autonäyttelyssä ensimmäisen autonomisen täyssähköautonsa prototyypin, jossa ei ole rattia tai kaasu- ja jarrupolkimia. Volkswagenin mukaan autoa ohjataan puheella ja liikuttelemalla käsiä.\nVuoden autoksi Euroopassa valittiin ruotsalainen maasturi – skandinaavisuus oli valttia tämän vuoden kisassa\nGeneven autonäyttely 2018 Seuraa\nAutonomiset autot Seuraa


Helppoa ja kevyttä: 17 kcal brownie! - Frutti Di Mutsi\nHaluaisin enemmän kuin mielelläni varastaa kunnian tästä reseptistä, mutta se ei kuulu minulle. Se kuuluu Antipastaa -blogin Annalle. Antipastaa -blogista löytyy mielettömiä reseptejä erikoisruokavalioille ja nyt kun tutustuin blogiin paremmin, tulen varmasti kokeilemaan sieltä todella monia juttuja. Törmäsin tähän reseptiin jo joskus keväällä, mutta kesän hässäkät ja reissaaminen siirsi keittiökokeiluja näihin viileämpiin päiviin.\nTein taikinan täysin ohjeen mukaan, mutta paistoin sen hieman isommassa vuoassa. Siitä johtuen tein kahdeksan palan sijaan 12 palaa, jolloin kalorimääräkin pieneni hieman Antipastaa- blogin ohjeesta. Palanen oli silti sopiva ja marjojen kanssa nautittuna tuo brownie teki väsyneen päivän välipalasta kuninkaallisen. En vieläkään pysty tajuamaan, ettei tuossa koko annoksessa marjoineen ja mehukeittoineen ole kuin 45 kcal.\nKoska en saanut koko piirakkaa syötyä kerralla, käärin palaset leivinpaperiin, kelmutin palanen kerrallaan ja pakastin. Vielä en ole kokeillut tapahtuuko koostumukselle jotain pakastaessa, mutta päivitän asiaa, kunhan se selviää.\n3 rkl Tummaa kaakaojauhetta (itse käytin raakakaakaota)\n3 XXL kokoista valkuaista\n1 tl Ceyloninkanelia (Itse käytin tavallista)\nRipaus vaniljajauhetta (Itse käytin raastettua vaniljaa myllystä)\n40 tippaa toffeesteviaa\nSekoita kaikki aineet sekaisin keskenään huolellisesti.\nVuoraa pienehkö uunivuoka leivinpaperilla ja kaada taikina siihen.\nPaista 175 C n. 25min\nAntipastaa -blogin alkuperäinen resepti löytyy tästä linkistä. Avaamalla linkin ja scrollaamalla alas löytyy kommenttiboxista lisätietoa, jos jotain kysymyksiä ilmenee.\nKommentoi juttua: Helppoa ja kevyttä: 17 kcal brownie!


Vaasan Kutonen 2019 - Sivu 2 - FutisForum2\n05.08.2020 klo 04:20:34\nFutisForum2 > Suomi > Muut sarjat > Aihe: Vaasan Kutonen 2019\nKirjoittaja Aihe: Vaasan Kutonen 2019 (Luettu 10347 kertaa)\nVs: Vaasan Kutonen 2019\nVastaus #25 : 31.05.2019 klo 10:44:07\nLainaus käyttäjältä: Esko Ranta - 31.05.2019 klo 07:30:32\nLohko 2:n ÖBK näyttää olevan aika kova nippu, nuoria SJK-taustan omaavia kavereita ilmeisesti?\nJuu, osalla jopa taustaa junnumaajoukkueista. Taitavia pelureita.\nVastaus #26 : 06.06.2019 klo 01:09:24\nTePa jatkaa puhtaalla pelillä, tänään kaatui Laihia SC 7-1. Yleisöä paikalla hieman alle 200. Saas nähdä millainen meininki on lauantain Jurva-derbyssä, kun Teuvalla on silloin myös markkinat ja TeuvaFest-musiikkitapahtuma!\nMutta mitä on tapahtunut Kurikassa? Ensin Alavudella 1-13 turpaan ja sitten voitetaan ÖBK 6-1?\nVastaus #27 : 06.06.2019 klo 12:17:37\nTePalla hyvää tekemistä kentällä ja somessa!\nVastaus #28 : 06.06.2019 klo 19:30:09\nLainaus käyttäjältä: Esko Ranta - 06.06.2019 klo 01:09:24\nVastaus #29 : 06.06.2019 klo 21:02:05\nPeIK - Black Islanders 2 - 2\nSuosikkijoukkue: SJK, Atletico Madrid, Dortmund, Liverpool\nVastaus #30 : 06.06.2019 klo 23:33:39\nSen verran kerron mitä on Kurikassa tapahtunut. Alavudella olimme käytännössä kahden miehen alivoimalla koko pelin kahden miehen loukkaannuttua. Ja ns. Ykkösratsut oli sivussa ottelusta.