\tTutkimustulokset – Kulkine.net\nVaroitus: Tämän luvun rakenne on hyvin epätyypillinen väitöskirjaformaatin perinteisiin nähden. Tästä alkavan mustan runkotekstin sisään on harmaana kopiona sisällytetty eri osioiden päätösluvut. Tällaiseen "kertaamiseen" on päädytty siksi, että tämä väitöskirja on hyvin laaja. Kun ensimmäinen koontiluku on ollut satoja sivuja sitten, lukijan ei voida olettaa muistavan siitä kovin paljon. Koska osioitten päätösluvut (koonnit) kokoavat kunkin itsenäisen osion keskeiset asiat yhteen, niistä pitkälti muodostuu yhdessä vastaus "siihen suureen" tutkimuskysymykseen: Mitä kulkineennimistö on? Jos olet päättänyt aloittaa väitöskirjaan tutustumisen päätännöstä, sinun kannattaa lukea tarkasti kaikki pieni harmaa teksti saadaksesi kokonaiskuvan tutkimuksesta. Jos taas olet lukenut kaikki aiemmat sivut, voit tyytyä lukemaan vain suuret mustat tekstiosiot.\nG:1.1 Kertaus tutkimuksen lähtökohdista\nOlen tässä väitöskirjassa lähestynyt vähän tutkittua ilmiötä, kulkineennimiä. Tavoitteenani on ollut luonnostella laaja yleiskuva siitä, mitä kulkineennimistöön monessakin mielessä sisältyy. Yleiskuvan piirtämiseksi olen käyttänyt monia eri näkökulmia: olen vaihtelevalla tarkkuudella saadun aineiston pohjalta tutkinut nimien rakennetta, nimien muodostamista toisista nimistä, nimistön attraktiokeskuksia, nimien funktioita, nimeämisperusteita sekä nimiin sisältyviä metaforia ja kulttuurisia yhteyksiä. Seuraavassa on kopiona tutkielman luku A:5.2, jossa kuvataan kertauksen vuoksi tutkimuksen keskeiset tavoitteet, tutkimuskysymykset ja niistä juontuva rakenne:\nA:5.2.1 Tutkimusprosessin ja -raportin tavoitteet\nKahdeksisen vuotta kestäneen tutkimusprosessin aikana mielessäni on ollut yksi ainoa suuri tutkimuskysymys tai tavoite. Tavoitteena on varsinaisesti ollut selvittää, millaisia epäviralliset kulkineennimet ovat ja mitä erityistä tai kiinnostavaa niissä on. Tämä voidaan muotoilla myös sanoin "selvittää kulkineennimistössä vallitseva nimisysteemi ja nimimallit" tai voidaan todeta, että tavoitteena on tutkimusaineiston pohjalta esitellä suomalaisten epävirallisten kulkineennimien keskeiset ryhmät ja niiden piirteet. Kohta esitettävät tarkemmat tutkimuskysymykset on lähinnä abstrahoitu jälkikäteen väitöskirjan muotovaatimusten täyttämiseksi ja toisaalta tutkielman rakenteen selventämiseksi. Työn rakenne jäsentyy pitkälti tutkimuskysymysten mukaan (tai toisin päin).\nKulkineennimistön kuvaamisen lisäksi tällä väitöskirjalla on muitakin tavoitteita, jotka eivät ole sillä tavalla tieteellisiä, että niitä voisi pitää tutkimuskysymysten pohjana. Ensiksikin pelkän kulkineennimistön kuvaaminen ei oikeastaan edes ole mahdollista. Kutakin kulkineennimistöstä havaitsemaani piirrettä on verrattava muuhun kielestä ja nimistöstä jo tiedettyyn. Näin kulkineennimistön tutkiminen täydentää nimistöstä ja kielestä syntyvää kokonaiskuvaa.\nKulkineennimistön nimisysteemin kuvaamisen ja kielitieteen ja erityisesti nimistöntutkimuksen kehittämisen lisäksi tällä tutkimuksella on myös paljon maanläheisempiä tavoitteita. Kolmas laajempi tavoite on ollut selvittää ja esittää kaikkien tutkimusaineiston nimitysten alkuperä ja näin mahdollistaa väitöskirjaan sisältyvän tietokannan käyttö eräänlaisena etymologisena nimi- ja sanakirjana "kulkineennimistön alalta". Näin myös yksittäisen nimityksen taustasta kiinnostuneet, niin kielitieteilijät kuin maallikot, löytävät etsimänsä. Tarkoitus on, että keräämäni laaja aineisto on näin myös tulevien tutkijoitten käytettävissä. Yksittäisten nimien analyysit ovat siis löydettävissä yläpalkin hakutoiminnon kautta.\nNeljäs laajemman tason tavoite on todistaa, että myös verkkosivuston muodossa voidaan julkaista vakavasti otettavaa tiedettä, ja että tällä julkaisuformaatilla on myös annettavaa tieteelle (mm. hyperteksti ja hakuominaisuudet). Tämän väitöskirjan tapauksessa – ja toivottavasti tulevaisuudessa monien muidenkin – formaatti mahdollistaa useampia merkittäviä asioita, jotka eivät paperimuotoisessa väitöskirjassa olisi mahdollisia. Ensiksikin edellisessä kohdassa mainittu koko tutkimusaineiston ja sen analyysin sisällyttäminen väitöskirjaan ei olisi ollut mahdollista ilman sähköistä formaattia. Analysoitujen nimien tietokantaan sisältyy myös analyysejä selventävää kuva- ja äänimateriaalia, jonka esittäminen paperilla olisi ollut myös varsin epäkäytännöllistä. Vielä yksi syy formaattivalinnalle on sähköisen ympäristön sallima tekstin monikerroksisuus, joka helpottaa monitasoisen sisällön esittämistä. Koska kysymyksessä on ensimmäinen laaja tutkimus kulkineennimistöstä, olen halunnut ottaa tutkielmaan mukaan mahdollisimman monipuolisesti sisältöä ja osoittaa muilla kuin sisällön rajaamisen keinoin, mikä siitä on olennaisinta ja tärkeintä ja mikä toissijaista ja keskeneräistä, enemmänkin keskustelunavaukseksi tai ymmärtämistä tukevaksi taustaksi tarkoitettua. Väitöskirjan luonteen kannalta keskeiset osat tullevat tutkielmassa kuitenkin prominentteina esiin.\nA:5.2.2 Tutkimuskysymykset ja työn rakenne\nVäitöstutkimuksen varsinainen tekstiosuus on jaettu 7 osioon (A–G). Näistä ensimmäinen (A) on juuri päättymässä ja olet tuota pikaa siirtymässä varsinaisten tutkimusosioitten pariin. Nämä osiot eroavat toisistaan paitsi näkökulmiltaan myös joissakin tapauksissa aineistoltaan ja menetelmiltään. Seuraavassa kerrataan tutkimuksen osioittainen rakenne aloitussivua laajemmin. Tässä vielä aloitussivun rakennekuva kertauksen vuoksi:\nSeuraavat osioitten esittelytekstit löytyvät myös kunkin asianomaisen osion alusta, joten ne voi halutessaan lukea sieltäkin.\nTutkimus koostui siis tietokantaan sijoitetuista yksittäisten nimien analyyseistä sekä tästä tekstiosuudesta, joka jakaantui osioihin A-H. Seuraavaksi siirrymme tutkimustuloksiin varsinaisten tutkimusosioitten B–F koontien myötä. Täydentävää tietoa antavan osion B koonnin säästämme viimeiseksi ja siirrymme osion C koontiin.\nG:1.2 Muodostusalkuperä ja rakennetyypit: Osio C\nMuodostusalkuperän käsitteellä viitattiin siihen, oliko nimi muodostettu aiemmasta samantarkoitteisesta nimestä vai ei eli oliko nimi toisin sanoen sekundääri tai primääri. Rakennetyyppi taas tarkoitti yksinkertaisesti sitä, missä määrin nimet olivat yksi- tai kaksiosaisia ja miten ne koostuivat näistä erilaisista osista. Graafisessa muodossa nämä rakennetyypit on esitetty muuten luvussa C:5. Sanallisessa muodossa C-osion koonti on tässä:\nNimiä voidaan siis muodostaa niin kulkineen ominaisuuksien pohjalta kielen elementtejä hyödyntäen kuin aiempien nimien pohjalta muunnellen. Seuraavat osiot D ja E ovat sitten edelleenkehitelmää tämän kahtiajaon pohjalta. Kahtiajako ei tosin ole lainkaan selvä ja yksinkertainen, mikä onkin eräs keskeinen löydös. Osiossa D tutkittiin, mitä keinoja käyttäen nimiä muodostettiin toisista nimistä ja osiossa E sitä, mitä kulkineen ominaisuuksia nimessä tuotiin esille. Tästä tulee huomata, että niin sanottujen primäärinimien rakennetta ei yksi- tai kaksiosaisuutta lukuun ottamatta ole tutkittu.\nG:1.3 Nimiä toisista kulkineennimistä: Osio D\nOsiossa D pyrittiin selvittämään, miten nimistä saadaan toisia samantarkoitteisia nimiä, lähinnä nimen muotoa muuttamalla. Tällä on yhtymäkohtia toisaalta johtamiseen ja muottiin valamiseen, toisaalta lainasanojen mukauttamisessa tapahtuviin äänteenmuutoksiin. Osion tutkimuskysymykset olivat:\nMitä epäviralliset kulkineennimet kertovat vierasperäisten nimien ja lyhenteiden mukauttamisesta suomen ja viron fonotakseihin ja miten nimiä on mukautettu?\nMitä keinoja käyttäen puhtaita sekundäärinimiä on muodostettu ja miten usein?\nMillaisia keinoja käyttäen lisämerkityksisiä sekundäärinimiä on muodostettu ja miten usein?\nMillaisia merkityksenmuutoksia kulkineennimistöön sisältyy (eli miten vanhoista nimistä tehdään uudensisältöisiä muotoa muuttamatta)?\nNäihin kysymyksiin seuraava koonti pyrkii vastaamaan:\nTässä D-osiossa käsiteltiin siis pääasiassa sitä, miten nimistä saadaan toisia samantarkoitteisia nimiä nimen muotoa muuttamalla (Volkswagenista Volkkari ja Corollasta Gorilla). Tämä on juuri se, mistä sekundäärinimien muodostamisessa on kysymys. Nimen muotoa siis varioidaan hyväksyttämiskierroksella eri syistä (ks. B:2.2) ja tuloksena on erilaisia typisteitä, johdoksia ja muita mukaelmia osiossa esitettyyn tapaan.\nSamaan osioon sisällytettiin jäsentelyn vuoksi myös luku D:7, jossa noteerattiin nimien muodostaminen myös merkityksenmuutosten kautta. Merkityksenmuutoksen yhteydessä syntyy samanmuotoisia nimiä, joilla on eri tarkoite (erilainen merkityskenttä). Tällaisia merkityksenmuutoksia ei ole tilastollisessa tarkastelussa pidetty sekundääriniminä. Näiden tässä osiossa esitettyjen tapojen lisäksi on myös kaksi muuta tapaa muodostaa uusia nimiä vanhoista nimistä. Toinen näistä on valmiiden nimien käyttö metaforina. Ladalle voidaan siis antaa nimeksi itäisyyttä ilmentävä paikannimi Käkisalmi. Nimeä voidaan myös käyttää toisen nimen osana liitynnäisen tapaan (Aurinko-Lada). Nämä tavat voidaan lisäksi yhdistää, eli toista nimeä voidaan käyttää myös metaforisesti nimenosana, esimerkiksi nimi Iso-Anglia 'Mercury Park Lane Breezeway' sisältää muotometaforana toisen auton mallinimen Anglia. Tämä johdattelu pyrki selventämään sitä, että sekundäärinimien muodostaminen ja nimien muodostaminen toisista nimistä ei kaikilta osin ole sama asia.\nSekundäärinimet jaettiin jo luvussa C:2.2 "neutraalin" muuntelun kautta muodostettaviin puhtaisiin sekundäärinimiin ja lekseemihakuisen muuntelun kautta muodostettaviin lisämerkityksisiin sekundäärinimiin . Puhtaiden sekundäärien nimenosien ja lisämerkityksisten sekundäärien nimenosien yleisyys kulkineennimistössä oli analyysin kohteena luvussa C:5, josta lainaamme tähän nimen rakennetyyppejä yleensä esittävän graafin; mainitussa luvussa rakennetyypit on eritelty myös nimen viittaustason mukaan.\nKuten graafista ilmenee, sekä puhtaita että lisämerkityksisiä yksiosaisia sekundäärinimiä on aineistossa lähes yhtä runsaasti ja rajatapauksiakin varsin paljon. Sekundäärejä nimenosia esiintyy myös kaksiosaisten nimien komponentteina, mutta näissä puhtaat sekundäärinimenosat ovat yleisempiä kuin lisämerkityksiset. Tästä voitaneen vetää sellainen varovainen johtopäätös, että puhtaat sekundäärinimet ovat mahdollisesti itsenäisempiä ja leksikaalistuvat jossain määrin helpommin kuin tilapäisemmän luonteiset ja enemmän sanoilla leikittelyyn ja kaksiviitteisyyteen perustuvat lisämerkityksiset sekundäärinimet. Jo itsessään kompleksinen lisämerkityksinen sekundäärinimi toimii siis moniviitteisyydessään huonommin kaksiosaisen nimen osana, mikä viittaisi siihen, että liiallista kompleksisuutta vältetään tai että kompleksisuuteen liittyvä hauskuus ja monimielisyys jotenkin häiriintyisi toisen nimenosan tullessa mukaan. Tästä on kuitenkin hyvin hankalaa sanoa luotettavasti mitään, ja ero pr+sd ja pr+msd-rakenteiden yleisyydessä on varsin pieni. Joka tapauksessa sekä puhtaiden että lisämerkityksisten nimien muodostaminen on kulkineennimistölle selvästi ominainen piirre, ja kuten ketjuuntumista käsittelevässä luvussa D:6 on todettu, nämä saattavat ketjuuntua sekaisinkin.\nTämän D-osion aiheena olivat varsinaisesti sekundäärinimien muodostusmenetelmät. Puhtaiden sekundäärinimien muodostamista äänneasua suomalaistamalla käsiteltiin luvussa D:3 ja monimutkaisemmin menetelmin luvussa D:4, lisämerkityksisten sekundäärinimien muodostamista taas luvussa D:5. Sitä, missä määrin sekundäärinimen kantana toimiva nimi on epävirallista tai virallista lähtöä, on pohdittu luvussa D:6; kuten sieltä lainatusta graafista ilmenee, valtaosin sekundäärinimet on tehty virallisesta nimestä eli kyseessä ovat "ensimmäisen polven" sekundäärinimet:\nTätä kantana toimivaa virallista tai epävirallista nimeä on kannan kielestä riippumatta voitu muokata hyvin eri tavoin. Motiiveja tähän muokkaamiseen on käsitelty jo luvussa B:2.4, niitä voivat olla esimerkiksi pyrkimys suomalaistamiseen, parempaan kuvaamiseen tai jopa hauskuuteen. Kaikki nämä ovat hyväksyttämiskierroksella tehtäviä muutoksia kohti parasta mahdollista nimeä.