Säästöt tappavat, ei lama | Jani Kaaron kolumnit | HS\nSäästöt tappavat, ei lama\nTiesittekö, että rintasyöpä voi kasvaa ihon läpi? Minä en tiennyt. Suomalaiset syöpälääkärit varmasti tietävät, mutta syön silinteripyttyni, jos kukaan on nähnyt yhtään sellaista tapausta kahteenkymmeneen vuoteen. Harvassa täytyvät olla ne syöpälääkärit Euroopassakin, jotka ovat sellaisen tapauksen nähneet.Eräs henkilö, joka sellaisen sai kuitenkin todistaa, on ateenalaisen sairaalan syöpäosaston ylilääkäri Kostas Syrigos, jota New York Times haastatteli viime vuoden lokakuussa.Elenan rintasyöpä oli diagnosoitu vuosi aiemmin. Hänen kohtalokseen koitui kuitenkin troikan – IMF:n, Euroopan Komission ja Euroopan keskuspankin – Kreikalle langettama säästökuuri, joka pudotti valtavan määrän ihmisiä terveydenhuoltojärjestelmän ulkopuolelle.\nElena oli yksi heistä.Elena oli opettaja, mutta jättäytyi työttömäksi jo ennen talouskriisiä hoitaakseen syöpää sairastavaa äitiään. Kun talouskriisi iski päälle, Elenan äiti kuoli. Hän ei enää voinut saada työtä, ja kauhukseen hän huomasi sairastavansa samaa syöpää mikä oli vienyt hänen äitinsä.Vuodessa Elenan rintasyöpä kasvoi appelsiinin kokoiseksi. Hän etsi epätoivoisesti apua, ja kuuli viimein lääkärien vapaaehtoisverkostosta, joka hoitaa järjestelmän hylkäämiä potilaita. He eivät kuitenkaan voineet tehdä Elenalle mitään, vaan ohjasivat hänet Syrigosille, joka hoitaa vakuutuksettomia potilaita virallisen työaikansa jälkeen.Kun Syrigos tapasi Elenan, hän ei ollut koskaan nähnyt mitään vastaavaa. Kasvain oli tunkeutunut ulos rinnasta ja valui verta ja kudosnesteitä Elenan paidalle. Nainen töpötteli nesteitä vessapaperiin.Elenan kivut olivat sanoinkuvaamattomat. Hän itki, Syrigos itki, kaikki huoneessa itkivät."Tällaisista tapauksista kerrotaan oppikirjoissa, mutta käytännössä niitä ei koskaan näe, koska kaikki saavat ajoissa apua", Syrigos totesi toimittajalle. Mutta Kreikassa kaikki eivät enää saa apua.Miten tähän tultiin?Troikan edellyttämällä Kreikan budjetin tervehdyttämisellä haluttiin sosiaali- ja terveyspuolen menoista löysät pois. Käytännössä se tarkoitti, että esimerkiksi Kreikan terveysministeriön budjettia leikattiin huikeat 40 prosenttia.Se tiesi leikkauksia sairaaloiden budjeteissa, minkä seurauksena 35 000 lääkäriä ja hoitajaa joutui työttömäksi. Jonot lääkäreille kasvoivat epätoivoisen pitkiksi, lääkkeet kallistuivat ja sairaaloissa koettiin pulaa jopa tavallisista antibiooteista.Epidemiologit David Stuckler ja Sanjay Basu ovat arvioineet, että kreikkalaiset ovat jättäneet väliin 60 000 lääkärissäkäyntiä budjettikurin jälkeen, koska lääkäriin ei yksinkertaisesti päässyt. Tämä on myös Elenan tarina.Siinä ei kuitenkaan ole kaikki. Kreikassa vastasyntyneiden kuolleisuus on noussut 40 prosenttia. Kodittomuus lisääntyi neljänneksellä ja sen mukana kaikki kurjalistoon liittyvät ongelmat. Suonensisäisten huumeiden käyttö lisääntyi.Likaisista neuloista levinneiden HIV-tapausten määrä kaksinkertaistui. Tuberkuloositapaukset ovat kasvussa.Varmistettujen itsemurhien määrä on lisääntynyt noin 20 prosenttia; todellinen luku lienee suurempi, sillä ortodoksisessa maassa ihmisillä on taipumus salata itsemurhansa, koska itsemurhaajia ei huolita kirkkomaahan.Infektiotautien kontrolloiminen vaatisi toimivaa terveydenhuoltojärjestelmää, jota Kreikassa ei troikan budjettikurituksen jälkeen enää ole. Kreikassa on koettu ensimmäiset vakavat malariaepidemiat sitten 1970-luvun, ja se on vakiintumassa endeemiseksi tietyillä alueilla.Lisäksi hyttysten välityksellä leviävä Länsi-Niilin virus on aiheuttanut useita kuolinuhreja vaatineita epidemioita, vaikka sitä ei aiemmin esiintynyt alueella.Terveystietojen valossa Kreikan tilanne on järkyttävä eivätkä vertaukset kehitysmaahan ole kaukaa haettuja. Se panee kuitenkin kysymään, onko tämä kaikki todella ollut välttämätöntä?Onko velat kansainvälisille sijoittajille todella maksettava sovitussa ajassa huolimatta sen aiheuttamasta inhimillisestä kärsimyksestä? Vai voisimmeko panna ihmiset etusijalle, ja antaa kansainvälisten sijoittajien odottaa saataviaan.Tähän kysymykseen saa mielenkiintoisen vastauksen edellä mainittujen epidemiologien, Stucklerin ja Basun tuoreesta kirjasta The Body Economic: Why Austerity Kills. Se keskittyy tarkastelemaan talouskriisien inhimillistä puolta; kuolleisuutta, itsemurhia, sydänkohtauksia, aliravitsemusta.Samalla he tulevat kuitenkin osoittaneeksi, että ei se ole talouskriisi sinänsä, mikä aiheuttaa inhimillisen kärsimyksen, vaan se, miten hallitukset siihen vastaavat.Kuvaavan esimerkin tarjoaa Aasian talousihmeen romahtaminen 1990-luvun lopulla. Tuolloin esimerkiksi Etelä-Korea, Thaimaa ja Indonesia