Nopea toipuminen sisällissodasta ja poikkeukselliset kunnallisvaalit vuonna 1918 - Pirkanmaan Sosialidemokraatit\nMessukylän työväentalo sisällissodan jälkeen kesällä vuonna 1919. Katto ja ikkunat on rikottu. Työväen Arkisto.\nNuoren tasavallan eduskunta kokoontui Helsingin valtauksen jälkeen ensimmäisen kerran 15. toukokuuta vuonna 1918. Salissa istui yksi ainoa sosialisti, sosialidemokraattien Matti Paasivuori. Työväenliikkeen poliitikkoja ja muuta järjestöväkeä oli kuollut taisteluissa tai vankileireillä. Monet ovat loikanneet rajan yli Neuvosto-Venäjälle. Vähitellen olot kuitenkin alkoivat vapautua ja jo saman vuoden joulukuussa järjestettiin Suomessa ensimmäiset sisällissodan jälkeiset kunnallisvaalit.\nKunnallisdemokratian laajentaminen oli ollut työväenliikkeen suuria tavoitteita ja marraskuussa 1917 eduskunta oli hyväksynyt uudet kunnallislait. Äänioikeus ulotettiin 20 vuotta täyttäneisiin ja kansalaisluottamusta nauttineisiin kuntalaisiin. Sisällissota kuitenkin siirsi keväälle 1918 suunnitellut vaalit saman vuoden joulukuulle. Ensimmäisen kertaa sisällissodan jälkeen mitattiin kansalaisten poliittisia mielipiteitä. Järjestelyiltään vaalit olivat kuitenkin Suomen oloissa poikkeukselliset. Esimerkiksi Pohjois-Hämeen vaalipiirin alueella Hämeenkyrössä, Kurussa ja Nokialla valtuustoihin valittiin yksinomaan porvareita. Tampereella sosialidemokraattien listoja ei kuitenkaan voitu hylätä ja sosialidemokraatit saivat äänistä 54 prosenttia. Äänestysinnokkuus jäi kuitenkin laimeaksi ja sitä on aikanaan selitetty muun muassa äänestäjien vähäisellä mielenkiinnolla kunnallisiin asioihin. Historiantutkija Ulla Aatsinki on osoittanut, että tulokseen vaikutti myös muita syitä.\nTampereen keskusvaalilautakunnan materiaaleista on selvinnyt, että keskusvaalilautakunta karsi listojen ulkopuolelle peräti 3 063 äänestäjää. Lisäksi äänestäjien määrään vaikuttivat sisällissodassa kuolleet noin 1 400 tamperelaista äänioikeutettua. Valtiorikosoikeuteen joutuneet punaiset tuomittiin menettämään kansaluottamuksensa, mikä tarkoitti myös äänioikeuden menettämistä. Tampereella äänioikeutettujen poistot kohdistuivat niille alueille, joissa sosialidemokraateilla oli vakiintunut kannatus. Äänioikeutettujen puhdistaminen vaikuttaisi olleen työväen poliittisessa lamaannuksessa kaikkein keskeisin tekijä. Vaikutukset näkyivät vahvasti työväen perinteisillä asuinalueilla, kuten Amurissa ja Tammelassa. Joillakin perinteisillä työväen asuinalueilla uurnille vaivautui vain kolmannes äänioikeutetuista. Sisällissodan varjo lamaannutti vielä tuolloin työväestö, mutta jo muutaman vuoden kuluessa työväenjärjestöjen toiminta oli jälleen aktiivista. Itsenäisen Suomen historiassa toiset poikkeusvaalit käytiin vuonna 1930, jolloin eduskuntavaalien listoilta poistettiin koko maassa noin 20 000 vasemmistolaista ehdokasta.\n1930-luvulla suomalainen kansanvalta oli vakavan uhan edessä, mutta lopulta vaara torjuttiin. Tänään Suomen vaalijärjestelmään luottavat niin puolueet kuin äänestäjätkin. Yhdysvaltojen vuoden 2020 presidentinvaalien yhteydessä saatiin kuulla mitä villeimpiä teorioita vaaleissa tapahtuneista huijauksista. Toivoa sopii, etteivät tällaiset toimitavat vaalien uskottavuuden romuttamiseksi rantaudu myös Suomeen.\nhistoriantutkija & tietokirjailija\nAatsinki, Ulla & Lampi, Mika & Peltola, Jarmo, Hirmuvallan huolena, vankilat ja tuonela. Luokka, liike ja yhteiskunta 1918-1944. Tampere University Press, 2007.


Tuloksia Järviseudulle | Jarviseutu\nKolumnit Julkaistu 14.12.2016 06:01 (Päivitetty 14.12.2016 08:38)\nPian satavuotias Suomi on tiukassa paikassa. Ailahteleva maailmantalous ja oma päätöksemme taittaa isänmaan holtiton velkaantuminen on asettanut eduskunnan vaikeiden päätösten eteen. Pohdimme joka päivä, kuinka saada Suomi kuntoon siten, että koko Suomesta pidetään huolta.\nPäätökset on tehtävä ja vastuu kannettava. On tärkeää tuoda kotiseutumme viestit ja saada tarpeemme kuulluksi niissä pöydissä, missä asioista päätetään.\nTiukoista ajoista huolimatta Järviseudun asioita pidetään esillä kaikilla tasoilla. Myös tuloksia ja onnistumisia on saatu.\nKeväällä työtä tehtiin Maanmittauslaitoksen palvelupisteverkon rakenteesta. Pelkona oli, että Alajärven toimipiste olisi loppunut. Päätöksen mukaisesti palvelupisteverkosto säilyi kuitenkin entisellään, sillä ehdolla, että asiakaspalvelun aukioloaikoja ja toimintoja tarkastellaan.\nLehtimäen opiston toimintaedellytyksien turvaamiseksi toimitaan joka vuosi. Opiston merkitystä korostetaan kaikkien Vaasan vaalipiirin kansanedustajien äänellä.\nMyös tieverkon korjausvelkaan on viimein päästy puuttumaan. Rahaa on saatu useiden maakuntamme yhteysvälien kunnostamiseen. Sipilän hallituksen linjausten mukaisesti agrobio-teollisuudelle tärkeiden teiden parantamisiin on varattu neljä miljoonaa euroa Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan maakuntien alueilla. Vajaa miljoona on varattu myös niin teiden kuivatuksen parantamisiin kuin Äänekosken biotuotelaitoksen vaatimiin tiestön parannuksiin. Näistä useat kohteet on jo kunnostettu.\nEnsi vuonna jatkan kiertämistä maakunnassa perinteisten kuntavierailujen merkeissä. Niissä saadut evästykset ovat tärkeitä viestin viemisen kannalta. Hyvää joulun odotusta ja ollaan yhteyksissä!


Juha Siro: Marilynin hiuspinni by Juha Siro - issuu\nMarilynin hiuspinni Romaani ilmestyy elokuussa 2009. Lukun채yte, sivut 18-27.\ntilanne tulee vastaan yllättäen, kun siihen vähiten osaa varautua. Aluksi tapahtuma saattaa tuntua mitättömältä, sitten se jää vaivaamaan, nousee mieleen tai uniin yhä useammin kunnes siitä kasvaa jotain väistämätöntä. Héviz on Unkarissa, lähellä Balatonin pohjukkaa, pitkän ja kapean järven eteläisimmässä päässä, jossa ranta kiertyy kohti luodetta. Mies ja Vaimo olivat halunneet lähteä juuri sinne vain yhden kuvan vuoksi. Siinä näkyi vadelman värinen taivas ja vehreän laakson sylissä lepäävä pienen järven kokoinen kuuma lähde. Ei auringossa lojuvien turistien tungosta niin kuin etelän rannoilla. Lasiseinäiset uimahuoneet pitkine laitureineen oli rakennettu peilityynen veden ylle ja etualalla kukki vaaleanpunaisia lumpeita. Kun he yhtenä loppukesän iltana olivat selanneet esitettä, valinta oli ollut helppo, sateella tai syksyn viileydellä ei olisi väliä, he voisivat uida ja levätä kuumissa lähteissä. Jos ilma olisi sellainen kuin kuvassa, sen parempi. ”Meressä on aina liian isoja aaltoja”, Vaimo oli sanonut. Päätös kävi helposti ja harkitsematta. Kylmyyden keskellä siihen saattoi vaikuttaa myös mielikuva Tokaijin viinistä: kullankeltaisesta, paksusta, lämmittävästä juomasta, johon on käytetty maksimimäärä ylikypsiä ja jalohomeen aateloimia rypäleitä. On lokakuun loppu, Unkarissa puhjenneen ja väkivaltaisesti tukahdutetun kansannousun viideskymmenes vuosipäivä. Mies ja Vaimo lentävät aamukoneella Budapestiin, 18\njättävät laukut hotelli Baross Panzion pieneen huoneeseen ja pyytävät palvelutiskin tyttöä tilaamaan seuraavaksi aamuksi Mistral-taksin heitä odottamaan. Ja koska aikaa on vähän, vain yksi iltapäivä ja ilta Budapestissä, ei kannata kiirehtiä minnekään. Mies on aina karttanut pakollisten nähtävyyksien luetteloita ja valmiita suunnitelmia, joten he poimivat tiskiltä esitteen ja päättävät kävellä kaupunginpuiston laidalle Kaunotaiteiden museoon, jonka kokoelmissa on turhaa tavaraa 1300-luvulta barokin aikaan asti. Sattuman oikusta he eivät koskaan ehdi museoon saakka. Olisi ollut varmasti parempi pitää kiinni hetkessä tehdystä suunnitelmasta – ja välttyä lopulta näkemästä sellaista, jonka vuoksi Mies alkaa nähdä toistuvasti samaa unta. ”Täälläkin on Pizza Hut”, Vaimo sanoo, kun he astuvat hotellin ulkopuolelle. ”Missäpä ei olisi”, Mies vastaa. He suunnistavat kohti Keletin rautatieasemaa, ylittävät aukion ja pysähtyvät Café Eklektikaan nauttimaan sienija parsakaalipiirasta maitokahvin kera ja juomaan lopuksi lasilliset Unicumia. Kun he astuvat ulos kahvilan ovesta, kadun toiselle puolelle pysähtyy raitiovaunu, joka on maalattu Unkarin väreihin: punainen katto, vihreä alaosa, keskustan valkoiselle pohjalle on teipattu iskulauseita ja kansannousun päivämäärä: 1956 október 23. Viisikymmenluvun asuihin ja univormuihin pukeutuneet nuoret ojentelevat ikkunasta lehtiä ja esitteitä, viskovat punaisia ruusuja. Vaunusta kuuluu rämisevää musiikkia, ihmiset kurottavat mainoksia ja alkavat selata niitä. Mies katsoo näytelmää vain hetken, mutta päätös syntyy 19\nsilti liian hitaasti, hän myöhästyy ratkaisevat viisi sekuntia ja raitiovaunu ehtii lähteä, Mies pinkaisee kadun yli – on kompastua pysäkin korokkeeseen, mutta harmaaseen takkiin ja mustaan hartiahuiviin pukeutunut tyttö huomaa hänet, ojentaa lehtiään ja Mies juoksee perässä vaikka raitiovaunu kolistelee tiehensä yhä nopeammin. Tyttö nauraa, huutaa ja huitoo käsiään ja viskaa lehdet jälkeensä. Mies heittää kävelyksi, poimii hengästyneenä paperit kiskojen välistä, kääntyy heiluttamaan niitä Vaimolle ja hymyilee onnellisena kuin olisi juuri katkaissut maalinauhan olympialaisten sadan metrin voittajana. ”Meinasit kompastua”, Vaimo sanoo ja hipaisee Miehen poskea. ”Sitä ei lasketa loppuaikaan”, Mies vastaa ja avaa sivut. Tekstit ovat unkariksi, mutta kuvista ja kartasta he ymmärtävät, että Kaupunginpuiston länsipäässä esitetään jonkinlaisia kuvaelmia: Tableau vivant -tyylisiä, ihmisistä rakennettuja kansannousun historiallisia pysäytyskuvia. ”Sinne”, Vaimo sanoo, ”Ei mitään museossa pölyyntynyttä barokkirojua, mieluummin eläviä ihmisiä.” Musta ruumisarkku lepää avoimena keskellä puistokäytävää. Sen ympärille on kerätty kuiviksi käpertyneitä syksyn lehtiä, askelten alla rapisevia. ”Taivas, mikä päivä”, Vaimo huokaa ja kiskoo neulepuseron yltään. Aurinko lämmittää, säteet siivilöityvät oksien lomasta ja valavat puiston ylle kullankeltaista hohdetta. Ihmiset kyykistyvät ruumisarkun ääreen, poimivat sieltä postikortteja, hamuavat ja hämmentävät kasaa löytääkseen kaikki erilaiset: yhdessä näkyy palanut panssarivaunu raunioituneella kadulla, toisessa seisoo nuori poika yksin kiväärin kanssa, kolman20\nnessa surusaatto, äidit ja lapset kukkia kantaen. Korttien taakse on painettu runoja. Mies ei ymmärrä unkarinkielistä tekstiä, vain pari nimeä tuntuu etäisesti tutulta kuin kaksi heikosti kuuluvaa kaikua, jotka peilaavat toisiaan: Sándor Petöfi ja Sándor Márai. Hän näyttää kortteja Vaimolle, joka tunnistaa oitis kansallisrunoilijan ja kirjailijan, jonka vanhoista teoksista on alettu jälleen ottaa uusia painoksia. He kulkevat leveää puistokäytävää eteenpäin, pysähtyvät katsomaan pöytää, jonka ääreen perhe on jähmettynyt aterialle: äiti pitkässä gabardiinitakissa ja huivissaan – ehkä silloin on ollut kylmempi – isällä ja pojalla villamyssyt päässä, kaikilla lusikat kädessä syömisen liikkeeseen pysäytettynä, lautasella veteen keitettyä perunaa ja sipulia. Viereisessä kohtauksessa miehittäjien sotilaat istuvat tupakalla, likaisenvihreät sotilaspuvut, punatähtiset panssarimiesten topatut lakit päässä ja kiväärit rennosti polvella. Muutaman askelen päähän on ajettu valkoinen Volga, kuljettajalla on ruskea, leveälierinen huopahattu ja kalanruotokuvioinen ulsteri, ehkä hän on Unkarin salaisen poliisin virkamies valkoisessa paidassa ja silkkisolmiossa. Vieressä istuu nainen univormussa, hiukset nutturalla ja ruskeanharmaa suikka tiukasti päähän painettuna. Mies katsoo sivuprofiilia tarkkaan, hän ei tunne neuvostoarmeijan arvomerkkejä, huomaa kultaisen tähden kauluslaatassa ja haluaa ajatella, että kaunispiirteinen ja kylmän kovalta näyttävä nainen on majuri. Niin täydellisen kivettyneinä mies ja nainen istuvat tuulilasin takana, ettei voisi uskoa heidän edes hengittävän. ”Miten nämä kaikki jaksavat pysyä koko ajan liikkumat21\nta”, Vaimo sanoo. Ja mies vastaa, että ehkä ne eivät jaksakaan: ”Kai ne vuoroja vaihtavat välillä, joka esityksessä on varmaan useampi miehitys.” Puisto on tungokseen asti täynnä katselijoita, ihmiset liikkuvat verkkaisesti, pysähtyvät tuijottamaan kuvaelmia ja ottavat valokuvia. Jotkut haluavat kuvaan mukaan ja asettuvat poseeraamaan asetelmien viereen tai näyttelijöiden taakse. Nuoria lojuu nurmikolla, he heiluttelevat muistopäivän pienoislippuja, joiden keskellä on pyöreä reikä. Kansannousun alkaessa lipuista leikattiin neuvostotunnukset pois. Mies ja Vaimo ohittavat väsyneen paloauton, sotilaiden Gaz-kuormurin ja ränsistyneen ambulanssin. Vastaan juoksee polvihousuinen poika, joka pyörittää kepillä rautavannetta. Kun Mies ja Vaimo ehtivät puistokäytävän päähän, he jäävät vielä hetkeksi katsomaan asetelmaa, jonka keskellä makaa ammuttu mies. Otsaan on maskeerattu sinipunainen luodinreikä, josta verivana kiertyy korvan taakse. Nuori nainen on polvistunut hänen viereensä ja sirotellut kukkia kuolleen päälle. Taustalla seisoo pappi mustissaan ja puristaa raamattua rukoukseen ristityin käsin. Vaikka he tuijottavat surusta ja kuolemasta kertovia asetelmia, Miehen lävitse valahtaa outo tyytyväisyyden aalto. Olkoonkin, että se on ennenaikainen. Onnen tunne täyttää hänet kokonaan, siihen sekoittuu irrallisuuden ja sivullisuuden kokemus: nämä uhrit ja vuosikymmenten takaiset kuvaelmat eivät koske heitä enää. Ja television uutisvälähdykset Irakin sodasta, itsemurhapommittajien silpoutuneet uhrit ja itkevät omaiset eivät merkitse tänään mitään. He ovat täällä Vaimon kanssa kahden ja jatka22\nvat aamulla matkaa päästäkseen lojumaan Hévizin kuumien lähteiden raukeaan tapahtumattomuuteen. Kun he kääntyvät puistosta jatkaakseen syömään ja viinilasilliselle, Miehen mieleen ei mahdu muuta kuin erityinen läheisyyden tunne, jollaista hän ei muista kokeneensa vuosiin. He ylittävät kadun ja Vaimo huomaa tungoksen vastapäisen talon edessä. ”Minne nuo mahtavat jonottaa”, hän kysyy. Ja kuin sanattomasta sopimuksesta Vaimo lähtee hivuttautumaan jonon jatkoksi ja mies menee katsomaan mitä ulko-oven kyltissä lukee. ”Miehityksen museo, tai oikeastaan terrorismin”, hän sanoo. ”Ja tänään tarjotaan ilmainen sisäänpääsy kaikille vierasmaalaisille.” Kassatiski on toisen kerroksen aulassa. Jonotus kestää, nostaa hikeä pintaan, he ovat vähällä luovuttaa, näyttävät viimein passinsa tiskillä ja saavat rintapieleensä paikallisten vihreästä erottuvan punaisen tarran. Näyttelytilan lävistää neljän kerroksen korkuinen kuilu, jonka seiniltä tuijottaa metallilaatoille syövytettyjä miehittäjien uhrien kasvokuvia. Kuilun pohjalle mahtuu neuvostopanssari. Kun Mies tuijottaa sitä kosketusetäisyydeltä, hän ajattelee uhkan tunnetta, sitä miten laimennetuilta näyttävät uutisfilmit ja lehtien kuvat. Varoittamatta kaiuttimista alkaa kuulua moottorin kumeaa jyrinää ja telaketjujen raastavia kirskahduksia. Kun äänet kasvavat sietämättömän koviksi ja alkavat resonoida koko kehossa, ne leikkautuvat äkisti täydelliseen hiljaisuuteen. Kestää hetken ennen kuin ihmiset heidän ympärillään alkavat taas puhua. Mies kulkee edellä, he astuvat pimennettyyn huonee23\nseen, jossa monitori toisensa jälkeen näyttää rakeisina välähteleviä filmejä miehityksen päivistä. He katsovat kuvia poliitikoista, uhreista ja alistajista. Ja kaupungista, jonka taistelujen tukahduttamiseen tarvittiin sataviisikymmentätuhatta neuvostosotilasta ja kuusituhatta panssaria. Lopulta näkemisen paljous alkaa ahdistaa – niin kuin museoissa aina – ja valuu hartioista jalkoihin kuin jähmeä metalli. Vaimo haluaa lähteä, he etsivät uloskäyntiä ja joutuvat hämärään, mustaksi maalattuun käytävään. He juuttuvat jonoon. Eteen ei näy ja takaa tunkee lisää ihmisiä. Sivussa on huomaamaton ovi josta klaustrofobiaa potevat voidaan ohjata ulos. Mies ja Vaimo odottavat, kunnes heidät sullotaan parinkymmenen muun kanssa hissin metallikoriin, joka lähtee laskeutumaan kellariin. Samalla kun hissi tekee muutaman kerroksen matkaa piinaavan hitaasti, jostain alkaa erottua puhetta: tiukkoja sanoja ja lauseenkappaleita. Kun ovi avautuu, he joutuvat kulkemaan kellarikäytävää, jonka varrella on eristyssellejä ja kuulusteluhuoneita. Mustat bakeliittipuhelimet odottavat mykkinä ja kömpelöt valaisimet valuttavat yhä raskaita valokehiä kuulustelupöydille. He kulkevat ohi pysähtymättä, silmäilevät likaisenvihreiltä seiniltä kuulusteluissa kidutettujen kuvia, saapuvat portaikkoon, jonka yläpäässä kajastaa päivänvaloa. Kun he astuvat ulos, Vaimo sanoo: ”Nälkä.” Aivan kuin hän haluaisi kaiken kokemansa jälkeen välttää puhumista ja kuitata asiansa yhdellä sanalla. Niin kuin elokuvista poistuttaessa kuljetaan puhumatta kummankin vielä ajatellessa näkemäänsä, mutta haluttomana aloittamaan 24\nkeskustelua. He kävelevät korttelin päähän puhumatta, kääntyvät kapeammalle kadulle ja Mies ajattelee museon huonetta, joka oli tehnyt häneen syvemmän vaikutuksen kuin kaikki muu, joka oli pyritty esittämään mahdollisimman todentuntuisesti ja piinaavasti. ”Minne”, hän sanoo viimein, ja Vaimo vastaa, että se on aivan sama kunhan on ruokaa ja jotain muuta kuin pizzaa. Sopivaa paikkaa ei tunnu löytyvän, kahviloita kyllä. He pysähtyvät yhteen ja juovat lasilliset Tokaijia, mutta se ei maistukaan niin hyvältä kuin he olivat kuvitelleet, vaan liian siirappiselta. He jatkavat kadulle, jonka varrella entisöidyt ja rapistuneet talot vuorottelevat, ovat jo kääntymässä kulmasta, kun Vaimo huomaa ravintolan kyltin: Marvanymenyasszony Vendelo. ”Noin outoa nimeä ei voi ohittaa”, hän sanoo. Paikallinen ruoka on raskasta ja rasvaista, joten Vaimo valitsee kalkkunaa appelsiinikastikkeessa, Mies syö grillattua lohta pinaatin ja perunakrokettien kanssa. Jälkiruoaksi Vaimo haluaa saksanpähkinöillä täytetyn pannukakun viipaleen, Mies vain mustan kahvin. Sitä juodessaan hän miettii huomasiko Vaimo mitä hänelle tapahtui museossa. Hän putosi hetkeksi mustaan aukkoon, menetti tajun todellisuudesta, ajasta ja paikasta, ei nähnyt, ei kuullut – ja havahduttuaan joutui pelästyneenä hetken hakemaan omaa nimeään, ei tiennyt kuka oli ja missä. Hän seisoi hämärässä sivuhuoneessa jossa muut liikkuivat kuin siluetit, varjot vailla kasvoja. Hän erotti vain huoneen keskellä lattiasta kattoon yltävän mustan harson. Tarkemmin kat25\nsoessa sen takaa alkoivat piirtyä auton ääriviivat, ehkä se oli venäläinen Tsaika, raskas musta auto mustan harson ympäröimänä. Kasvottoman vallan vertauskuva, joka toi mieleen ruumisauton. Tapahtuma jää vaivaamaan häntä. Ei mieleen piirtynyt uhkaava kuva vaan tunne, ettei hän hallitse tilannetta. Muistikatko. Ja havahtuminen tunteeseen, että häntä tarkkaillaan. Niin kuin mustat autot tummennetuin lasein olivat liikkuneet Budapestin kaduilla ja pitäneet yllä epävarmuuden ja pelon ilmapiiriä. Mies ei saa painajaisen tunnetta mielestään. Hän miettii voiko todellisuudentajunsa kadottaa, oliko hänellä ollut muistikatkoja jo aiemmin – vai oliko hän vain vaipunut liian syvälle ajatuksissaan. Hän toivoo, että se olisi ainakin ulkopuolisista näyttänyt siltä. Jos Vaimo olisi huomannut jotain, hän olisi varmasti kysynyt onko kaikki hyvin, mutta Mies ei voi muistaa oliko Vaimo edes ollut samassa huoneessa. Mutta nyt. Juuri nyt kaikki on hyvin. Hän nostaa sormensa ja kutsuu tarjoilijaa ja he juovat ennen lähtöään vielä lasilliset viileää valkoviiniä.\nLukunäyte Juha Siron elokuussa 2009 ilmestyvästä romaanista Marilynin hiuspinni (Like)