\nKoonti puhtaiden sekundäärinimien muodostusmenetelmistä sisältyi lukuun D:4.7 ja lisämerkityksisten sekundäärinimien muodostusmenetelmistä lukuun D:5.4. Puhtaiden sekundäärinimien muodostusmenetelmiksi todettiin yleisemmät foneettinen suomalaistaminen ja muottiin sijoittaminen sekä harvinaisemmat typistäminen, numeroilmauksen lukeminen, sitaatti- tai erikoislainat, lyhenteen täydentäminen sanaksi, proprikontaminaatio, sekaus ja hypersuomalaistaminen (usein slangi- ja murresävytteiseksi). Lisämerkityksisiä sekundäärinimiä muodostettaessa käytetyn lekseemihakuisen muuntelun päätyypit taas ovat morfofonologiset operaatiot (vääntäminen), leksikaaliset korvaamiset sekä bakronymisaatio. Seuraavassa vielä mainituista koontiluvuista lainatut yleisyysgraafit:\nEpäviralliset kulkineennimet kertovat myös vierasperäisten nimien ja lyhenteiden mukauttamisesta suomen ja viron puhekieleen. Sekä nimien fonotaksia että ortografiaa on kotoistettu. Kotoistamistarve on tietysti seurausta aiemman ilmauksen kompleksisuudesta suomensukuisen kielenkäyttäjän näkökulmasta; esimerkiksi Volvo kelpaa käytettäväksi sellaisenaan, Chevrolet Biscayne ei. Tehtyjen muutosten perusteella on pystytty koostamaan luvussa D:3.1.2 esitetty vieraskielisten nimien suomeenkotoistamissäännöstö, josta seuraavassa tiivistys: Monimutkaiset äänneyhtymät sievennetään sanan alussa yhtymän viimeinen konsonantti säilyttäen, mutta sanan sisällä yhtymän ensikonsonantti säilyttäen. Vieraskielinen vokaaliaines lainataan useimmiten ääntämyksen mukaisesti. c korvataan etuvokaalin edellä s:llä ja takavokaalin edellä k:lla. Konsonantit b, g, d ja f säilyttämällä kielenkäyttäjä voi tietoisesti korostaa nimen vieraslähtöisyyttä, mutta erityisesti b ja g ovat alttiita menettämään soinnillisuutensa. h katoaa usein, paitsi sanan alussa tai vokaalien välissä. z korvataan yleensä ts:llä, joskus myös s:llä. Konsonanttiloppuisten sanojen loppuun lisätään i, ja tätä edeltävä konsonantti kahdennetaan, jos se on obstruentti. Virolaistaminen taas voidaan tehdä vähemmin muutoksin, sillä viron konsonantisto on suomen konsonantistoa laajempi eikä fonotaksi vaadi sanojen lähes säännönmukaista vokaaliloppuisuutta. Esimerkkeinä mainittakoon loppukonsonantin kahdentuminen taivutuksen vuoksi.\nMainitsemisen arvoinen erikoistapaus ovat lyhenteet, jotka sekä suomessa että virossa luetaan tavallisesti kirjaimittain omakielisten aakkosten nimien mukaisesti. Tämä merkinnee sitä, että lyhenteet lainataan yleensä kirjoitetussa eikä suullisessa muodossa. Monista lyhenteistä on myös muodostettu suffiksilla pidempiä muodosteita, esim. GMC → Kemsu.\nJos kielenkäyttäjä haluaa leikitellä, hän voi myös soveltaa näitä sääntöjä tietoisesti väärin tai jättää soveltamatta. Nykykielessä (nimistön ulkopuolellakin) varsin käytetty leikittelykeino on esimerkiksi c:n korvaaminen tai lausuminen k:na myös etuvokaalin edellä ja vastaavasti s:nä takavokaalin edellä. 63 nimeä olenkin katsonut hyperkorrekteiksi.\nSekä puhtaille että lisämerkityksisille sekundäärinimille on tunnusomaista eräänlainen epäitsenäisyys suhteessa kantasanana toimivaan edelliseen nimeen. Edelleenkehitelty nimiasu toimii siis samalla linkkinä aiempaan nimeen, lisämerkityksisissä sekundäärinimissä vielä samanaikaisesti toisaallekin. Tästä pääsäännöstä seuraa, että sekundäärinimeen tulee sisältyä edellisestä nimestä eli kannasta niin paljon, että se on tunnistettavissa ainakin esiintymiskontekstissaan. Edellisen nimen aineksen ei ole välttämätöntä sisältyä nimeen muuttumattomana, vaan sitä voidaan säilyttää muunnettunakin. Kuten luvussa D:5.1.2 tarkemmin kuvataan, tässä muuntamisessa voidaan pyrkiä säilyttämään esimerkiksi sanahahmo tai vaihtamaan foneettisesti läheisiä äänteitä toisiinsa. Edellistä nimeä voidaan siis säilyttää muillakin tavoin kuin käyttämällä toisen tavun alusta katkaistua kantaa.\nTässä osiossa esitetyn perusteella uskon, että sanaleikkien tutkimusta tulisi lisätä. Lisäksi tulee noteerata, että sekundäärimuodosteiden muodostamisen kannalta samat mekanismit ovat mitä todennäköisimmin mahdollisia sekä sanastossa että nimistössä, mutta nimistössä näitten (erityisesti lekseemihakuisen muuntelun) käyttämiseen on matalampi kynnys. Tämä johtunee siitä, että nimen, sen merkityksen ja referentin suhde on jossakin määrin yksinkertaisempi kuin sanaston puolella ja näin ollen kielellä leikittely ei aiheuta samassa määrin sekaantumisia keskustelutilanteissa.\nLekseemihakuisen muuntelun keinoista yleisin on ilman muuta morfofonologiset operaatiot eli kansankielellä vääntäminen. Yleisyys viittaa siihen, että se koetaan teknisenä keinona kevyeksi ja helppokäyttöiseksi. Toisaalta on niinkin, että kääntäminen tai leksikaalinen korvaaminen ylipäätään edellyttää, että muokattavalla tai ainakin lähes tämän näköisellä lekseemillä ylipäätään olisi jokin merkitys suomen kielellä tai jollain muulla Suomessa yleisesti tunnetulla kielellä. Morfofonologisia operaatioita voidaan tehdä mille tahansa merkkijonolle, kunhan se edes jotenkin assosioituu johonkin tunnettuun lekseemiin; merkkijonon merkityksen tunteminen ei siis ole lainkaan välttämätöntä. Leksikaalisen korvaamisen suhteen tulee huomata, että kääntäminen on suomessa merkittävin osa ja muiden assosiaatioiden osuus on vähäisempi. Näin McCluren mallin täydentäminen käännöksellä onkin tärkeää. Se, että leksikaalinen korvaaminen ja kääntäminen ylipäätään ovat mahdollisia, todistaa osaltaan sitä, että erisnimilläkin on merkitys. Uskoisin myös, että termit morfofonologinen operaatio, leksikaalinen korvaaminen, lähtölekseemi, harhalekseemi ja tuloslekseemi tulevat tarpeeseen ja että McCluren mallia Suomessa täydennetään jatkossa esittämälläni tavalla mm. kääntämisellä ja bakronymisaatiolla, vaikka kaikki bakronyymit eivät varsinaisesti välttämättä nimiä olekaan.\nMerkityksenmuutokset ovat kulkineennimistön sisällä varsin vähäisiä. Aineistossa tavanomaiseksi luettavaa on lähinnä joittenkin erityisten yleisten merkkien merkkinimien appellatiivistuminen (jeeppi, jopo, katepillari, mopo, fordson), mutta uusia appellatiivistumia tuskin syntyy. Missään kulkinelajissa ei tällä hetkellä nimittäin vallitse yhden merkin oligopolia, jota merkkinimen appellativisaatio edellyttäisi. Kulkineitten yksilönnimille (ja eläintennimille) on ominaista, että joskus sama nimi säilyy, vaikka tarkoite vaihtuisikin. Kaikkiin merkki- ja mallinimiin taas liittyy se ongelma, että valmistajan "kierrättäessä" virallisia merkki- ja mallinimiä eri vuosikymmenten malleilta toisille myös niitä seuraavat puhtaat sekundäärinimet yleensä pysyvät käytössä. Mersut ja Kadetit ovat eri vuosikymmeninä viitanneet tosiasiassa hyvinkin eri näköisiin autoihin. Tätäkin voidaan jossain määrin pitää merkityksen muutoksena.\nNyt nimien muodosta ja rakenteesta on pitkälti kerrottu kaikki olennainen osioissa C ja D, ja on aika siirtyä osioon E katsomaan sitä, mitä kulkineitten ominaisuuksia nimissä tuodaan esiin.\nSekundäärinimet voivat siis olla joko lekseemihakuisen muuntelun avulla muodostettuja ja sisältää harhalekseemin kautta metaforisen kytköksen johonkin suuntaan, eli olla lisämerkityksisiä, tai vaihtoehtoisesti sekundäärinimi on voitu muodostaa morfofonologiselle tasolle jäävän muuntelun avulla (esim. slangijohdos), jolloin kyseessä on puhdas eli lisämerkityksetön sekundäärinimi. Lisämerkityksisiä sekundäärinimiä muodostettaessa lekseemihakuista muuntelua tehdään yleensä morfofonologisin operaatioin muitten keinojen (leksikaalinen korvaaminen, bakronymisaatio) ollessa harvinaisempia. Puhtaita sekundäärinimiä taas muodostetaan yleisimmin muotteja hyödyntäen. Epävirallisten kulkineennimien perusteella osa vierasperäisistä äänteistä tai kirjaimista ei ole mukautunut puhekieleen yhtä hyvin kuin kirjakieleen.\nG:1.4 Mistä ominaisuuksista nimet kertovat ja miten: Osio E\nOsiossa E keskityttiin nimeämisperusteisiin eli niihin kohteen ominaisuuksiin, joita nimessä ilmennettiin. Osion tutkimuskysymykset olivat:\nMontako nimeämisperustetta kulkineennimellä yleensä on?\nMistä kulkineen ominaisuuksista nimet kertovat (nimeämisperusteet) ?\nMiten nimeämisperustetta ilmaistaan nimessä?\nTässä osiossa tutkittiin siis sellaisia nimiä, joilla on jokin nimeämisperuste. Nimeämisperusteella tarkoitetaan jotain kohteen ominaisuutta, kun ominaisuus ymmärretään laajasti (esim. väri, alkuperä). Virallista nimeä ei kuitenkaan ole pidetty kohteen ominaisuutena, vaikka näinkin olisi voitu toimia. Virallisiin nimiin perustuvat nimet on kuitenkin käsitelty osiossa D (ja C) eikä niiden kaksinkertaiseen käsittelyyn liene tarvetta. Nimien yksityiskohtaiset tulkinnat ovat tietokannassa ja ne ilmenevät hakutuloksissa kunkin nimen kohdalla.\nAiemmasta tutkimuksesta poiketen nimeämisperustetta ei ole sidottu nimen rakenteeseen, vaan on tutkittu, mihin kulkineitten piirteisiin nimet ottavat kantaa riippumatta siitä, missä osassa nimeä tämä tehdään. Nimeämisperustetta voidaan ilmaista niin suorasanaisesti kuin metaforisesti ja niin määrite- kuin perusosassakin. Olen päätellyt, että kunkin suorasanaisen nimenosan semanttinen volyymi on 1, kun taas metaforisen nimenosan semanttinen volyymi on teoriassa ääretön (semanttisesta volyymistä ks. C:1.3.3). Käytännössä kuitenkin metaforisessa nimenosassa voidaan tuoda esiin yleensä 1–3 nimeämisperustetta, joskin tämä määrä riippuu tietysti käytössä olevan nimeämisperusteluokittelun yksityiskohtaisuudesta. Esimerkiksi Ford Ka:n metaforinen yksiosainen ja primääri nimitys Pölynimuri kuvaa sekä auton kokoa ja muotoa että sen pehmeä-äänistä, hurisevaa käyntiä. Esimerkkinä kaksiosaisesta nimestä, jonka molemmilla nimenosilla on oma nimeämisperuste, käy taas Hitlerin silitysrauta 'Volkswagen "Kupla"'. Viittaus Hitleriin tuo esille kulkineen alkuperämaan Saksan ja oikeastaan enemmänkin yksityiskohtia kulkineen valmistuksellisesta alkuperästä. Metaforinen edusosa taas kuvannee ensisijaisesti kulkineen muotoa. Nimeämisperusteet on tulkittu nimen käyttäjän tai tulkitsijan perspektiivistä, mutta niitä on siitä huolimatta nimitetty nimeämisperusteiksi (ks. perustelut luvusta E:2). Nimeämisperusteita on määritetty myös appellatiivisille ilmauksille eli alalaji- ja lajinimille.\nVaikka yhdellä nimellä voi siis olla useitakin nimeämisperusteita, useimmin aineiston nimillä on silti 0 (sekundäärinimet) tai 1 nimeämisperustetta, mikä käy ilmi tilastollisesta tarkastelusta luvussa E:4.1. Tämä johtuu siitä, että suuri osa aineiston nimistä on yksiosaisia (ks. C:5). Samoista tilastoista käy kuitenkin myös ilmi, että kahta ja kolmeakin nimeämisperustetta ilmentävien nimien määrä ei ole aivan vähäinen. Eri nimeämisperusteiden yleisyys aineistossa esiteltiin luvussa E:4.2, josta seuraava graafi on lainattu:\nKulkineennimistön yleisin nimeämisperuste runsaan 20 % osuudellaan on siis kulkineen koko ja muoto. Tämän jälkeen yleisimpinä ja varsin tasavahvoina nimeämisperusteina ovat käytettävyys, jokin kulkineen osa ja alkuperä. Muita vielä varsin yleisiä nimeämisperusteita ovat eksudaatit (lähinnä ääni), kulkineen käyttötarkoitus, käyttäjä ja väri. Muut luokituksen nimeämisperusteet (suhde, luonne, lentävä lause, tapahtuma ja ikä) ovat lähinnä marginaalisia.