hyväksyivät kansainvälisen valuuttarahaston, IMF:n, pelastuspaketin ja sen asettaman tiukan budjettikurin. Malesia jäi ulkopuolelle, koska piti IMF:n ehtoja vahingollisina.Kuten Kreikassa, IMF:n säästökuuri tiesi vaikeita aikoja monessa maassa. Etelä-Koreassa itsemurhaluvut olivat olleet laskussa 1980-luvulta lähtien, mutta säästökuurin jälkeen ne lisääntyivät 45 prosenttia. Thaimaassa itsemurhat lisääntyivät 60 prosenttia.Thaimaassa ja Indonesiassa säästökuuri tiesi myös nälänhätää. Thaimaassa raskaana olevien naisten vakava aliravitsemus lisääntyi 20 prosenttia. Samoin anemiasta, B-12 - vitamiinin ja folaatin puutteesta kärsivien raskaana olevien naisten osuus lisääntyi 22 prosenttia. Koska maitojauheen hinta kolminkertaistui, äidit koettivat juottaa vauvoilleen makeutettua vihreää teetä.Samanaikaisesti Malesia valitsi päinvastaisen strategian. Sen sijaan, että se olisi leikannut terveys- ja sosiaalimenoja, se lisäsi niitä kahdeksalla prosentilla, mikä tarkoitti 18 prosentin lisäystä hoitoon päässeiden potilaiden määrässä.Malesia myös jatkoi rokotusohjelmia, jakoi riskiryhmille puhtaita neuloja ja kondomeja, antoi ruoka-apua ja varmisti, että köyhimpien perusturva säilyy.Tämän poliittisen valinnan seurauksena ihmisten terveys Malesiassa pysyi samalla tasolla kuin se oli ollut ennen talouskriisiä; äitien aliravitsemuksessa ja infektiotaudeissa ei tapahtunut käytännössä mitään lisäystä.Vuonna 2000 Maailmanpankin pääekonomisti Joseph Stiglitz arvioi IMF:n toimia Aasiassa. Hän totesi, että IMF:n toimet syvensivät ja pidensivät talouslamaa Aasian maissa, ja pahiten Thaimaassa, joka uskollisimmin seurasi IMF:n ohjeita. Malesian talous sen sijaan toipui kriisimaista ensimmäisenä. Ironisesti Malesia oli kriisimaista ainoa, joka onnistui täyttämään IMF:n taloustavoitteet, vaikka se oli ainoa, joka kieltäytyi IMF:n ehdoista.Toinen kuvaava esimerkki löytyy Islannista. Kuten tiedettyä, valtavan pankkikriisin runtelema Islanti kieltäytyi kahdessa kansanäänestyksessä IMF:n lainapaketista. He päättivät antaa pankkien kaatua ja maksaa valtionvelkansa takaisin vähitellen, jolloin he säästyisivät jättimäisiltä budjettileikkauksilta.\nIslantilaiset toimivat täsmälleen päinvastoin kuin IMF olisi vaatinut, eli leikkausten sijasta he lisäsivät sosiaali- ja terveyspuolen menoja turvatakseen ihmisten työllisyyttä, asumista ja terveyttä, ja helpottaakseen ihmisten velkataakkaa.Stuckler ja Basu ovat kahlanneet läpi islantilaisia terveystilastoja – ne ovat parhaita maailmassa – eivätkä ole löytäneet mitään todisteita islantilaisten terveyden huonontumisesta talouskriisin aikana. Päinvastoin, tuoreessa selvityksessä islantilaiset sijoittuivat Euroopan onnellisimpien ihmisten joukkoon.Malesian tavoin myös Islannin talous kääntyi nousuun paljon oletettua aiemmin. Vuonna 2012 Islannin talous oli kolmen prosentin kasvussa, ja työttömyys laski alle viiden prosentin. Ihmisten laittaminen etusijalle näyttää siis olevan myös hyvää talouspolitiikkaa.Muusikko Mikko Perkoilalla on laulu nimeltä Säästön hinta, jossa hän kysyy, että "mitähän ne säästöt maksaa".Nyt on jo täysin selvää, että vaikka Kreikka saisi budjettinsa tasapainoon lähivuosina, ja kaikki näyttäisi hyvältä paperilla, kreikkalaiset maksavat säästökuurin inhimillistä hintaa vielä vuosikymmeniä eteenpäin.Islantilaisillakin on pitkä tie ulos omasta velkakriisistään, mutta kaiken kaikkiaan he ovat kansakuntana selvinneet siitä terveinä ja vahvoina ja säilyttäneet uskonsa tulevaisuuteen.Stucklerin ja Basun kirja osoittaa, että talouskriiseistä voi selvitä paljon pienemmin inhimillisin vahingoin kuin mihin kreikkalaiset on nyt pakotettu. Sen toivoisi löytävän tiensä perille myös niille suomalaisille päättäjille, jotka meikäläisiä säästölistoja laativat.Kirjoittaja on tiedetoimittaja ja tietokirjailija. Aiheet\nJani Kaaron kolumnit\nTiesittekö, että rintasyöpä voi kasvaa ihon läpi? Minä en tiennyt. Suomalaiset syöpälääkärit varmasti tietävät, mutta syön silinteripyttyni, jos kukaan on nähnyt yhtään sellaista tapausta kahteenkymmeneen vuoteen. Harvassa täytyvät olla ne syöpälääkärit Euroopassakin, jotka ovat sellaisen tapauksen nähneet.Eräs henkilö, joka sellaisen sai kuitenkin todistaa, on ateenalaisen sairaalan syöpäosaston ylilääkäri Kostas Syrigos, jota New York Times haastatteli viime vuoden lokakuussa.Elenan rintasyöpä oli diagnosoitu vuosi aiemmin. Hänen kohtalokseen koitui kuitenkin troikan – IMF:n, Euroopan Komission ja Euroopan keskuspankin – Kreikalle langettama säästökuuri, joka pudotti valtavan määrän ihmisiä terveydenhuoltojärjestelmän ulkopuolelle.Elena oli yksi heistä.Elena oli opettaja, mutta jättäytyi työttömäksi jo ennen talouskriisiä