\nKahteen viimeiseen peliin olemme saaneet parhaan miehistön ja iskeneet niissä 12 maalia ja päästäneet vain 3, nämäkin kaikki erikoistilanteista. Puolustukseen saimme viron pääsarjakokemusta omaava Tambet Anson ja on kummasti rauhoittanut peräpäätä 😎🤔\nMyös rippikouluikäiset nuoret miehet ovat esiintyneet edukseen.\nVastaus #31 : 09.06.2019 klo 21:16:46\nTePa - Jurva-70 5-2 (1-0)\nTeuvalla 321 katsojaa nautti hienosta paikallisväännöstä ja kuuluttaja Junnu Kiviluoman tarinoinnista täysin rinnoin.\nErityismaininta Jurvan b-junioriosastolle, siellä on kasvamassa pelimiehiä!\nVastaus #32 : 10.06.2019 klo 21:42:30\nBlack Islanders - Korsnäs FF2 2-3 (0-2)\nKotijoukkue tasoitti pelin n. kaksi minuuttia ennen loppua, mutta Korsnäs teki vielä lisäajalla voittomaalin.\nVastaus #33 : 19.06.2019 klo 12:18:27\nMuutama joukkue jo näköjään varmistanut yläloppusarjasta paikan. TePa varmasti painelee sarjaportaan ylöspäin kauden päätteeksi?\nVastaus #34 : 20.06.2019 klo 00:17:40\nLainaus käyttäjältä: Fanaattinen - 19.06.2019 klo 12:18:27\nNo, pelataan nyt yläloppusarja ensin. TePa kärsii tästä Kutosen älyttömästä otteluohjelmasta, kun heinäkuussa pidetään viikkojen tauko ja ratkaisumatsit siirtyy syksylle, jolloin osa tärkeistä jätkistä lähtee muualle töiden ja opiskeluiden pariin. Voi voi, kun tähän ohjelmaan saataisiin muutos ja mieluiten heti. Lisäksi Seinäjoen suunnalla (ja miksei muuallakin) näyttää olevan pari aika kovaa jengiä, joten kyllä tässä vielä kaikki on auki.\nTänään TePa kaatoi loistavan ekan ja nihkeän toisen puoliajan jälkeen Black Islandersin 4-2 (3-0). Täytyy ihmetellä että miten Islandersilla on vasta yksi piste, ihan pelimiehillä olivat ainakin Teuvalla matkassa!\nVastaus #35 : 20.06.2019 klo 08:45:00\nTepa elää!! Harmillisesti näyttäis sporting Kristinan ja tepan ottelut menevän päällekkäin niin jää teuvan reissut vähemmälle, pakko kuitenkin käydä otteluissa Aina kuin mahdollista kun suonissa virtaa 1/4 teuvalaista verta.\nVastaus #36 : 20.06.2019 klo 11:02:51\nLainaus käyttäjältä: Sportingfani85 - 20.06.2019 klo 08:45:00\nHienoa, tervetuloa!! TePassahan on useampi mies, joilla myös Sporting-taustaa 😉\nVastaus #37 : 20.06.2019 klo 12:28:19\nOnko Tepan joukkue kuinka muuttunut tuon ensimmäisen Regions Cup pelin jälkeen?\nVastaus #38 : 20.06.2019 klo 13:42:38\nLainaus käyttäjältä: Esko Ranta - 20.06.2019 klo 00:17:40\nKunhan heitin ilmoille. ÖBK näköjään toisessa lohkossa pelannut jo kaikki alkusarjan ottelut, että siellä päin jatkuu pelit vasta varmaan silloin elokuussa. Ja sen ikäsiä pelureita että sieltäpäin lähdetään myös opiskelemaan niihin aikoihin aika vauhdilla.\nMahtavaa varmasti pitää yli kuukauden tauko keskellä kesää!\nVastaus #39 : 20.06.2019 klo 16:51:08\nLainaus käyttäjältä: Futista123 - 20.06.2019 klo 12:28:19\nJonkin verran. Regionsin aikaan joukkue oli vielä pahasti keskenkuntoinen ja moni pelaaja pelasi ensimmäisen ottelunsa vuosiin, lisäksi useita runkopelaajia oli vielä tuolloin muilla mailla ja ylipäätään tuon tason ottelu tuli TePalle aivan liian aikaisin.\nMutta palatakseni tuohon nousukeskusteluun, kyllähän TePa mielellään Vitoseen nousisi, eikä vähiten sen takia että siellä pelataan koko heinäkuu putkeen ilman turhia taukoja.\nÖBK varmasti monen muun tapaan kärsii tästä heinäkuun tauosta, olisi mukava kuulla piirin perustelut tälle systeemille? Toki ylä- ja alaloppusarjan aikataulujen järkkääminen on oma hommansa, mutta silti...\nVastaus #40 : 25.06.2019 klo 23:05:09\nEi tainnut Black Islanders treenata kertaakaan ennen kautta. Pelaamalla kuntoon vie aikaa.\nJa alkukauden hiekkakentän pelit taisi joillain pelaajilla jäädä väliin.\nVastaus #41 : 04.08.2019 klo 09:13:35\nYlä - ja alaloppusarjatkin käynnistyneet kutosessa.