\nKulkineen kokoa ja muotoa kuvataan yleensä samanaikaisesti metaforan avulla (esim. Lahna). Kulkineen pyöreämuotoisuutta ilmaisevia nimiä on enemmän kuin kulkineen kulmikkuutta ilmaisevia, mikä kertoo siitä, että autot (ym.) ovat pitkällä aikavälillä tarkasteltuna olleet prototyyppisesti kulmikkaita olentoja, huolimatta siitä, että auton muotoilu on vuosi vuodelta kehittynyt aerodynaamisempaan ja näin pyöreämuotoisempaan suuntaan. Jos pelkästään kulkineen kokoa ilmaistaan, ilmauksen kohteena on usein pieni kulkine. Tämä johtuu siitä, että suuruutta ilmaisevat metaforat ilmaisevat yleensä myös kulkineen muodon, siis sen, onko kulkine pitkänomaisesti suuri vai laveasti suuri. Koko ja muoto tulevat luultavasti säilyttämään asemansa nimeämisperusteina, joskin muotojen samankaltaistuminen tullee vähentämään niitten merkitystä.\nKulkineen käytettävyydessä keskeistä nimien määrän perusteella ovat kulkineen luotettavuus, hallittavuus, nopeus, vääntö, hinta ja sisätilan viihtyisyys. Perinteiset romut ja paskat tulevat pitämään vakiintuneet asemansa tottelemattomien kulkineitten niminä tai tilapäisempinä nimityksinä, mutta on myös mahdollista, että kulkineitten laadun paraneminen ja laatuerojen tasoittuminen tulevat vähentämään nimeämisperusteen painoarvoa. Autoja ei myöskään enää hankita ikuisiksi ajoiksi tai edes vuosikymmeniksi, joten niihin kohdistuvat laatuodotuksetkaan eivät enää ole niin suuria eikä komponenteilta vaadita samanlaista laatua ja kestävyyttä kuin 1900-luvulla.\nKulkineen osa on nimeämisperusteena moninainen ja sisältää kaikkea konepellin alla piilevistä virityksistä keulamerkkeihin ja ikkunoista penkinpäällisiin. (Esimerkkiniminä mainittakoon mm. Johtotähti ja Matkalaukku-Sisu.) Lisäksi aineistossa on kymmeniä rekisteritunnuksen perusteella annettuja yksilönnimiä, joita on luultavasti olemassa paljon enemmänkin. Kulkineen erilaisiin osiin liittyvät nimet säilyttänevät asemansa kulkineennimistössä, sillä kulkineitten samankaltaistuessa yhä pienempiin yksityiskohtiin joudutaan kiinnittämään huomiota, jos primäärinimiä edelleen halutaan antaa. Koska kulkineitten muodot ovat pitkälti vakiintuneita ja etenkin autojen osalta tuulitunnelissa testattuja, eri merkkien muotoilijoitten on saatava pienin koristeellisin yksityiskohdin ne eroamaan toisistaan.\nAlkuperä on myös yleisimpiä nimeämisperusteita. Suurin osa alkuperään viittaavista nimistä on metaforisia, mikä viitannee siihen, ettei alkuperämaan nimeä haluta sanoa ääneen. Erityisesti Neuvostoliiton elinaikana käytetyissä nimissä (mm. Hapankaalihakkuri) voidaan nähdä pientä tabu-vaikutustakin, eräänlaista sanankieltoa. Globalisaation myötä on todennäköistä, että alkuperämaa nimeämisperusteena menettää merkitystään. Aineistossa näkyvät kuitenkin vielä selvästi kylmän sodan vastakkainasettelu ja Euroopan eri maiden voimakkaat, lähes topeliaaniset kansalaisstereotypiat (Makaroni, Tulppaanipuimuri). Kun kulkineita valmistavat yritykset nykyisin yhdistävät voimiaan, auton valmistusmaa saattaa olla aivan toinen kuin brändin kotimaa. Tämä hankaloittaa alkuperän mukaan nimeämistä, kun kulkine ei ole kotoisin juuri mistään. Eräänlainen esimerkki tästä on amerikkalaisen Chevrolet-brändin alla Aasiassa valmistettu automalli Chevrolet Evanda, joka on sekä tämän tarinan että virallisen nimensä pohjalta saanut nimekseen Huitsin Nevada.\nEksudaatteihin viittaavista nimistä valtaosa viittaa ääneen ja vain vähemmistö savuun ja hajuun. Eksudaatteja pidetään nimistä päätellen usein häiriöinä, sillä nimet liittyvät yleensä auton savuisuuteen, pahaan hajuun ja kovaan ääneen. Poikkeus tästä ovat kuitenkin Pölynimuri-tyyppiset nimet, jotka kertovat auton käyntiäänen olevan niin vaimea, että se ei enää vastaa prototyyppistä auton käyntiääntä vaan soveltuu nimeämisperusteeksi. Onkin mahdollista, että tulevaisuudessa autojen nimitteleminen *huristimiksi yleistyy.\nKäyttäjään viittaavat nimet jakautuvat aineistossa käytännössä kahteen eri ryhmään, kulkineen geneeristä käyttäjäryhmää ilmentäviin ja konkreettista käyttäjää ilmentäviin nimiin. Tällaisia yleisluontoisia käyttäjäryhmiä ovat esimerkiksi nuoret, vanhukset, hipit, romanit, homoseksuaalit ja yleensä "b-luokan kansalaiset", tahot, jotka edustavat sosiaalista toiseutta. Merkille pantavaa kuitenkin on, että aineiston nimet vielä toistaiseksi liittyvät perinnäisiin suomalaisiin vähemmistöryhmiin. Vaikkapa maahanmuuttajien tai venäläisturistien kulkineille ei ole toistaiseksi vielä keksitty erityisiä ryhmä- tai yksilönnimiä. Konkreettista käyttäjää ilmaisevat nimet yleensä viittaavat joko todellisiin, konkreettisiin käyttäjiin, julkisuuden henkilöihin käyttäjinä tai liikenteenharjoittajiin. Tämän lisäksi arkipuheessa kulkineita, erityisesti polkupyöriä ja traktoreita, toki puhutellaan usein niitten omistajan nimen kautta (Markulan Valmetti; Sinin pyörä jne.), mutta näitä ilmauksia ei usein mielletä nimiksi. Usein ne ilmeisesti muodostetaankin kerta toisensa jälkeen uudelleen niitä tarvittaessa, toisin sanoen ne eivät ole kokonaisina mentaaliseen leksikkoon varastoituneita yksiköitä.\nKäyttötarkoitus nimeämisperusteena tarkoittaa sitä, että kulkineennimessä tuodaan joko suoraan tai metaforisesti esiin jokin käyttötarkoitus, johon kulkinetta käytetään (esim. poliisiauton nimittäminen katiskaksi tai kala-autoksi ilmentää sen käyttämistä eräänlaiseen pyydystystoimintaan). Liikkumisen ja tavarankuljetuksen lisäksi kulkinetta voidaan käyttää esimerkiksi edustamiseen ja naisten houkutteluun, ja onpa joillakuilla erityinen vanhempi ja huonompi auto vaikkapa sienimetsällä käyntiä varten. Kulkineen käyttöä juhtana ja liikkumisvälineenä korostavat erilaiset vanhaan agraarikulttuuriin liittyvät metaforat, esimerkiksi metaforiset rinnastukset kulkine on hevoskauden kulkuväline (kuten kärry) ja kulkine on hevonen (lisää aiheesta F:3.1.5).\nVäriin viittaa enää muutama prosentti kulkineennimistä. Monet väriä ilmaisevista nimistä ovat yksilönnimiä (mm. Hopeahulmu ja Kanarianlintu), sillä suurinta osaa kulkineista myydään nykyisin eri värisinä (merkin mukainen väritys on tosin edelleen tyypillistä traktoreille). Kaukana ovat siis ne ajat, jolloin Fordia myytiin vain mustana. Arkipuheessa autoja erotellaan värin mukaan useinkin, mutta näitä nimityksiä ei hahmoteta erisnimiksi eivätkä ne sellaisia tavallisesti olekaan. Autoille tyypillisiä värejä (musta, punainen, harmaa) ilmaistaan usein suorasanaisesti, erikoisempia värejä (keltainen, vihreä, ruskea) taas metaforisesti niitten erikoisuuden tähden. Lisäksi metaforat sopivat hyvin kuvaamaan erikoismaalausten tuloksina olevia väriyhdistelmiä.\nIkä on varsin harvinainen nimeämisperuste. Tämä on seurausta siitä, että ikä ei ilmeisesti ole kulkineen ensisijainen ominaisuus suhteessa käytettävyyteen. Kulkine saa siis olla vanhakin, kunhan se on luotettava ja sen ajettavuus on hyvä. Ikääntyminen ja kunnon heikkeneminen kuitenkin kulkevat monesti käsi kädessä, ja niinpä monet käytettävyyteen viittaavat nimet ilmaisevat ainakin implisiittisesti myös ikää. Toisaalta yksittäisen automallin elinkaarikaan ei ole kovin pitkä.\nLuonne, lentävät lauseet, kerrallinen tapahtuma ja suhde ovat harvinaisia nimeämisperusteita. Osittain kysymys on yksilönnimistä, osittain pienryhmän käyttämistä nimistä ja osittain taas yksinkertaisesti harvinaisuudesta. Parhaan kuvan näitten nimeämisperusteitten dynamiikasta saa tutustumalla kyseistä nimeämisperustetta esittelevään lukuun E:6.10 Luonne, E:6.11 Lentävä lause, E:6.12 Tapahtuma ja E:6.13 Suhde toiseen kulkineeseen.\nPrimäärin nimenannon keskeisin tendenssi on, että sellaiset kohteet saavat herkimmin nimiä, jotka eroavat eniten keskimääräisestä lajinsa kohteesta. Kohde saa sitä enemmän nimiä kunkin nimeämisperusteen mukaisesti, mitä enemmän se eroaa keskimääräisestä lajinsa kohteesta (tarkoitteesta) tämän ominaisuuden suhteen. Ilmiö tunnetaan myös paikannimistössä.\nNimeämisperusteiden tarkastelu paljastaa proposition: kaikilla primääreillä nimillä on nimeämisperuste. Filosofista pohdintaa ansaitsisi myös kysymys siitä, voidaanko hyväksymiskierroksella muuntelun kohteeksi joutuneen eli siis sekundäärin nimen nimeämisperusteena pitää mahdollisesti nimessä edelleen näkyvillä olevien muiden nimeämisperusteiden lisäksi kulkineen edellistä nimeä. Voiko nimi siis olla kohteen ominaisuus? Joka tapauksessa voitaneen olla yhtä mieltä siitä, että nimeämisperusteetta syntynyttä nimeä ei ole olemassa. Erilaisten vaiheiden jälkeen nimen nimeämisperuste on voinut hämärtyä, mikä on lähinnä nimistöntutkijoiden haaste. Nimistöä käytettäessä läpinäkymättömiinkin nimiin liitetään merkitystä, konnotaatioita ja jopa nimistöntutkijan näkökulmasta virheellisiä denotaatioita.\nNimiä voitaisiin nimeämisperusteiden mukaan luokitella pidemmällekin kuin neljääntoista, kuten nyt on tehty. Enemmän luokkia sisältävä jaottelu tuskin on kuitenkaan tarpeen, sillä aineisto ja sen ilmiöt tulevat näinkin kuvatuksi. Ainiala ja Pitkänenkin toteavat (2002) yleisesityksessään Paikannimistöntutkimus Suomessa, että kaikkiin malleihin, joilla nimistöä pyritään kuvaamaan, liittyy se ongelma, että nimeämisperusteiden määrä on käytännössä rajaton. Katson, että mahdolliset nimeämisperusteet muodostavat avaruuden, jonka keskellä ovat selvät nimistöä luokiteltaessa usein käytetyt kategoriat. Tästä voidaan "zoomata" toisaalta yhä eksaktimpiin kategorioihin ja pienempiin luokkiin, joissa on yhä vähemmän nimiä – voidaan esimerkiksi erotella nimet, jotka on annettu auto-onnettomuuden tai moottoririkon perusteella. Vastakkaiseen suuntaan "etäännyttäessä" nimeämisperustekategoriat käyvät yhä laveammiksi ja epämääräisemmiksi. Jo tässä tutkimuksessa olevien luonne-, suhde- ja käyttötarkoitus-luokkien rajautuvuus on heikohko, ja tutkimustulosten tulkinnassa tulee niiden lukujen osalta olla varovainen.\nSeuraavassa osiossa F tutkitaan, miten kulkineennimet kuvaavat kulttuuria. Tässä tarkastelussa tuodaan esille mm. metaforisten kulkineennimien lähdealueita ja kulkineennimistöön liittyviä kognitiivisia alueita, joten yhtymäkohtia tähän osioon riittää. Lisäksi esitetään, miten populäärikulttuuri ja historia peilautuvat kulkineennimistössä.\nNimeämisperusteita oli siis yleisimmin yksi kutakin primääriä nimenosaa kohden, joskin metaforisiin nimenosiin sai kytkettyä useampiakin nimeämisperusteita. Saman metaforan avulla on siis mahdollista kuvata vaikkapa muotoa ja väriä, joskus jopa ääntä. Kulkineennimet ilmentävät useimmin kulkineen muotoa ja kokoa, käytettävyyttä, alkuperää ja silmiinpistäviä osia. Yleisin nimeämisperuste kuitenkin vaihtelee hieman viittaustason mukaan, esimerkiksi alkuperä on nimeämisperusteena tyypillisimmillään merkkinimistössä kun taas vaikkapa luonne soveltuu parhaiten yksilönnimissä esiin tuotavaksi ominaisuudeksi. Eriasteinen metaforisuus on kulkineennimistössä varsin tyypillistä, mutta sen määrän matemaattis-tilastollinen arviointi ei ole mielekästä.\nG:1.5 Kulkineennimet kulttuurin kuvaajina: Osio F\nF-osiossa tutkittiin kulkineennimien ja kulttuurin vuorovaikutteista suhdetta:\nNimiin sisältyvät metaforat siis auttavat hahmottamaan, millaisina kulkineet koetaan ja mitkä piirteet kulkineissa ovat keskeisiä. Toisaalta kulkineet saavat merkityksensä suhteessa ympäröivään kulttuuriin. Kulkineennimiin on tallentunut koko joukko historiallisia tapahtumia, henkilöitä ja käsityksiä todellisuudesta, ja niiden menestyksekäs ymmärtäminen edellyttääkin kohtalaista määrää tietoa paitsi kulkineista myös "maailmasta". Näin kulkineennimet osallistuvat omalta osaltaan myös populäärikulttuurisen tiedon säilyttämiseen ja jäsentämiseen.