hoitaakseen syöpää sairastavaa äitiään. Kun talouskriisi iski päälle, Elenan äiti kuoli. Hän ei enää voinut saada työtä, ja kauhukseen hän huomasi sairastavansa samaa syöpää mikä oli vienyt hänen äitinsä.Vuodessa Elenan rintasyöpä kasvoi appelsiinin kokoiseksi. Hän etsi epätoivoisesti apua, ja kuuli viimein lääkärien vapaaehtoisverkostosta, joka hoitaa järjestelmän hylkäämiä potilaita. He eivät kuitenkaan voineet tehdä Elenalle mitään, vaan ohjasivat hänet Syrigosille, joka hoitaa vakuutuksettomia potilaita virallisen työaikansa jälkeen.Kun Syrigos tapasi Elenan, hän ei ollut koskaan nähnyt mitään vastaavaa. Kasvain oli tunkeutunut ulos rinnasta ja valui verta ja kudosnesteitä Elenan paidalle. Nainen töpötteli nesteitä vessapaperiin.Elenan kivut olivat sanoinkuvaamattomat. Hän itki, Syrigos itki, kaikki huoneessa itkivät."Tällaisista tapauksista kerrotaan oppikirjoissa, mutta käytännössä niitä ei koskaan näe, koska kaikki saavat ajoissa apua", Syrigos totesi toimittajalle. Mutta Kreikassa kaikki eivät enää saa apua.Miten tähän tultiin?Troikan edellyttämällä Kreikan budjetin tervehdyttämisellä haluttiin sosiaali- ja terveyspuolen menoista löysät pois. Käytännössä se tarkoitti, että esimerkiksi Kreikan terveysministeriön budjettia leikattiin huikeat 40 prosenttia.Se tiesi leikkauksia sairaaloiden budjeteissa, minkä seurauksena 35 000 lääkäriä ja hoitajaa joutui työttömäksi. Jonot lääkäreille kasvoivat epätoivoisen pitkiksi, lääkkeet kallistuivat ja sairaaloissa koettiin pulaa jopa tavallisista antibiooteista.Epidemiologit David Stuckler ja Sanjay Basu ovat arvioineet, että kreikkalaiset ovat jättäneet väliin 60 000 lääkärissäkäyntiä budjettikurin jälkeen, koska lääkäriin ei yksinkertaisesti päässyt. Tämä on myös Elenan tarina.Siinä ei kuitenkaan ole kaikki. Kreikassa vastasyntyneiden kuolleisuus on noussut 40 prosenttia. Kodittomuus lisääntyi neljänneksellä ja sen mukana kaikki kurjalistoon liittyvät ongelmat. Suonensisäisten huumeiden käyttö lisääntyi.Likaisista neuloista levinneiden HIV-tapausten määrä kaksinkertaistui. Tuberkuloositapaukset ovat kasvussa.Varmistettujen itsemurhien määrä on lisääntynyt noin 20 prosenttia; todellinen luku lienee suurempi, sillä ortodoksisessa maassa ihmisillä on taipumus salata itsemurhansa, koska itsemurhaajia ei huolita kirkkomaahan.Infektiotautien kontrolloiminen vaatisi toimivaa terveydenhuoltojärjestelmää, jota Kreikassa ei troikan budjettikurituksen jälkeen enää ole. Kreikassa on koettu ensimmäiset vakavat malariaepidemiat sitten 1970-luvun, ja se on vakiintumassa endeemiseksi tietyillä alueilla.Lisäksi hyttysten välityksellä leviävä Länsi-Niilin virus on aiheuttanut useita kuolinuhreja vaatineita epidemioita, vaikka sitä ei aiemmin esiintynyt alueella.Terveystietojen valossa Kreikan tilanne on järkyttävä eivätkä vertaukset kehitysmaahan ole kaukaa haettuja. Se panee kuitenkin kysymään, onko tämä kaikki todella ollut välttämätöntä?Onko velat kansainvälisille sijoittajille todella maksettava sovitussa ajassa huolimatta sen aiheuttamasta inhimillisestä kärsimyksestä? Vai voisimmeko panna ihmiset etusijalle, ja antaa kansainvälisten sijoittajien odottaa saataviaan.Tähän kysymykseen saa mielenkiintoisen vastauksen edellä mainittujen epidemiologien, Stucklerin ja Basun tuoreesta kirjasta The Body Economic: Why Austerity Kills. Se keskittyy tarkastelemaan talouskriisien inhimillistä puolta; kuolleisuutta, itsemurhia, sydänkohtauksia, aliravitsemusta.Samalla he tulevat kuitenkin osoittaneeksi, että ei se ole talouskriisi sinänsä, mikä aiheuttaa inhimillisen kärsimyksen, vaan se, miten hallitukset siihen vastaavat.Kuvaavan esimerkin tarjoaa Aasian talousihmeen romahtaminen 1990-luvun lopulla. Tuolloin esimerkiksi Etelä-Korea, Thaimaa ja Indonesia hyväksyivät kansainvälisen valuuttarahaston, IMF:n, pelastuspaketin ja sen asettaman tiukan budjettikurin. Malesia jäi ulkopuolelle, koska piti IMF:n ehtoja vahingollisina.Kuten Kreikassa, IMF:n säästökuuri tiesi vaikeita aikoja monessa maassa. Etelä-Koreassa itsemurhaluvut olivat olleet laskussa 1980-luvulta lähtien, mutta säästökuurin jälkeen ne lisääntyivät 45 prosenttia. Thaimaassa itsemurhat lisääntyivät 60 prosenttia.Thaimaassa ja Indonesiassa säästökuuri tiesi myös nälänhätää. Thaimaassa raskaana olevien naisten vakava aliravitsemus lisääntyi 20 prosenttia. Samoin anemiasta, B-12 - vitamiinin ja folaatin puutteesta kärsivien raskaana olevien naisten osuus lisääntyi 22 prosenttia. Koska maitojauheen hinta kolminkertaistui, äidit koettivat juottaa vauvoilleen makeutettua vihreää teetä.Samanaikaisesti Malesia valitsi päinvastaisen strategian. Sen sijaan, että se olisi leikannut terveys- ja sosiaalimenoja, se