\nYläloppusarja alkanut todella tasaisesti kärjen osalta, toki pääosin joukkueet ovat vasta pelanneet 2 matsia.\nEilen TePa voitti kotona BK-48:n puhtaasti 4-0 (2-0)! Ottelu oli koko ajan TePan kontrollissa ja maaleja joukkue olisi voinut tehdä enemmänkin. Vierasjoukkue taas ei oikein päässyt mihinkään, pari läheltä piti tilannetta joukkueella oli, mutta siihen se sitten jäikin.\nVastaus #42 : 06.08.2019 klo 20:36:21\nVirkiä 2 voittaa TePan numeroin 1-0.\nMaalipaikkoja oli kylläkin Virkiällä paljonkin sekä myös TePalla viimeistely ontui.\nTepalla jalat liikkui vähän laiskasti..\nVastaus #43 : 07.08.2019 klo 00:17:01\nKeskiviikkona 7.8 klo 19 Kurikan keskuskentällä kuumaakin kuumempi paikallisderby, KuRy-KuRy Experience.\nMolemmat joukkueet hävisivät ensimmäiset loppusarjan pelinsä 3-2.\nVastaus #44 : 02.09.2019 klo 10:56:24\nKausi on huipentumassa tiukkaan taisteluun yläloppusarjan voitosta. Virkiä kakkosen loppuohjelma on helppo kun vastaan asettuu Laihia ja Korsholm ja Virkiä pelaa molemmat ottelut vielä kotonaan.\nApollo ja APV kohtaavat huomenna Seinäjoella ja molemmilla taitaa olla voitto mielessä, joten luvassa saattaa olla tapahtumarikas ottelu. Apollon viimeisenä vastustajana on KJV ja siitä Apollo napannee kolme pinnaa. APV hoitanee myös oman viimeisen ottelunsa BK-48:ia vastaan.\nTepa taitaa olla lohkon kovin satsaaja ja hakee tosissaan nousua ylemmille tasoille. Tepa hoitanee loput kaksi otteluaan puhtaasti, joten lohkovoitto on todellakin vielä täysin auki. Edellyttää tietysti, että Virkiä kompuroi.\nVastaus #45 : 10.09.2019 klo 16:56:17\nLainaus käyttäjältä: Syvä libero - 02.09.2019 klo 10:56:24\nAPV hoitanee myös oman viimeisen ottelunsa BK-48:ia vastaan.\nVastaus #46 : 12.09.2019 klo 12:35:03\nKatos BK-48 kyykytti Alavutta!\nEli tänään kun KJV nappaa pinnat tai pinnan Apollolta ja Tepa voittaa lauantaina ÖBK:n niin Tepa nousee.\nVastaus #47 : 13.09.2019 klo 10:43:11\nKJV - Apollo 0-2.\nYläloppusarjan voitto ratkeaa ÖBK-Tepa ottelussa. Tepa on kutosen mestari heidän voittaessa yli kuudella maalilla. Toivotaan, että niin käy!\nVastaus #48 : 15.09.2019 klo 20:46:03\nNo se kausi on paketissa, ei ollut kaukanakaan että TePa nousisi, mutta valitettavasti jäi kahden maalin eroon, TePa siis voitto 6-1, muissa maailmoissa BK48 voitto KJV/Kanu lukemin 3-0. Alaloppusarjassa sitten taas valitettavasti Kurikassa molemmat kotijoukkueet hävisivät omat matsinsa, KuRy Experience vs PeIK lukemin 2-3 (PeIKlla 13 pelajaa), ja KuRy vs FC Sport-j lukemin 1-2 (Sportilla Pöllöliiton mukaan 12 pelajaa, mutta voin taata että 66 tuskin enempää kuin 10 minuuttia pelannut), ja kauden viimmeinen koitos alaloppusarjassa, HyMy voitto Jurva-70 4-1, voisi jopa sanoa että toi pienen hymyn naamalle . Kiitos ja kuittaus kaikille pelaajille, faneille ja erityisesti aktiivisille foorumin jäsenille kyseisestä kaudesta. Ensi vuonna uudelleen samalla kun toivon mukaan seurataan Suomea ensimmäisissä arvokisoissa! Tietenkin erityiset onnittelut SJK-j Apollolle sarjanoususta ja Black Islandersille alaloppusarjan voitosta ja tervetuloa sarjaan, Sepsi-78 ja Sisu-Pallo/2.\nVastaus #49 : 15.09.2019 klo 22:15:31\nKiitos kaikille osallistuneille joukkueille kaudesta!SJKn miehistö tuskinpa haluaa nousta ylöspäin (pärjäisivät halutessaan jopa Kolmosessa), mutta toivottavasti jatkavat Cupissa "isompien" kiusaamista myös jatkossa. APV,Virkiä ja Jurva peluuttivat rohkeasti junnuja ja ehkäpä tästä on jatkossa myös hyötyä kun poijat vielä pikkuisen kasvaa. JOS/kun vanhat merkit pitää paikkansa, nousee Kutosesta 2-3 joukkuetta ylemmäs seuraavalle kaudelle, mutta näistä puhutaan varmaan taas hiihtokelien aikana lisää.