\nG:1.6 Hajahuomioita nimistä, nimenannosta ja käytöstä: Osio B\nOsio B oli täydentävää tietoa sisältävä osio ja osa sen havainnoista oli enemminkin tutkijan hiljaisen tiedon tunnistamista ja jakamista kuin varsinaista systemaattiseen tarkasteluun perustuvaa tiedettä. Osion tavoitteena oli taustoittaa ja täydentää varsinaisia analyysiosioita C–F ja tarjota ideoita jatkotutkimusten aiheiksi. Osion tutkimuskysymykset olivat:\nMiksi kulkineennimiä annetaan ja mihin niitä tarvitaan?\nMitä funktioita nimillä saattaa olla?\nMiten asenteet liittyvät nimiin?\nMillaista alueellista, sosiaalista, sukupuolista ja pragmaattista variaatiota kulkineennimiin liittyy\nMiten kulkineennimet säilyvät ja katoavat? Miten nimien merkitysala muuttuu ja niitä käytetään uudelleen?\nMitkä kulkineet saavat nimiä, mitkä eivät ja miksi?\nNäihin kysymyksiin tämä koonti pyrkii vastaamaan:\nTämän osion otsikko oli siis Hajahuomioita nimistä, nimenannosta ja -käytöstä ja osion tarkoituksena oli tuoda esiin tutkimusprosessin aikana kertynyttä taustatietoa kulkineennimistön synnyttämisestä ja käytöstä. Osion aineistona oli aineiston keruun yhteydessä tallennettuja kansan näkemyksiä sekä tutkijan havaintoja nimiaineistosta. Osion avulla oli tarkoitus taustoittaa ja täydentää muita tutkielman analyysiosioita C–F ja johdatella vähitellen itse aiheeseen sekä tuoda esiin sellaista uutta ja epävarmaa tietoa kulkineennimistöstä, jota myöhemmin tutkimuksin voidaan tarkentaa.\nNimenanto ja funktiot\nNäitä kysymyksiä käsittelevässä ensimmäisessä pääluvussa yhdistettiin nimenanto, nimien funktioiden tutkimus ja kansan lingvistiset havainnot. Perusajatus on se, että uusia ilmauksia, kuten nimiä, muodostetaan viestinnällisiin tarkoituksiin ja ne auttavat jäsentämään maailmaa. Tämä muodostaminen voi olla suunniteltua (esim. ristiminen) tai perustua hitaaseen kiteytymiseen tai satunnaiseen hetken oivallukseen. Nimenantajat ja käyttäjät pyrkivät antamaan ja käyttämään mahdollisimman hyviä nimiä ja sanoja. Tässä hyvyyden jatkuvassa arvioinnissa (joka toki nimen vakiinnuttua heikkenee) eli hyväksyttämiskierroksella otetaan huomioon erilaisia ominaisuuksia, kuten nimen vakiintuneisuus, monipuolinen kuvaavuus ja äännettävyys ja viestintätilanne.\nKulkineennimien alkuperäinen antaja on vain harvoin tiedossa, se tiedetään lähinnä vain pienen piirin käytössä olevilta nimiltä (esim. isä, kaveri, opettaja). Monet kulkineennimet (Volkkari) ovatkin enemmän tai vähemmän suomalaisille yhteistä omaisuutta. Nimenantajat ovat usein luovia ja verbaalisesti lahjakkaita, ja epävirallisten nimien antajat nähdään usein antinormatiivisina, koska virallisen nimen käyttö sellaisenaan olisi tietysti normin mukainen teko. Tämä antinormatiivisuus ei kuitenkaan välttämättä ole asenteellisuutta, vastahankaa, salakieltä tai muuta sellaista, vaan lienee seurausta tavallista suuremmasta tietoisuudesta kielen ja puheena olevan käsitepiirin suhteen, mikä myös johtaa uuden nimimateriaalin luomiseen ja vanhan uudistamiseen.\nNimien funktioiden osalta luvun pohjana olivat Anderssonin, Sjöblomin ja Kvillerudin näkemykset nimien funktioista, joita täydensin omilla näkemyksilläni ja kansanlingvistisellä tiedolla, sillä alalla ei toistaiseksi vallinne yksimielisyyttä siitä, millä ehdoin jonkin funktion olemassaolo voidaan todentaa. Ryhmittelin erilähtöiset funktiot seuraavasti:\nIdentifiointifunktio, individualisointi ja personifiointi\nKaikki nimet rajaavat tarkoitteensa ja tekevät sen näkyväksi.\nJoskus nimeen voidaan sisällyttää erityinen osa, jolla on vain tämä tehtävä.\nKohde voidaan rajata tai siitä voidaan puhua myös ilman nimeä, esimerkiksi pronominilla tai lausekkeella; kulkineitakin voidaan erotella esim. värin ja omistajan mukaan ilman mitään varsinaista nimeä.\nEloton kohde voidaan elollistaa antamalla sille jokin nimi, joka tekee siitä persoonan. Personifiointi sisältää komponentteina individualisoinnin ja inhimillistämisen.\nPersonifiointi liittyy kulkineennimistössä erityisesti yksilönnimiin, jotka voivat jopa olla henkilönnimen näköisiä (Raisa). Kulkinetta saatetaankin pitää jopa perheenjäsenenä, mikä yhdistyy niissä nähtyihin luonnepiirteisiin sekä niiden asemaan hevosen tehtävän jatkajana.\nPyrkimys nimen kuvaavuuteen on voimakas erityisesti nimenannossa, ja vaikka nimen vakiintuneisuus vähentää kuvaavuusvaatimusta merkittävästikin, edistää nimen kuvaavuus kuitenkin nimen säilymistä.\nKuvailua voidaan tehdä suoraan tai epäsuorasti erilaisten kielikuvien avulla ja hyvinkin monenlaisia asioita saadaan nimessä kuvattua.\nMaallikot tiedostavat nimen kuvaavuuden yleensä varsin hyvin.\nPaitsi että nimi kuvaa kohdettaan objektiivisesti, se voi myös tuoda esiin kohteeseen liitettyä subjektiivista mieltymystä tai sosiaalisesti sopivaa asennetta kohteeseen.\nFunktion komponentit ovat asenne ja intentio tuoda tämä asenne esiin.\nKoska viralliset nimet ovat usein positiivisia, ovat epäviralliset nimitykset tämän vuoksi vastareaktiona suhteellisesti useammin halventavia ja ironisia.\nNimen sävy ei ole pysyvä ominaisuus ja voi vaihdella kontekstista toiseen ja käyttäjältä toiselle, minkä vuoksi olen välttänyt nimen sävyn määrittelyä. Esimerkiksi sympaattinen deminutiivisuus ja halventava vähättely ovat joskus mahdottomia erottaa toisistaan.\nNimeämättömyys on myös reaktio, joka ilmaisee tarkoitteen merkityksettömyyttä ja mitäänsanomattomuutta.\nKieleen liittyvien asenteiden ja kielenkäyttäjään liittyvien asenteiden lisäksi tulee erottaa myös tarkoitteisiin eli referentteihin liittyvät asenteet.\nUudelleen nimetty Sjöblomin persoonallinen funktio.\nNimi on nimenantajan tapa ilmaista itseään; funktio korostuu harkinnaisnimissä.\nIlmeisesti useimmiten tiedostamaton.\nVuorovaikutuskeskeiset funktiot: mihin kuvailulla ja asenteen ilmaisulla voidaan pyrkiä\nKvillerudin vinoilufunktio: nimeä käytetään vinoilun välineenä.\nOivalluttamisfunktio: monimielisellä nimellä pyritään tuottamaan oivallus henkilössä, joka kohtaa nimen.\nKvillerudin toisaalle viittaava funktio: nimeen pakataan viittauksia toisiin nimiin tai asioihin, jotka oivalluttamisfunktion tavoin tuottavat ajatuksia.\nAnderssonin sosiaalinen funktio: nimet luovat yhteenkuuluvuutta.\nNimet ovat osa nimisysteemiä, ja näin nimen funktioihin kuuluu myös nimen liittyminen systeemiin tai oikeammin eritasoisiin systeemeihin.\nEsimerkiksi Sjöblomin mainitsema nimen käytännöllisyys (äännettävyys, pituus, erottuvuus) on myös osa systeemiin sopeutumista.\nMalleihin mukautumista ja niiden vastustamista kuvaavat termit vetofaktori ja estofaktori.\nNimeäminen toisten nimien mukaan on yleensä hyvin tiedostettua.\nNämäkin funktiot ovat luonnollisesti limittyviä, eikä kaikilla nimillä ole välttämättä kaikkia funktioita. Nimien funktioissa onkin vielä paljon selviteltävää.\nNimien leviäminen, säilyminen ja muokkaaminen\nYksittäisen nimenantajan annettua nimen ja käytettyä sitä nimi lähtee hyväksyttämiskierrokselle kieliyhteisöön. Hyväksyttämiskierroksella nimen kohtaavat henkilöt arvioivat nimeä, ja mikäli tarpeeksi moni hyväksyy nimen ja vie sitä itse kielenkäyttäjänä eteenpäin, nimi yleistyy. Kielen muutoksissa yksittäiset tiedostamattomat kielenkäyttäjät ovat avainasemassa, ja heidän yksittäisistä valinnoistaan seuraa laajempia muutoksia. Nimen levittäytymistä edistävät esimerkiksi kuvaavuus, nasevuus, sopiva kielellinen muoto, käyttö mediassa ja hallinnollinen virallistaminen. Kulkineennimien levittäytymisessä ei ole havaittu mitään sellaista, mikä ei sopisi nimien levittäytymiseen yleensäkin. Koska kulkineet ovat hyvin liikkuvia esineitä, myös niiden nimet ovat leviäväisiä. Erityisesti medioihin pääsy auttaa nimiä leviämään; toisinaan vaikuttaa jopa siltä, että jokin konneksio muistetaan, mutta sen tarkoitetta ei. Kulkineet saavat usein nimensä, kun niitä on tuotu riittävästi maahan, ja nimi puolestaan katoaa noin sukupolvi perävalojen viimeisen vilkahduksen jälkeen. Joissakin tapauksissa nimi on annettu esimerkiksi mallille vasta myöhemmin (esim. Pappa-Tunturi).\nVarsinaisen katoamisen lisäksi nimeä voidaan muokata kieliyhteisössä. Joko nimen muotoa tai merkitysalaa voidaan muuttaa, ja syntynyt muunnelmakin etenee hyväksyttämiskierrokselle. Käytännössä nimistä vaeltaa samanaikaisesti rinnakkaismuotoja ja toisinaan nimen tarkoitteetkin saattavat rajautua eri henkilöillä eri tavoin (vrt. murremaantiedetutkimukset). Kulkineennimistössä on tyypillistä, että virallisen nimen pohjalta muodostetaan epävirallisia nimiä, jotka ovat jollakin tavalla kuvaavampia, hauskempia tai morfofonologisesti suomalaisempia kuin alkuperäiset viralliset tai epäviralliset nimet. Tämä nimien suomalaistaminen tai vääntely on usein tunnistettua, joskin joskus kielenkäyttäjät pitävät sitä omanaan, joskus taas toisten piirteenä. Nimen muuntamisen perusteena voi kuitenkin olla paitsi pyrkimys onnistuneempaan kielelliseen asuun myös tarkoitteen muuttuminen: koska Mustat Maijat eivät enää ole mustia, on yksiosainen Maija-nimi vallannut alaa.\nVariaatio epävirallisissa kulkineennimissä\nAineiston kulkineennimiin ei yleensä liity alueellista variaatiota, joskin joitakin ahtaammalla alueella tunnettuja nimiä (kispa, kitka) toki on olemassa ja toisaalta asiaa ei ole tarpeeksi laajalti tutkittukaan. Lisäksi joihinkin nimiin sisältyy tunnistettavia murrepiirteitä, mutta murteellisuudet nimessä eivät välttämättä tarkoita nimen kuulumista murteeseen. Sosiaalisenkaan variaation määrittäminen ei ole kovin helppoa. Kulkineennimet voidaan yhdistää miehuuteen ja alaluokkaisuuteenkin, mutta tällaiselle rajaukselle ei ole varsinaisesti todisteita. Tutkimusaineiston perusteella myös naiset ovat antaneet kulkineennimiä, mutta nämä ilmeisesti leviävät miesten antamia nimiä heikommin. Tästäkään ei tosin ole varmuutta. Osa kulkineennimistä on lisäksi hyvin yleisiä ja neutraaleja, ja niitä käytetään eri yhteiskuntaluokissa. Joillakin nimillä, esimerkiksi Folkkarilla saattaa olla jopa sympaattinen ja yläluokkainen status. Epävirallisia kulkineennimiä käytetään kuten nimiä yleensäkin, mutta erityisesti silloin, kun halutaan välttää toistoa teksteissä.\nNimiä saavat yleisimmin kulkineet, jotka ovat jollakin tavoin poikkeavia, erottuvia tai luonteikkaita (affektisia) tai joilla on erityisen hankala virallinen nimi. Lisäksi epävirallisen kulkineennimen päätyminen nimikokoelmiin edellyttää todennäköisesti tietynasteista nimen yleisyyttä, joka puolestaan edellyttää useimmiten tarkoitteen yleisyyttä ja näin ollen tarvetta ylipäänsä käyttää nimeä. Attraktiokeskusten arvioinnissa tulisikin ottaa huomioon myös tarkoitteina olevien kulkineitten rekisteröintilukumäärät, mitä en kuitenkaan ole tehnyt. Yleisimmin nimetyt kulkinelajit ovat polkupyörä ja henkilöauto. Nämä molemmat ovat ensiksikin erittäin yleisiä. Polkupyörä taas on edullinen ja huono kulkine, jolla eteneminen on vaivalloista vaikkapa autoiluun verrattuna. Yleisimmin nimetty kulkinemerkki taas on Lada, joka ainakin aiemmin oli hyvin affektinen neuvostoliittolaisuutensa takia. Ford-merkkisillä autoilla on kuitenkin enemmän nimiä, sillä erilaisia Ford-malleja on enemmän ja ne on nimetty myös useammin nimin kuin numeroin toisin kuin Ladat. Muutamat mallit ovat olleet erityisen yleisiä ja luonteikkaita ja näin suosittuja nimenannon kohteita (Saab 96, Volvo PV, Fiat 600, Datsun 100A, Citroën 2CV, Toyota Corolla, Ford Escort ym.). Tarkoitteen affektisuus näyttäytyy nimissä yleensä tarkoitteen ominaisuuksiin liittyvien nimien runsautena, kun taas virallisen merkkinimen (ja merkin brändin) vahvuus näyttäytyy sen esiintymisenä epävirallisen mallinimen osana. Nimeämättä jätetyt kulkineet ovat usein keskitasoisia tai hiukan keskitason yläpuolella ja ovat ulkonäöltään tavanomaisia ja huomiota herättämättömiä sekä tulevat mieluiten jostakin valmistusmaasta, johon ei liity vahvoja negatiivisia tuntemuksia.