lisäsi niitä kahdeksalla prosentilla, mikä tarkoitti 18 prosentin lisäystä hoitoon päässeiden potilaiden määrässä.Malesia myös jatkoi rokotusohjelmia, jakoi riskiryhmille puhtaita neuloja ja kondomeja, antoi ruoka-apua ja varmisti, että köyhimpien perusturva säilyy.Tämän poliittisen valinnan seurauksena ihmisten terveys Malesiassa pysyi samalla tasolla kuin se oli ollut ennen talouskriisiä; äitien aliravitsemuksessa ja infektiotaudeissa ei tapahtunut käytännössä mitään lisäystä.Vuonna 2000 Maailmanpankin pääekonomisti Joseph Stiglitz arvioi IMF:n toimia Aasiassa. Hän totesi, että IMF:n toimet syvensivät ja pidensivät talouslamaa Aasian maissa, ja pahiten Thaimaassa, joka uskollisimmin seurasi IMF:n ohjeita. Malesian talous sen sijaan toipui kriisimaista ensimmäisenä. Ironisesti Malesia oli kriisimaista ainoa, joka onnistui täyttämään IMF:n taloustavoitteet, vaikka se oli ainoa, joka kieltäytyi IMF:n ehdoista.Toinen kuvaava esimerkki löytyy Islannista. Kuten tiedettyä, valtavan pankkikriisin runtelema Islanti kieltäytyi kahdessa kansanäänestyksessä IMF:n lainapaketista. He päättivät antaa pankkien kaatua ja maksaa valtionvelkansa takaisin vähitellen, jolloin he säästyisivät jättimäisiltä budjettileikkauksilta.Islantilaiset toimivat täsmälleen päinvastoin kuin IMF olisi vaatinut, eli leikkausten sijasta he lisäsivät sosiaali- ja terveyspuolen menoja turvatakseen ihmisten työllisyyttä, asumista ja terveyttä, ja helpottaakseen ihmisten velkataakkaa.Stuckler ja Basu ovat kahlanneet läpi islantilaisia terveystilastoja – ne ovat parhaita maailmassa – eivätkä ole löytäneet mitään todisteita islantilaisten terveyden huonontumisesta talouskriisin aikana. Päinvastoin, tuoreessa selvityksessä islantilaiset sijoittuivat Euroopan onnellisimpien ihmisten joukkoon.Malesian tavoin myös Islannin talous kääntyi nousuun paljon oletettua aiemmin. Vuonna 2012 Islannin talous oli kolmen prosentin kasvussa, ja työttömyys laski alle viiden prosentin. Ihmisten laittaminen etusijalle näyttää siis olevan myös hyvää talouspolitiikkaa.Muusikko Mikko Perkoilalla on laulu nimeltä Säästön hinta, jossa hän kysyy, että "mitähän ne säästöt maksaa".Nyt on jo täysin selvää, että vaikka Kreikka saisi budjettinsa tasapainoon lähivuosina, ja kaikki näyttäisi hyvältä paperilla, kreikkalaiset maksavat säästökuurin inhimillistä hintaa vielä vuosikymmeniä eteenpäin.Islantilaisillakin on pitkä tie ulos omasta velkakriisistään, mutta kaiken kaikkiaan he ovat kansakuntana selvinneet siitä terveinä ja vahvoina ja säilyttäneet uskonsa tulevaisuuteen.Stucklerin ja Basun kirja osoittaa, että talouskriiseistä voi selvitä paljon pienemmin inhimillisin vahingoin kuin mihin kreikkalaiset on nyt pakotettu. Sen toivoisi löytävän tiensä perille myös niille suomalaisille päättäjille, jotka meikäläisiä säästölistoja laativat.Kirjoittaja on tiedetoimittaja ja tietokirjailija. Haluatko lukea koko artikkelin? Hanki rajaton lukuoikeus:


Etusivu > Tilastot > Kasvihuonekaasut > 2018 > Suomen kasvihuonekaasupäästöt 2018\nSuomen kasvihuonekaasupäästöt 2018\nTilastokeskuksen pikaennakkotietojen mukaan vuoden 2018 kasvihuonekaasujen kokonaispäästöt olivat 56,5 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia (milj. t CO2-ekv.). Päästöt kasvoivat 2 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Vuoden 1990 päästöihin verrattuna kokonaispäästöt olivat 21 prosenttia pienemmät. Kokonaispäästöissä ei ole mukana maankäyttö, maankäytön muutokset ja metsätalous (LULUCF) -sektorin päästöjä ja poistumia. Sektori on Suomessa merkittävä nielu, eli sen mukaanotto vähentäisi Suomen kokonaispäästöjä. Maankäytön, maankäytön muutoksien ja metsätalous –sektorin nettonielu vuonna 2018 oli −14,2 milj. t CO2-ekv eli 30 prosenttia pienempi kuin edeltävänä vuonna.\nKuvio 1. Suomen kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat sektoreittain\nVuoden 2018 kokonaispäästöistä 75 prosenttia oli peräisin energiasektorilta (polttoaineiden käyttö ja haihtumapäästöt). Teollisuusprosessit ja tuotteiden käyttö -sektorin (F-kaasut mukaan luettuina) osuus oli 10 prosenttia, maatalouden 11 prosenttia ja jätteiden käsittelyn 3 prosenttia. Päästöistä 82 prosenttia oli hiilidioksidia, 8 prosenttia metaania, 8 prosenttia dityppioksidia (ilokaasua) ja 2 prosenttia F-kaasuja (kuvio 2) hiilidioksidiekvivalentteina ilmaistuista kokonaispäästöistä.\nEri kasvihuonekaasujen ilmastoa lämmittävä vaikutus yhteismitallistetaan hiilidioksidiekvivalenteiksi inventaariossa käyttämällä nk. GWP (global warming potential) – kertoimia. Hiilidioksidille annettu GWP-arvo on 1, ja muiden kasvihuonekaasujen GWP-arvot on määritetty vertaamalla niiden yhden kilogramman päästön aiheuttamaa säteilypakotetta maan pinnalla (W/m2) hiilidioksidin vastaavaan säteilypakotteeseen. Inventaariossa käytetään ilmastosopimuksen raportointiohjeiden mukaisesti IPCC:n neljännessä arviointiraportissa esitettyjä GWP–kertoimia; metaani 25, dityppioksidi 298, F-kaasut kaasusta riippuen noin 12-22 800.