Uusi innovaatiojohtamisen apulaisprofessori Jouni K. Juntunen: systeemiset innovaatiot välttämättömiä ilmastokriisin ratkaisemiseksi | Vaasan yliopisto\nJulkaistu 8.7.2021 | 09:07\nKauppatieteiden tohtori Jouni K. Juntunen on nimitetty Vaasan yliopiston innovaatiojohtamisen apulaisprofessoriksi tuotantotalouden oppiaineeseen. Hän on aloittanut uudessa tehtävässään 7. kesäkuuta. Juntunen etsii tutkimuksessaan ratkaisuja ilmastokriisiin avoimen innovaation avulla. Avoimet innovaatiot luodaan yhdessä yrityksen ulkopuolisia sidosryhmiä hyödyntäen.\n— Minua kiinnostaa systeeminen muutos, joka toteutetaan yhdessä erilaisten sidosryhmien kanssa. Sidosryhmät voivat olla esimerkiksi yksittäisiä kuluttajia- tai kansalaisorganisaatioita, jotka ovat kehittyneet tuotteen, brändin, aktiviteetin tai tietyn tavoitteen ympärille. Esimerkiksi kansalaisaktivistit, innovaatioalueeseen perehtyneet kuluttajaryhmät ja yrityksen kilpailijat ovat mahdollisia sidosryhmiä. Lähtökohtana on innovoida ja saada aikaa muutos systeemitasolla, jotta voimme taistella ilmastokriisiä vastaan, sanoo Juntunen.\nGlobaalilla tasolla hyödynnämme edelleen yhä enemmän uusiutumattomia luonnonvaroja talouskasvun saavuttamiseksi, mikä ei ole kestävää. Juntunen nostaa keskeiseksi tavoitteeksi kulutuksen resurssikäytön täydellisen irtikytkennän talouskasvusta. Täydellinen irtikytkentä tarkoittaa tilannetta, jossa talous voi kasvaa, mutta luonnonvarojen kulutus pysyy ennallaan tai laskee. Juntunen näkee innovaatiot välttämättöminä asian edistämiseksi.\n— Kun tuotamme globaalisti vaurautta kasvavalle joukolle ihmisiä, myös kulutus kasvaa. Tämä luo haasteen siitä, miten voimme säilyttää maapallon asuinkelpoisena tuleville sukupolville. Materiaaliin ja energiaan liittyvä irtikytkentä on tässä avainasemassa. Miten se tehdään laajasti ja nopeasti eri toimialoilla, vaatii tutkimusta ja investointeja tutkimukseen.\nJuntunen siirtyi Vaasaan Aalto-yliopistosta kestävän tuotannon ja kulutuksen työelämäprofessorin paikalta. Hän on tutkinut laajasti kestäviä innovaatioita innovaatiojohtamisen perspektiivistä. Tutkimuksen teemoja ovat olleet muun muassa energia-alan muutokset, käyttäjäinnovointi ja käyttäjäyhteisöt. Nyt Juntunen johtaa lentämisen ja merenkulun hiiliriskeihin keskittyvää hanketta. Nämä alat ovat erityisen haastavia paitsi päästöjen kasvun niin myös teknologian osalta. Monilla muilla aloilla on jo saatavilla valmiimpia teknologiaratkaisuja. Esimerkiksi sähköistymistä on hyödynnetty sähköautoissa ja raideliikenteessä. Nämä teknologiaratkaisut eivät nojaa fossiilisiin polttoaineisiin tai laajamittaiseen biopolttoaineiden käyttöön.\n— Jos yritykset haluavat pienentää riskejä, niillä on oltava uskottava ja toteutettavissa oleva suunnitelma, jonka avulla kuljetaan kohti nettopäästötöntä järjestelmää. Maailma on uudessa tilanteessa, jossa lainsäädäntö, finanssisektori ja osakkeenomistajat vaativat samansuuntaista muutosta ja tunnistavat ilmastonmuutoksen mukana tulevat riskit, kuten sään ääri-ilmiöt ja kasvihuonepäästöihin kohdistuva tiukentunut sääntely. Kuitenkin monissa organisaatioissa on ehkä jääty jumiin ajatukseen, ettei ilmastoratkaisuilla ole kiire. Tarvitaan tavoitehakuisuutta, tutkimusta ja investointeja, jotta haasteisiin voidaan vastata globaalilla tasolla.\nMonialainen työskentely luo viisaampia ratkaisuja\nJuntunen tulee työskentelemään Tekniikan ja innovaatiojohtamisen akateemisessa yksikössä. Sen lisäksi hänen tehtävänsä on kytketty yliopiston yrittäjyyden ja innovaatioiden InnoLab-tutkimusalustaan.\n— Aikamme haasteet vaativat monialaista ja poikkitieteellistä työtä. Nyt tarvitaan eri alojen osaajia, jotka kehittävät yhteistyönä uusia ratkaisuja unohtamatta vahvaa vuorovaikutusta muun yhteiskunnan kanssa. Vaasan yliopisto ja monitieteinen tutkimusalusta ovat hyviä paikkoja kehittää hankkeita ja opetusta ajankohtaisten kestävän kehityksen teemojen ympärille. InnoLabin kaltaiset tutkimusalustat luovat uskottavuutta tieteen tekemiselle ja kommunikoivat asiantuntevasti ulospäin. Koen luontevaksi toimia monitieteisessä ympäristössä myös oman taustani takia, sillä tuotantotaloudessa yhdistetään usein teknologiaa, sosiaalitieteitä ja johtamista.\nVaasaan Juntusen houkutteli se, että Vaasan yliopistossa satsataan hänen aihealueeseensa innovaatiojohtamiseen niin tutkimuksen kuin opetuksenkin puolella. Myös Vaasa kaupunkina on Juntusen mielestä kaunis.\n— Kampus on mahtavalla paikalla veden äärellä ja alueen vanhoilla rakennuksilla on oma karismansa.\nNimi: Jouni K. Juntunen\nSyntynyt: 1971 Vuolijoella\nKoulutus: KTT Aalto-yliopisto, 2014\nUra: Nokian matkapuhelin yksikössä 15 vuotta Suomessa, Kiinassa ja Japanissa toimien muun muassa tuotepäällikkönä, Aalto-yliopiston tutkijatohtorina ja työelämäprofessorina.\nPerhe: vaimo, 5-vuotias poika, yksi koira ja kaksi kissaa\nHarrastukset: puutyöt, remontointi ja lenkkeily\nYllättävää: Aloittaessani koulutaipaleen omalla luokallani oli vain yksi oppilas minun lisäkseni.\nJouni K. Juntunen, puh. +358294498619, sähköposti: jouni.juntunen(@)uwasa.fi\nJouni K. Juntusen oma tutkijasivu\nVaasan yliopisto työpaikkana


Vuokrataan kerrostalo 3 huonetta - Helsinki Etu-Töölö Museokatu 30\n3h, k, kph , kerrostalo, 3 238 €/kk, 70 m²\nvuokrahuoneisto, Helsinki, Etu-Töölö, Museokatu 30\nViihtyisä, kodikas ja tilava kolmio puistojen ympärillä Helsingin Töölössä. Modernissa keittiössä on hyvin tilaa ruoanlaittoon ja kylpyhuoneesta löytyy pyykinpesukone. Asunnon läheltä löytyy runsaasti erilaisia palveluja, kuten ravintoloita ja pikkukauppoja. Ydinkeskustaan on lyhyt kävelymatka. Alueella on hyvät julkiset liikenneyhteydet ja lähin raitiovaunupysäkki sijaitsee korttelin päässä. Asunnon läheltä löytyy mm. Suomen Kansallismuseo. Lisäksi alueella on useita puistoalueita, jotka tarjoavat hyvät mahdollisuudet virkistäytymiseen. Kävelymatkan päässä Väinämöisen puisto, josta löytyy myös Hietarannan uimaranta.