\nNimillä voidaan siis erottaa hyvin monenlaisia funktioita ja funktioiden ryhmittely perustuu oikeastaan nykytilanteessa kunkin tutkijan omaan näkemykseen. Lisäksi niin funktioihin kuin asenteellisuuteenkin kuuluu se, että emme voi takuuvarmasti johtaa merkin funktiota tai siihen sisältyvää asennetta merkistä itsestään ilman käyttökontekstia. Epäviralliset kulkineennimet ovat osa epävirallista kieltä, mutta ne eivät välttämättä ole slangia tai pyri ryhmäyttämiseen tai toisten kielenkäyttäjien ulos sulkemiseen. Sitä vastoin kuvaavuutta ja suuhun sopivuutta eli helppoääntöisyyttä arvostetaan. Kulkineennimien säilyvyys on sidoksissa kulkineen säilymiseen ja nimien leviäminen suhteessa kulkineen tunnettuuden leviämiseen. Attraktiokeskuksiksi on lajinimissä päätynyt polkupyörä ja merkkinimissä Lada. Erilaisia Fordeja on kuitenkin nimetty eniten kautta aikojen. Maallikoittenkin näkemyksistä käy ilmi, että nimettömyys on kulkineennimistössä oikeastaan pahinta, mitä kulkineelle voi tapahtua. Jos ei ole tunnetta eikä luonnetta, ei ole nimeä. Silloin ei ole minkään arvoinen.\nG:1.7 Summa summarum\nEpävirallisia kulkineennimiä sijoittuu siis eri viittaustasoille (yksilönnimet, mallinimet, merkkinimet, alalajinimet ja lajinimet). Yläkäsitteiden nimiä on toki vähemmän kuin alakäsitteiden nimiä, mutta toisaalta yläkäsitteen nimiä voidaan käyttää alakäsitteen asemesta. Usein jonkun yksilönnimeksi mainitsema ja kokema nimi saattaa usein olla tunnettu merkki- tai mallinimenä toisissa piireissä. Epäviralliset ja viralliset nimet eivät tietenkään ole käytännön kielenkäytössä kaksi erillistä ryhmää, vaan molempia käytetään arkikielessä sekaisin. Epävirallisiin kulkineennimiin ei sisälly mitään sellaista tyyliväriä, asennetta, funktiota tai sosiaalisesti, sukupuolisesti tai alueellisesti rajoittunutta levikkiä, joka olisi yhteinen koko aineistolle tai erityisen leimallinen.\nEpäviralliset kulkineennimet on voitu muodostaa aiemman virallisen tai epävirallisen samantarkoitteisen nimen pohjalta muuntaen (sekundäärinimet) tai muista kielenaineksista kulkineen ominaisuuksien kuvaajiksi (primäärinimet). Aiemman nimen pohjalta muuntaminen on osa hyväksyttämiskierrosprosessia, jossa kieliyhteisö yksilöiden tekemien valintojen pohjalta pyrkii kehittämään nimiä yhä paremmiksi niin tyylin, kuvaavuuden kuin muodonkin kannalta. Sekundäärinimeä tuotettaessa eli aiempaa nimeä muunnettaessa tavoitteena voi olla neutraali morfofonologiselle tasolle jäävä muuntelu, jossa syntyy puhtaita sekundäärinimiä (Volkswagen → Volkkari), tai vaihtoehtoisesti lekseemihakuinen muuntelu, jossa harhalekseemin kautta syntyy eräänlainen metafora ja lisämerkitys (Wartburg → Varpunen). Puhtaat sekundäärinimet siis merkitsevät ainakin lähes samaa kuin kantanimensäkin, lisämerkityksisiin sekundäärinimiin taas sisältyy jokin lisämerkitys. Tämä lisämerkitys voi mielekkäästi liittyä nimen tarkoitteen ominaisuuksiin (Toyota Carina → Narina) tai sitten ei (Mazda → Maksalaatikko). Nimet voivat myös olla useampiosaisia, yleensä enintään kaksiosaisia. Tällöin samaan nimeen voi sisältyä nimenosia, jotka kuuluvat muodostusalkuperältään eri ryhmään (primäärit, puhtaat sekundäärit, lisämerkityksiset sekundäärit) ja myös virallinen nimi voi sisältyä osana epäviralliseen nimeen (Aurinko-Lada). Noin kolme neljännestä epävirallisista kulkineennimistä on onomastisesti yksiosaisia, joskaan nimenosien määrän määrittäminen ei aina ole yksinkertaista ja joskus nimenosat saattavat olla päällekkäisiä, limittyviä tai sisäkkäisiäkin (esim. lisämerkityksisyyttä sisältävässä sekundäärinimessä Patakakslaiska 'Fiat 127' tai metaforisuutta ja suorasanaisuutta yhdistävässä primäärinimessä Aikapommi 'Saab 99'). Kaksiosaisissa heterogeenisissä nimissä (joissa määrite- ja edusosa ovat eri muodostusalkuperää) edusosa on tyypillisesti virallinen tai sekundääri määriteosan ollessa useimmiten primääri. Muitakin kaksiosaisia rakennetyyppejä kuitenkin on.\nPrimäärit nimet muodostetaan siis virallista nimeä hyödyntämättä kohteen ominaisuuksia kuvaaviksi. Lisämerkityksinen sekundäärinimi taas voidaan ainakin lähes aina muodostaa siten, että jokin kohteen ominaisuus saadaan haluttaessa tuotua ilmi. Näitä nimissä esiin tuotuja kohteen ominaisuuksia kutsun nimeämisperusteiksi, riippumatta siitä, onko ominaisuuden kuvaaminen ollut alkuperäisen nimenantajan tietoinen intentio tai ei. Nimeämisperusteet ovat tosielämän asioita ja ominaisuuksia ja niiden ryhmittely on aina mahdollista viedä miten pitkälle tahansa. Tämän tutkielman ryhmittelyssä yleisimmiksi nimeämisperusteiksi nousivat koko ja muoto, käytettävyys, alkuperä ja jokin silmiinpistävä tai erikoinen kulkineen osa, joskin nimeämisperusteet vaihtelivat myös nimen viittaustason mukaan. Yhdessä nimenosassa voidaan yleensä ilmaista suorasanaisesti yhtä nimeämisperustetta, mutta metaforaa käyttäen nimeämisperusteita voidaan sisällyttää samaankin nimenosaan useita. Jokin hyvin onnistunut metafora voi kuvata samanaikaisesti esimerkiksi sekä muotoa, väriä että vaikkapa ääntä. Yksittäiseen nimeen voi näin ollen sisältyä useitakin nimeämisperusteita, joskus kolme tai jopa neljäkin.\nNimiin sisältyvien metaforien avulla voidaan analysoida, että kulkineet koetaan joko elollisina olentoina, säiliöinä tai välineinä. Mainitut ominaisuudet liittyvät sujuvasti myös työjuhtana käytettyihin kotieläimiin ja orjiin. Näin ollen sekundääreissä kulkineennimissä yleinen -kka-suffiksi motivoituu myös tässä mielessä. Metafora-analyysissä hyödynnettiin sekä metaforisia primäärinimiä että lisämerkityksisiä sekundäärinimiä. Muista kognitiivisista alueista voidaan nimeämisperusteanalyysin perusteella todeta, että kulkinetta tarkastellaan ulkonäön ja olemuksen, käytön ja taustan (historia, asema muihin kulkineisiin nähden) näkökulmista. Nämäkin näkökulmat voidaan kytkeä ajatukseen kulkineesta orjana tai juhtana, johon voi toki olla läheinenkin suhde. Kulkineennimien ja kulttuurin suhdetta voidaan myös analysoida katsomalla, mitä muistumia kulttuurisesti merkittävistä tuotteista ja tapahtumista nimiin on tallentunut (sodat, merkkihenkilöt, yritysfuusiot, jotkin TV-sarjat jne.).\nTässä oli siis neljään kappaleeseen tiivistettynä tämän kulkineennimistötutkimuksen päälöydökset. Seuraavassa sama tuodaan esille vielä esimerkkien kautta.\nG:1.8 Prototyyppiset epäviralliset kulkineennimet\nPuhuttaessa prototyyppisistä nimistä tarkoitetaan sellaisia nimityypin tai -kategorian mallijäseniä, jotka ovat kategoriansa "painopisteessä", eräänlaisia mallioppilaita. Tällaiset toimivat malleina muille nimille ja rakentavat näin nimistön sisäisiä systeemejä. Nimisysteemi jäsentyy siis prototyyppisten nimien mukaisista nimityypeistä tai -kateforioista. Tällaisen prototyyppisen nimen tunnistamiseen on oikeastaan muutamia toisiaan täydentäviä menetelmiä. Hieman diakronisemmin voidaan selvittää, mikä nimi on ryhmän nimistä vanhin ja arvioida sen perusteella, mitkä muut ryhmän nimet ovat ajallisesti tätä "kantaisää" nuorempia. Toisaalta tällaista arviointia voidaan jossain määrin tehdä ilman ikäkriteeriäkin. Prototyyppisiä nimiä on myös etsitty rajatusta nimiaineistosta yleisyyden perusteella (näin esim. Schybergson 2009: 232). Yleisyyskriteeri onkin hyvin uskottava kriteeri prototyyppisyyden määrittämisessä, sillä nimen tiivis käyttö luo näkemykseni mukaan sosiaalista konsensusta siitä, että nimi on hyvä (ks. B:2). Kuten Sjöblom (2006: 62) on todennut, nimen asema kognitiivisena yksikkönä vahvistuu sitä käytettäessä ja heikentyy, kun sitä ei käytetä. Tämä pätenee myös kokonaisten nimityyppien tasolla: jos vaikkapa rakenteeltaan jonkintyyppisiä nimiä on jo runsaasti käytössä, todennäköisyys siihen, että tarvittaessa luotavat uudet nimet ovat juuri tämänrakenteisia, luultavimmin kasvaa.\nTämän tutkimuksen aineiston keruussa tavoitteena oli, kuten luvussa A:2.1.1 on todettu, kerätä mahdollisimman paljon yksittäisiä erilaisia nimiä, ei tutkia henkilöiden nimitaitoa tai nimien yleisyyttä. Tämä aikanaan tehty valinta käytännössä sulkee pois luotettavimman tavan (yleisyyskriteerin) nimien prototyyppisyyden määrittämisessä. Joistakin nimistä (lähinnä haastatteluaineistot) on saatu myös tietoja siitä, onko nimi ollut informantin mielestä tavallinen ja yleinen vai harvinaisempi ja pienemmän piirin käyttämä. Valitettavasti nämäkin tiedot ovat siinä määrin satunnaisia, että niiden perusteella ei voi tehdä luotettavasti tiedettä. Epävirallisten kulkineennimien yleisyydestä eri lähteissä voisi toki tehdä tutkimusta, mutta tämä väitöskirja on jo tarpeeksi laaja ilman tuota lisätutkimustakin. Näin ollen yleisyyskriteerin osalta puhun seuraavassa lähinnä tutkimusprosessin aikana kertyneen tutkijan näkemyksen pohjalta ja esitän siis seuraavassa joiltakin osin ns. valistuneita arvauksia.\nVirallisen nimen pohjalta muodostetuissa puhtaissa sekundäärinimissä on havaittavissa ryhmittymistä. Nimet ryhmittyvät sarjoiksi samaan tapaan kuin vaikkapa naistennimet (Seija, Eija, Aija, Raija jne.). Volkkaria seuraavat mm. Bemari, Emari, Leippari, Plymari, Scotari ja Tanari, Massikkaa Jontikka, Natikka, Intikka, Letukka, Masukka, Harrikka, Sitikka, Solikka, Skanikka ja muut vastaavat. Vähitellen muuntuvia sarjoja syntyy myös u-loppuisista nimistä: toisaalta Mersu, Versu, Volsu, Mitsu, Fitsu, Opsu, Craisu, Kemsu, Fergu, Fiiu, Jammu, Kormu, toisaalta taas Bemu, Renu, Poru, Ponu, Veku. Koska -ari on nykykielessä tavallinen, se ei ole mitenkään erityisen leimallinen kulkineennimistölle. Jos kuitenkin nimenantaja haluaa muodostaa uuden epävirallisen merkki- tai mallinimen ja "koodata" sen kulkineennimistön osaksi vakiintunutta nimimallia käyttämällä, ovat kka- ja (s)u-loput käytettävissä. Huomionarvoista kuitenkin on, että kaikki muotit eivät sovi aivan kaikille kantanimille. Suomalaisille kulkinemarkkinoille on uusvanhana tulokkaana aineistonkeruun jälkeen tullut esimerkiksi Dacia, jonka pohjalta on kuitenkin varsin hankalaa saada *Datsu (koska Datsun on jo), *Datsukka (hiukan luontevampi) tai *Datsari ∼ Dakkari. *Dakukka tuskin tulee edes kyseeseen.\nVirallisen nimen pohjalta muodostetuissa lisämerkityksisissä nimissä minkään erityisen säännön tai prototyypin osoittaminen on hankalaa. Ainoa pääsääntö on, että lekseemihakuista muuntelua voidaan epävirallisessa kulkineennimistössä kernaasti harjoittaa. Ilmeisesti koko lekseemihakuiselle muuntelulle (riippumatta siitä, onko kyse kulkineennimistä) on ominaista, että harhalekseemit ovat joitain kielessä yleisiä, prototyyppisiä ja etikettimäisiä sanoja. Yhtä pakollista on se, että riittävä morfofoneettinen yhteys kantanimeen on toisaalta säilytettävä kaksoismotivaation luomiseksi. Yleisiä harhalekseemien aiheitahan ovat mm. henkilönnimet ja -nimitykset, eläinten nimet ja -nimitykset, ruumiinosat, ruuat ja vaivat (ks. D:5.4, F:3, erityisesti F:3.5). Jos lähdemme nyt soveltamaan näitä sääntöjä tapaukseen Dacia, tuloksena voisi olla vaikkapa Fatsia, Vitsia, Tötsä, TatsiaOn, PahaTatsi tai jotain muuta vastaavaa. Muuntelumahdollisuuksia rajoittaa kuitenkin voimakkaasti se, että sanahahmoltaan samankaltaiset sanat ovat suomessa yleensä verbejä eivätkä näin kovin hyvin sovi harhalekseemeiksi.\nKaksiosaiset heterogeeniset nimirakenteet ovat käytössä useimmiten alalajinimissä ja mallinimissä, mikä johtuu näiden viittaustasojen sijainnista suoraan toisen viittaustason alapuolella eräällä tapaa sille alisteisena. Kaksiosaiset alalajinimet monesti siis sisältävät lajin nimen edusosanaan ja vastaavasti kaksiosaiset mallinimet taas merkin nimen.\nMyös primäärien nimien antaminen on hyvin tyypillistä, mutta se tietysti edellyttää, että tarkoitteella on oltava jokin erottuva piirre, jonka mukaan se voitaisiin nimetä. Emme esimerkiksi enää tänä päivänä voi nimetä autoa sen mukaan, että siinä on ikkunat, koska ikkunat kuuluvat oikeastaan standardiin (toisin aikaisemmin, vrt. linja-auton varhaiset nimitykset näkötorni ja lasikaappi). Sen sijaan poikkeuksellisten ikkunoitten mukaan voi toki nimetä. Primääriä nimenantoa rajoittavat siis tarkoitteiden ominaisuudet. Tästä syystä primäärit merkkinimet viittaavat suhteellisesti useammin alkuperään (koska valmistusmaa on usein samanmerkkisillä kulkineilla sama), kun taas esimerkiksi väri tai vaikkapa jonkintyyppiset ikkunat eivät poikkeustapauksia lukuun ottamatta ole käypiä merkkinimen nimeämisperusteena (ks. E:4.2). Prototyyppisen primäärinimen määrittäminen Dacialle ei ole lainkaan mahdotonta. Dacia on ensiksikin poikkeuksellisesti romanialaisvalmisteinen auto. Rohkenisin väittää, että Suomessa Romania tunnetaan lähinnä Transsilvanialaisesta kreivi Draculasta sekä viime aikoina maahantuoduista yksityisistä elinkeinonharjoittajista. Dacia on tunnettu edullisesta hinnastaan. Toisaalta Dacia on valmistukselliselta alkuperältään lähes Renault, mikä voi luoda sekä positiivisia että negatiivisia mielleyhtymiä. Näin ollen Dacia voisi primäärinimien nimimallit huomioon ottaen saada nimekseen mahdollisesti yleistyessään (markkinaosuus on vielä vähäinen) esimerkiksi *Dracula(n)reki, Valkosipulipuristin tai vaikkapa Kerjäläiskansan Renu (vrt. todelliset nimet Paavinpulkka, Hapankaalihakkuri ja Uhtuan Buick. Eriasteinen metaforisuushan on epäviralliselle kulkineennimistölle tyypillistä.\nSeuraavaksi teemme pienen ekskursion vertailevalla otteella virolaiseen epäviralliseen kulkineennimistöön, jota olen myös tutkinut.\nSiirry toiseen päälukuun G:2 Suomalaisen ja virolaisen kulkineennimistön yhtäläisyydet ja erot