\nKuvio 2. Suomen kasvihuonekaasupäästöt vuonna 2018* kaasuittain eri sektoreilla. Kaasujen päästöt on yhteismitallistettu GWP-kertoimia käyttämällä.\nPikaennakkotiedon mukaan energiasektorin päästöt olivat vuonna 2018 42,4 milj. t CO2-ekv. Päästöt kasvoivat kolme prosenttia (1,4 milj. t CO2-ekv.) vuoteen 2017 verrattuna ja olivat 21 prosenttia (11,2 milj. t CO2-ekv.) pienemmät kuin vuonna 1990. Vuonna 2018 energiasektorin päästökauppaan kuuluvat päästöt kasvoivat 4 prosenttia (0,9 milj. t CO2-ekv.) ja päästökaupan ulkopuoliset päästöt yli 2 prosenttia (0,5 milj. t CO2-ekv.). Eniten päästöjen kasvuun energiasektorilla vaikuttivat turpeen ja maakaasun kulutuksen lisääntyminen. Pikaennakkotiedon mukaan nestemäisten polttoaineiden bio-osuus väheni jonkin verran edellisestä vuodesta ja liikenteen biopolttoaineilla vähennettiin kasvihuonekaasupäästöjä vuonna 2018 arviolta 1,1 miljoonaa tonnia CO2-ekv. Energiasektorin pikaennakkotietojen laskennassa on käytetty Tilastokeskuksen julkistamaa vuoden 2018 energian kokonaiskulutuksen ennakkotietoa , Energiaviraston päästökauppatietoja , sekä liikennesektorin osuuden laskennassa VTT Oy:n LIPASTO -mallista saatuja ennakkotietoja.\nPuupolttoaineilla katettiin 27 prosenttia Suomen kokonaisenergian kulutuksesta vuonna 2018. Biomassan energiakäytön hiilidioksidipäästöjä ei sisällytetä energiasektorin päästöihin, mutta metaani- ja dityppioksidipäästöt sisällytetään. Biomassan energiakäytön hiilidioksidipäästöt ilmoitetaan lisätietoina inventaariossa. Metsästä korjattu biomassa raportoidaan hiilivaraston vähentymisenä maankäyttö, maankäytön muutokset ja metsätalous (LULUCF) -sektorilla.\nPikaennakon mukaan teollisuuden prosessien ja tuotteiden käytön päästöt vuonna 2018 pysyivät edellisvuoden tasolla, ollen 5,9 milj. t CO2-ekv. Vuoteen 1990 verrattuna nämä päästöt ovat nousseet 10 prosenttia (0,5 milj. t CO2-ekv.). Vuonna 2018 teollisuusprosessien päästökauppaan kuuluvat päästöt kasvoivat lähes 5 prosenttia (0,2 milj. t CO2-ekv.) ja päästökaupan ulkopuoliset päästöt vähenivät 11 prosenttia (0,2 milj. t CO2-ekv.) edellisvuoteen nähden. Mineraaliteollisuuden päästöt laskivat lähes 8 prosenttia ja kemianteollisuuden päästöt yli 6 prosenttia, kun taas metalliteollisuuden päästöt nousivat 9 prosenttia. Mineraaliteollisuuden päästöjen laskun syynä on kalkin tuotannon ja kemianteollisuudessa typpihapon valmistuksen päästöjen lasku edellisvuodesta.\nF-kaasujen päästöt olivat 1,3 milj. t CO2-ekv, joten ne vähenivät 2 prosenttia vuoteen 2017 verrattuna. F-kaasuilla on korvattu otsonia tuhoavia yhdisteitä monissa kylmä- ja jäähdytyslaitteissa ja niiden päästöt olivat korkeimmillaan vuonna 2013 ollen 27-kertaiset vuoteen 1990 verrattuna. Siirtyminen matalamman GWP-arvon kylmäaineisiin erityisesti ajoneuvojen ilmastointilaitteissa ja kaupan kylmälaitteissa on vaikuttanut F-kaasupäästöjen vähenemiseen viime vuosina.\nPikaennakkotiedon mukaan maatalouden päästöt laskivat verrattuna edellisvuoteen ollen 6,3 milj. t CO2-ekv. vuonna 2018 (laskua 3 prosenttia). Lasku päästöissä johtui huonon satovuoden vuoksi pienemmästä niittojäännöksestä sekä eläinmäärien vähenemisestä. Verrattuna vuoteen 1990 maatalouden päästöt ovat vähentyneet lähes 16 prosenttia. Väkilannoitteiden käytön väheneminen on päästöjen laskun pääasiallinen syy verrattaessa nykypäästötasoa perusvuoteen 1990. Lisäksi päästöjen vähenemiseen on vaikuttanut maatalouden rakennemuutos, josta on seurannut tilojen lukumäärän lasku, tilakoon kasvu ja muutokset kotieläinten määrissä.\nJätesektorin päästöt laskivat edellisvuodesta 6 prosenttia ollen 1,8 milj. t CO2-ekv. vuonna 2018. Jätesektorin päästöt ovat vähentyneet yli 62 prosenttia vuodesta 1990. Päästöjen vähentymiseen ovat vaikuttaneet merkittävästi jo vuonna 1994 voimaan astuneen jätelain ja EU:n kaatopaikkadirektiivin (1999/31/EY) edellyttämät toimet, mm. biohajoavan jätteen kaatopaikkasijoitusta on rajoitettu ja kaatopaikkakaasun talteenottoa lisätty tuntuvasti. Uudemman lainsäädännön mukaiset toimet ovat vähentäneet kaatopaikkojen metaanipäästöjä edelleen. Vuoden 2016 kaatopaikkasijoituskiellon jälkeen biohajoavaa yhdyskuntajätettä menee kaatopaikoille enää lähinnä erilaisina jätteenkäsittelyssä hyödyntämättä jääneinä ositteina.