Emmie | Alfa Laval\nAlfa Laval Emmie on mobiili hydrauliöljyn puhdistusjärjestelmä käytettäväksi aluksilla. Se poistaa 100 % vapaasta vedestä ja 99 % 2-5 μm hiukkasista öljystä, mikä lisää käyttöikää ja järjestelmän luotettavuutta.\nSuurin tehokkuus, pienin vaiva\nTäyttää hydrauliöljyn puhdistusvaatimukset ISO:n puhtausohjeen 4406: 1999 13/11/8 mukaisesti\nMitään muutoksia hydraulisiin merikoneisiin ei tarvita\nVoidaan säätää puhdistusaineeksi tai selkeyttimeksi\nLäpikulkukapasiteetti 80-120 l / h\nAlfa Laval Emmie lisää käyttöaikaa, vähentää laitteiden kulumista ja vähentää kustannuksia - maksaa itsensä alle vuodessa. Kevyt ja kompakti, tämä vaunuasennettava keskipakoerotin ja sähköinen öljylämmitin liitetään säiliöön muutamassa minuutissa. Kun järjestelmä on käynnistynyt, se ei vaadi valvontaa.\nEmmie koostuu ruostumattomasta teräksestä valmistetusta vaunusta ja keskipakoerottimesta, jossa on kaksi kulhoa, joista toinen on puhdistusta ja toinen selkeytystä varten. Kaikki elementit on rakennettu yksikköön, joten se on helppo siirtää säiliöstä säiliöön.\nPuhdistustila on ihanteellinen sovelluksiin, joissa öljy on voimakkaasti saastunut vedellä, koska se poistaa vettä jatkuvasti.\nKeskipakovoima erottaa kiintoaineet öljystä ja syöttää ne ulospäin helppoa poistamista varten. Vesi poistuu jatkuvasti kulhon pohjalta. Jos öljyssä on vain vesijäämiä, selkeytystila tukkii veden poistoaukon. Voit siirtyä tilojen välillä muutamassa minuutissa.\nIhanteellinen kaikille merihydrauliikkajärjestelmille\nKeula-, perä-, ja atsimuuttipotkurit\nSyväpumppausjärjestelmät tuote- ja kemikaalisäiliöaluksille


KOSTEUSVOIDE-aiheiset blogit - Blogit.fi\nMiia Johansson · 13 pv*Sisältää mainoslinkin. Tuote saatu. Uusista ihonhoitotuotteista otan testiin vain murto-osan, sillä näen jo hyvin nopeasti INCI-listasta onko tuote...\nMiia Johansson · 21 pv*Sisältää mainoslinkin. Tuote saatu. Viimeinen kauneusboksini oli palautteen perusteella teidän suosikki. Tämä oli siis viides ja viimeinen boksi....\nEDULLISET JA HYÖDYLLISET JOULULAHJAIDEAT x 9\nMiia Johansson · 08.12.2021Kaupallinen yhteistyö: Cocopanda.fi Kosmetiikka ja ruoka on sellainen joululahja, joka varmasti tulee käytettyä pois. Itse olen onneton kokkaaja enkä...\nPurkkiarmeijan komentaja · 05.12.2021Tänään on ensimmäisiä paukkupakkasia täällä Etelä-Suomessa ja ihonhoito kannattaa sopeuttaa tähän tilanteeseen. Erittäin hyvän avun saa tämän hetken tarjoustuotteilla SMART RESPONSE...\nV 10 Plus – ihonhoitotuotteita Japanilaisella...\nRiia Koivisto · 01.12.2021V 10 Plus – ihonhoitoa Japanilaisella ammattitaidolla ja osaamisella. Tässä on sarja, joka tarjoaa ihonhoitoa ihon erityistarpeiden mukaan,...\nPurkkiarmeijan komentaja · 27.11.2021Eilinen Black Friday tapahtuma meni hoitolassa oikein hyvin ja ostoksia voi tehdä vielä verkkokaupassa sunnuntai-iltaan asti koodilla BF2021. Nämä...\nMiia Johansson · 17.11.2021*Sisältää mainoslinkin. Olen saanut viimeisien kuukausien aikana teiltä useita viestejä, että iho reagoi helposti eri kosmetiikkatuotteisiin. Iho...\nVaihtelua puhdistustuotteillaPurkkiarmeijan komentaja\nlifestyle meikit hajuvedet ekopharma essence aikuisopiskelu kuorinta kokemuksia etäopiskelu hilseily guerlain kasvonaamio punoitus ekologinen shampoopalat tuotearvostelut aurinkovoide avon seerumit kasvoöljy


Lahden kansainvälinen markkinahumu käynnisti Mahdollisuuksien torit | Kepa\nLahden kansainvälinen markkinahumu käynnisti Mahdollisuuksien torit\nLahden Kansainvälinen tori aloitti 23.4. kansalaisjärjestöjen toimintaa esittelevien Mahdollisuuksien torien sesongin. Tuhansia kävijöitä keränneillä markkinoilla esiteltiin monikulttuurista Lahtea.\nKansainvälisellä torilla esimerkiksi monet harrasteryhmät esittelivät toimintaansa.\nTuhansien muiden lahtelaisten tavoin Päivi Lahtinen oli valinnut aurinkoisena sunnuntaipäivänä kävelylenkkinsä kohteeksi Vesijärven matkustajasataman.\n"Tämä toritapahtuma sattui eteen ihan yllättäen, mutta olen kyllä lukenut siitä lehdestä", Lahtinen muisteli. Hänen mielestään kansainvälisyys näkyy arkenakin selvästi Lahden katukuvassa.\n"Maahanmuuttajat ovat lahtelaisia muiden joukossa. Monikulttuurisuus kuuluu tänä päivänä suomalaiseen yhteiskuntaan."\nMyös Kansainvälisiä toreja vuosia järjestämässä ollut Helli Jalas pitää lahtelaisten suhtautumisen maahanmuuttajiin positiivisena. "Torit ovat olleet mielestäni iso tekijä siinä, ettei rasismi ole nostanut päätään."\nTorin juuret ovat jo 1980-luvun puolivälissä, kun kaupungissa toimivat lukuisat ystävyysseurat järjestivät ensimmäiset kansainväliset ystävyysmarkkinat. Sittemmin mukaan on tullut yhä enemmän myös muita järjestöjä, ja nykyään tapahtumaan on sulautunut myös kansalaisjärjestöjen toimintaa esittelevä Mahdollisuuksien tori.\nKepan tukemia Mahdollisuuksien toreja järjestetään tänä vuonna 18 paikkakunnalla ympäri Suomea. Helsingissä tori on laajentunut Maailma kylässä -festivaaliksi, joka järjestetään 27.-28. toukokuuta.\n"Kansainvälistä toria osataan jo odottaa - pidämme torin aina huhtikuun lopulla. Ihmiset tulevat tänne kokemaan mielenkiintoisia esityksiä, ostamaan tuotteita ja ruokia, joita ei muualta saa ja tietysti nauttimaan toritunnelmasta", Jalas toteaa.\nTapahtuman tiedottajana toiminut Merja Åkerlind arvioi Kansainvälisen torin vetäneen tänä vuonna 3 000 - 4 000 kävijää. "Ikähaitari oli suuri, ja osanottajia oli eri sosiaaliryhmistä."\nLeppoisan torimeiningin lomassa saattoi pistäytyä kuulemaan myös asiapitoisempaa ohjelmaa viereiseen Sibelius-taloon, jossa ulkoministeriö järjesti seminaarin Aasiaan!-kampanjansa tiimoilta.\nAasia näkyi myös torilla, sillä mukaan oli saatu aasialaisten lajien harrasteryhmiä. Makupaloja toiminnastaan tarjosivat esimerkiksi kiinalaisen shakin ja taijin taitajat.\nKaikkiaan tapahtumassa oli mukana noin 40 järjestöä. Paikalla oli myös järjestöjen ja kansainvälisyydestä kiinnostuneiden kaupunkilaisten kohtauspaikkana toimiva Lahden monikulttuurikeskus Multi-Culti.\nToiminnanohjaaja Pirkko Hämäläinen kertoo keskuksen tekevän maahanmuuttajatyön sijaan monikulttuurisuustyötä: mukana on maahanmuuttajien ohella yhtä lailla myös lahtelaista kantaväestöä. Erityisen suosittuja ovat olleet viime aikoina pidetyt kulttuurikahvilat. "Ruoka on hyvä tapa houkutella ihmisiä tutustumaan eri kulttuureihin", Hämäläinen toteaa.\nPääasiassa vapaaehtoistyöhön pohjaava, mutta kaupungilta rahoituksensa saavaan keskuksen toimintamuoto on Hämäläisen mukaan ainutlaatuinen Suomessa. Esimerkiksi viime vuonna kahden vakityöntekijän rinnalla toimintaa pyöritti nelisenkymmentä vapaaehtoista.\n"Myös täällä torilla olemme etsimässä uusia vapaaehtoisia", Hämäläinen ilmoittaa ottaessaan vastaan yhteystiedot Multi-Cultin toiminnasta kiinnostuneelta lahtelaiselta.\nMahdollisuuksien tori -verkkosivut