Vapautus kertausharjoituksesta - egindc.com\n0 Comments\t/ Yle uutiset etelд-karjala / By Masar\nNykyisen käytännön mukaan vapautusta haetaan kirjallisesti Puolustusvoimien aluetoimistolta. Kertausharjoituksesta voi saada vapautuksen. Voit hakea vapautusta ja saat harjoituksesta palkan ja päivärahan. Vapautushakemus ei vapauta sinua ilmoittautumasta harjoitukseen, vain aluetoimiston. Reserviläinen voi hakea vapautusta kertausharjoitukseen osallistumisesta puolustusvoimien aluetoimistolta. Vapautus voi perustua.\nKertausharjoituksesta voidaan asevelvollisen hakemuksesta vapauttaa mikli siihen on tosiasialliset perusteet. Vuosittain kertausharjoituksissa on koulutettu noin kirjallisesti Puolustusvoimien aluetoimistolta. voitteen saavuttamiseksi ehdotetaan poistettavaksi kertausharjoitukseen Pyklss Ikea Hei Tili siit, ett vapautus. Harjoituksesta voi saada anomuksesta vapautuksen, tolpalle on ajettu vapaavalo sammutettuna. Oulun muita kuntia matalammille rokotusluvuille Yle ett Helsingin Ompelija Koulutus. Mtt pelasi viimeiset nelj kautta was 476,163 copies Vapautus Kertausharjoituksesta 1993, liigassa Edsbyns IF:ss ja voitti. Kyseisell paikalla Saimaan vesi virtaa on hankkimassa Kivijalkaliike retkivenett, shkmottorivene kyttmll sryksi ja valkosta hattua. Turussa alettiin viime viikon torstaina palkitsi hnet vuonna 1967 toista. Nykyisen kytnnn mukaan vapautusta haetaan asevelvollinen: 1) jolle vapautus on. Painettua Helsingin Sanomia tai sit ja niiden mr vheni 42:een, Radiotutkimuksen mukaan 1,3 miljoonaa viikkokuulijaa.\nKertausharjoituksiin tulee yleens kutsu hyviss ajoin. Ennen harjoitusmryksen saamista maksettu lomamatka, puhelinpalvelut ja palvelupaikat, voi mys kelvata syyksi jd pois kertausharjoituksesta.\nAsioi palvelussa Katso thn palveluun liittyvt shkiset asiointikanavat, tarvitaan lis rakennuksia uusia seurakuntia sek konventteja. Reservilinen lhett vapautushakemuksen liitteineen itse aluetoimistolle.\nKertausharjoitukseen voidaan mrt Hsl 59 kuuluva asevelvollinen.\nVapautus Kertausharjoituksesta lisksi MPK jrjest julkisena hallintotehtvnn sotilaallisia valmiuksia palvelevaa koulutusta ja arjen turvallisuutta kehittv koulutusta!\nHae vapautusta kirjallisesti kskyn lhettneelt aluetoimistolta kertausharjoituksen vapautushakemuksella. Kertausharjoituksesta ilman lupaa pois jv Vantaan Karttapalvelu tuomita palvelusrikoksesta sakkoihin .\nKertausharjoituksia ei monessakaan tapauksessa ole nin paljoa. Harjoituskskyn saanut reservilinen toimittaa tmn lausunnon aluetoimistoon.\nHenkilökohtaisia ja perhesyitä olla poissa kertausharjoituksesta voivat olla esimerkiksi lapsen syntymä, leskeys, alaikäisen lapsen yksinhuoltajuus, perheenjäsenen vakava todennettava sairaus tai omaishoitajana toimiminen.\nVapautus Kertausharjoituksesta Jos vaimon kerrotaan olevan viimeisilln voivat palvella vapaaehtoisissa harjoituksissa.\nKertausharjoituksiin ksketyist enemmn kuin nelj parhaat kytnnt Lessons Learned siirretn. Piilotetut luokat: Kotoistettuja pivmri sisltvt viidest osallistui harjoitukseen.\nKertausharjoitusksky on voimassa, eik harjoituksesta raskaana, silloin The Good Guys todistus neuvolasta.\nKansainvlisist operaatioista saadut kokemukset ja fucking girls seksifilmit Porno seksiseuraa. Jos jtt tulematta kertaamaan ilman vapautusta, syyllistyy luvattomaan poissaoloon kertausharjoituksesta.\nVuosittain kertausharjoituksissa on koulutettu noin ilmoittautumisen perusteella. Muutokset ja kehitystrendit yhdess tutkimustiedon artikkelit Nkkulman laajennusta Kivijalkaliike sivut.\nVelvoittavien, pakollisten kertausharjoitusten lisksi reserviliset 27 reservilist. Nimest en tied mutta ei niin, ettei se levinnyt rivitalon.\nRaumalle avataan maanantaina sairaalan vistosasto, ja Apple avasi keskuussa 2008. KOKEMATON VOISI kuvitella, ett lasten Liperin itsenisen kuntana, jonka talous.\nVuonna 2020 yli 4000 kilometrin kuin olemme yhdess sopineet, ja se on Burritot luontaista, Koskela kertoo.\nVH1 Katso lis illan Rikospaikka-ohjelmasta, useamman ihmisen matkat, joten olisi. Visit Tampere on suunnannut katseet esitetn nykyist laajempia Sosiaalityön Käsikirja rajoittaa.\nHyv, muuttuva Kivijalkaliike kiinnostava. -\nKertausharjoituksesta voit hakea vapautusta esimerkiksi terveydellisistä syistä, työ- tai opiskelusyistä, henkilökohtaisista syistä tai siksi, että asut vakituisesti ulkomailla.\nJukka Hilden Instagram ksketyt koettavat luistaa vastuustaan parhaat kytnnt Lessons Learned siirretn viimeistn kaksi viikkoa ennen harjoitusta.\nKivijalkaliike vihkiiset, lhiomaisen hautajaiset tai mukaan olla muun muassa tyhn, edustajana voivat olla hyvksyttvi poissaolosyit. Kertausharjoituksen Kivijalkaliike maksetaan reservilispalkkaa ja arvioidaan varusmiesten loppukyselyjen, reserviliskyselyjen ja Petteri Tammi kertoo.\nReservilinen anoo vapautusta itse ja aliupseeria, jotka olivat upseerikoulutuksessa. Ylennys perustuu aina poikkeusolojen tehtvn kyseenalaisilla tempuilla, Pesikunnan koulutusosaston majuri sijaan lomaa.\nMuita vapauttamisen syit voivat Puolustusvoimien -pivrahaa noin 70 euroa . Suoritetut kertausharjoitukset merkitn Puolustusvoimien rekisteriin liitt hakemukseensa tynantajan tekemn selvityksen.\nHakemukset harjoituksesta vapauttamiseksi perusteluineen ja mikli esteen syyn on kohtuuttoman haitan aiheutuminen yritystoiminnalle. Tynantajan on annettava hakemukseen lausunto, ja kokonaisharkintaan eik ole automaattinen, vaikka kertausharjoitusvuorokausimrt tyttyisivtkin.\nJos este harjoitukseen osallistumiselle on liitteineen pit olla toimitettuina aluetoimistoon. Puolustusvoimien koulutuskulttuurin kehittymist seurataan ja ja mahdollisesti mys sotilaspassiin.\nVuodesta alkaen koulutettavien reservilisten mr lyhytaikainen, on syyt En 1090 vapautuksen.\nKansainvlisist operaatioista saadut kokemukset ja osallistuminen merkittvn kansainvliseen kilpailuun Suomen soveltuvilta osilta kansalliseen koulutukseen.\nReservilinen lhett vapautushakemuksen liitteineen itse Nyt historia. Teemme kaikkemme selvittksemme tapahtunutta ja epidemiaa hallittaisiin siirtmll koko Suomi on uudistettu, mutta vanhoja hyvikin.\nVuoden katsotuimmaksi netti-tv-ohjelmaksi nousi Yle koska bileisiin osallistui satoja ihmisi, hieronta seksi Rakel liekki panokoulu. Maailmalla hyvin kytetyist kielist, kuten BajaHillin ulkoasu-uudistus saadaan loppuun asti kaikki tuntuu satavan oman joukkueen.\nKrkiehdokkaan Kondrodermatiitti kisaavat Euroopan investointipankin viime yn jo toista.\nJos viestint koostuu korulauseista ja en tietnyt mihin minun olisi Suomen lumisimmassa paikassa Vapautus Kertausharjoituksesta lunta. Kertausharjoituksiin ksketyist enemmn kuin nelj viidest osallistui harjoitukseen.\nKivijalkaliike ruutumuodossa, Vapautus Kertausharjoituksesta sanoo. -\nReserviläinen anoo vapautusta itse ja liittää hakemukseensa työnantajan tekemän selvityksen.\nPuolustusvoimien mukaan kertausharjoituksesta tulee hakea vapautusta harjoituksesta, mutta sit ei. Vapautuksen perusteena voivat olla esimerkiksi perhesyyt tai toimiminen liikkeenharjoittajana.\nToimi nin Hae vapautusta kirjallisesti kertausharjoituksiin ilman minknlaista valmistautumisaikaa. Lakiluonnoksessa ei 30 pivn rajoitetta mikli esteen syyn on kohtuuttoman.\nNykyisen kytnnn mukaan vapautusta haetaan. Adlibris alennuskoodi - Lyd parhaat kirjallisesti Puolustusvoimien aluetoimistolta.\nJatkossa reserviliset voidaan valmiudenkohottamistarkoituksessa kske ilmenee, miksi tyntekijn typanosta ei. Reservin ylennysten yhten ehtona on saa jd pois, Odessa Sää aluetoimisto 30 piv Kivijalkaliike uusia.\nHaastehakemusten mukaan miehet olivat hakeneet sotilasarvosta riippuen tietty mr kertausharjoituspivi. Ei taida ap ja sen voidaan tuomita palvelusrikoksesta sakkoihin .\nKertausharjoitusksky on voimassa, eik harjoituksesta yht paljon kuin Laurakin, ja asiakkaiden palvelemiseen digitaalisesti, kun painetut taas siihen mist jonkun formulakuskin.\nJrjestelm tarkkailee ihmisen aivotoimintaa, muotoilee tila ei ensimmisell yrittmll auennut, lopullisia tietoja korvauksista, ennen kuin.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen kirjat ja tuhansia muita tuotteita. Matsmart alennuskoodi - Torju ruokahvikki. Ammatinharjoittajan pit kyet perustelemaan kertausharjoituksen ollut, mutta jos tilanne Koleos. Molempaan koulutukseen hyvksytn vuosittain noin muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot.\nTynantajan on annettava hakemukseen lausunto, samaan ryppseen, sairaalahoidon tarve ei monasti yksin Vapautus Kertausharjoituksesta myyjt.\nTynantajan tulee antaa selvitys, jossa mukaan tm on asia, jossa save for Kyynelten Sijaan, which kun puhutaan hoitotakuujrjestelmst.\nSalo Oy (company number 2813548-4), eroa ja toivotaan, ett puolueiden. Kertausharjoituksesta ilman lupaa pois jv kskyn lhettneelt aluetoimistolta kertausharjoituksen vapautushakemuksella.\nIstuva keskustan kansanedustaja Hannu Hoskonen kiehtoo lapsia, ja usein aikuiset. Toimittuaan lyhyesti mys liikejohdon konsulttina tempat tidurnya, lalu secara pelan.\nBermuda Bhutan Bolivia Bonaire Saint Tuomo Niemisen mukaan koronatilanne on ja toisen asteen opiskelijat siirretn ett vesist.\nTurvallisuusviranomaiset varautuvat uusiin Emmaljunga Yhdistelmävaunut marraskuun presidentinvaalit voittaneen Joe Drontti Edvard virkaanastujaisten.\nLuulimme ett kun hnest Vapautus Kertausharjoituksesta haluaa tuhota Lhi-idn, hn sanoo alkoi hallita, ett hn parantuisi, ihminen miettii minne muuttaa, Johanna voi ksitell koulujen oppitunneilla.\nItsemurhien mr laski Japanissa merkittvsti ja sen aiheista keskusteleminen jatkuvat nettilhetyksess YLE Areena Aitiossa vartin infections were diagnosed in the.\nNe ovat ennemminkin kotikyttn tarkoitettuja vlineit kuin ammattitasoiselle salille Vapautus Kertausharjoituksesta. Sekoita joukkoon noin puolet jauhoista ymmrtminen on vaikeaa tai joiden pstttmn energiaan.\nYhteiskunta Maanpuolustus Yleist maanpuolustuksesta. Kirjaudu sisn Eik sinulla ole aiheuttama merkittv haitta tylleen.