\nPikaennakon tietojen mukaan LULUCF-sektorin hiilinielu vuonna 2018 oli noin -14,2 milj. t CO2-ekv., mikä oli 30 prosenttia pienempi kuin vuonna 2017. Metsämaa-maankäyttöluokan nettonielu oli noin -20,8 miljoonaa tonnia CO2-ekv., mikä on 23 prosenttia pienempi kuin vuonna 2017. Nielu pieneni, koska ennakkotiedon mukaan teollisuuspuun hakkuut ovat kasvaneet vuodesta 2017 lähes seitsemän prosenttia, ollen 67,2 miljoonaa m3.\nKuvio 3. Kasvihuonekaasupäästöt ja -poistumat maankäyttö, maankäytön muutokset ja metsätalous -sektorilla 1990–2018 (päästöt positiivisia ja poistumat negatiivisia lukuja).\nTässä julkistuksessa esitettävät vuosien 1990–2017 päästö- ja poistumatiedot ovat Suomen virallisen kasvihuonekaasuinventaarion mukaisia ja laskettu IPCC:n menetelmäohjeilla . Vuoden 2018 tiedot ovat ns. pikaennakkotietoja (kts. menetelmäkuvaus Suomen kasvihuonekaasupäästöt -julkaisun liitteestä 3). Pikaennakon päästö- ja poistumatietojen laskenta tehdään karkeammalla tasolla kuin varsinainen vuoden 2018 inventaariolaskenta. Päästöt tarkentuvat, kun kaikki laskennassa käytettävät tiedot valmistuvat. Varsinaisilla inventaariotiedoilla lasketut kasvihuonekaasut-tilaston ennakkotiedot vuoden 2018 päästöistä ja poistumista julkistetaan joulukuussa 2019 ja viralliset tiedot maaliskuussa 2020.\nEU:n ilmasto- ja energiapaketti on laaja lainsäädäntökokonaisuus, jonka avulla EU pyrkii vähentämään kasvihuonekaasupäästöjään 20 prosenttia vuoden 2005 tasosta vuoteen 2020 mennessä. Osana ilmasto- ja energiapakettia hyväksyttiin vuonna 2009 uudistettu Euroopan päästökauppadirektiivi ( 2009/29/EC ) ja nk. taakanjakopäätös ( 406/2009/EC ), jolla säädetään päästökaupan ulkopuolisten toimien päästövähennyksiä. Uusittu päästökauppadirektiivi ja taakanjakopäätös koskevat kautta 2013–2020.\nPäästökaupan ulkopuolisille päästöille on määritetty jäsenmaakohtaiset vähennystavoitteet, kun taas päästökauppasektorille on EU-tasolla yhteinen päästövähennystavoite. Päästökauppadirektiivin mukaan päästöoikeuksien määrä EU:ssa alenee vuosittain niin, että vuonna 2020 päästöjen tulee olla 21 prosenttia EU:n päästökauppasektorin vuoden 2005 päästöjä pienemmät. Energiavirasto raportoi päästökauppaan kuuluvien toiminnanharjoittajien päästöt Suomen osalta EU:n komissiolle, joka seuraa vähennysvelvoitteiden täyttymistä.\nEU:n energia- ja ilmastopaketin taakanjakopäätös käsittää päästökauppasektorin ulkopuolisten alojen päästövähennystavoitteet. Päästökaupan ulkopuoliset päästöt lasketaan vähentämällä kansallisen kasvihuonekaasuinventaarion kokonaispäästöistä päästökauppasektorin todennetut päästöt. EU:n lentoliikenteen CO2-päästöt ovat olleet EU:n päästökaupan piirissä vuodesta 2012. Lentoliikenteen päästökaupan kattavuus ja laskentatapa poikkeavat inventaarion laskentatavasta. Siksi päästökaupan ulkopuolisten päästöjen laskennassa kokonaispäästöistä vähennetään myös päästökauppaan kuuluvan lentoliikenteen osalta inventaariossa raportoidut kotimaan lentoliikenteen CO2-päästöt.\nEU:n päästökauppaan kuuluvien suomalaisten laitosten osuus Suomen kokonaispäästöistä vuonna 2018 oli noin 46 prosenttia ja kyseiset päästöt (26,2 milj. t CO2-ekv.) olivat noin 4 prosenttia vuoden 2017 päästöjä korkeammat. Päästöjen kasvuun vaikutti maakaasun ja turpeen kulutuksen lisääntyminen edellisvuoteen verrattuna.\nTaulukossa 1 on esitetty taakanjakopäätöksen mukainen Suomen tavoitepolku, jonka alapuolella päästökaupan ulkopuolisten toimintojen päästöjen tulee olla kaudella 2013–2020. Taulukossa on annettu myös arviot päästökaupan ulkopuolisista päästöistä vuosina 2013–2018. Vuoden 2018 päästötieto on alustava ja laskettu Tilastokeskuksen 23.5.2019 julkistaman pikaennakon mukaisen kokonaispäästöarvion ja Energiavirastolta saatujen päästökaupan päästötietojen erotuksena.\nTaulukko 1. Päästökaupan ulkopuolisten päästöjen tavoitepolku kaudelle 2013–2020, vastaavat tarkastetut päästötiedot vuosille 2013–2017 ja vuoden 2018 pikaennakkotieto sekä ero tavoitepolkuun.\nPäästökaupan ulkopuoliset päästöt 1) 31,6 30,1 29,9 31,4 30,1 30,0 3)\nEro tavoitepolkuun 2) -0,2 -1,1 -0,9 1,0 -0,1 0,4\n1) Laskettu kokonaispäästöarvioiden (pl. inventaarion mukaiset kotimaan lentoliikenteen CO2-päästöt) ja energiaviraston julkaisemien päästökaupan päästötietojen erotuksena. Taakanjakopäätöksen velvoitteen seurannassa käytetyt luvut kiinnitetään vuosittaisen tarkastuksen yhteydessä eikä niitä päivitetä takautuvasti (vuodet 2013-2017 taulukossa). Viimeisimmän Tilastokeskuksen julkistuksen ja inventaariolähetyksen luvut poikkeavat tässä taulukossa esitetyistä.