Tilitoimisto tukee kasvua ja kehitystä\nMuuraus Nahkala kasvaa ja kehittyy oikeanlainen tilitoimisto rinnallaan\nMuuraus Nahkala toteuttaa väliseinä-, julkisivu- ja ohutsaumamuurauksen "pohojalaasella varmuurella" julkiselle sektorille ja yksityisen sektorin yrityksille. Korkealaatuinen palvelu on Muuraus Nahkalalle kunnia-asia, ja ammattilaisilta onnistuvat vaativatkin muuraukset esimerkiksi kouluihin ja sairaaloihin. Valtakunnallisesti toimivan yrityksen palvelut ulottuvat tarvittaessa myös ulkomaille.\nPriima on juuri sopivan kokoinen tilitoimistokumppani\nMuuraus Nahkala on koko yritystaipaleensa kasvanut hyvää tahtia. Yrityksen kasvaessa silloisen tilitoimiston palvelut jäivät pieneksi ja oli aika vaihtaa toimijaa. Myös jatkuvat, pienet virheet lisäsivät vaihtamishalua uuteen tilitoimistoon.\nRakennusliikkeessä tehtiin vertailua eri palveluntarjoajien välillä. Lopulta yhteistyökumppaniksi valittiin Priima Yrityslaskenta. Tilitoimiston vaihtoprosessi on jäänyt mieleen positiivisena kokemuksena.\n- Siirto Priimalle tapahtui helposti ja ongelmitta. Tästä prosessista ei ole jäänyt negatiivisia mielikuvia, iloitsee Muuraus Nahkalan toimitusjohtaja Janne Nahkala ja jatkaa:\n- Priima on juuri sopivan kokoinen tilitoimisto. Ei liian iso, eikä liian pieni. Palvelut ovat monipuoliset ja nykyaikaiset. Silti toimintatavat ovat joustavat. Yhteistyö on heti alusta asti ollut lämminhenkistä. Omalle kirjanpitäjälle ja palkanlaskijalle on helppo soittaa kaikissa taloushallinnon asioissa.\nPriima tukee asiakasyritysten kasvua\nTärkeä kasvun ajuri on ollut Muuraus Nahkalan tahtotila kehittää liiketoimintaa ja etsiä yhä helpompia ratkaisuja arjen rutiineihin. Myös Priima saa olla mukana kehityksessä. Uusimpana yhteisenä hankkeena Muuraus Nahkalassa ollaan siirtymässä talousjohtamisen ja budjetoinnin työkalun Finadeckin käyttöön.\n- Priimasta olen saanut hyviä ehdotuksia kirjanpito- ja palkanlaskentaprosessien kehittämiseksi. Aina, kun olemme tarvinneet apua, kysymyksiimme on selvitetty vastaukset ja parhaat toimintamallit – oli kyse sitten ulkomaankauppaa koskevista talouskysymyksistä tai ohjelmistotarpeista, kertoo Nahkala.\n- Suurin ulkoistamisen hyöty on erityisesti se, että taloushallinto hoituu niiden toimesta, jotka sen asianmukaisesti osaavat. Rahavirrat kulkevat oikein ja haluttuihin suuntiin. Oma aika ei riittäisi talouskiemuroiden selvittämiseen. Nimettyjen asiantuntijoiden kanssa olemme tiiviisti yhteydessä toisiimme ja yhteistyö toimii erinomaisesti, päättää Nahkala.\nVoisimmeko auttaa yrityksesi taloushallinnon hoitamisessa?


Varaa RukaValley28 Lux:\n833€ Alk. /viikko\nRukaValley28 LUX hotellihuoneessa on raikas ja tunnelmallinen sisustus. Huoneessa on kompakti minikeittiö, jossa on jääkaappi, mikro, leivänpaahdin, kahvinkeitin ja perusastiasto.\nHuoneessa on oma lämminsävyinen sauna sekä kylpyamme. Kylpytakit ja tossut odottavat valmiina huoneessasi.\nVuoteet ovat erityisen muhkeat, 100 cm leveät ja 210 cm pitkät.\nKaikissa Lux huoneissa on oma parveke.\nAamiainen sisältyy huoneen hintaan 1-2 hengelle.\nHuoneessa ei ole lisävuodemahdollisuutta.\nJos vapaata tilaa on enää rajoitetusti voit tehdä varauspyynnön. Tarkistamme saatavuuden ja teemme teille varauksen. Mikäli saatavuutta ei ole, tarjoamme vaihtoehtoisia kohteita.