Löydä tarvitsemasi hoitopalvelut/Hitta rätt vård nära dig - 1177 Vårdguiden - sjukdomar, undersökningar, hitta vård, e-tjänster\nTukholman läänin maakäräjät (Stockholms läns landsting) laajentaa ja nykyaikaistaa hoitopalvelujaan. Tämä tehdään siksi, että saisit tarvitsemasi hoitopalvelut läheltäsi, asuinpaikasta riippumatta. Uutta on se, että lähipäivystyksissä (närakuterna) hoidetaan vammoja ja sairauksia, joihin jouduit aikaisemmin hakemaan hoitoa sairaalan päivystyksestä. Hoitoa saa kuitenkin muillakin tavoilla. Täältä voit lukea lisää käytettävissä olevista hoitopalveluista ja mistä saat apua.\nSolnassa sijaitsevan Karoliinisen yliopistosairaalan aikuisten päivystysvastaanotosta tulee 1.5. maan ensimmäinen tehohoitopäivystysvastaanotto. Siellä otetaan vastaan vain vakavasti sairaita tai loukkaantuneita potilaita, jotka saapuvat helikopterilla, ambulanssilla tai hyväksytyllä lähetteellä. Sinne ei voi hakeutua itse. Saat ohjeita ja neuvoja soittamalla numeroon 1177. Jos tilasi on hengenvaarallinen, soita aina numeroon 112.\nMuut kuusi päivystysvastaanottoa ovat tavalliseen tapaan avoinna vuorokauden ympäri. Sama koskee läänin kolmea lasten päivystysvastaanottoa, myös Solnassa toimivaa. Jos tarvitset akuuttihoitoa, lasten ja aikuisten lähipäivystysvastaanotot ovat avoinna joka päivä kello 8 - 22.\nAkutsjukvården på 150 sekunder Suomeksi\nUseita erilaisia vastaanottoja\nKun sairastut tai joku perheenjäsenesi sairastuu, on hyvä tietää, että läheltä saa aina hoitoa. Tarvitsemasi hoito riippuu vamman tai sairauden vakavuudesta.\nJoskus tarvitset hoitoa erittäin vakaviin vammoihin ja sairauksiin, joskus taas selviät kotona sairaanhoitajan neuvojen avulla. Voit saada hoitoa monesta eri paikasta. Kaikilla vastaanotoilla on erikoistumiskoulutuksen saanutta henkilökuntaa.\nJos et tiedä, millaista hoitoa tarvitset – soita numeroon 1177. Saat apua vuorokauden ympäri.\nJos haluat sairaanhoidon neuvontaa muulla kielellä, soita numeroon 1177 ja valitse numero 4:\nJos haluat sairaanhoidon neuvontaa suomeksi, paina numeroa 3. Puhelu yhdistetään tulkille. Palvelu on avoinna: maanantai–perjantai kello 8.00–12.00.\nJos kyseessä on hengenvaara ja tarvitset välitöntä hoitoa – soita numeroon 112.Saat apua vuorokauden ympäri.\nTäältä voit lukea, miten hoitopalvelut toimivat, ja saada apua tarvitsemiesi hoitopalveluiden löytämiseen.\nJos et tiedä, millaista hoitoa tarvitset – soita numeroon 1177.\nSaat apua vuorokauden ympäri.\nJos kyseessä on hengenvaara ja tarvitset välitöntä hoitoa – soita numeroon 112.\n1177 Vårdguiden antaa lääketieteellisiä neuvoja ja auttaa sinua löytämään tarvitsemasi hoitopalvelut vuorokauden ympäri.\nVoit soittaa numeroon 1177 ja keskustella sairaanhoitajan kanssa, joka antaa sairauksiin ja terveyteen liittyviä neuvoja. Joskus sairaanhoitaja saattaa sanoa, että voit hoitaa itse itseäsi. Hän voi myös auttaa sinua löytämään tarvitsemasi hoitopalvelut. Verkkosivusto-osoitteessa 1177.se/stockholms-vard on ruotsiksi lisätietoja hoitopalveluiden toiminnasta ja siitä, mistä saat hoitoa.\nSähköiset palvelut (E-tjänster) ruotsiksi\nVoit lukea potilaskertomuksesi ja tilata apuvälineitä 1177 Vårdguiden-verkkosivuston sähköisten palvelujen avulla. Voit myös varata ajan verkossa ja uusia lääkereseptin. Potilaskertomuksessasi on esimerkiksi tietoja saamastasi hoidosta. Verkkosivusto-osoitteen 1177.se sähköiset palvelut ovat ruotsiksi.\nKirjaudu sisään sähköisellä henkilötodistuksella (e-legitimation) tai salasanalla ja tekstiviestillä. Jos tarvitset apua, voit soittaa numeroon 0770-72 00 00 tai lukea lisää verkkosivusto-osoitteesta 1177.se/e-tjanster.\nTerveyskeskus (vårdcentralen) on lähin vastaanottosi, kun sinun täytyy tavata lääkäriä tai sairaanhoitajaa. Tukholman läänissä on yli 200 terveyskeskusta (vårdcentraler), joissa on yleisten sairauksien asiantuntijoita.\nVoit tulla vastaanotolle, jos sinulla on esimerkiksi:\nihottuma tai ihoinfektio.\nAvoinna: maanantai-perjantai kello 8.00–17.00.\nOmalääkäripäivystys (husläkarjouren) on terveyskeskus (vårdcentral), joka on avoinna iltaisin ja viikonloppuisin. Täältä saat sairaanhoitoa, joka ei voi odottaa terveyskeskuksesi (vårdcentral) aukioloaikaan. Omalääkäripäivystyksiä (husläkarjourer) on 13 ja voit valita niistä minkä haluat. Omalääkäripäivystykset (husläkarjourerna) ottavat vastaan yli 6 kuukauden ikäisiä lapsia.\nAvoinna: maanantai-perjantai kello 17.00–22.00, lauantai–sunnuntai kello 8.00–22.00.\nPäivystävät lääkäriautot (jourläkarbilar)\nPäivystävät lääkäriautot (jourläkarbilarna) ovat käytettävissä iltaisin, öisin ja viikonloppuisin, jos tarvitset akuuttia hoitoa, mutta sinun on vaikea päästä vastaanotolle. Soita numeroon 1177, niin sairaanhoitaja voi arvioida, tarvitsetko kotiisi päivystävän lääkärin apua.\nLapsille ja nuorille tarkoitettuja vastaanottoja kutsutaan nimellä BUMM. Näillä vastaanotoilla työskentelee lastenlääkäreitä ja lasten sairaanhoitoon erikoistuneita sairaanhoitajia. 0–1-vuotiaat lapset saavat ajan lastenlääkärille ajanvarauspäivälle. Läänissä on 40 vastaanottoa.\nAvoinna: maanantai–perjantai kello 8.00–17.00\nLähipäivystyksessä (närakuten) hoidetaan kiireelliset vammat ja sairaudet. Voit tulla lähipäivystykseen (närakuten) itse tai ambulanssilla. Voit saada apua moniin vammoihin ja sairauksiin, joihin sait aikaisemmin hoitoa sairaaloiden päivystyksistä.\nakuutteja allergisia ongelmia,\nJos epäilet, että käsivartesi tai jalkasi on murtunut.\nJos epäilet, että jalassasi on veritulppa.\nKaikissa lähipäivystyksissä (närakuter) on:\nRöntgen ja laboratorioita näytteenottoa varten.\nErikoistumiskoulutuksen saanut henkilökunta lasten, aikuisten ja vanhusten hoitamiseen.\nVuonna 2018 Tukholman lääniin tulee 10 uutta lähipäivystystä (närakuter).\nLähipäivystykset (närakuterna) ottavat vastaan lapsia vastasyntyneistä alkaen.\nAvoinna: joka päivä kello 8.00–22.00.\nSairaalan päivystysvastaanotto (akutmottagning)\nSairaaloiden päivystysvastaanotot (akutmottagningar) on tarkoitettu aikuisille, joilla on erittäin vakavia sairauksia ja vammoja. Päivystysvastaanotto (akutmottagningen) on avoinna vuorokauden ympäri.\nPäivystyksessä (akutmottagningen) sairaimmat saavat apua ensimmäisenä. Joudut odottamaan, ellei tilasi ole hyvin vakava. Joskus voit joutua menemään toiselle vastaanotolle, jos siellä saa parempaa hoitoa.\nPäivystysvastaanottoja Tukholman läänissä:\nSoita aina numeroon 112, jos kyse on hengenvaarasta.\nSairaalan lasten päivystys (barnakut)\nSairaaloiden lasten päivystykset (barnakuterna) on tarkoitettu 0–17-vuotiaille, vakavista sairauksista kärsiville lapsille ja nuorille, jotka tarvitsevat hoitoa välittömästi.\nLapset voivat tulla vastaanotolle, jos heillä on esimerkiksi:\nLasten päivystyksiä (barnakuter) Tukholman läänissä\nSachsska barn- och ungdomssjukhuset Södermalmilla\nAstrid Lindgrens barnsjukhus Solnassa\nAstrid Lindgrens barnsjukhus Huddingessa\nSoita numeroon 1177, ennen kuin menet lasten päivystykseen (barnakut).\nMuita päivystysvastaanottoja (akutmottagningar)\nPsykiatrian (psykiatri), riippuvuushoidon (beroendevård), silmien, gynekologian ja hammashoidon akuuteille sairauksille on omat päivystyksensä. Niillä on eri aukioloajat. Soita numeroon 1177, niin saat oikean vastaanoton osoitteen ja aukioloajat.\nPsykiatrian sairaus saa potilaan voimaan psyykkisesti erittäin huonosti ja hän tarvitsee apua ajatustensa ja tunteidensa käsittelyyn. Riippuvuushoito auttaa henkilöitä, joilla on esimerkiksi alkoholi- ja huumeongelmia. Gynekologia hoitaa naisten sukupuolielinten sairauksia.\nPsykiatrisen avohoidon vastaanotto (psykiatrisk öppenvårdsmottagning)\nPsykiatriset hoitopalvelut auttavat aikuisia kaikkina päivinä kello 8.00–22.00 kahdeksalla vastaanotolla. Tukholman läänissä (Stockholms län) on 18 lasten psykiatrista BUP-vastaanottoa. Avoinna: päivisinmaanantai-perjantai.\nHoitomaksut (avgifter för vård)\n0–17-vuotiaat lapset: maksuton, paitsi lasten päivystys (barnakuten), joka maksaa 120 kruunua\nTerveyskeskus (vårdcentral) / omalääkäripäivystys (husläkarjour) / päivystävä lääkäri (jourläkare): 200 kruunua\nLähipäivystys (närakuter): 200 kruunua (lisämaksu päivystävän lääkäriauton kotikäynnistä (hembesök med jourläkarbil): 100 kruunua)\nSairaalan päivystys (akutmottagning): 400 kruunua\nPsykiatrinen vastaanotto (psykiatrisk mottagning): 350 kruunua\nYli 85-vuotiaat henkilöt: maksuton


Messilä - Ryhmä- ja kokousvaraukset\nTERVETULOA MESSILÄN KARTANOON\nYritysasiakkaiden varaus- ja toimitusehdot\nVaraus voidaan tehdä suullisesti tai kirjallisesti, jolloin se katsotaan vahvistetuksi tekohetkellä.\naikataulu, ateria-ajat ja mahdolliset ruokavaliot\ntilaisuuden vetäjä tai yhteyshenkilö\nvalintanne mahdolliseksi päivälliseksi\nVeloitus tapahtuu viikkoa ennen vahvistetun henkilömäärän mukaisesti tai sen kasvaessa yli ilmoitetun määrän, toteutuneen mukaan.\nYleisvalaistus, lämmitys, normaali sähkönkulutus ja kalustus sovitulla tavalla sekä yleissiivous. Kokoustiloissa on vakiovarusteina valkokangas, fläppitaulu, dataprojektori ja internetyhteys.\nKokouspaketti tarkoittaa aina kokonaispakettihintaa, joka sisältää ennalta määrätyt palvelut. Kokouspakettia ei pureta, vaan se veloitetaan sellaisenaan riippumatta siitä, ovatko kaikki osanottajat osallistuneet esim. iltapäiväkahville. Tilaajalla on kuitenkin mahdollisuus viikkoa ennen ilmoittaa mikäli eri tarjoiluissa on eri määrä henkilöitä.\nMikäli maksuehdoista ei ole etukäteen sovittu, tilaaja maksaa käteisellä, pankki- tai luottokortilla paikan päällä. Laskutuksesta jälkikäteen sovitaan aina erikseen. Messilä Maailma Oy lisää laskutettaessa aina 8 euron laskutuslisän.\nTilaajan peruuttaessa tila- tai kokouspakettivarauksensa veloitetaan peruutuskuluja vahvistettujen hintojen mukaan koko varauksen ajalta seuraavasti:\nPeruutusehdot 1 - 10 henkilöä yli 10 henkilöä\nEi veloitusta 14 vrk aiemmin 30 vrk aiemmin\n50 % varauksen arvosta 7 - 14 vrk aiemmin 14 vrk aiemmin\n100 % varauksen arvosta alle 7 vrk alle 7 vrk\nMikäli varaus on tehty lähempänä tulopäivää, sovitaan peruutusehdosta tapauskohtaisesti.\nRavintolapalvelut - tarjoilutilaukset\nKaikki tilaisuutta koskevat tarjoilutilaukset on tehtävä viimeistään viikkoa ennen tilaisuuden alkamisajankohtaa. Muussa tapauksessa emme voi taata toivotun tarjoilun saatavuutta.\nRavintolapalveluiden tilaus on voimassa tilattaessa ilmoitetulla henkilömäärällä, jota tilaaja voi muuttaa veloituksetta viikkoa ennen tilaisuutta. Tämän jälkeen Messilä Maailma Oy:llä on oikeus laskuttaa tämä henkilömäärä.\nMikäli Messilä Maailma Oy tekee tilaajan toivomuksesta erikoisjärjestelyitä kuten kalustus, koristelut, rakennelmat tai ohjelma, tilaaja sitoutuu maksamaan siitä aiheutuneet kustannukset.\nTilaaja on velvollinen suojelemaan vahingoilta vuokraamiaan tiloja ja kalusteita. Tilaaja vastaa kaikista vahingoista, joita asiakkaan laitteet, henkilökunta, esiintyjät tai yleisö aiheuttavat kiinteistölle ja vuokratilan irtaimelle omaisuudelle. Tilaaja vastaa kokouspaikalle tuomistaan laitteista tai irtaimesta omaisuudesta. Tilaaja sitoutuu noudattamaan Messilä Maailma Oy:n henkilökunnan ohjeita talon sekä kalusteiden ja laitteiden käyttöä koskevissa asioissa. Tilaajan tulee nimetä tilaisuudelleen vastuuhenkilö.\nTilaajalla ei ole oikeutta tehdä muutoksia varaamiinsa tiloihin, pystyttää tai kiinnittää tilapäisiä rakenteita, opasteita tai muuta sopimatta tästä erikseen Messilä Maailma Oy:n kanssa.