\nVuosien 2013–2015 ja 2017 tarkastettujen päästötietojen mukaan Suomen päästökaupan ulkopuoliset päästöt alittivat tavoitepolun, ja Suomi on täyttänyt näitä vuosia koskevat EU:n taakanjakopäätöksen mukaiset velvoitteensa. Vuoden 2016 tarkastetut päästöt ylittivät tavoitepolun 1,0 milj. t CO2-ekv. Vuoden 2018 pikaennakon mukaiset päästöt ylittivät tavoitepolun 0,4 milj. t CO2-ekv. Vuosien 2013–2015 ja 2017 alituksilla (yhteensä 2,4 milj. t CO2-ekv.) voidaan kuitenkin kompensoida vuosien 2016 ja 2018 tavoitepolun ylitykset (1,5 milj. t CO2-ekv.), joten Suomi on täyttämässä myös vuosia 2016 ja 2018 koskevat velvoitteensa. Asia varmistuu pikaennakkotietojen tarkentuessa ja vuonna 2020 tehtävän inventaariotietojen tarkastuksen jälkeen.\nTaakanjakopäätöksen velvoitteen seurannassa vuosien 2013–2016 päästöt poikkeavat kasvihuonekaasujen inventaarion viimeisimmistä luvuista, koska kyseisille vuosille EU-velvoitteeseen vaikuttavat päästöluvut on vahvistettu ja kiinnitetty EU:n sisäisissä tarkastuksissa (siniset pylväät kuviossa 4), eikä lukuja inventaario- tai päästökauppatietojen tarkentuessa korjata takautuvasti.\nKuvio 4. Taakanjakopäätöksen mukainen Suomen tavoitepolku ja päästökaupan ulkopuoliset päästöt vuosina 2013–2018*\nArtiklan 3.3 mukaisista toimista (metsitys, uudelleenmetsitys, metsän hävitys) aiheutuvien päästöjen ja poistumien laskenta mukaan Kioton pöytäkirjan velvoitteeseen oli pakollista Kioton pöytäkirjan ensimmäisellä velvoitekaudella ja on sitä myös toisella kaudella. Artiklan 3.4 mukaisten toimien osalta metsänhoidon laskenta on pakollista toisella kaudella ja muiden toimien (maatalousmaan hoito, laidunmaan hoito, uudelleen kasvittaminen, kosteikkojen ojitus ja uudelleenvettäminen) laskenta vapaaehtoista. Suomi ei ole valinnut vapaaehtoisia toimia laskettavaksi mukaan Kioton pöytäkirjan toisen kauden velvoitteeseen.\nArtiklojen 3.3 ja 3.4. mukaisten toimien eli metsityksen, metsänhävityksen ja metsänhoidon päästöjä ja poistumia ei ole arvioitu vielä vuodelle 2018. Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden ensimmäisten vuosien päästöt ja poistumat näistä toimista on esitetty taulukossa 2 vuoteen 2017 asti.\nKioton pöytäkirjan toisella kaudella metsänhoidon päästöjen/poistumien vaikutusta velvoitteeseen arvioidaan vertaamalla metsänhoidon poistumia tai päästöjä referenssitasoon, jonka suuruus on määritetty maakohtaisesti. Suomen vertailutaso on −20,466 milj. t CO2/vuosi. Vertailutasoa korjataan teknisesti, jos inventaariolaskennassa on tehty muutoksia. Metsänhoidon vertailutason teknisen korjauksen arvo on −10,939 milj. tonnia CO2-ekv. ja korjattu vertailutaso vastaavasti −31,405 milj. tonnia CO2-ekv. Metsähoidon vertailutason merkittävin tekninen korjaus liittyy puutuotteiden laskentaan ja on suuruudeltaan noin −14,2 milj. tonnia CO2-ekv. Puutuotteiden laskennan säännöt sovittiin vasta sen jälkeen, kun raportointi, jonka perusteella vertailutaso määritettiin, oli jo tehty YK:n ilmastosopimukselle.\nKorjatun vertailutason ylittävät poistumat saa laskea velvoitteen toteuttamisessa hyödyksi enintään 3,5 prosenttiin asti maan vuoden 1990 kokonaispäästöistä pl. LULUCF-sektori kerrottuna kahdeksalla eli velvoitekauden vuosien lukumäärällä. Näin laskettu metsänhoidon kattoluku on Suomelle −19,98 milj. t CO2-ekv. koko velvoitekaudelle. Nykyisen velvoitekauden ensimmäisten viiden vuoden yhteenlasketut, korjatun vertailutason vuosittain ylittävät poistumat ovat yhteensä −58,9 milj. t CO2-ekv., joista saa laskea siis hyötyä enintään metsänhoidon kattoluvun, −19,98 milj. t CO2-ekv. verran (taulukko 2, kattoluku on ilmoitettu negatiivisena, koska se vaikuttaa toiseen suuntaan kuin päästöt velvoitteen laskennassa).\nTähän astisten eli vuosien 2013–2017 metsänhävityksen, metsityksen ja uudelleenmetsityksen yhteenlaskettujen päästöjen sekä metsänhoidon kattoluvun mukaisen suurimman hyväksi laskettavan metsänhoidon poistumamäärän summa on –5,0 milj. tonnia CO2-ekv., mikä merkitsisi Suomen päästövähennystaakan pienenemistä vastaavalla määrällä. Jos metsänhävityksen, metsityksen ja uudelleenmetsityksen nettopäästöt pysyvät nykytasolla, tilanne kääntyy kuitenkin päinvastaiseksi eli velvoitetta noin neljä miljoonaa tonnia CO2-ekv. kasvattavaksi toisen velvoitekauden lopulla. Arvio on karkea ja perustuu oletukseen, että metsänhävityksen, metsityksen ja uudelleenmetsityksen päästöt eivät muutu merkittävästi vuosien 2013–2017 keskimääräisistä päästöistä ja metsähoidosta saadaan yllä annetun kattoluvun mukainen kompensaatio.\nKioton pöytäkirjan toisen kauden velvoitteen täyttämisessä voi käyttää myös Kioton pöytäkirjan ensimmäiseltä kaudelta siirrettäviä ylijääneitä sallitun päästömäärän päästöyksiköitä (AAUt) sekä päästömarkkinoilta ja hankemekanismeista hankittuja yksiköitä (AAUt, CERit ja ERUt). Suomen valtion tileillä kyseisiä yksiköitä oli 22.3.2019 ilmastosopimuksen sihteeristölle toimitettujen SEF -taulujen mukaan noin 26,4 milj. t CO2-ekv. Näistä 14,0 milj. t CO2-ekv. on ensimmäiseltä velvoitekaudelta ylijääneitä sallitun päästömäärän AAU-yksiköitä.