Kohtauskulma-anturin antamat väärät tiedot johtivat Lion Airin Boeing 737 MAX -koneen turmaan | lentoposti.fi\nLentokonevalmistaja Boeing varoitti 7. marraskuuta Lion Airin Boeing 737 MAX 8 -turman seurauksena operaattoreita uudella lentokäsikirjan liitteellä. Se koskee kohtauskulma-anturin virheellistä toimintaa. Indonesialaistutkijoiden mukaan yksi kohtauskulma-anturi oli antanut virheellistä tieto koneen järjestelmille.\nIndonesialaistukijoiden mukaan yhden kohtauskulma-anturin (AOA, Angle of Attack) Boeing 737 MAX 8 -koneen (PK-LQP) järjestelmille tuottama tieto oli virheellistä. Sen seurauksena lento JT 610 syöksyi mereen suurella nopeudella ja jyrkällä kulmalla.\nL okakuun 29. tapahtuneessa mereensyöksyssä menehtyi 189 ihmistä. Turma tapahtui vain 13 minuuttia lentoonlähdön jälkeen hyvässä säässä päivänvalossa.\nKoneen jäänteet ovat meren pohjassa reilun 30 metrin syvyydessä. 6. marraskuuta mennessä merestä oli nostettu 184 ihmisen ruumiit sekä DFDR-lentoarvotallennin. Ohjaamoäänentallennin DCVR on edelleen kateissa.\nOnnettomuustutkijoiden mukaan matkustajakoneen järjestelmät tunnistivat AOA-sensorin antaman tiedon myötä mahdollisesti sakkaustilan, jonka seurauksena järjestelmät antoivat koneelle komennon pienentää kohtauskulmaa.\nMatkustajakone lähti laskeutumaan automaattisesti kohti maan pintaa ja nopeus kasvoi. Lentäjät oikaisivat Boeingin mutta eivät ehtineet eristää virheellistä tietoa koneen järjestelmistä ennen mereen syöksyä.\nLiikennekoneiden järjestelmät on varmistettu vikaantumisten varalle ja kaikkiaan AOA-sensoreita on kolme. Näistä siis yksi antoi virheellistä tietoa.\nTutkijaryhmän mukaan koneen AOA-sensori oli vaihdettu päivää ennen turmaa, koska se oli toiminut virheellisesti myös edellisellä lennolla.\nBoeingin 7. marraskuuta julkaisema lentokäsikirjaan liittyvä tiedote muistuttaa operaattoreita menetelmistä, jotka ovat tarkastuslistoissa liittyen korkeusvakaajan toimintaan.\nLiikennekoneille on lentokäsikirjoissa annettu tehoasetus ja nokan asentokulma turvallisen lennon jatkamiseen epätavallisessa tilanteessa, jossa nopeustieto menetetään tai se arvioidaan virheelliseksi.\nYhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA harkitsee uuden lentokelpoisuusmääräyksen antamista tapauksen seurauksena. FAA on myös varoittanut kotimaisia operaattoreita sekä muita viranomaisia, jotka valvovat Boeing 737 MAX -koneiden operaattoreita.\nMaailmalla lentää kaikkiaan hieman yli 200 Boeing 737 MAX -konetta. Niillä lentää Suomessa ainakin Norwegian ja Flydubai sekä satunnaisesti TUIfly Nordic ja Icelandair. Maakuntakentillä on vieraillut myös Corendon Airlinesin MAX-kone.


Helsingin seudun joukkoliikenne vahvistuu 16.8. neljällä uudella runkobussilinjalla | HSL Helsingin seudun liikenne\nHelsingin seudun joukkoliikenne vahvistuu 16.8. neljällä uudella runkobussilinjalla\n2.8.2021 15:55:16 EEST | HSL Helsingin seudun liikenne\nHSL vahvistaa Helsingin seudun joukkoliikenneverkostoa maanantaista 16.8. alkaen uusilla runkobussilinjoilla 20, 30, 40 ja 570. Reitit ovat:\nLinja 20, Eira - Kamppi - Munkkivuori\nLinja 30, Eira - Kamppi - Munkkivuori - Pitäjänmäki - Myyrmäki\nLinja 40, Elielinaukio - Haaga - Kannelmäki\nLinja 570, Mellunmäki - Tikkurila - Aviapolis - Lentoasema\nRunkolinjoilla matkustaminen on helppoa ja sujuvaa. Kaikilla uusilla linjoilla on avorahastus, joten bussiin voi nousta myös keskiovista näyttämättä lippua kuljettajalle.\nRunkolinjojen liikenne on metromaisen täsmällistä ja tiheää, joten kyytiin pääsee ilman pitkää odotusta ja aikatauluja katsomatta. Jotta runkobussien kulku on joutuisaa, kaikille uusille linjoille tulee liikennevaloetuuksia.\nKun linjat päivittyvät runkolinjoiksi, niiltä vähennetään paikoin pysäkkejä liikenteen nopeuttamiseksi. Poistettavat pysäkit ovat vähän käytettyjä ja kävelymatkat pysäkeille pysyvät edelleen kohtuullisina kaikkialla.\nKartta: HSL:n runkoverkko 16.8.2021 alkaen\nRunkolinjoilla kulkee sähköisiä nivelbusseja\nRunkolinjoja 20, 30 ja 40 liikennöidään uusilla nivelbusseilla. Nivelbussit ovat lähes 19 metriä pitkiä, joten niissä on väljää matkustaa ja busseissa on mukavasti tilaa myös lastenvaunuille. Nivelbussit kulkevat sähköllä, joten runkolinjojen liikenne on myös ympäristöystävällistä.