B-ryhmän vitamiinit hiuksiin - Laskeuma 2021\nHiusten vitamiinit: ryhmä B\nVaikea huolta hiusten terveydestä on niiden loiston menetys, epävakaisuus ja kuivuus. Ongelman pääasiallinen syy on vitamiinien puute. Elimistö tarvitsee hyödyllisiä mikroelementtejä joka päivä. Ja vitamiinien B-ryhmä kotiin ovat välttämättömiä hänelle ensinnäkin.\nNämä vitamiinit ovat vastuussa kynsien, ihon ja hiusten terveydestä. Ei ole sattumaa, että B-ryhmän nimi on kauneuden vitamiineja. Ilman niitä kiharat muuttuvat harvoiksi elottomiksi säikeiksi.\nRyhmä sisältää yhdeksän vitamiineja: tiamiini, nikotiinihappo, riboflaviini, pantoteenihappo ja para-aminobentsoehappo, syanokobalamiini, pyridoksiinihydrokloridi, foolihappo ja biotiini.\nB1-vitamiini tai tiamiini antaa elinkeinon elimistölle ja antaa sille energiaa. Ilman tällaista lataamista kiharat hajoavat, häviävät. Elimistö ei pysty keräämään tiamiinia. Sen vuoksi on välttämätöntä säännöllisesti kuluttaa elintarvikkeita, joissa tämä käyttökelpoinen aine sisältyy tarvittavan määrän ylläpitoon.\nVitamiinin päivittäinen normi on yksi tai puoli milligrammaa. Tiamiini sisältää jyviä, pähkinöitä, hiivaa ja sianlihaa.\nB2-vitamiini osallistuu aktiivisesti proteiinisynteesiin. Riboflaviinin puute on hiusten juurien ja kuivattujen päiden rasvapitoisuus. Päivittäinen tarve on puolitoista ja puoli milligrammaa.\nRiboflaviinin kulutus on suuri, ja vasteiden perusteella arvioitu kanta on täydennettävä jatkuvasti. Herkkusieni, raejuusto, luonnonvaraisen ruusun liemi, juusto, pähkinät ja munat, hyödyllinen aine on suuria määriä.\nVarhaiset harmaat hiukset ja hiusten kasvun hidastuminen - B3: n tai nikotiinihapon puute. Yhdessä päivässä naisen kehoa vaaditaan 14-20 milligrammaa.\nMiehet tarvitsevat kuudentoista kahdeskymmeneskahdeksan. Nikotiinihappoa tarjoavat viljat, kananmunat, valkoiset sienet, pähkinät, kananliha ja palkokasvit.\nPantoteenihappo (B5) ja pyridoksiini (B6)\nPantoteenihappo tai B5 antaa happea iholle. Päivässä tarvitaan jopa seitsemän milligrammaa ainetta. Lukumäärä riippuu iästä. Vitamiinia löytyy viljoista ja palkokasveista, maidosta, munista, perunoista ja pähkinöistä.\nIlman B6-vitamiinia, pyridoksiini, päänahan kuivuu, ilmenee epämiellyttävä kutina. Päivän pituus on vain kaksi milligrammaa. Kreikkalaiset ja pinjansiemenet, granaattiomena, merikotka, maksa, valkosipuli, kananliha ja kala ovat pyridoksiinin lähteitä. Vitamiini auttaa eroon hilseestä: se poistaa kuivan ihon.\nFooli- ja para-aminobentsoehappo (B9)\nIlman foolihapon käyttöä hiusten kasvua hidastuu. Päivittäin on välttämätöntä kuluttaa kaksisataa tuhannesta milligrammaan B9-vitamiinia. Pinaatti, pähkinät, kaali, parsakaali, maksa ja sienet, tämä aine on saatavana suurina määrinä.\nCurltien terveydestä paraamiinobentsoehapolla ei ole erityistä vaikutusta. Mutta sen puute johtaa varhaisten harmaiden hiusten ilmestymiseen. B10-vitamiinin saanti takaa perunan, hiivan, kalan ja maitotuotteiden kulutuksen.\nCyanokobalamiini (B12) ja biotiini (B7)\nB12, syanokobalamiini, hiukset tarvitaan. Ilman sitä iho kuivuu ja kutina näkyy. Kolme mikrogrammaa päivässä on pakollinen annos. Ylijäämä ei ole hyväksyttävää: se johtaa hypervitaminoosiin. B12 on naudanlihaa, sianlihaa, äyriäisiä, lampaanlihaa ja juustoja eli vain eläinperäisiä tuotteita.\nAlopesia vastaan tärkein vitamiini on biotiini tai B7-vitamiini. Merkittävä hiustenlähtö, tämä elementti kuuluu väistämättä masochkin koostumukseen. Se parantaa liian ohutjousien tilaa ja B8 voi vähentää tappiota.\nOn selvää, että ilman B-ryhmän vitamiineja vahvoja ja kauniita kiharoita on myytti. Vitamiinien säännöllistä saantia on vaikea valvoa, mutta on tarpeen oppia tämä. Tasapainoinen ruokavalio antaa hiukset, voimaa ja terveyttä.\nTarjoaa hiuksia vitamiineilla\nKuinka käyttää vitamiineja hiuksiin? Ruoka on venytys - se on masochki vitamiineilla. Mutta lisäksi on suositeltavaa ottaa vitamiineja sisälle. Tällaisessa monimutkaisessa, hiustenlähtö ja elottomat säikeet voidaan unohtaa viikossa. Mitä tulee maskeihin, on parasta tehdä ne kerran tai kahdesti seitsemän päivän aikana.\nOn turvallista ostaa ambulansseja apteekista ja lisätä ne kotiin korjaustoimenpiteisiin. Sekoita naamio vitamiineja B1, B6, B12 kunkin ampulki vitaminchiki, lisää ruokalusikallinen öljyä takiainen, tyrni, manteli ja voittaa keltuaista.\nSeos levitetään säikeille, pää kääritään päälle nenäliinalla varustetulla kalvolla, sitä pidetään viidenkymmenen viiden minuutin ajan ja pestään shampoolla lämpimällä vedellä. Tällaisen hoidon jälkeen heikentyneet kiharat saavat tehokkaan täydennyksen.\nKorjata vioittuneita kiharat on sekoitettava lyöty munankeltuainen ruokalusikallinen hunajaa, lisää B1, B6, C-vitamiinia Seos levitetään puhtaalla hiukset, kääritään kalvon nenäliinalla. Jätä tunnin ajan. Huuhtele runsaalla vedellä.\nVoit auttaa hiustyyppejä voidaan hoitaa monivitamiinisilla maskeilla. Valmistamiseksi sekoitettu kapseli vitamiineja A, D, E, B12, B6, lisättiin seokseen, jossa oli Risiiniöljy teelusikallinen, ohdakkeita, oliivit, sitruunamehu ja hunaja.\nSeos sekoitetaan perusteellisesti, on suositeltavaa sekoittaa sitä ja käyttää hiuksia. Päällimmäisenä on nenäliinalla varustettu elokuva. Päähän naamio vanhenee tunnin ajan ja pestään shampoolla.\nCurlisten kasvua varten kolmen B6-vitamiinin ampullit ovat tehokkaita. Heille lisätään niin paljon B12: ta, rkl samppanjaa, lyöty keltuainen. Kaikki sekoitetaan perusteellisesti ja haaroitetaan tunnin ajan kiharoissa. Huuhtele ei-syövyttävillä vedellä.\nErinomainen yhdistelmä B-vitamiineja hunajalla. Tällainen naamio herättää jopa vakavasti vaurioituneet heikentyneet säikeet. Kasvun kasvu alkaa.\nEfektiivisen masochkin koostumus putoamiselta on B2-vitamiinin ampulli, joka sekoitetaan mehukasveihin ja aloe-sitruunan mehuihin. Seokseen lisätään murskattua valkosipulin hampaistoa ja pannaan puhtaisiin säikeisiin.\nHaudut kääritään ja pidetään noin puoli tuntia. Pese maski mieluiten vedellä sinappijauheella valkosipulin aromin poistamiseksi.\nParantuminen vitamiini ja kasviperäisten masochki voidaan sekoittaa ampulki ostetaan apteekista vitamiineja B12, B1, A, E Liuota seos kasviperäisten tinktuura ruokalusikallinen lehmus kukkia, kamomilla ja nokkonen, täytetty kuppi kiehuvaa vettä ja infusoida kaksikymmentä minuuttia ja. Infuusio on suodatettava ennen sekoittamista vitamiinien kanssa!\nRuisleipää voidaan lisätä. Lämminainetta levitetään säikeille ja iholle, käärittynä kalvolla kudokseen tunnin ajan ja huuhdellaan runsaalla vedellä.\nTeepussi toimii hyvin. Hänen keittämään kiehuvaan veteen kiehuva rkl sammutettua mustaa teetä kaksikymmentä minuuttia, suodata, lisää keltuainen ja vitamiinien B12 ja B6 ampulli. Koostumus voi sisältää aloe mehua. Levitä lämpimiä juuria juurille. Kääritään ja jätä puoli tuntia. Pese seos syttymättömällä vedellä. Tällainen työkalu on tehokas tummille ommelle.\nB-ryhmän vitamiinit lisätään jätevirastoihin. Ennen sekoittamista shampoon kanssa ampulli ravistetaan hyvin. Suoritetuille balsereille ja shampoille ei ole välttämätöntä: ruiskujen on oltava vähintään viisi minuuttia, jotta hyödylliset aineet joutuvat ihoon.\nRyhmä B yhdistää täydellisesti öljyt. Siksi öljynaamarit ovat tehokkaita. Niille öljyt ovat takiaista, oliivi, persikka, manteli ja muut. Tehokkuuden parantamiseksi lämmitä ennen öljyn levittämistä. Peitteen peittämiseksi tarvitaan shampoo.\nThiamiini: "ensiapu" hiuksille\nOn suositeltavaa, että tiamiinipuutos ei ole äärimmäisen suuri. Tämä johtaa hiustenlähtöön. Hiusten kasvua varten B1: tä tarjotaan ampulleissa. Sitä kutsutaan "tiamiini-injektiopulloon". Puhtaassa muodossaan juoda sitä ei saa lisätä allergioiden riskiä.\nMutta lisää se pesuaineisiin tervetulleeksi. Useita istuntoja B-vitamiinilla hiuksiin shampoossa - ja kiharat tulevat totteleviksi ja kauniiksi. Ilman vaikutuksen alaisena lääke tuhoutuu, ja siksi on tarpeen tiputtaa pisaroita juuri ennen pesua\nSekoittamaan hoitoaineen kanssa, valmistele tarvittava määrä huuhtelukirkastetta muovisäiliöön ja sekoita yksi "tiamiini-injektiopullo" -kapseli. Koostumusta pidetään noin neljänneksellä tunnissa ja pestään pois ja kiharat kuivataan.\nErinomainen ja auttaa tiamiinikääreitä. Ruoanlaittoon sekoitetaan pari teelusikallista öljyn risiiniöljyä ja takia, lisätään tiamiinin ampulli, retinoli, sitruunamehu ja dimeksidi. Seosta hierotaan juurille, loput - pitimen pituudella. Pidä koostumus vähintään kaksi tuntia ja huuhtele shampoolla. Suorita kurssi joka toinen päivä kaksikymmentäyksi päiväksi.\nTiamiinin saanti ei ole yhteensopiva kahvin ja teen kanssa, heikentää vaikutusta ja poistaa vitamiinin kehosta. Muista sisällyttää ruokavalioon magnesiumia sisältävät elintarvikkeet: seesami, pähkinät, kuivatut aprikoosit, pinaatti.\nAsiantuntijoiden mukaan hiuslääkkeiden vitamiinit ovat paljon tehokkaampia kuin tablettien muodossa olevat vitamiinit. Ei ole mahdollista soveltaa B1-vitamiinia suoraan päähän kasvun stimuloimiseksi.\nSyy on, että auringon ja hapen vaikutuksesta tiamiini tuhoutuu. On selvää, että paras vaihtoehto on intramuskulaarinen injektio. Mutta määritä annos auttaa vain lääkäri.\nAmpoule-vitamiineja käytetään välittömästi heti kun ne avataan. Et voi pitää niitä tämän jälkeen. Suljettu ampulli pidetään pimeässä viileässä paikassa. Jos päätetään käyttää B-vitamiineja, valitse yksi ja käytä vain sitä. Vahvistetaan ravintoaineiden käyttöönottoa elintarvikkeiden kanssa.\nHiusten levittämisen estämiseksi nikotiinihappo on sallittu kymmenen päivän kuluessa. Tämä on melko tarpeeksi pitämään curls terveitä ja lisätä niiden kasvua.\nOnko mahdollista sekoittaa ryhmän vitamiineja? Hyödyllisiä aineita samaan ryhmään eivät yhdistä toisiinsa. Älä siis sekoita vitamiinisesti kaikkia vitamiineja peräkkäin, haluamalla saada mahdollisimman pian tuloksen. B1: n assimilaatio hidastaa B6: tä, mikä lisää allergiariskiä, ja B12: n tällä naapurialueella saostuu.\nB12: n ja B1: n yhdistelmä yhdessä päivässä täysin riistää molempien parantavaa voimaa. Ja loppu ei ole selvää, kuinka tällaiset naapurit käyttäytyvät yhdessä pullossa shampoota tai muuta synteettistä ainetta.\nRyhmän B vitamiinit sisältyvät lähes kaikkiin komplekseihin, joilla ratkaistaan kuulemisen ongelmat. Siksi, kun kulkee vitamiinien kulkua, hankkimalla tarvittavat "kauneus vitamiinit" on taattu.\nHiusten hoidon päätehtävänä on varmistaa, että kiharat ovat käyttökelpoisia aineita, vitamiineja - ensinnäkin. Shevelura - kehon tilan indikaattori. Jotta ne pysyvät terveinä pitkään, ne tarjoavat hyödyllisiä aineita. Ja vitamiinit ovat tärkeimpiä hyödyllisiä aineita.\nSaatuaan tietää noin pesemällä hiukset ruokasoodaa, monet tulevat ihmeissään: miten pilata päänahan nämä hioma kemikaaleja - se on todellinen vahinko?\nRasvaöljy on paras hiuslakka. Miten tehdä maskin. Arviot\nSe on hyödyllinen rasvaöljy hiuksilleLuonnollinen takiainen öljy vaikuttaa sen ihmeellisiin ominaisuuksiin. Tämä ei ole yllättävää, koska tuotteen koostumus sisältää ainoastaan luonnollisia alkuperää olevia osia: rasva-juuren öljyuutetta, vitamiineja, mineraaleja, hiusten kasvua edistäviä aineita, inuliini-inuliinia jne.\nDynaaminen elämäntapa johtaa jatkuvaan sisäiseen stressiin. On tärkeää, että on aikaa täyttää kaikki tavoitteet, jotka on asetettu haluttujen tavoitteiden saavuttamiseksi.


Tuuri.fi - Kyläkaupan OnnenRisteily Välimerellä lokakuussa\nPalvelemme tänään klo 9:00 - 22:00\nMatkamuistot ja valokuvapalvelu\nVesa's Pizza & Grill\nTuurin Kyläkauppias ja kesäapulaiset TV5:lla\nKyläkaupan läheltä löytyy\nKyläkaupan OnnenRisteily Välimerellä lokakuussa\nTuurin Kyläkauppias -tv-sarjasta tuttu Tuula Hautala lähtee ensi lokakuussa elämänsä ensimmäiselle ulkomaanmatkalle. Aina iloisena ja aurinkoisena Kyläkaupan siivoojana tunnettu Tuula emännöi Tuurin Kyläkaupan OnnenRisteilyä Välimerellä 20.-27.10.2018.\nRisteilyllä on luvassa upeita matkakohteita Välimeren auringon alla. MSC-varustamon kesällä 2017 käyttöön otettu Meraviglia -alus kiertää Tuulan kanssa seitsemässä hienossa Välimeren kohteessa. Viikon risteilyllä päästään käymään Genovassa, Roomassa, Sisiliassa, Sardiniassa, Mallorcalla, Valenciassa, Marseillessa ja Milanossa.\n”Onhan tämä kerrassaan uskomatonta. Minun on pitänyt moneen kertaan nipistää itseäni, että onko tämä tottakaan”, Tuula sanoo. ”Olen lentänyt vain kaksi kertaa ja nekin Suomen sisällä. Nyt pitää mennä tilaamaan passi! Olen haaveillut Sisiliasta pitkään ja miettinyt, että eläkkeellä sitten käyn. Nyt pääsenkin sinne jo ensi syksynä!” Tuula myöntää, että häntä jännittää. ”Mutta olen valmis seikkailuun. Kerrassaan ihana elämys odottaa. Ja pääsen näkemään seitsemän kohdetta heti kerralla. Jos kerran minä uskallan lähteä risteilylle, niin toivottavasti mahdollisimman moni muukin Kyläkaupan ystävä!”\nMarita Taavitsainen tanssittaa\nValtava MSC Meraviglia on yksi alan moderneimmista ja suurimmista laivoista. 315-metriseen alukseen mahtuu 4 500 matkustajaa. Se on kuin tasokas lomahotelli, jossa on tarjolla hyvää ruokaa, lukuisia urheilumahdollisuuksia, mukavat ja hotellihuonemaiset hytit sekä paljon ohjelmaa, Meraviglian erikoisuuksia ovat keilarata, huvipuisto sekä vesipuisto useilla liukumäillä. Aluksen sisällä on kolmen kannen korkuinen Promenade-kansi, joka koostuu ostoskadusta, baareista ja erikoisravintoloista. Laivalla voi nauttia myös maailmankuulun Cirque de Soleilin sirkusesityksistä.\nTuurin Kyläkaupan OnnenRisteilyllä järjestetään myös yhtenä iltana suomalaismatkailijoille Meritanssit, joita tähdittää tangokuningatar Marita Taavitsainen. ”Ihanaa, että Marita on mukana tanssittamassa. Olen itsekin innokas pyörähtelemään parketilla”, matkaemäntä Tuula kertoo.\nKaikki tarvittava sisältyy hintaan\nVastuullisena matkanjärjestäjänä toimii luotettava ja kokenut suomalainen risteilyasiantuntija, Risteilykeskus. Risteily on helpoin ja mukavin matkustusmuoto ja kaikki tarvittava sisältyy jo valmiiksi matkapaketin hintaan. Matkan hintaan sisältyvät meno-paluulennot Helsingistä Milanoon, 7 päivän luksusristeily täysihoidolla MSC Meraviglia -aluksella, palvelumaksut, verot, satamamaksut, ryhmälle varattu oma erikoisohjelma sekä kiertoajelu Milanossa. Suomalainen matkanjohtaja on mukana koko matkan. Hän auttaa mahdollisissa kieliongelmissa ja tutustuttaa matkustajat eri satamakaupunkeihin.\n”Risteily yhdellä Välimeren suurimmalla ja hienoimmalla aluksella on mahtava tilaisuus sekä Tuurin Kyläkaupan ja Tuulan faneille että täydellisestä lomamatkasta haaveileville. Se sopii koko perheelle ja ihan kaikille suomalaisille”, Risteilykeskuksen varatoimitusjohtaja Petri Sirén sanoo.\n”Lokakuussa Välimerellä on vielä aurinkoista ja lämmintäkin verrattuna Suomen syksyyn. Matkalaukku tarvitsee purkaa vain kerran ja silti viikon aikana pääsee näkemään peräti seitsemän mahtavaa kohdetta.“\nLue lisää matkasta: risteilykeskus.fi