(Ohjattu sivulta Onni Partanen)\nTämä on luettelo Kotikatu-televisiosarjan henkilöistä.\n1 Mäkimaat, Byman, Jansson, Pétit, Söder\n1.1 Maija Mäkimaa\n1.2 Martti Mäkimaa\n1.3 Pertti Mäkimaa\n1.4 Eeva Mäkimaa\n1.5 Laura Mäkimaa\n1.6 Jarkko Mäkimaa\n1.7 Janne Mäkimaa\n1.8 Mirja Mäkimaa\n1.9 Jake Byman\n1.10 Veikko Jansson\n1.11 Pirkko Pétit\n1.12 Martti Pétit\n1.13 Kimmo Söder\n1.14 Kerttu Söder\n2 Luotolat, Mattssonit\n2.1 Karin Luotola\n2.2 Hannes Luotola\n2.3 Teemu Luotola\n2.4 Niina Luotola\n2.5 Aleksi Luotola\n2.6 Vilja Luotola\n2.7 Ninni Luotola\n2.8 Timo-Veli Luotola\n2.9 Stina Mattsson\n2.10 Bengt Mattsson\n3.1 Onni Partanen\n3.2 Anja Partanen\n3.3 Outi Partanen\n3.4 Samuli Partanen\n3.5 Tuuli Partanen\n4.1 Heikki ”Hessu” Pennanen\n4.2 Daniela ”Danny” Pennanen\n4.3 Aamu Pennanen\n4.4 Tapani Pennanen\n4.5 Tuula Pennanen\n5.1 Tuija Kangasharju\n5.2 Malalai Kangasharju\n5.3 Roope Johannes\n6.1 Joni Koskinen\n6.2 Leo Koskinen\n6.3 Miro Koskinen\n7.1 Rebekka Blom\n7.2 Susanna Blom\n8.1 Aki Wasama\n8.2 Arto Maasalmi\n8.3 Arttu Laakso\n8.4 Elsi Töyräs\n8.5 Hanna Taivala\n8.6 Heili Reek\n8.7 Jan-Erik Talvela\n8.8 Jussi Halla\n8.9 Juuso Lehto\n8.10 Kaarlo Kares\n8.11 Kaisa Virtanen\n8.12 Kati Kulmala\n8.13 Kira Kankaanpää\n8.14 Kosti Valo\n8.15 Mauri Alho\n8.16 Mimmi Kallio\n8.17 Monika Lång\n8.18 Raine Aarnio\n8.19 Risto Feldt\n8.20 Risto Nurmi\n8.21 Seija Jaakkola\n8.22 Tero Blomster\nMäkimaat, Byman, Jansson, Pétit, SöderMuokkaa\nMaija Mäkimaa (s. 1925 Helsinki, es. Tiina Rinne) Veikko ja Pertti Mäkimaan äiti sekä Martti Mäkimaan leski. Maija toimi alkujaan konttoristina, mutta eläkkeelle jäätyään hän aloitti uran kirjailijana. Häneltä on ilmestynyt viisi romaania: omakohtaisiin kokemuksiin perustuva Kotikatu liekeissä, Kotitalon ullakolla asuneesta naisesta kertova Nainen ullakolla, erehdyttävästi Maijan läheisistä kertova Anopinkieli, vanhenevan naisen seksuaalisuudesta kertova Yön kuningatar sekä Soili, joka kertoo naisesta, joka alkaa toivoa miehensä kuolemaa saavuttaakseen vapauden. Maija on elämänkokemustensa kautta viisas ja häneen useat sarjan henkilöistä tukeutuvat. Maijan kahdesta pojasta toinen, Veikko, lähetettiin sotalapseksi Ruotsiin ja loppujen lopuksi tämä jäi sinne pysyvästi. Tätä Maija ei ole pystynyt koskaan antamaan itselleen anteeksi. Maijan pitkäaikaisen aviomiehen Martin kuoleman jälkeen Maija seurusteli ensin Sakari Oraksen kanssa ja oli myöhemmin kihloissa Mauri Alhon kanssa ja sarjan yhdeksännellä kaudella he olivat menossa naimisiin, mutta hääpäivänä Maija tuli katumapäälle ja tuli perumaan häät kirkkoon, jossa Mauri häävieraiden kanssa häntä jo odotti. Myöhemmin Maijalla oli suhde Kaarlo Kareksen kanssa.\nMartti Mäkimaa (1918 Artjärvi - 1996 Helsinki, es. Kauko Helovirta) on Maija Mäkimaan edesmennyt aviomies sekä Veikko ja Pertti Mäkimaan isä, joka oli keskeinen hahmo sarjan ensimmäisellä kaudella. Hän menehtyi kevään 1996 päätösjaksossa sairaalassa saatuaan sydäninfarktin ja aivoveritulpan. Herättyään leikkausten jälkeen Martti ei enää puhunut mitään, mutta hän ehti nähdä sotalapsena Ruotsiin lähetetyn Veikon ennen kuolemaansa.\nPertti Mäkimaa (s. 1948 Helsinki, es. Jukka Puotila) on Maijan ja Martin kahdesta pojasta nuorempi. Ammatiltaan hän on juristi. Sarjan aikana Pertti on toiminut virkamiehenä telakalla sekä kauppa- ja teollisuusministeriössä, josta lähti sydäninfarktinsa jälkeen perustaakseen oman asianajotoimistonsa. Pertti oli naimisissa Eeva Mäkimaan kanssa pitkään ja heidän avioliittonsa rakoili monia kertoja, mutta lopullisesti he erosivat vuonna 2008. He tosin menivät uudelleen naimisiin sarjan viimeisessä jaksossa. Pertillä on Eevan kanssa kolme lasta; Laura, Janne ja Mirja. Hänen neljäs lapsensa on Matilda Jaakkola, jonka äiti on komisario Seija Jaakkola. Keväällä 2012 Pertti jäi Ninni Luotolan ajaman auton alle ja loukkaantui vakavasti, mutta kuntoutui kuitenkin.\nEeva Kristiina Mäkimaa (o.s. Virtanen, s. 1950 Oulu, es. Lena Meriläinen) on Pertti Mäkimaan vaimo sekä Lauran, Jannen ja Mirjan äiti. Eevan äiti, Kaisa Virtanen, kasvatti Eevan yksinhuoltajana eikä Eevan isästä ole sarjan aikana juurikaan puhuttu. Eeva muutti Helsinkiin opiskelujen perässä ja meni Pertti Mäkimaan kanssa naimisiin, jolloin otti nimekseen Mäkimaa. Vuonna 2008 Eeva ja Pertti erosivat ja eron seurauksena Eeva vaihtoi sukunimensä takaisin Virtaseksi. Eeva seurusteli jonkin aikaa epäilyttävän Ismo Lithnerin kanssa, mikä ei kovasti miellyttänyt Perttiä. Eevalla on ollut myös suhde Pertin veljen Veikon kanssa. Myöhemmin Eeva seurusteli Arto Maasalmen kanssa, mutta erosi tästä Pertin onnettomuuden jälkeen. Eeva ja Pertti menivät sarjan viimeisessä jaksossa uudelleen naimisiin. Eeva on koulutukseltaan sisustussuunnittelija ja filosofian tohtori. Hän on toiminut toimittajana, tutkijana, tiedotuspäällikkönä, viestintäjohtajana ja kiinteistömyyjänä. Eeva on sairastanut rintasyövän, mutta parantunut siitä.\nLaura Kristiina Mäkimaa (ent. Söder, s. 1970 Helsinki, es. Pirjo Moilanen) on Eevan ja Pertin kolmesta lapsesta vanhin. Lauralla itsellään on kaksi lasta, Jarkko ja Kerttu. Jarkon hän sai pikkurikollisen Jake Bymanin kanssa ja Kertun pitkäaikaisen puolisonsa Kimmo Söderin kanssa; kummatkin ovat nyttemmin kuolleet. Jarkon syntymän jälkeen Laura seurusteli isänsä entisen alaisen Tero Blomsterin kanssa. Laura on toiminut monenlaisissa ammateissa Suomessa, Välimerellä ja Venezuelassa. Venezuelassa ollessaan Lauran mies Kimmo masentui vakavasti ja kerran löi Lauraa, jonka vuoksi Laura palasi Suomeen vuonna 2006. Laura seurusteli myös Risto Nurmen kanssa, kunnes alkoi keväällä 2009 seurustella Krisse Karrin kanssa, jonka kanssa solmi myöhemmin rekisteröidyn parisuhteen. Pari kuitenkin erosi pitkäaikaisen suhteen jälkeen. Lauralla on kolme sisarusta: veli Janne Mäkimaa ja sisko Mirja Mäkimaa sekä siskopuoli Matilda Jaakkola.\nJarkko Matias Mäkimaa (s. 1996 Helsinki, es. Elias Salonen, aiemmin Eemil Wallius, Santeri Nuutinen, ja vauvana Waldemar Kettunen, Anssi Kuortti ja Joona Kettunen) on Laura Mäkimaan poika, jonka isä Jake kuoli jo ennen Jarkon syntymää. Myös hänen isäpuolensa Kimmo Söder kuoli. Jarkolla on ollut kova elämä, mutta silti hän on ikäisekseen fiksu ja aikuismainen poika. Kaudella 7 Jarkko ja hänen siskopuolensa Kerttu muuttivat äitinsä kanssa Nizzaan asumaan ja kauden lopussa myös Kimmo muutti sinne. Yhdeksännellä tuotantokaudella Jarkko ja Kerttu muuttivat Ranskasta isovanhempiensa Eevan ja Pertin luo asumaan, vaikka Laura ja Kimmo jäivät asumaan Nizzaan. Jarkko lähti keväällä 2010 vuodeksi vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin. Jarkko pelaa jääkiekkoa ja teki sarjan päätösjaksossa SM-liigadebyyttinsä HIFK:n riveissä.\nJanne Ilmari Mäkimaa (s. 1977 Helsinki, es. Misa Nirhamo) on Eevan ja Pertin ainoa poika. Hän on opiskellut sosiaalipolitiikkaa ja teologiaa Helsingin yliopistossa ja hänet vihittiin papiksi vuonna 2007. Sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella Janne joutui syyttömänä pidätetyksi apteekkiryöstön vuoksi, mutta pystyi lopulta todistamaan syyttömyytensä ja pääsi vapaaksi. Janne oli naimisissa mosambikiläissyntyisen Pirkko Karppisen kanssa ja heillä on yhteinen lapsi Martti. He tutustuivat jo ensimmäisellä tuotantokaudella, ja vaikka molemminpuolista ihastusta oli ilmassa, he päätyivät yhteen vasta kevätkauden 1996 loppupuolella. Liitto kariutui, kun Janne aloitti seurustelun ruotsalaisen Ann-Marien kanssa, mutta myöhemmin tämäkin suhde kariutui. Janne seurusteli myös äitinsä Eevan työkaverin Nella Kvistin kanssa. Martti asui välillä Tampereella äitinsä kanssa, mutta sittemmin Jannen kanssa Helsingissä. Myöhemmin Janne seurusteli pitkään Ninni Luotolan kanssa. He kuitenkin erosivat ja Janne alkoi seurustella Ainon kanssa. Kotikadun viimeisessä jaksossa paljastui, että Ainon on raskaana ja odottaa pientä tyttöä jolla on Downin syndrooma. Jannen sisaruksia ovat Laura ja Mirja Mäkimaa sekä siskopuoli Matilda Jaakkola.\nMirja Mäkimaa (s. 1982 Helsinki, es. Inka Kallén) on Eevan ja Pertin kuopus, joka on ammatiltaan lääkäri. Mirja on ollut useasti riidoissa isänsä Pertin kanssa ja painosti Eevaa ottamaan avioeron. Mirja ensimmäinen poikaystävä sarjan aikana oli toinen samassa rapussa asuvista kaksospojista, Joni Koskinen, johon hän tutustui sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella. Sittemmin Mirja seurusteli pitkään Heikki ”Hessu” Pennasen kanssa ja oli tämän kanssa jopa kihloissa, mutta pari purki kihlauksensa sarjan seitsemännen kauden avausjaksossa. Ystävyys heidän välillään säilyi kuitenkin. Myöhemmin Mirja esiintyi sarjassa satunnaisesti, joskin hänet on mainittiin silloin tällöin muiden henkilöiden keskusteluissa. Maaliskuussa 2011 Mirja palasi takaisin sarjaan. Hän oli asunut ja työskennellyt lääkärinä Thaimaassa, mutta palasi nyt kotimaahan asumaan. Kotikadun loputtua Mirja siirtyi Uusi Päivä -sarjaan ja sai paikan Virtauksen terveyskeskuksen lääkärinä. Mirja oli kihloissa Otso Karhun kanssa. Suhde päättyi eroon ja Kallénin esittämä hahmo poistui sarjasta joulukuussa 2015.\nJake Matias Byman (oikealta nimeltään Jarkko Ilmari Heinola, es. Juha Veijonen) oli pikkurikollinen, jolle Laura Mäkimaa tuli raskaaksi sarjan ensimmäisellä kaudella. Raskaana oleva Laura muutti Jaken luo asumaan, mutta Jake kuitenkin ampui itsensä Lauran nähden ja kuoli ennen kaksikon yhteisen lapsen syntymää. Hänet haudattiin syksyllä 1995, ja kevätkauden ensimmäisessä jaksossa Laura synnytti terveen pojan, jonka nimeksi hän antoi Jarkko Matias Mäkimaa edesmenneen Jaken muistoa kunnioittaen.\nVeikko Jansson (ent. Mäkimaa, es. Kent Sjöman) on Maijan ja Martin esikoispoika, Pertin isoveli sekä Lauran, Jannen ja Mirjan setä, joka lähetettiin 2-vuotiaana sotalapseksi Ruotsiin, jonne hän jäi loppujen lopuksi pysyvästi. Yhteys biologisiin sukulaisiin muodostui vasta keväällä 1996, kun Maija otti Veikkoon kirjeitse yhteyttä ja tämä saapui Suomeen tapaamaan äitiään. Veikko tutustui myös muuhun perheeseensä, kuten pikkuveljeensä Perttiin ja tämän lapsiin. Myöhemmin Veikko kävi Helsingissä useinkin, ja hänellä ehti olla suhde veljensä Pertin vaimon Eevan kanssa.\nPirkko Mirjam Pétit (ent. Mäkimaa, o.s. Karppinen, es. Kaisla Löyttyjärvi) on Martti Pétitin äiti ja Jannen ensimmäinen vaimo. Pirkko työskenteli parturi-kampaajana. Pirkko ja Janne menivät naimisiin sarjan toisen tuotantokauden viimeisessä jaksossa, mutta liitto päättyi eroon. Liitosta syntyi kuitenkin yhteinen lapsi, Martti. Sittemmin Pirkko avioitui Renee Pétitin kanssa (es. Alain Azerot) ja he muuttivat pois Helsingistä. Pirkolla on sisko, Mariam, joka oli hetken aikaa sarjassa kaudella 5.\nMartti Johannes Pétit (ent. Mäkimaa, es. Fiifi Ghansah, aiemmin Joel Lumbala) on Janne Mäkimaan ja Pirkko Pétitin poika, joka sai nimensä edesmenneeltä isoisoisältään, jota ei ehtinyt koskaan tavata. Martin äiti Pirkko asuu Tampereella. Martti asui pitkään hänen luonaan vanhempiensa eron jälkeen, mutta muutti myöhemmin Helsinkiin asumaan isänsä luo. Martin uusi sukunimi on peräisin hänen isäpuoleltaan Renee Pétitiltä (es. Alain Azerot)\nKimmo Kalervo Söder (myös Kimmo Kalevi, es. Jarkko Sarjanen) on Laura Mäkimaan tyttären Kertun isä, jota kutsuttiin usein sukunimellään Söder. Kimmo tuli sarjaan kauden 4 alussa, kun Arttu Laakso lopetti työt automekaanikkona ja sai tämän työpaikan Luotoloiden huoltoasemalta. Pian tämän jälkeen Kimmo aloitti suhteen Laura Mäkimaan kanssa. Kimmo varasti Karin Luotolan taidekahvilan kassasta rahat auttaakseen Lauraa Jarkon korvaputkien hankinnassa. Laura otti aluksi varkauden syykseen suojellakseen Kimmoa. Kimmo oli tuolloin ehdonalaisessa. Sarjan neljännen kauden lopussa Kimmo tunnusti varastaneensa rahat ja joutui tämän seurauksena vankilaan. Ennen tätä hän sai kuitenkin kuulla Lauran raskaudesta, jonka seurauksena Kimmo tunnusti neljännen kauden viimeisessä jaksossa olevansa HIV-positiivinen. Tästä syystä Laura pelkäsi saaneensa tartunnan. Vankilasta päästyään Söder muutti Lauran kanssa yhteen vähän ennen Kertun syntymää. Myöhemmin Kimmo, Laura ja lapset muuttivat Ranskaan, mutta lapset palasivat takaisin isovanhempiensa Eevan ja Pertin luokse. Kimmo ja Laura saivat myöhemmin töitä Venezuelasta. He palasivat Suomeen vuonna 2006. Söder sairastui AIDSiin ja menehtyi syksyllä 2007.\nKerttu Katariina Söder (s. 1999 Helsinki, es. Linda Liikka) on Laura Mäkimaan tytär. Kertulla on dysfasia. Kertun isä Kimmo kuoli syksyllä 2007. Kerttu on myös asunut perheensä kanssa Ranskassa, mutta hän ja velipuolensa Jarkko muuttivat takaisin Helsinkiin asumaan isovanhempiensa Eevan ja Pertin luokse kunnes Laura ja Kimmo palasivat takaisin Suomeen.\nKarin Margaretha Luotola (o.s. Mattsson, s. 1959 Houtskari, es. Anitta Niemi, Niemen sairausloman ajan Virve Larimo) on Hannes Luotolan entinen vaimo sekä heidän kolmen yhteisen lapsensa Teemun, Ninnin ja Timo-Velin äiti. Karinilla on myös kaksi lastenlasta: Aleksi ja Vilja. Sarjan alkuaikoina Karin työskenteli autonasentajana hänen ja Hanneksen yhteisessä perheyrityksessä. Sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella Karin ajautui pettämään Hannesta liikemies Aki Wasaman kanssa, ja Hanneksen saatua tietää asiasta muutti Karin joksikin aikaa asumaan kotiseudulleen Paraisille. Myöhemmin Karin toimi ravintolayrittäjänä, kunnes joutui vankilaan sytytettyään ravintolansa tuleen vuonna 2009. Karin on ollut myös taksinkuljettaja ja valokuvamalli. Karin oli pitkään naimisissa Hanneksen kanssa, mutta he erosivat vuonna 2005. Karin on alkuperäiseltä ammatiltaan autonasentaja ja hän toimi tässä ammatissa sarjan ensimmäisinä vuosina omassa perheyrityksessään sekä uudelleen vuodesta 2009 alkaen Janne Mäkimaan omistamassa korjaamossa.\nHannes Luotola (es. Risto Autio) on Karin Luotolan entinen aviomies, jolla on tämän kanssa kolme yhteistä lasta: Teemu, Ninni ja Timo-Veli. Lisäksi hänellä on adoptiopoika Heikki ”Hessu” Pennanen. Hannes ja Karin olivat avioliitossa vuoteen 2005 asti, mutta sarjan aikana pariskunta törmäsi useampaan otteeseen molemminpuoliseen pettämiseen, vaikka he rakastivat toisiaan. Hannes muutti pari vuotta hänen ja Karinin avioeron jälkeen Pohjois-Suomeen eikä ollut mukana sarjassa sen jälkeen viiteen vuoteen. Vuonna 2012 hän alkoi kuitenkin esiintyä sarjassa jälleen. Hannes toimi rekkakuskina ja kävi työnsä vuoksi silloin tällöin Helsingissä. Sitten hän alkoi etsiä vakituista asuntoa Helsingistä. Lapissa hänellä oli ollut avovaimo ja yritys, mutta avoliitto päättyi ja yrityksestä jäi velkaa. Hannes on ajoittain käyttänyt liikaa alkoholia.\nTeemu Juhana Luotola (s. 1976 Helsinki, es. Ville Keskilä) on Hannes ja Karin Luotolan esikoinen. Teemulla on kaksi nuorempaa sisarusta Ninni ja Timo-Veli. Lisäksi Teemulla on teini-ikäisenä perheeseen adoptoitu velipuoli Heikki ”Hessu” Pennanen. Teemulla on kaksi lasta: poika Aleksi suhteesta Liisa Kärkisen kanssa ja tytär Vilja vaimonsa Niinan kanssa. Sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella Teemu tapasi äitiään kolme vuotta nuoremman poliisin, Seijan, jonka kanssa he seurustelivat pitkään. Teemun ensimmäinen vaimo Mimmi Kallio menehtyi raskausaikana keuhkoveritulppaan ja samalla Mimmin odottamat kaksoset menehtyivät. Teemu on ammatiltaan palomies.\nNiina Marjukka Luotola (o.s. Saarela, s. 1976 Helsinki, es. Ria Kataja) on Teemu Luotolan toinen vaimo ja heidän yhteisen tyttärensä Viljan äiti. Niina ja Teemu menivät naimisiin sarjan 12. tuotantokaudella. Hän on valmistunut lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 2002. Niinan väitöskirjan valmistuminen on viivästynyt, mutta edelleen työn alla. Hän on erikoistumassa nukutuslääkäriksi. Hänen äitinsä on Marjukka Saarela ja isäpuolensa Tapio Saarela. Niinan biologinen isä on Kaarlo Kares.\nAleksi Luotola (s. 1998 Helsinki, es. Jere Elomaa, myöhemmin Aatu Mauno) on Teemu Luotolan poika. Aleksilla on pikkusiskopuoli Vilja. Aleksi tapaa isäänsä Teemua aika harvoin, sillä Aleksi asuu äitinsä Liisan ja isäpuolensa Harrin kanssa Riihimäellä. Keväällä 2012 Aleksi ryhtyi asumaan osan aikaa isänsä luona. Aleksi on kärsinyt huumeongelmasta.\nVilja Karin Emilia Luotola on Teemu ja Niina Luotolan tytär.\nNinni Luotola (s. 1985 Helsinki, es. Nelly Hristova, aiemmin Elina Erra) on ammatiltaan toimittaja, mutta hän on toiminut myös tarjoilijana ja valokuvamallina. Ninnillä on kaksi veljeä, Teemu ja Timo-Veli. Lisäksi hänen perheeseensä kuuluu teini-ikäisenä perheeseen adoptoitu velipuoli Heikki ”Hessu” Pennanen. Ninni seurusteli pitkään Janne Mäkimaan kanssa. Hän poistui sarjasta lähtemällä kehitysyhteistyötehtäviin Afrikkaan. Keväällä 2012 Ninni tuli käymään Helsingissä ja ajoi vuokraamallaan autolla vahingossa Pertti Mäkimaan päälle.\nTimo-Veli Luotola (s. 2002 Helsinki, es. Viljami Penttilä) on Karinin ja Hanneksen iltatähti joka syntyi keskosena. Timolla on kaksi sisarusta, Teemu ja Ninni. Timo asuu äitinsä Karinin kanssa.\nStina Mattsson (es. Vivi-Ann Sjögren) on Karin Luotolan äiti ja Bengt Matssonin vaimo sekä Teemun, Ninnin ja Timo-Velin isoäiti.\nBengt Mattsson (es. Algot Böstman) on Karin Luotolan isä ja Stina Mattssonin aviomies sekä Teemun, Ninnin ja Timo-Velin isoisä. Hän sairastaa dementiaa ja oli Karinin luona hoidossa kun Stina joutui sairaalaan.\nOnni Partanen (s. 1953 Sääksmäki, es. Sulevi Peltola) on Anja Partasen aviomies, jolla on tämän kanssa kolme yhteistä lasta. Onnilla perheineen oli myös koira nimeltä Ilona. Onni on entinen rekkakuski, sittemmin hän on ajanut taksia, toiminut talonmiehenä ja pitänyt omaa remonttifirmaa Onnin Apu. Onni ei pariin vuoteen esiintynyt sarjassa; hän oli hoitamassa huonontunutta terveyttään Kreikassa. Onni palasi takaisin Suomeen vuoden 2011 lopulla ja kävi pitkästä aikaa tapaamassa tuttaviaan Helsingissä. Hän kertoi muuttavansa vaimonsa kanssa Ouluun.\nAnja Partanen (s. 1950 Lappeenranta, es. Eeva Litmanen) on keskikoulun käynyt laitoskeittäjä, joka on viime ajat toiminut catering-yrittäjänä. Anja oli myös töissä Luotoloiden ravintolassa sekä myöhemmin alkoi Karin Luotolan liikekumppaniksi. Anjalla on kolme yhteistä lasta Onni Partasen kanssa ja myös poika Mikko, jonka tällöin 16-vuotias Anja antoi adoptoitavaksi synnytettyään tämän.\nOuti Partanen (s. 1982 Lappeenranta, es. Karoliina Franck) on Onnin ja Anjan esikoinen. Ammatiltaan hän on maskeeraaja teatterissa. Outi kävi armeijan Santahaminassa.\nSamuli Partanen (s. 1985 Lappeenranta, es. Jouni Sutka) on Onnin ja Anjan keskimmäinen lapsi.\nTuuli Partanen (s. 1991 Lappeenranta, es. Siiri Sinnemäki) on Onnin ja Anjan kuopus. Tuuli kävi kirjoittajalukion Orivedellä ja asuu nykyään Oulussa.\nIlona (es. Ilona) oli monirotuinen, terhakka koira, Partasen Onnin silmäterä. Onnin asiakas Rekku Kaakko testamenttasi Ilonan Onnille. Ilonaa esitti Sulevi Peltolan oma koira Ilona. Sarjassa esiintynyt koira menehtyi vuoden 2011 lopussa.\nHeikki ”Hessu” PennanenMuokkaa\nHeikki Pennanen (tunnetaan paremmin nimellä Hessu, s. 1980 Turku, es. Petteri Jamalainen) on edesmenneiden Tuulan (k. 1997) ja Tapanin (k. 2000) lapsi, jonka Hannes Luotola adoptoi. Nuoruudessaan Hessu seurusteli Mirja Mäkimaan kanssa ja he menivät jopa kihloihin, mutta sittemmin erosivat, kun molemmat olivat suhteessa onnettomia. Myöhemmin Hessu meni naimisiin Daniela Pennasen (o.s. Andersson) kanssa ja heillä on yksi yhteinen tytär, Aamu Pennanen. Erottuaan Danielasta Hessu muutti pois Helsingistä. Hessu on koulutukseltaan puuseppä, mutta hän toimi pitkään tarjoilijana Wanhalla Bensiksellä.\nDaniela ”Danny” PennanenMuokkaa\nDaniela Pennanen (o.s. Andersson, s. 1981 Helsinki, es. Anni Turunen) oli naimisissa Heikki ”Hessu” Pennasen kanssa ja heillä on yhteinen tytär Aamu. Hessu ja Danny menivät naimisiin sarjan kymmenennellä tuotantokaudella, mutta liitto päättyi eroon. Dannyksi kutsuttu Daniela on opiskellut ensin kotimaista kirjallisuutta ja äidinkieltä Helsingin yliopistossa, sitten keskeyttänyt opintonsa ja käynyt ravintolakoulun. Valmistuttuaan hän on tehnyt kokin ja tarjoilijan hommia muun muassa Karin Luotolan omistamalla Wanhalla Bensiksellä.\nAamu Aurinko Pennanen (es. Jerica Viiala, aiemmin Melisa Vaherila sekä Jenna Rosendahl) on Daniela ja Heikki Pennasen tytär.\nTapani Pennanen (es. Eero Soininen) oli ”Hessu” Pennasen isä, joka kärsi alkoholiongelmasta, minkä vuoksi hänen avioliittonsa ”Hessun” äidin Tuulan kanssa loppui. Tapanilla oli myös taipumusta väkivaltaisuuteen. Jossain vaiheessa Tuulan kuoleman jälkeen Tapani lopetti juomisen ja hän sai ”Hessun” kanssa välit kuntoon. Tapanin alkoholismi kuitenkin paheni ja hän kuoli vuonna 2000. Kun Tapani mainittiin jaksossa 54 ensimmäisen kerran, häneen viitattiin silloin nimellä Kaitsu.\nTuula Pennanen (es. Terhi Panula) oli ”Hessu” Pennasen äiti, joka seurusteli Hannes Luotolan kanssa. Tuula ja Hannes olivat muuttamassa Kirkkonummelle, kunnes Tuula yllättäen menehtyi auto-onnettomuudessa.\nTuija Kangasharju (es. Laura Malmivaara) on Kallion seurakunnan entinen pappi, joka on vihkinyt useita kotikatulaisia avioliittoon sekä haudan lepoon. Tuija ja Hannes Luotola rakastuivat toisiinsa hyvin pian Tuijan saavuttua sarjaan vuonna 2002, mutta he eivät kuitenkaan päätyneet yhteen, sillä Hannes oli naimisissa Karin Luotolan kanssa. Sittemmin vuonna 2007 he saapuivat avoimesti pariskuntana Hanneksen esikoisen Teemun häihin, mutta suhde päättyi eroon. Vuonna 2009 Tuija avioitui Roope Johanneksen kanssa. Hänellä on Afganistanista adoptoitu tytär Malalai. He muuttivat vuonna 2012 Kalliosta Espooseen.\nMalalai Kangasharju (s. 1999 Kandahari, es. Elsy Akiki) on Tuija Kangasharjun adoptiotytär, jonka Tuija adoptoi vuonna 2004.\nRoope Johannes (es. Janne Virtanen) on entinen rikosylikonstaapeli. Hän siirtyi pois poliisin palveluksesta välttääkseen potkut tehtyään luvatta sivutöitä omassa vartiointiliikkeessä. Roope ryhtyi tekemään isännöitsijän töitä. Hän avioitui Tuija Kangasharjun kanssa keväällä 2009. Vuonna 2012 perhe muutti Espooseen.\nJoni Koskinen (es. Pavel Linnainmaa) on toinen sarjassa esiintyneistä teini-ikäisistä identtisistä kaksoisveljeksistä, jotka ostivat Raine Aarniolta asunnon vuonna 1995. Kaksoset olivat rikkaita, koska heidän isänsä oli ulkomailla menestyvä bisnesmies. Äitiään, jonka he tiesivät työskentelevän lentoemäntänä, pojat eivät olleet tavanneet. Jonin kaksoisveli oli nimeltään Miro, ja kaksikko asui kahdestaan ostamassaan asunnossa. Joni seurusteli jonkin aikaa Mirja Mäkimaan kanssa. Myöhemmin paljastui, että kaksosten isä Leo Koskinen oli kuin olikin varakas, mutta joutunut kirjepommin uhriksi ja saanut massiiviset palovammat kasvoihinsa ja käsiinsä. Poikien äiti menehtyi, sillä oli Leon vieressä kirjepommin räjähtäessä.\nLeo Koskinen (es. Svante Martin) on vuonna 1996 sarjassa esiintyy Joni ja Miro Koskisen varakas isä, joka joutui kirjepommin uhriksi Algeriassa. Hänen vaimonsa ja lastensa äiti menehtyi saman tien. Aluksi Leo oli sairaalahoidossa ja sitten Suomessa. Kaksospojat lähetettiin onnettomuuden jälkeen Suomeen, ja he asuivat keskenään.\nMiro Koskinen (es. Lev Linnainmaa) on toinen sarjassa esiintyneistä teini-ikäisistä identtisistä kaksoisveljeksistä, jotka ostivat Raine Aarniolta asunnon vuonna 1995. Kaksoset olivat rikkaita, ja väittivät syyksi sen, että heidän isänsä oli ulkomailla menestyvä bisnesmies, ja sanoivat, etteivät olleet tavanneet äitiään. Miron kaksoisveli oli nimeltään Joni, ja kaksikko asui kahdestaan ostamassaan asunnossa. Myöhemmin paljastui, että kaksosten isä Leo Koskinen oli kuin olikin varakas, mutta joutunut kirjepommin uhriksi ja saanut massiiviset palovammat kasvoihinsa ja käsiinsä. Poikien äiti menehtyi, sillä oli Leon vieressä kirjepommin räjähtäessä.\nRebekka Blom (es. Jessica Grabowsky) oli oikeustieteen opiskelija, joka toimi Pertti Mäkimaan lakiasiaintoimistossa harjoittelijana. Hän auttoi myös Juusoa ja Hannaa pääsykokeisiin valmistautumisessa. Hänellä on myös pikkusisko nimeltä Susanna Blom. Hän oli vastikään ystävystynyt Niina Luotolan kanssa. Rebekalle kerrottiin, että hän sairastaa Creutzfeldt–Jakobin tautia ja hänellä on vain noin kuukausi elinaikaa. Rebekka sai sairautensa loppuvaiheessa myös maisterinpaperit. Rebekka kuoli ja hänen hautajaisiaan vietettiin valmistujaisjuhlien yhteydessä, jonka Rebekan ystävät ja perhe halusivat hänelle järjestää.\nSusanna ”Suski” Blom (es. Iris Nylund 2011–2012, aiemmin Tiia Ilmanen 2009–2011) on Rebekka Blomin kirjallisuutta opiskeleva pikkusisko, joka kärsi mielenterveysongelmista. Susanna on seurustellut Jan-Erik ”Narsku” Talvelan kanssa, mutta myöhemmin pari erosi.\nAki Wasama (es. Jukka-Pekka Palo) on sarjassa esiintynyt liikemies, jonka kanssa Karin Luotola petti aviomiestään Hannesta sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella.\nArto Maasalmi (es. Taneli Mäkelä) on yhden miehen kiinteistövälitysfirman omistaja. Hän tutustui Eevaan työnsä kautta ja palkkasi hänet apulaisekseen. Myöhemmin he ryhtyivät seurustelemaan ja sittemmin solmivat avoliiton. Artolla on kaksi lasta, Linda ja Emil.\nArttu Laakso (es. Ville Virtanen) työskenteli Karinin ja Hanneksen huoltoasemalla autonkorjaajana vuosina 1995–1998. Hän poistui sarjasta tehtyään levytyssopimuksen. Ennen poistumistaan hän oli jo syksyllä 1995 ollut pidemmän aikaa poissa mentyään kotiseudulleen auttamaan perhettään.\nElsi Töyräs (es. Vieno Saaristo) oli Maija Mäkimaan ystävätär. Hän kuoli aivoverenvuodon seurauksena jaksossa ”Vaikeita valintoja”, joka esitettiin 12. marraskuuta 2010.\nHanna Taivala (aiemmin Tavaila, es. Anna Laulumaa) on lääketieteen opiskelija, joka asui samassa asunnossa Susanna Blomin kanssa. Hän seurusteli aikaisemmin Juuso Lehdon kanssa. Hanna sai syksyllä 2010 opiskelupaikan sekä oikeustieteelliseen että lääketieteelliseen tiedekuntaan, joista hän valitsi jälkimmäisen.\nHeili Reek (es. Kärt Tomingas) on vuonna 2005 sarjassa esiintynyt kampaaja, joka toimi Hannes Luotolan liikekumppanina Wanhan Bensiksen yhteydessä. Hän myös asui jonkin aikaa samassa asunnossa Hanneksen kanssa ja heillä oli erittäin lyhyt suhde, joka päättyi Ninnin kerrottua Heilille, että Hannes on rakastunut Tuija Kangasharjuun. Myöhemmin Heilillä oli suhde Mauri Alhon kanssa. Heilillä oli Marin-niminen tytär.\nJan-Erik ”Narsku” Talvela (es. Roope Salminen) on Juuson kaveri, joka seurusteli jonkin aikaa Susanna Blomin kanssa.\nJussi Halla (es. Raimo Grönberg) on lammastilan omistaja Kainuusta. Hän on seurustellut Karin Luotolan kanssa.\nJuuso Lehto (s. 1990 Helsinki, es. Kalle Lindroth) on Mäkimaiden entisen kotiapulaisen Pirjo Lehdon poika. Hän on seurustellut Tuuli Partasen ja Hanna Taivalan kanssa. Juuso kirjoitti ylioppilaaksi syksyllä 2008 ja opiskelee parhaillaan oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Maaliskuussa 2011 Juuso lähti armeijaan.\nKaarlo ”Kalle” Kares (s. 1926 Helsinki, es. Matti Ranin) on ammatiltaan näyttelijä. Hän sai ensimmäisessä kolmesta avioliitostaan Marjukka Kareksen (nyk. Saarela) kanssa ainoan tyttärensä Niina Luotolan. Kalle seurusteli Maija Mäkimaan kanssa.\nKaisa Anneli Virtanen (es. Eeva-Maija Haukinen) on Eeva Mäkimaan äiti. Kaisa ilmestyi yhtäkkiä Helsinkiin Mäkimaiden oven taakse neljännellä tuotantokaudella. Eeva ja Kaisa eivät olleet nähneet toisiaan moneen kymmenen vuoteen. Kaisan syy tulla Oulusta Helsinkiin tyttärensä luo oli laajalle levinnyt keuhkosyöpä. Kaisa uskotteli Mäkimaille saaneensa Oulusta lähetteen Helsinkiin syöpähoitoihin, vaikka todellisuudessa näin ei ollut. Eevalle selvisi myöhemmin, ettei Kaisa ollut käynyt lainkaan hoidoissa. Kaisa nukkui pois jaksossa 126.\nKati Kulmala (es. Minna Aaltonen) toimi sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella yrittäjänä kotikatulaisten suosimassa pikkukioskissa, joka sijaitsi aivan rapun oven vieressä. Hän seurusteli jonkin aikaa Risto Feldtin kanssa, mutta pari erosi. Myös Arttu Laakso oli kiinnostunut Katista ja vei tämän pariin otteeseen treffeille kanssaan, mutta Kati muutti Riston luo Ruotsiin.\nKira Kankaanpää (es. Jenni Banerjee) työskenteli Biomedicumissa samassa tutkimusryhmässä Niina Luotolan kanssa.\nKosti Valo (es. Rabbe Smedlund) on Pertti Mäkimaan opiskelukaveri nuoruusajoilta. Hän palasi ulkomailta Suomeen syöpää sairastavan vaimonsa kanssa tapaamaan vanhoja ystäviään Mäkimaita. Vaimoa Minnaa ei ehditty nähdä sarjassa, sillä hän menehtyi melko pian. Pertti otti Kostin mukaan liikekumppaniksi asianajotoimistoonsa. Susanna syytti Kostin raiskanneen hänet, mitä Pertti ei aluksi uskonut tapahtuneen, ei myöskään Eeva.\nMauri Alho (es. Aake Kalliala) on eläkkeellä oleva entinen Kallion seurakunnan suntio. Mauri muutti Raine Aarnion kämppikseksi jäätyään kodittomaksi. He ystävystyivät ja Raine kannusti Mauria ottamaan yhteyttä pitkäaikaiseen Patagoniassa asuvaan kirjekaveriin Marinaan. Lopulta Patagoniaan lähti Maurin sijasta Raine. Mauri tajusi pian Rainen ja Marinan ystävyyden syventyneen ja hän lopetti yhteydenpidon sekä Marinaan että Raineen, joka palasi myöhemmin kotikadulle sekoittamaan pakkaa. Mauri poti syyllisyyttä Rainen kuolemasta ja päätti järjestää tämän maalaamista tauluista muistonäyttelyn. Mauri seurusteli pitkään Maija Mäkimaan kanssa, mutta he erosivat hääpäivänään kun Maija ymmärsi, ettei rakastakaan Mauria. Myöhemmin Maurilla oli suhde Heili Reekin kanssa. Mauri on Partasen Onnin hyvä ystävä ja liikekumppani. Hän avioitui Monika Långin kanssa, jonka kanssa hän asuu Herttoniemessä.\nMimmi Tyyne Alina Kallio (es. Lotta Lehtikari) oli Teemu Luotolan ensimmäinen vaimo. Mimmi oli ollut aiemmin naimisissa Nalle Kaasalaisen (es. Tapio Liinoja) kanssa, ja Nalle oli Mimmin ja Teemun suhteesta mustasukkainen. Mimmillä oli oma rakennusalan yritys. Hän menehtyi keuhkoveritulppaan odottaessaan kaksosia Teemulle. Myös kaksoset menehtyivät.\nMonika Lång (es. Rea Mauranen) on leski, joka tapasi Mauri Alhon miehensä hautajaisissa. Hän työskentelee vaatekaupassa.\nRaine Ilmari Aarnio (17. toukokuuta 1950 Pori - 3. elokuuta 2000 Helsinki, es. Seppo Maijala) oli sarjassa mukana vuodet 1995-2000. Hän oli ollut töissä pankissa pankinjohtajana, mutta oli saanut sieltä potkut. Raine työskenteli potkujensa jälkeen Ratakadun huoltamolla ja oli mukana perustamassa Raine's kahvilaa Luotoloiden ja Artun kanssa. Raine osti myöhemmin Luotolat sekä Artun ulos kahvilasta. Sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella Raine ihastui Laura Mäkimaahan. Ihastus oli kuitenkin yksipuolista, mutta heidän välilleen kehittyi ystävyyssuhde. Raine on Jarkko Mäkimaan kummisetä. Vuonna 1999 Raine lähti Patagoniaan, koska Mauri Alho ei sairauden vuoksi pystynyt matkustamaan. Siellä hän tapasi Maurin kirjekaverin Marinan, ja Marinan ja Rainen välille muodostui suhde. Raine palasi myöhemmin kotikadulle ja kärsi vakavista mielenterveysongelmista. Hän yritti polttaa Luotoloiden ravintolan ja vietti pitkiä aikoja psykiatrisessa sairaalassa. Raine kuoli sydänkohtaukseen jaksossa 176 Johanneksenkirkon portailla.\nRisto Feldt (es. Antti Reini) esiintyi sarjassa vuosina 1995-1996 sekä vuonna 1999. Hän toimi sarjan päähenkilöiden asuttaman taloyhtiön talonmiehenä ja asui talonmiehen asunnossa, kunnes muutti Ruotsiin alkuvuodesta 1996 esitetyssä jaksossa. Risto harrasti nyrkkeilyä ja jopa kilpaili lajissa. Hän seurusteli Kati Kulmalan kanssa jonkin aikaa, mutta pari erosi, vaikka he pysyivätkin läheisinä Riston lähtöön asti. Sittemmin Kati muutti Riston luo Ruotsiin. Risto palasi sarjaan vuonna 1999 rakennusalan yrittäjänä. Hän palkkasi Hannes Luotolan yritykseensä. Myöhemmin Risto palasi takaisin Ruotsiin.\nRisto Nurmi (s. 1966 Helsinki, es. Ilkka Heiskanen) on entinen murhasta tuomittu rikollinen, joka on istunut vankilassa, mutta on sittemmin päässyt vapaaksi. Hänen äitinsä on keväällä 2006 kuollut Alli Nurmi, isästä ei ole tietoa. Risto seurusteli Laura Mäkimaan kanssa ja on tämän lasten sekä isän Pertin hyvä ystävä.\nSeija Jaakkola (es. Mari Rantasila) on poliisi, joka seurusteli sarjan alkuaikoina Teemu Luotolan kanssa ollen Teemun ensimmäinen pitkäaikainen naisystävä sarjassa. Hän oli huomattavasti Teemua vanhempi, mikä huolestutti muun muassa Teemun äitiä, Karin Luotolaa, joka oli Seijaa vain kolme vuotta vanhempi. Teemu ja Seija tapasivat ensimmäisen kerran Teemun juhliessa valmistumistaan lukiosta rannalla. Seija oli pitkiä aikoja poissa sarjasta. Hän asuu tällä hetkellä Brysselissä, jonne hän muutti aviomiehensä kanssa. Seijalla on yhden yön suhteen seurauksena Matilda-tytär Pertti Mäkimaan kanssa. Matilda asuu äitinsä luona.\nTero Blomster (es. Nicke Lignell) oli Laura Mäkimaan ensimmäinen aviomies. Tero ja Laura sekä Lauran poika Jarkko asuivat pitkään Norjassa, mutta he erosivat kun Tero löysi toisen naisen.\nTarkennus: Tässä osiossa on virheellisiä linkkejä, osaako joku korjata alla olevat linkit?\n↑ Jakso 286: Unohtumaton päivä. (4.1.2003)\n↑ a b Jakso 414: Tahdotko sinä (4.10.2007)\n↑ a b Jakso 71: Jotain vanhaa, jotain uutta (24.4.1997)\n↑ a b Pikkubrankkari (2002) (Full Cast & Crew) Kotikatu (TV Series). IMDB. Viitattu 5.1.2020.\n↑ Jakso 106: Aleksin isä (10.9.1998)\n↑ Jakso 217: Nurkkaan ajettu (22.11.2001)\n↑ a b Jakso 211: Häävalssi (11.10.2001)\n↑ Jakso 384: Yhdet häät ja kaksi rakkautta (2.11.2006)\n↑ a b Jakso 312: Onnea Helsingin yllä (14.10.2004)\n↑ Jakso 485: Palava rakkaus (29.10.2009-30.10.2009)\n↑ Jakso 488: Kuutamokeikkaa (19.11.2009-20.11.2009)\n↑ Saarnaaja YLE Kotikatu. Yleisradio Oy. Viitattu 4.12.2012.\n↑ Jakso 538: Viimeinen päivä YLE TV1 - Kotikatu. Yleisradio Oy. Viitattu 24.4.2011.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Luettelo_televisiosarjan_Kotikatu_henkilöistä&oldid=18680852#Onni_Partanen”\nViimeksi muokattu 22. tammikuuta 2020 kello 22.28