\nRunkolinjalle 570 tulee sähköisiä nivelbusseja elokuusta 2022 alkaen.\nMatkustaja tunnistaa runkolinjojen bussit ja pysäkit tutusta oranssista tilaajavärityksestä.\nHSL on suunnitellut uudet runkolinjat nykyisten reittien pohjalta sellaisille alueille, joissa busseilla on paljon käyttäjiä.\nRunkolinja 20 korvaa linjat 18 ja 18N. Linja 30 korvaa linjat 39 ja 39N, ja reitti jatkuu eteläpäässä Kampista Eiraan ja pohjoispäässä Myyrmäestä Honkasuolle. Linjojen N-muunnosten poistuminen selkeyttää matkustamista.\nLinjojen 20 ja 30 aikataulut on suunniteltu suhteessa muihin linjoihin niin, että busseja kulkee jatkossa entistä tasaisemmin niin reittien etelä- kuin pohjoispäässäkin.\nLinjojen 20 ja 30 ansiosta Kampin ja Eiran välinen bussiliikenne tihenee niin, että busseja kulkee eteläisessä Helsingissä jatkossa ruuhka-aikoina viiden minuutin välein.\nRunkolinja 40 noudattaa nykyisen linjan 40 reittiä Pohjois-Haagaan asti, mutta jatkuu Kannelmäkeen ja Pelimannintielle.\nVantaan runkolinja 570 korvaa linjan 562, mutta reitti jatkuu Aviapoliksesta lentoasemalle.\nLue lisää elokuun reittimuutoksista:\nRunkoyhteydet muodostavat joukkoliikenneverkoston perustan\nHelsingin seudun runkoverkko koostuu kiskoliikenteestä sekä runkobussilinjoista, joita on tällä hetkellä viisi, bussit 200, 500, 510, 550 ja 560.\nRaideyhteyksistä ja runkobussilinjoista muodostuu kaikki Helsingin seudun ydinalueet yhdistävä verkosto, jossa matkustajan on vaivatonta kulkea tiheän liikenteen ja selkeiden reittien ansiosta.\nRunkoverkoston tärkeimmät yhteydet rakentuvat kiskoliikenteen varaan, mutta runkobusseilla on tärkeä tehtävä niillä alueilla, joilla kiskokulkuneuvoilla ei ole riittävästi kysyntää. Runkobussilinjat myös tarjoavat hyviä liityntäyhteyksiä raideliikenteeseen.\nHSL:n tutkimusten mukaan asiakkaat toivovat matkustamiselta yksinkertaisuutta ja riippumattomuutta aikatauluista. HSL:n tekemien selvitysten mukaan runkolinjat vastaavat näihin tarpeisiin, sillä asiakkaat ovat niihin tyytyväisiä.


naiset — MOLéCULE\nMar 8 naiset\n8 maaliskuuta. Naistenpäivä.\nOlen syntynyt todella erilaiseen yhteiskuntaan ja kulttuuriin. Venäjällä 8.3 kukka-, koru- ja suklaakauppiaat ovat itsemurhan partaalla stressin takia.\nSulla ei tarvitse olla kumppania, jotta pääset tunnelmaan mukaan, todennäköisesti saat kukkasen ventovieraalta kadulla tämän päivän kunniaksi. Työpaikalla mieskolleegat tietenkin tuovat naisille kukkia ja suklaata. Jotta voitte vähän hahmottaa tämän juhlan suuruutta niin jo ala-asteella tänä päivänä pojat tuo tytöille kukkia ja lahjoja. Ja siitä eteenpäin kimput vaan kasvavat ja sormuksissa on suurempia ja suurempia kiviä. Tästähän on Naistenpäivänä kyse?\nSilloin ekalla luokalla, kun sain ensimmäiset lahjat pojilta, ymmärsin myös, ettei äiti ole turhaan sanonut, että olen kaunis. Olin poikien suosiossa niinkuin muutama muukin tyttö luokallamme. Meidän kesken pojat jaettiin ja vaikka olimme olevinaan kaikki kavereita niin kyllä niitä muita kilpailijoita vähän vihattiin.\nIhan oikeasti! Miettikää! Siis jo 7-vuotiaana sisäistin yhteiskunnan sanoman siitä, mikä nainen on. Riittää, että olet kaunis ja menet naimisiin ja teet lapsia. Näin on opetettu mulle, vaikka äitini oli yksinhuoltaja, joka opiskeli lakia ja kävi samalla töissä oikeudessa.\nValitettavasti Venäjällä sama asetelma toimii edelleen. Siihen verrattuna suomalaiset naiset elävät paljon tasa-arvoisemmassa maailmassa, vaikka onkin vielä petrattavaa. Täällä sentään puhutaan ääneen tasa-arvo -ongelmista ja niihin vaaditaan muutoksia - Venäjällä suurin osa naisista ovat niin aivopestyjä, ettei ne näe moiselle tarvetta.\nMuutettuamme Suomeen muistan hyvin, kuinka ihmettelin, miksi suomalaiset naiset pukeutuvat tuulipukuun ja lenkkareihin. En ihmettele enää, kaikkihan saa laittaa päälle mitä lystää. Ja juuri tämän takia haluaisin voivani laittaa korkeat korot ja kotelomekon ja olla silti vakavasti otettava henkilö. Jos itsenäinen nainen saa painaa kadulla tuulipuvussa niin miksi naisellisuutta korostava laitettu nainen on hutsu?