Bad Credit Cash Lainat Verkossa : miten ne hommansa ja H - www.vettech.fora.pl\nBad Credit Cash Lainat Verkossa : miten ne hommansa ja H\nWysłany: Sob 21:06, 08 Lut 2014 Temat postu: Bad Credit Cash Lainat Verkossa : miten ne hommansa ja H\nVahvista Pankki Out. Kun sairas luottotiedot tag , on vaikea kokeilla ylimääräisiä tuki koska näyttää vaikeuksia harkita luotto kanssa pieni luotto pisteet sijoitusta . Saat helpompaa aikaa niin, web-pohjainen lainan tarjoaja voi hyvinkin olla parempi voit ostaa Lisätiedot aggressiivista maksut kanssa www rahoituslaitos . Laite lähestymistavan ja tällaisia ?? asuntolaina on todella yksinkertainen . Takaajina takaajan rahoitustuotteiden , kääntöpuoli, ovat ihmiset, jotka hyväksymään voidaan korvikkeet oman pankkilaina jos kuluttaja ei pysty käteisellä pankkilaina . Käyttämällä Tämän julkisen vaihtoehto , lainanantaja voi saada vaivattomasti pikaista varoja raha monta tiny haluaisivat [link widoczny dla zalogowanych] sekä rahastot läsnä nämä puhelimet arvioimaan erottuva pikkupräntin kollektiivisesti jossa lopulta auttaa tekee optiot ja nopea allekirjoitus lainat britannian klo par käytät talousarvio plus vero mahdollisuutta. Sinulla ei ole nauttia riittävä luottotiedot to recieve online-palkkapäivä laina .\nTämä on erinomainen tapa saada joitakin määrä asiat alennettua vuosikorkoa . Ota huomioon, että käteisennakkoa lainat tahtoa usein vaihtoehtoisesti pieni . Varsin monet jo on matkustaminen osaksi saattamista ikioman yritysten. Mutta se on hieno . Tämä todennäköisesti ei pysyä raha katsaus lukemattomia vuosia [link widoczny dla zalogowanych] kuluttaja on valinta farreneheit valittaessa riippumatta siitä, onko turvaamiseksi tai ehkä unleveraged ottava laina . Folks tarvitse arvostavat tätä että on vakuudettomia luonto klo luotonantajien puolin ne yrittävät tehdä on vakuutus in unleveraged allekirjoitus lainat in määritelty aika . Sinun täytyy olla niin itsevarma kuin mahdollista , että sinulla on pystyy kokouksen konsolidointi laina , niin tai muuten saatat hyvinkin olla nopeutettuun tilanteesi kautta paistinpannu in ampua.\nHuomattuaan Tämän monet lainanantajat ehkä taipuvainen tarjota sinulle Apua siitä huolimatta teidän huonolaatuisia luottokelpoisuutta . Yksi voi mahdollisesti saada kuten rinnastaa rahastot internetissä . haluaa että asiakkaiden kysyntä enemmän käteisellä voidaan tuottaa vähemmän vaikeaa yhdessä kotiin pääoma lainan . Vähemmän kuin täydellinen luotto lainat on kehitetty erityisesti ja huono perintätoimistoja tyydyttämään heidän yksittäinen liittyy [link widoczny dla zalogowanych] online-auton laina laskin on suoraviivainen , ja sinulla sinun ei tarvitse jätteet aikaa käyttämällä monimutkainen väittää tai yhtälöitä. Ne pystyvät hankkivat 100 dollaria ja hankkia paljon päivittäistavarat tai maksa paljon maksut ja vain maksamaan takaisin rahat kautta asuntolaina aina ne saa rahaa kerran . Jos haluat henkilökohtainen laina kanssa erittäin matala asuntolainan nouseva tai ehkä rahoitusapulainan tarvitsematta viivästyskorot , niin mitä tarvitset on todella perus asuntolaina . Ensinnäkin tarpeisiin olla mieltäsi ennen kuin haet ja mahdollisuus henkilökohtainen laina kuin tämä voi olla korkokannan veloitetaan .\nTavallisesti kiinteistönvälitys on tullut joukossa vankkoihin tuloksesta , erityisesti pitkäaikaiset . Nämä lainat sisältävät kasvoi korot . On 2 lajittelee lainan tarjoajat kuluessa henkilökohtainen laina nykyisessä markkinatilanteessa - vahvat laina yritykset ja rahasto pankkiiriliikkeet . Suunnitelmat usein saatavana ei takuu eikä ?? arvioitaessa luottokelpoisuutta . Vaihtoehtoisesti , jos on yli Raha 25000. Erityisesti ilman kaikenlaista tulos , et luonnollisesti yksinkertaisesti voi lähettää hakemus lainaa [link widoczny dla zalogowanych] niin saat puhelin määritellä lainaehtojen sopimukset . Ovatko rahoitusvelat ongelmat vastaanottava hankala päivittäin ? Onko henkilökohtainen velka elämä hakuun kaukainen pyrkimys sinulle ? On mahdollista etsiä apua helppo ja vakuutti tavalla .\nSe johtuu määrä sisäpuolella on suurempi yhdessä Kaupan lopussa on enemmän aikaa .


HYVÄ TERAPEUTTI: KUINKA LÖYDÄN TARKOITUKSENI ELÄMÄSSÄ? - HOITO\nHyvä terapeutti: Kuinka löydän tarkoitukseni elämässä?\nIlman elämän tarkoitusta tunnen, että kellun avoimessa meressä ilman päämäärää.\nMinulla on upea ura, paljon kiinnostuksen kohteita, ihania ystäviä ja kumppani, josta voin kiittää vain onnentähtiäni, mutta tunnen usein olevani epätäydellinen - ikään kuin jotain, jonka vaadin olevan kokonainen, puuttuu.Älkää ymmärtäkö minua väärin, harrastan edelleen kiitollisuutta ja tarkkaavaisuutta (parhaani mukaan joka tapauksessa) menemällä niin pitkälle kuin satunnaisesti harjoittamalla meditaatiota, mutta mitä se puuttuva osa onkaan, se on vältellyt minua tähän mennessä. On vaikea selittää muille, että olen usein onneton, varsinkin sen elämän vuoksi, jota näytän elävän.Ja mielestäni sillä on paljon tekemistä sen kanssa, että minulta puuttuu pitkän aikavälin visio elämästäni.\nMitä minä haluan? Mikä tekisi minut onnelliseksi? Mitä mielestäni puuttuu? Toisin sanoen mikä on tarkoitukseni elämässäni?\nNämä ovat uskomattoman vaikeita kysymyksiä, koska tosiasia on, en yksinkertaisesti tiedä. Minun kaltaisten ihmisten hoidossa on ongelmaterapeutin tehtävä ei ole tehdä tunne- ja persoonallisuustarkastuksia, jotta voisin palata minulle elämänsuunnitelman kanssa. Mutta sitä haluan.Terapeutit eivät pääosin tarjoa neuvoja; pikemminkin he tarjoavat liiketoiminnan työkaluja. Vaikka nämä yleensä ovat melko hyviä, minulle ei silti riitä ymmärtämään, mitä haluan saada pois omasta olemassaolostani.\nTämä epävarmuus ripustaa minua kuin tumma pilvi aurinkoisimpina päivinä; vaikka kaikki näyttää hyvältä, valmistaudun aina myrskyyn.\nEikä myöskään mene ystävieni tai vanhempieni luo neuvoja. Mitä he tietävät, eikö? Tosiasia on, että kukaan ei tunne minua paremmin kuin minä, ja jos en tiedä mikä saisi minut tuntemaan itseni täydelliseksi, todennäköisemmin kuin ei. Tämä on erityisen huolestuttavaa, koskaOlen törmännyt seinään muutama vuosi sitten, eikä minulla ole aavistustakaan miten se voidaan poistaa. Joten tein äskettäin sen, mitä useimmat tilanteessani olevat ihmiset näyttävät tekevän - kuulin suuren ja tehokkaan Googlen kanssa. Tiedän. Teen niin paljon.\n'Elämän ei pitäisi olla matka hautaan, jonka tarkoituksena on saapua turvallisesti kauniiseen ja hyvin säilyneeseen ruumiiseen, vaan pikemminkin liukua leveällä reunalla savupilvenä, perusteellisesti käytetty, täysin kulunut ja äänekkäästi julistava' Vau! Mikä ratsastus! ”- Hunter S. Thompson\nEhkä tajuamalla, että käisin läpi jotain,upea hakukone veti jotain aivan mahtavaaja erittäin merkityksellinen tapauksessani.Se oli kirjailija Hunter S. Thompsonin kirjoittama kirje , yksi kaikkien aikojen suosikkihenkilöistäni, Hume Loganille, yhdelle hänen ystävistään,Elämän tarkoituksen löytäminen”. Minun näin ei olisi voinut tapahtua parempana aikana. Vaikka nyt kuollut kirjailija oli kirjeen kirjoittaessaan vasta 22-vuotias, se jo esitti hänen ainutlaatuisen näkökulmansa elämään ja hänen jo vaikuttavan viisautensa. Ehdotan, että luet sen kokonaan, jotta ihme olisi täydellinen. Se alkaa seuraavasti:\nKysyt neuvoja: ah, mikä on hyvin inhimillinen ja erittäin vaarallinen asia! Sillä neuvojen antaminen miehelle, joka kysyy, mitä tehdä hänen elämäänsä, merkitsee jotain hyvin läheistä egomaniaan. Oletetaan osoittavan miehen oikeaan ja lopulliseen päämäärään - osoittaa vapisevalla sormella OIKEAAN suuntaan, vain typerys ottaisi itsensä.\nEn ole hölmö, mutta kunnioitan vilpittömyyttäsi pyytäessäni neuvoani. Pyydän kuitenkin muistaa, että kuunnellessani mitä sanon, että kaikki neuvot voivat olla vain sen antavan miehen tuote. Se, mikä on totuutta yhdelle, voi olla katastrofia toiselle. En näe elämää silmiesi kautta eikä sinua omieni kautta. Jos yritän antaa sinulle erityisiä neuvoja, se olisi liikaa kuin sokeat johtavat sokeita…\nJoten jos nyt luet itsesi irtautuneiden joukkoon, sinulla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin hyväksyä asiat sellaisina kuin ne ovat, tai etsiä vakavasti jotain muuta. Mutta varo etsimästä tavoitteita: etsi elämäntapaa. Päätä, miten haluat elää, ja katso sitten, mitä voit tehdä ansaitaksesi elantonsa tämän elämäntavan sisällä. Mutta sanot: 'En tiedä mistä etsiä; En tiedä mitä etsiä. '\nJa siinä on ydin. Onko syytä luopua siitä, mitä minun täytyy etsiä paremmaksi? En tiedä - onko se? Kuka voi tehdä päätöksen, paitsi sinä? Mutta jopa PÄÄTTÄMÄLLÄ EHDOTTAMISEKSI, menet valinnan tekemiseen pitkälle ... ”\nKumma kyllätämä kirje, riippumatta siitä, kuinka kiihkeästi se sai minut tuntemaan, ei ole pohjimmiltaan erilainen terapeutin minulle antamien 'neuvojen' kanssa. Ehkä syy yksinkertaiseksi - hahmoteltu toisen kappaleen ensimmäisessä virkkeessä - terapeutini ei ole hölmö, eikä siksi kykene antamaan minulle elämänsuunnitelmaa.\nElämän tarkoitus näyttää olevan selvittää, mitä tämä tarkoittaa subjektiivisesti minulle, ja sovittaa sitten elämäni sen mukaan, ja ensimmäinen askel siihen on päättää, mistä etsiä; eikö olekin oikein, rakkain terapeutti?\nmiten tietää, oletko itsemurha