\nSain horon leiman aika pikaseen, koska eihän kukaan tavallinen tyttö käytä korkoja yläasteella, lukiossa tai työpaikalla! Puhumattakaan siitä, että yhdistää ne johonkin mekkoon tai tiukkaan hameeseen - huh huh! Se on pomojen huomion kerjäämistä sellainen! Tyylini on muuttunut niiltä ajoilta osittain juuri sen takia, etten jaksa koko ajan muiden naisten arvostavia katseita.\nTänä päivänä mä en toivo saavani jättiläisiä kukkakimppuja ja timantteja. Mä toivon kunnioitusta. Niin miehiltä kuin myös muilta naisilta. Annetaan kaikkien kukkien kukkia tai itse asiassa rohkaistaan niitä kukkimaan vielä värikkäämmin vaikkapa sanomalla kaunis sana tai edes jättämällä arvostelut pois.\nMar 19 Uuden alku\nMar 5 Venäläiset letut


Sähköpylväitä katkennut Saarelassa, alue eristettiin liikenteeltä | Oulu | Kaleva.fi\nEtusivu Oulu Sähköpylväitä katkennut Saarelassa, alue eristettiin liikenteeltä\nSähköpylväitä katkennut Saarelassa, alue eristettiin liikenteeltä\nOulu 14.8.2013 13:42 | Päivitetty 14.8.2013 15:06\nKaksi sähköpylvästä katkesi ja useita oli vaarassa kaatua Saarelassa keskiviikkona iltapäivällä. Alue jouduttiin hetkeksi eristämään liikenteeltä.\nPylväsjalat katkesivat sähkölinjaston muutostöiden yhteydessä. Ensin katkesi pylväs, joka ei kestänyt johtimelle asetettua kuormaa.\nSe kaatui toisen pylvään päälle, joka myös katkesi rytäkässä. Myös muita pylväitä kallistui.\n120 kilovoltin sähkölinjasto oli jännitteetön, eikä sen sähkö aiheuttanut vaaraa alueella. Kallistuneiden pylväiden takia liikenne jouduttiin kuitenkin pysäyttämään noin tunnin ajaksi.\nPelastuslaitos pysäytti liikenteen Puomilitkantiellä ja Yrjö Saarelantiellä.\nTapahtuneesta ei aiheutunut haittaa sähkönjakelulle.\nVanha pylväs ei kestänyt painoa\nSähkölinjastosta vastaavan sähköyhtiö Fingritin aluepäällikkö Juhani Ahosen mukaan katkennut pylväs oli jo vanha, eikä kestänyt sille asetettua painoa.\n"Pylväs oli tietenkin varmistettu etukäteen, ja sen on olisi pitänyt kestää kuorma. Jostain syystä se kuitenkin katkesi", Ahonen sanoo.\nMS 15.8.2013 06:09\n"Pylväs oli tietenkin varmistettu etukäteen, ja se on olisi pitänyt kestää kuorma. Jostain syystä se kuitenkin katkesi", Ahonen sanoo.\nNiin se on, että varma on aina varmaa. VR:n tauti leviää jo sähkölinjoihinkin.\nsähköputkiaivo 15.8.2013 01:39\nMe ollaan sähkäreitä kaikki kun oikein sulakkeisiinkin katsotaan.\nSähkön paino otettava huomioon. 14.8.2013 20:45\nOn positiivistä ettei sähköt ollut päällä. Onko otettu sähkön paino huomioon, uusissa linjoissa ja kuinkapaljon sähkö painaa esim. kilometrin matkalla?\nVoltti kertaa käämi, pimeenä koko lääni ;) 14.8.2013 20:13\nJoko pylväs-sähkäreidenkin hommiin on tullu kiire -ja hutilointi mukaan -ammattaidostahan ei uskalla mainita mitään.. Sillä, nykyisinhän vähän jokapuolella on niitä 25v. "täys-ammatilaisia", jotka ei neuvoja kaipaa, kokemusta kun on niiiin -valtavasti ja pitkältä -ajalta..\nTuntematon 14.8.2013 21:43\nSitähän vaaditaan joka hommaan. Paitsi virolaisilta yms.veronkiertäjiltä.\nsillai tällä kertaa 14.8.2013 19:27\nMentii ensi vähän käsikopelotuntumala, että jos vaikka kestääki mutta p..u vie ku ei kestänykkään niin pitiki laittaa sitte puol kyllää varuiksi kiinni, jos vaikka ne lopukki pylyväät ois lähtenee dominoefektilä liikkeele. et sellasta se on työsuunnittelu tänä päivänä. niin.\nVäärin 14.8.2013 18:56\nKyllä se oli 220kV:n linjassa ollut pylväs joka näkyi nurin olevan. Sellainen näet lähtee leväsuolta etelän suuntaan.\nTuntematon 14.8.2013 17:38\nSiihenkö tuo Hiukkavaaraa asti kuuluva pauke liittyy? 3-5 pamahdusta jo kuulunut tässä neljän viiden kieppeillä.\nasukas 14.8.2013 17:34\nSaarelan mopoautot,mopot kiellettävä lailla.ärsyttäviä teinejä!!!!!\nTuntematon 14.8.2013 22:57\nTuntematon 14.8.2013 17:30\nOompa nähny ku ne sähkömiehet kiipeilevät noissa pylväissä. Mieten ne uskaltaa jos kerran ovat niin lahoja etteivät kestä lisäpainoa?\nMettää 14.8.2013 16:51\nMaan alle nuo linjat. Minunkin maita on kymmeniä hehtaareja sähkölinjojen kasvualustana.\nJenni 14.8.2013 16:49\nTämä on inhimillistä toimintaa, pylvääseen tuli kestävyysvaje !