Rahahuolia ja surkea menestys - mäkihyppysopassa ensimmäiset potkut | Hiihtolajit | Urheilulehti\nHiihtolajit Rahahuolia ja surkea menestys - mäkihyppysopassa ensimmäiset potkut\nJari Kupila 1.4.2011 14:42\nGetty Images Myös tulevan SM-kisaviikonlopun kiihkeimmät taistot käydään kokoushuoneessa. Tällä kertaa on mäkihypyn vuoro tuulettaa ilmapiiriään.\nMäkikausi on Rovaniemellä viikonloppuna hypättävää normaalimäen SM-kisaa vaille valmis, mutta lajin taustoilla riittää kuhinaa. Urheilulehden lähteiden mukaan Finnjumping ry:n velkasaldo on kasvanut isommaksi kuin vielä muutama viikko sitten osattiin pelätä ja talouden epäselvyydet ovat tekemässä SM-kisojen tunnelmasta räjähdysalttiin.\n”Ei nyt pidä dramatisoida liikaa, mutta se on totta, että talouden seurantajärjestelmä ei toimi kuten pitäisi. Meillä ei ole tarkkaa tietoa siitä mitä viimeisen 2-3 kuukauden toiminta on meille maksanut. Sitä selvitellään nyt täysillä”, kertoo Finnjumping ry:n ja Hiihtoliiton hallitusten voimahahmo Mauri Haataja.\nUrheilulehden sisäpiirilähteet ovat arvioineet yhteenlasketun velkasaldon kasvaneen jo noin 500 000 euroa tasolle, mutta Haataja ei aivan sellaiseen usko.\n”Kuten sanottu, tätä asiaa ei pysty täsmällisesti arvioimaan. Seurantamme toimii viiveellä. Mutta ei tässä sentään niin huono tilanne ole. Tuollaista lukua en ole kuullut. Kun saamme alkuvuoden toiminnan tuloksen lasketuksi, olemme viisaampia.”\nMäkihypyssä ollaan kuitenkin jo varautumassa ankaraan kulukuuriin ja leikkauksia on jo tehty.\nEnsimmäinen teko oli seurakoordinaattori Kari Pätärin irtisanominen, mikä on saanut lajin kenttäväen tunteet kuumenemaan. Moni on sitä mieltä, että irtisanomiset alkoivat väärästä päästä. Toinen säästöteko on se, että teknikko Gerhard Hoferin paikkaa ei täytetä. Lisäksi koko yhdistetyn joukkueen tuleva toimintamalli on menossa uusiksi.\n”Kaikessa tässä haetaan sitä, että olemassaolevilla resursseilla pyritään tehostamaan toimintaa. Uusia irtisanomisia ei tule, mutta tehtävänkuvia muutetaan varmasti. Lisäksi maajoukkueen ja valmennuskeskusten työnjakoa voidaan viilailla.”\nFinnjumping otti viime keväänä riskin ja satsasi maajoukkueeseen enemmän kuin pitkään aikaan. Kun menestys ei kehittynyt toivotusti, ei luvassa ole sponsoritulvaa ja edessä on säästökuuri. Toista kautta peräkkäin ei voi samalla riskillä mennä. Miten tämä heijastuu urheiluun? Säästökirveen heiluessa ei leiritysresurssi varmaankaan kasva?\n”Pitää elää realiteettien mukaan. Nyt pitää säästää, mutta totta kai tässä pyritään muokkaamaan toimintoja niin, että itse pääasia ei kärsisi. Mutta toki on vaikea nähdä että resursseja juurikaan ainakaan lisää tulisi.”\nMäkihypyn sisällä kytee ankara kritiikki lajin johtoportaita kohtaan. Onko lähiaikoina luvassa myös henkilövaihdoksia?\n”Ei tässä vaiheessa. Nykyisellä hallituksella ja puheenjohtajalla on toimikautta vielä vuosi jäljellä.”\nKlikkaa tästä ja tilaa Urheilulehti kolmeksi kuukaudeksi superedulliseen tarjoushintaan 19,95!\nJari Kupila Add new comment\nKommentit (25)Kirjoita kommentti\nKerrankin oikea linjaus UL:ltä: jättää kiekko vaille lukijakomentteja . Siellä pursuaa tällä hetkellä niin täyttä skeidaa näiltä tuuliviirileipäjournalisteilta, että nauramiseenkin kyllästyy. Sain laiskuudeltani viimeinkin aikaiseksi peruuttaa lehden tilauksen, että good bye vaan!\nVierailija\t# 2.4.2011 10:26\tIlmoita asiaton viesti Tuntuu että Suomalaisessa mäkihypyssä on viimeset vuodet vaan säästetty että miten voi vielä enemmän säästää!Ihan sama kekkä siellä hallituksessa istuu aina on kauden jälkeen tili tyhjä yritä sillä nyt sitten voittaa muut kärkimaat kun niillä on rahoitus ja varusteet kunnossa!\nVierailija\t# 1.4.2011 21:21\tIlmoita asiaton viesti Miten helvetissä voi olla tilanne, että kukaan ei tiedä paljonko rahaa on käytetty?? Ei jestas mitä hommaa. Pätärin irtisanominen tulee vielä herroille kalliiksi. Suomessa on noin 30 pientä mäkiseuraa, joilla on kaikilla se sama yksi ääni, kuin isoillakin seuroilla. Ja noille pienille seuroille Pätäri oli ja on henkilö, joka niitä auttoi. Tuo hallitus ei takuulla istu toimikauttaan loppuun!\nMiami Vice\t# 1.4.2011 16:55\tIlmoita asiaton viesti Uusimmat: Hiihtolajit


Ottelua rakkaudesta hyönteistyyppeihin! | Watch Pokémon TV\nCastelian saliottelu Ashin ja salijohtaja Burghin välillä on alkamaisillaan ja ottelussa saa molemmilla puolilla olla korkeintaan kolme Pokémonia. Burgh aloittaa Dwebblellään (hyönteis- ja kivityyppiä) ja Ash ottaa ensiksi Tepigin. Dwebble on kuitenkin nopea, koska sen kivinen kuori on hyvin kevyttä kivilajia, ja niinpä se tyrmää lopulta Tepigin Rock Wrecker -liikkeellään.\nSeuraavaksi Ash yllättää kaikki käyttämällä Sewaddleaan, joka jysäyttää Dwebblen ulos kivikuorestaan ja tuo Ashille tämän ensimmäisen voittonsa.\nBurgh tuo kentälle Whirlipeden ja Ash pitää edelleen Sewaddlen, joka kehittyy ottelun aikana Swadlooniksi! Swadloonin voimakas Energy Ball päihittää Whirlipeden, jolloin Burgh kutsuu peliin rakkaan Leavannynsa. Leavanny osoittautuu ylivoimaiseksi Swadloonille, joten Ash joutuu turvautumaan Pikachuun ja vakuuttaa Burghille, että tällaista Pikachua hän ei ole koskaan nähnyt!\nKun Pikachu jää ansaan Leavannyn seittiin, Ash pyytää sitä rohkeasti sukeltamaan Leavannyn Leaf Stormiin ja niin se pääseekin vapaaksi. Saatuaan liikekykynsä takaisin, Pikachu kukistaa Leavannyn voimakkaalla Energy Ballilla ja Ash voittaa kolmannen saliottelunsa Unovassa – ja saa siitä hyvästä Hyönteismerkin!\nSillä välin Rakettiryhmä ei pääse puheisiin Giovannin kanssa, vaan tämän sihteeri kehottaa heitä toimimaan itsenäisesti ja edistämään Rakettiryhmän etua. Niinpä he päättävät keskittyä jälleen sieppaamaan Pikachun, kun yhtäkkiä heidän luokseen ilmestyy nälkäinen Yamask, josta tulee Jamesin Pokémon...


puutarha | Käsityöt Omin Käsin\nHyönteisten huurreiden vianmääritys\nYrtti- ja laventelirullat\nKuinka poistaa irrotetut ruuvit iskulaitteella\nKuinka puhdistaa puiden maa\nKun päätät puhdistaa maan, tiedä mitä aiot tehdä ennen kuin teet sen; on tärkeää kehittää suunnitelma. Opi maan topografia. Huomaa pinta- ja laaksoalueiden, suurten kallioiden ja lohkareiden, soisten tai hiekkaisten alueiden, pinta-kulhojen ja avoimen, tasaisen maan sijainti polttopaaluihin. Tarkista,\nKorkealaatuinen multa vaatii usein vaihtoa, koska se hajoaa nopeasti ja rikastuu maaperään. Multaa levitetään usein puiden ympärillä ja puutarhassa veden pidättämiseksi maaperässä ja rikkakasvien poistamiseksi. Multaa voi myös auttaa eristämään maan ja suojaamaan kasvien juuria jäätymiseltä kylmempää ilmastoa varten. Kaikki multaa lop\nSaniaiset ovat monimutkaisia ei-kukkivia kasveja. Suurin osa maan kasveista tuottaa kukkia. Kukkivien kasvien elinkaari on melko suoraviivainen: Pölyttäessään kukat tuottavat siemeniä, jotka sisältävät alkioita, jotka kasvavat uusiksi kasveiksi. Alemman luokan ei-kukkivat kasvit eivät kuitenkaan tuottaa kukkasia ja monissa tapauksissa myös siemeniä, mutta silti ne lisääntyvät ja kukoistavat käyttämällä omia erityisiä menetelmiään. Henkilöllisyystodistus\nViinirypäleet tarjoavat yksityisyyttä ja runsasta hedelmää. Vaikka ajatus takapihan hedelmätarhan ja viinitilan järjestämisestä saattaa vaikuttaa romanttiselta, useimmat Yhdysvaltojen puutarhurit kasvavat viinirypäleitä, jotka soveltuvat paremmin mehua tai tuoretta syömistä varten. Viinirypäleisiin soveltuvat vain lämpimin ilmasto. Kaikki viini\nKestää 100 vuotta, jotta luonto tuottaa yhden tuuman pintamaata. Maaperän ekosysteemeissä elämän monimuotoisuus on suurempi kuin missään muussa ekosysteemissä, toteaa ympäristöosaamista käsittelevä neuvosto verkkosivustollaan. Maaperä suorittaa useita tärkeitä toimintoja, jotka vaikuttavat kaikkiin ekologisiin jaksoihin. Merkitys Ekolo\nKuinka kasvit tuottavat glukoosia?\nKasvit tarvitsevat valoa glukoosin tuottamiseksi. Kasvit tuottavat glukoosia prosessilla, jota kutsutaan fotosynteesiksi. Kasvit imevät tarvitsemansa materiaalit ja suorittavat kemiallisia prosesseja, jotka muuttavat nämä materiaalit glukoosiksi, jota kasvit tarvitsevat energiaa varten. tarvikkeet Glukoosin tuottamiseksi kasvi tarvitsee vettä, jonka se imee juurten avulla ja kuljettaa lehtiin. Ka\nAzaleat ovat ikivihreitä pensaita, jotka tuottavat massaa kukintoja keväällä. Pensaat ovat kasveja, joilla on useita varret ja jotka voivat kasvaa yli 20 metriä korkeiksi. Ne tarjoavat vankan puutarharakenteen, johon muut kasvit rakentavat. Kun valitset pensaita, varmista, että ne sopivat hyvin puutarhan maaperän ja auringonvaloon. Lehti\nKaupallisen istutuksen haitat\nSuurten istutusten hyvä hallinta parantaa niiden kaupallista arvoa. Kaupalliset viljelmät ovat osa kaupallista viljelyä, jossa yhtä tiettyä satoa kasvatetaan suuressa mittakaavassa ja myydään. Tällaiset viljelmät kasvattavat muun muassa kumia, öljypalmua, kookospähkinää, banaania, teetä ja tupakkaa. Kaupallisten\nJohn Deere-nurmikkotraktorin muulaveto on olennainen osa leikkuulaitetta ja moottoria. Leikkuulaite aukeaa hihnapyörien järjestelystä hihnalla, joka on kierretty kokoonpanon läpi. Hihnapyörät ja hihna antavat kuljettajalle tarvittaessa kytkeytyä ja vapauttaa leikkurin. Sijainti Muulavetolaite sijaitsee leikkurin alaosassa ja kiinnittyy John Deere -moottorin alapintaan. Kun m\nTammet täyttävät maiseman kauneudella ja varjossa. Tammepuita esiintyy maisemassa regal, mutta monien lajikkeiden kypsyminen täyteen potentiaaliinsa voi kestää vuosikymmeniä. Nopeimmin kasvavat tammet kasvavat 18–25 tuumaa vuodessa. Vaikka muun tyyppiset puut kasvavat paljon nopeammin, tällä nopeudella voit nauttia tammien tarjoamasta varjosta ja kauneudesta muutamassa vuodessa. Pohjoinen\nKuinka käyttää turve sammalta kasvattaa ruohoa\nNurmikko voi tehdä tai rikkoa kodin ilmeen. Nurmikko on ensimmäinen asia, jonka vieraat näkevät käydessäsi kotona. Ruskea, kuollut, sotkuinen nurmikko heijastaa negatiivisesti koko talosi ilmapiiriä. Nurmikon uudelleensijoittaminen antaa sinulle uuden alun rehevältä, vihreältä piha-alueelta, jolla on varmasti positiivinen vaikutus jokaiselle ohikulkijalle. Turve sam\nAnna teetä happea rakastaville atsaleille rohkaistakseen terveellistä kukintaa. Tee valmistusprosessi vapauttaa lehtien eteeriset öljyt, vitamiinit, mineraalit ja flavonoidit, jotka ovat yhdisteitä, joiden uskotaan olevan terveydellisiä. Tee voi olla hyödyllinen puutarha- tai huonekasveillesi. The Herb Companion -lehden mukaan sama "panimoprosessi", jossa käytetään orgaanisia materiaaleja, voi myös auttaa kasvejasi. Menetelm\nPihlaja tuottaa bushelleja kirkkaanvärisiä hedelmiä, jotka muistuttavat kirsikoita. Pihlajan puu tai eurooppalainen pihlajatuhka on suhteellisen pieni puu Rosaceae-sukuun. Se on happoa rakastava puu, joka kukoistaa viileässä, leudossa ilmastossa täynnä aurinkoa ja hyvin kuivatussa maaperässä. Pihlaja\nKuinka elvyttää jäädytetty, vaurioitunut palmu\nTerve palmu Vaikka alijäähdytyslämpötilat ovat haitallisia tai jopa tappavia joillekin kasveille, suurin osa palmulajeista voi elpyä täysin, jos heille ilmenee aikajäätymisaika ja vaurioituvat. Tällöin on oltava tietoinen mätän ja sienen uhasta, kun näin tapahtuu, koska vaurioituneista kudoksista voi tulla näiden patogeenien lisääntymisalue. Jos huomaat pa\nKuinka irrottaa niittokone Cub Cadet RZT 50 -sovelluksesta\nCub Cadet RZT 50 on nolla-käänteissäteinen niittokone, jossa on 50 tuuman kolmiteräkansi. Kannen ylläpitotehtävien suorittamiseksi, kuten kannen käyttöhihnan vaihtaminen tai terän hoitaminen, on ensin poistettava leikkuri. Noudata niittokoneen käyttöoppaan ohjeita, jos sellainen on. Varmista, ettet joudu kosketuksiin leikkurin mahdollisesti kuumien osien kanssa. Tarvitsem\nÖljyn tyhjennys Kohler-komennolla 26HP\nSuuri osa moottorin kunnossapidosta on öljynvaihto. Öljyn vaihtaminen säännöllisin väliajoin 100 tunnin välein Kohler-komennon 26 hv moottorilla poistaa lietteen muodostumisen, laakerien kulumisen ja muut kitkaan liittyvät moottorin kulumiset. Moottoriöljyn vaihto on jotain, jonka jotkut omistajat mieluummin tekevät itse. Kohlerin\nKuinka aloittaa uusi Virginia-hiipijä vanhasta kasvista\nJoskus yhden puutarhurin rikkakasvi on toisen arvokas istutus. Virginian hiipivä (Parthenocissus quinquefolia) on yksi näistä kasveista. Kova, hiipivä lehtiviiniköynnös, Virginia Creeper sietää melkein minkä tahansa määrän laiminlyöntejä ja jatkaa hiipimistä, peittämistä ja tukahduttamista mitä tahansa polullaan. Kesällä vihreä,\nKuinka käyttää alumiinisulfaattia maaperän pH-arvon alentamiseen\nOikaista maaperän puutteet ennen kuin aloitat puutarhan istuttamisen. Maaperän pH: ta 7, 0 pidetään neutraalina. Maaperät, joiden pH on yli 7, 0, ovat emäksisiä, kun taas ne, joiden pH on alle 7, 0, ovat happamat. Useimmat kasvit, koristeheinät ja vihannekset kasvavat parhaiten maaperässä, jonka pH on noin 6, 0–6, 8, vaikka mustikoiden ja rododendronien pH on 5, 0–5, 5. Kun maaperä\nRikki hämähäkin punkkeille\nTuhoavat kehruuverkot missä tahansa ne menevätkin, melkein näkymättömät hämähäkki punkit tyhjentävät kasvien lehdet sen solunesteistä. Kahdeksanjalkaiset tuholaiset jättävät jälkikäteen pilkittyihin, pronssitettuihin lehtiin, jotka muuttuvat hitaasti keltaisiksi tai punaisiksi ja pudotavat lopulta. Lisäämällä louk\nMikä hyönteismyrkyt tappaa tammenporat?\nTammiporan hyönteiset vaurioittavat vakavasti tammea, jos ne jätetään käsittelemättä. Tammiporaushyönteiset ovat tuholaisia monille tammipuulajeille Pohjois-Amerikassa. He viettävät osan elinkaarestaan tammepuiden sisällä, missä kaivaavat reikiä puun läpi aiheuttaen pysyviä vaurioita, jotka vähentävät puun arvoa. Muut hyönteisten tuholais\nYlisuuret seppeleet tulevat olemaan tämän vuoden suurin uusi joulutrendi\nKuinka tehdä virkkauspuhdistuksia nettoamalla\nIdeat juhlistaa 25. syntymäpäivää\nVoiko lihamureke olla vuoto ennen leipomista?\nTee Se Itse - Paras Käsitöitä : puutarha © 2019. All Rights Reserved.


Työttömyyskassan edustajiston kutsu - Rakennusliitto ry\nKutsu on julkaistu Rakentaja-lehdessä nro 9 (14.9.2018)\nKUTSU RAKENNUSALAN TYÖTTÖMYYSKASSAN\n24. VARSINAISEEN EDUSTAJISTON KOKOUKSEEN\nRakennusalan Työttömyyskassan 24. varsinainen edustajiston kokous pidetään Helsingissä Marina Congress Centerissä 24. - 26. päivinä toukokuuta 2019 alkaen 24.5. kello 12.00 ja jatkuen seuraavina päivinä.\nKokouksessa käsitellään työttömyyskassan sääntöjen 12 §:ssä mainittujen asioiden lisäksi sääntöjen muuttaminen, työttömyyskassan asiamiesten, asiamiespiirien, valtuuston ja hallituksen esitykset, jotka on kirjallisena lähetettävä työttömyyskassan hallitukselle viimeistään 24. päivänä helmikuuta 2019.\nEdustajiston kokousedustajien vaali suoritetaan 25.2.- 10.3.2019.\nVarsinaiseen edustajiston kokoukseen valitaan edustajat suhteellisilla vaaleilla siten, että kustakin asiamiespiiristä valitaan yksi edustaja jokaista alkavaa 400 jäsentä kohti vaalivuotta edeltäneen vuoden II neljänneksen jäsenmäärästä, kuitenkin siten, että Ahvenanmaan maakunnasta valitaan yksi edustaja.\nEhdokasasettelu voi alkaa tämän ilmoituksen julkaisemisen jälkeen ja se päättyy 14.12.2018. Ehdokkaiden ja ehdokkaiden muodostamien vaaliliittojen asiakirjat jätetään vaalipiirin vaalilautakunnalle viimeistään 15.12.2018 klo 12.00.\nEdustajien valtakirjojen on oltava kassan toimistossa viimeistään 14 päivää ennen kokouksen alkua.\nVaalipiirien vaalilautakunnat järjestävät koulutusta kokouksen järjestelytoimista ja vaalien toimeenpanoon liittyvistä asioista.\nHelsingissä 4. päivänä syyskuuta 2018\nMatti Harjuniemi Kyösti Suokas Lassi Kirjavainen


Audi A4 1.8T Avant Quattro Farmari 1999 - Vaihtoauto - Nettiauto\nSiitä siisti quattro talveksi.\nJakopää tehty 284tkm kohdalla ja muutenkin pidetty huolta säännöllisesti. Leimattu kesäkuussa. Vähän ajetut kesärenkaat 16" alumiinivanteilla sekä uudet talvirenkaat 15" vanteilla. Peräkontissa subbari ja vahvistin. Lisävalot lisähinnasta matkaan.\nKäytön jälkiä jonkun verran. Pientä alkavaa ruostetta etukaarissa mutta muuallapa ei. Bensamittari toimii vaihtelevasti.\nKyselyt viestillä. Vaihdossa voi ehdottaa diesel-mersut/volkkarit/audit.\nEhdotus: 500e saat väliin?\nKysymys: Vaihdossa Octavia farkku vm-06 2.0TDi DSG, 452tkm menty. Xenon, väri FIS, kahdetrenk, Jakohihna ja tuulilasi kevät/18 huoltokirja. Kaksoismassa naputtaa kylmänä 10tkm aikana ei ole pahentunut, ei muuta, leimaa 4/19 Miten vaihtuisi? - *****\nVastaus: Ei skodaa kiitos.\nEhdotus: Saisko 1500e väliin?\nVastaus: Ei kiitos. Diesel hakusessa\nNettiauto ID 9845003


Keskusrikospoliisi päivittää suodatuslistansa – Wikiuutiset\nKeskusrikospoliisi päivittää kohua aiheuttaneen listansa, jonka perusteella joidenkin internetoperaattorien asiakkailta oli pääsy estetty määrätyille sivuille. Tarkoituksena oli estää pääsy listan lapsipornoa sisältäväksi väitetyille websivustoille, mutta useissa mielipidekirjoituksissa on väitetty vain muutamissa olleen laitonta materiaalia. Usealla sivulla jopa on paikallisten lakien edellyttämä ilmoitus kaikkien mallien olemisesta täysi-ikäisiä ja annetaan tiedot mistä asian saa varmistettua. Eilen keskusrikospoliisi lopulta myönsi, ettei lista ollutkaan ajan tasalla. Nyt listalta aiotaan poistaa kaikki ne sivut, joilta lapsipornoa ei löydy.\nKoska poliisi ei kommentoinut listan sisältöä ja oli julistanut sen sisällön salaiseksi, sen toimintaa kritisoitiin voimakkaasti sen jälkeen kun ilmeni, että suurin osa sen sisällöstä oli tavallista laillista pornoa. Lista oli vuotanut pääosin julkiseksi Matti Nikin ylläpitämiltä nettisensuuria kritisoivilta lapsiporno.info-sivuilta. Myös Matti Nikin sivu oli päätynyt listalle, sillä sen katsottiin sisältävän toimivia linkkejä juuri listan sisältämille muille sivuille.\nPoliisi on omilla sivuillaan sittemmin kommentoinut listan sisältöä ja siihen mukaan joutuneita sivuja, ja myöntää ettei suodatuslista ole tarkka tai että siinä ei olisi mukana sivuja joilta ei laitonta materiaalia enää löydy:\n"Lisäksi on arvosteltu käytettyä suodatustekniikka ja estotoimien kohdentumista sekä esitetty väitteitä, etteivät estotoimen kohteeksi joutuneet sivustot sisällä lapsipornografiaa. Poliisin tekemän tarkastuksen jälkeen on täysin mahdollista, että näin voi tapahtua. Esimerkiksi sivujen sisältö on voinut muuttua, sivujen sisältö voidaan tuottaa saattumanvaraisesti palvelimella olevasta aineistosta tai sivut voidaan tuottaa katselijan käyttämän tietokoneen DNS-osoitteen mukaan. Internetin sisältöä koskevissa väitteissä voi tiedon jatkuvan muuttumisen vuoksi olla sekä oikeassa että väärässä ajankohdasta riippuen."\nKRP laittaa lapsipornon suodatuslistansa ajan tasalle Ilta-Sanomat. Viitattu 29. helmikuuta 2008.\nPoliisi – Lapsipornografian estotoimet Internetissä tarkentuvat Viitattu 29. helmikuuta 2008\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikinews.org/w/index.php?title=Keskusrikospoliisi_päivittää_suodatuslistansa&oldid=55838”\nSivua on viimeksi muutettu 5. maaliskuuta 2019 kello 09.35.


Pelaajakuhinaa maakunnan seuroissa | Ilkka\nNaisten Superpesiksessä pronssia taistellut Lapuan Virkiä sai kovan vahvistuksen, kun kolminkertainen Itä–Länsi-lukkari Niina Härkönen liittyi ryhmään.\nUusia kasvoja ovat myös Porista tullut Oona Liimatainen ja Seinäjoen Riina Kerola.\n– Meillä on nyt 15 sopimusta, ja lisäksi tulee muutama haastajapelaaja nuoremmista. Viime vuonna Mailattaret oli meidän farmiseura, ja se on myös nyt ykkösvaihtoehtomme, superpesisjoukkueen yhteyshenkilö Timo Kankaanpää toteaa.\nVirkiä mielii myös ensi kaudella mitalikahinoihin.\nVirkiästä Seinäjoen Maila-Jusseihin lähtivät Anna Honkala ja Silja Syrjälä.\nSMJ menetti Riina Kerolan lisäksi Laura Kerolan, jonka uusi osoite on Hyvinkään Tahko.\n– Tulopuolella on nuorempaa kaartia, 16–18-vuotiaita tulevaisuuden lupauksia lähialueelta, Hämeenkyröstä ja Kajaanista, SMJ:n puheenjohtaja Jussi Järvinen sanoo.\nSeura käy vielä neuvotteluja yhden viime kauden pelaajansa kanssa.\nNaisten Ykköspesikseen pudonnut Lappajärven Veikot on Facebook-sivuillaan luvannut tiedottaa ensi kauden pelaajaringistään ja valmennuksestaan tällä viikolla.\nVaasan Mailattarien naisten ykköspesisjoukkue jatkaa pitkälti viime kauden rungollaan.\n– Meillä on vähän tulijoita ja vanhaa kaartia, joka on jatkamassa. Poistuvia on vain yksi, joka menee armeijaan. Seura julkaisee nimilistat jossain vaiheessa, valmennuksessa muun muassa Petri Heikkisen kanssa oleva Sami Rintamäki sanoo, eikä paljasta nimiä vielä tässä vaiheessa.\nPelinjohtopuolelle Mailattaret hakee vielä "sparraajaa".\nJalasjärven Jalaksen naisten ykköspesisjoukkueen rakentaminen on vielä kesken, eikä seura toistaiseksi tiedota sopimuksistaan.\nMiesten Ykköspesiksessä sarjapaikkansa säilyttänyt Vähänkyrön Viesti jatkaa lähes samalla kokoonpanolla. Toistaiseksi ainoastaan Koskenkorvan Urheilijoihin siirtynyt Jaakko Erkkilä on jättänyt joukkueen. Uutena rinkiin on liittynyt oma kasvatti Eetu Keskinen.\n– Verkkoja on yhä vesillä (pelaajaneuvotteluissa). Meillä on myös farmiyhteistyösopimus Vimpelin Vedon kanssa, Viestin pesäpallojaoston puheenjohtaja Hannele Taanonen iloitsee.\nHistoriallisesti ensimmäisen kerran miesten Ykköspesikseen noussut Alavuden Peli-Veikot jatkaa pitkälti viime kauden rungollaan. Mikko Kytömäki lähti JymyJusseihin, mutta Seinäjoelta Alavudelle tuli koppariksi Juuso Jokinen. Seura jatkaa yhä pelaajaneuvotteluja.\n– Nyt näyttäisi siltä, että teemme farmisopimuksen JymyJussien kanssa. Päätavoitteena on sarjapaikan säilyttäminen, pelinjohtaja Toni Juurakko kertoo.\nMiesten Ykköspesikseen pudonnut Alajärven Ankkurit on koonnut pelaaja- ja taustaryhmäänsä kaikessa hiljaisuudessa.\n– Eilen (maanantaina) saimme lisää sopimuksia ja perjantaina ja lauantaina kirjoitamme lisää. Varmasti tiistaina laitamme kaikki julki, kun saamme kaikki selville, Ankkurien sopimusneuvottelija Ahti Joensuu kertoo.\nHän ei halua puhua nimistä, mutta joukkue on noin 80-prosenttisesti alajärveläinen. Se pohjautuu SM-pronssia voittaneisiin B-poikiin ja muutamaan vanhempaan pelaajaan, jotka pelasivat Superpesiksessä. Joukkueen keski-ikä voi olla jopa alle 20 vuotta, ja talouttaan parantava seura haaveilee noususta vasta 2–3 vuoden päästä.


Energiaosasto, Erja Fagerlund, p. 050 592 2108\nKansallinen materiaalitehokkuusohjelma esittää kahdeksaa toimenpidettä materiaalitehokkuuden edistämiseksi. Ohjelmalla pyritään luomaan edellytyksiä ekologisesti kestävälle kasvulle ja työpaikoille, edistämään elinkeinoelämän kilpailukykyä ja tasapuolisia toimintaedellytyksiä sekä uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen kestävään hyödyntämiseen ja vahvaan osaamiseen perustuvan korkean arvonlisän tuotantoon. Ohjelmassa asetettu tavoite on: ”kestävää kasvua materiaalitehokkuudella”, jolla pyritään samanaikaisesti talouskasvuun, luonnonvarojen viisaaseen käyttöön ja irtikytkentään haitallisista ympäristövaikutuksista.\nOhjelma esittää tutkimus ja innovaatio-ohjelman kokoamista tiedon lisäämiseksi, tiedonkulun parantamiseksi ja synergian luomiseksi eri toimijoiden kesken. Yritysten toimintaympäristön parantamiseksi ohjelmassa esitetään hallinnollisen taakan keventämistä muun muassa ympäristölupajärjestelmän selkeyttämisellä. Tämä helpottaa uusien teknologioiden käyttöönottoa, referenssi- ja koelaitosten asianmukaista ja ripeää toteutusta sekä jätteiden ja teollisuuden sivuvirtojen kestävää hyödyntämistä. Ympäristölupamenettelyjen keventämistä ja selkeyttämistä koskevalla ehdotuksella on kiinteä yhteys hallituksen 30.8.2013 tekemän rakennepoliittisen ohjelman ja sen toimeenpanosta 29.11.13 tehtyyn päätökseen. Ohjelma esittää myös tukea määräaikaiselle materiaalikatselmushankkeelle. Sillä kannustetaan yrityksiä materiaalivirtojen selvittämiseen ja tehostamismahdollisuuksien tunnistamiseen Motiva Oyn kehittämän mallin avulla. Mallia on kokeiltu onnistuneesti muutamissa yrityksissä, joissa on saatu säästöjä jopa 20 % materiaalikustannuksista. PK-yritysten käyttöön on saatava kevennettyjä menetelmiä. Lisäksi ohjelma esittää hallinnon ja yritysten välisen materiaalitehokkuussopimuksen kokeilua materiaalitehokkuuden vauhdittajaksi. Tästä on hyviä kokemuksia Alankomaissa. Lisäksi ohjelma esittää materiaali- ja resurssitehokkuuden EU valmistelun vahvistamista. Luonnonvarojen kulutuksen on arvioitu nykyisellä kehityssuunnalla kaksinkertaistuvan maailmassa vuodesta 2000 vuoteen 2030 mennessä. Lisääntyvää kysyntä merkitsee luonnonvarojen ja materiaalien hintojen nousua. Luonnon resurssien riittävyys on haaste niin taloudelle, ilmastonmuutoksen torjunnalle kuin biodiversiteetin ja ekosysteemipalveluiden turvaamiselle. Materiaalitehokkuuden edistäminen on yksi vastaus maailmanlaajuisiin haasteisiin.\nSuomi poikkeaa monista EU-maista, koska meillä on useita luonnonvaroja, kuten mineraaleja ja metsää, mutta myös tilaa ja puhdasta vettä. Poikkeamme myös energian ja materiaalikulutukseltamme. Tuotamme paperia yli 100 miljoonalle ihmiselle ympäri maailmaa ja uusiutuvan energian tavoitteestamme on tarkoitus täyttää merkittävä osa kestävästi kotimaisella bioenergialla. Jätteiden ja sivuvirtojen paremmalla hyödyntämisellä ja eri toimialojen yhteistyöllä kaatopaikat tulevat lähes tarpeettomiksi. Tuotesuunnittelu, jossa otetaan huomioon tuotteiden koko elinkaaren vaikutukset auttaa myös kuluttajia tekemään parempia kulutusvalintoja.\nTyö- ja elinkeinoministeriön yhteyshenkilö: Energiaosasto/Erja Fagerlund, p. 050 5922108