\nTuntematon 14.8.2013 15:43\nAi Suomessa on myös 120 kV linjoja? Kyllä se vaan niin on että 110 kV on oikea jänntie tässä tapauksessa. Eikö Oulussa osata edes sähkölinjaa rakentaa.\n? 14.8.2013 18:09\nSulleko tulee vielä 220v pistorasiasta ? Eikö niitä jännitteitä nostettu vasta? -90 luvulla\nTuntematon 14.8.2013 14:49\nHyvä kuitenkin ettei tullut tuon pitempää dominoefektiä.\nÄllistelijä (rekisteröitynyt käyttäjä) 14.8.2013 14:45\nOho. Eihän vain olleet puolalaiset sähkömiehet asialla ?\nEmppu 14.8.2013 14:53\nJa nyt saavat Saarelan asukkaat taas yhden hyvän syyn vaatia linjan siirtoa pois asutusalueeltaan. Linjan joka on ollut paikallaan ennen kuin sinne rakennetut talot.\nTuntematon 14.8.2013 15:00\nMitä sillä kansalaisuudella on väliä jos pylväs ei kestä.\nTuntematon 14.8.2013 15:13\nJoo, kyllä vanha sähköpylväskin kestää mitä vaan, kunhan on oikea kunnon SUOMALAINEN SÄHKÖMIES tekemässä asennuksia ;)


Kasvava kiteet - on intohimo\nkiteitä tahtomattaan pakko pysähtyä katseensa niitä.Tiukka muoto ja valon leikkiä kasvoja ei jätä ketään välinpitämättömäksi.Muinaisista ajoista, jalokiviä oli symboli vaurautta ja hyvinvointia.Tuolloin ne käytetään pääasiassa koruja.Kuitenkin nyt korut on vain pieni osa helmiä vie suurteollisuuden.Ja tuotannonala ei edellytä luonnollisen ja keinotekoisen näytteet kiteenkasvun on pitkään ollut erillinen erikoistumista.\nTällainen tilanne, jossa helmiä olivat harvinaisia, ei sopinut Tutkiva mieli, ja teki toistuvista yrityksistä kasvaa nämä kivet itse.Kuitenkin, se ei ollut laaja ilmiö, koska yritykset alkemistien muuttaa perusmetallien kullaksi, mutta ne olivat.Tärkein kehitys ajatus, että kasvu kiteiden voidaan tuottaa keinotekoisesti, sai havaitsemisen jälkeen aineen rakennetta ja syntyminen merkittävän teollisuuden tarpeet on kiteitä.Pääasiallisia käyttäjiä teräs puolijohdeteollisuudessa, öljy ja kaasu, ja monet muut.\nTähän mennessä tunnetaan ja käytetään seuraavia menetelmiä kiteiden kasvun:\n- kiinteä faasi.\nPaint prosessi, jossa kiteenkasvatus suoritetaan teollisuuden tarpeisiin, ei kiinnosta.Tarkemmin, mielenkiintoinen näkökulmasta itsensä toistoa ja kasvava helmiä.On riittävää todeta, että kun kasvuolosuhteet käytetään teollisuuden korkea lämpötila, korkea paine, harvinaisia materiaaleja.Teknologia teosten on monimutkainen ja vaatii noudattamista erittäin puhdasta ja tuotannon standardeja.\nkuitenkin utelias prosessi voinut mennä huomaamatta amatöörit, aiheuttaen ilmestyi, niin sanoa, harrastus - saada kiteitä kotona.Ja se ei vaadi mitään erityisiä laitteita ja tarvikkeet, voit tehdä yksinkertaisia improvisoituja keinoja jokaisessa keittiössä.Tietenkin, jos tuottaa kasvaa kiteitä kuparisulfaattia, sitten täyttävät turvallisuusvaatimukset on pakollisia.\nJos kuitenkin haluat saada kiteitä suolaa tai sokeria, työolot täällä ovat paljon pehmeämpi.Se ei vaadi korkeita lämpötiloja ja paineita käytetään täysin eri lakeja.Kotona, voit yleensä käyttää muutamia yksinkertaisia tapoja.Jäähdytys kyllästettyä liuosta - yksi.Korkeissa lämpötiloissa, vesiliukoisia, kuten suolan.Seuraavaksi vesi alkaa jäähtyä, koska tämä vesiliukoiset aineet kuuluvat ja alkaa näkyä bakteereita tulevaisuuden kiteitä.\nKun jäähdytys on hidasta, ja ratkaisu keinotekoisia nukleaatiossa, nukleaatio uusia kiteitä muodostuu vähän, ja jonkin ajan kuluttua ne muuttuvat suurempi rakenteisiin säännöllisen muotoinen.Jos jäähdytys on nopea, on paljon alkioiden, seurauksena - pieni kiteitä.\nkiteen kasvua voidaan suorittaa myös muilla tavoin - poistamalla vesi kyllästettyä liuosta.Tässä lähestymistavassa on, sitä hitaammin neste poistetaan liuoksesta, sitä parempi tulos.Menettely on melko yksinkertainen - kylläistä olisi valmis kattamaan paperiarkille (ei saa altistaa pölylle) ja annetaan haihtua.Lisätä käsittelyaika voi olla ajoittain lisäämällä tuoretta ratkaisu.\nYleisesti voidaan todeta, että kiteen kasvu on aivan omiaan pitämään ja kotona.Tietenkin tämä ei safiireja ja rubiineja ja kiteitä suolaa ja kuparisulfaattia, mutta itse prosessi tämä ei tullut vähemmän kiinnostavia.\n"Ivanhoe": yhteenveto kuuluisimmista romaanin Sir Walter Scott\nMiten valita oikea valaistus makuuhuoneeseen?