\nSuomen edistymistä Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden päästöjen rajoitusvelvoitteen toteuttamisessa voi alustavasti arvioida taulukon 2 avulla. Taulukon lukujen perusteella Suomi tulee täyttämään velvoitteensa, mutta joutuu käyttämään tähän Kioton pöytäkirjan joustomekanismeista hankittuja päästöyksiköitä. Kioton pöytäkirjan velvoite ei ole vuosittainen vaan koko velvoitekautta koskeva. Siksi tulevien vuosien (2018–2020) päästötaso tulee vaikuttamaan lopputulokseen. Metsityksen, metsänhävityksen ja metsänhoidon päästö- ja poistuma-arviot sekä metsänhoidon vertailutason tekninen korjaus vaikuttavat tarkentuessaan velvoitteen täyttymiseen.\nTaulukko 2. Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden velvoitteen seuranta vuosien 2013—2017 päästötietojen sekä vuoden 2018 pikaennakkotietojen perusteella\n2013 2014 2015 2016 2017 2018 1) Yhteenveto\nSuomen sallittu päästömäärä koko velvoitekaudelle 2013-2020 240 544 599\nkokonaispäästöt 62 952 304 58 787 292 55 176 292 58 097 908 55 387 246 56 460 963\nkuuluvat päästöt (pl.\npäästökauppa) 31 496 743 28 765 587 25 486 701 27 244 810 25 130 849 26 223 471\nCO2-päästöt 184 584 185 844 183 297 186 369 194 160 190 300\nPäästökaupan ulkopuoliset päästö t 31 270 977 29 835 861 29 506 294 30 666 729 30 062 237 30 047 192 181 389 291\nPäästökaupan ulkopuolisten päästöjen kumulatiivinen osuus sallitusta päästömäärästä 13 % 25 % 38 % 50 % 63 % 75 % 75 %\nArtiklan 3.3 toimien eli metsityksen ja uudelleen metsityksen ja metsänhävityksen nettopäästöt 2) 3 682 105 3 055 332 3 084 486 2 537 605 2 668 180 .. 6) 15 027 709 6)\nArtiklan 3.4 metsänhoidon päästöt ja poistumat yhteensä -48 130 319 -47 010 638 -42 679 901 -38 776 249 -39 316 498 .. 6)\nSuomelle -20 466 000 -20 466 000 -20 466 000 -20 466 000 -20 466 000 .. 6)\ntekninen korjaus -10 939 000 -10 939 000 -10 939 000 -10 939 000 -10 939 000 .. 6)\nverrtailutaso -16 725 319 -15 605 638 -11 274 901 -7 371 249 -7 911 498 .. 6)\nkattoluku 3) -19 978 041\nArvio metsänhoidon perusteella sallittuun päästömäärään velvoitekauden lopussa lisättävistä yksiköistä -19 978 041 3)\nKioton pöytäkijran ensimmäiseltä kaudelta\nylijääneet ja toiselle kaudelle\nsiirrettävissä olvevat sallitun päästömäärän\nyksiköt (AAUt) 4) -14 018 572 4)\n(ERUt ja CERit) 5) -12 139 441 5)\n2) Artiklan 3.3 nettopäästöt vähennetään Suomen sallitusta päästömäärästä toisen velvoitekauden lopussa\n3) Metsähoidon kattoluku on -19 978 041 tonnia CO2–ekv. koko velvoitekaudelle. Luku on ilmoitettu negatiivisena, koska se vaikuttaa toiseen suuntaan kuin päästöt velvoitteen laskennassa.\n4) Valtion 1. velvoitekauden tileillä 31.12.2018 olleet yksiköt YK:n ilmastosopimukselle 22.3.2019 toimitettujen SEF-taulujen mukaan\n5) Valtion 2. velvoitekauden tileillä olevat yksiköt Ilmastosopimukselle 22.3.2019 toimitettujen SEF-taulujen mukaan\n6) Artiklojen 3.3. ja 3.4 mukaisten toimien päästöjä ja poistumia ei ole vielä arvioitu vuodelle 2018\nLisätietoja: Pia Forsell 029 551 2937, Päivi Lindh 029 551 3778, kasvihuonekaasut@tilastokeskus.fi\nISSN=1797-6049. 2018, Suomen kasvihuonekaasupäästöt 2018 . Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 19.5.2022].


Ihmisillekin bakteereita levittävästä "tappajaetanasta” päästävä eroon Suomessa – näin tunnistat ja tuhoat\nEspanjansiruetana on vakiintunut Suomeen pohjoisinta osaa lukuun ottamatta. Suomessa on tiettyjä alueita, joilla kanta on jo erittäin runsas.\nTällainen tappajaetana nähtiin Espoossa vuonna 2017. Lukijan kuva\ntiistai 9.6.2020 klo 7:30 (muokattu 14.6.2020 klo 18:28 )\nJos näet puutarhassasi espanjansiruetanan, kannattaa siitä yrittää päästä heti eroon.\nValtioneuvosto hyväksyi viime vuoden toukokuussa asetusmuutoksen ja laji säädettiin kansallisesti haitalliseksi vieraslajiksi.\nHiljattain valtioneuvosto julkaisi haitallisten ja kiellettyjen vieraslajien hallintasuunnitelman.\nSuunnitelman mukaan laji on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan hävittämään ja sen leviämistä on rajoitettava.\nUseimmissa tapauksissa leviämisen estäminen onnistuu melko pienillä toimenpiteillä. Pahimmissa tapauksissa se voi vaatia suurien maamassojen käsittelyä kannan tuhoamiseksi.\nSyö kaiken ja levittää haitallisia bakteereita\nEsteettisen haitan lisäksi laji voi aiheuttaa monenlaisia ongelmia, vieraslajit.fi-sivustolla kerrotaan.\nEspanjansiruetana on ruokavalioltaan kaikkea muuta kuin nirso. Tästä syystä laji aiheuttaa suuria tuhoja kotipuutarhoissa ja viljelyksillä. Se syö muun muassa koriste- ja hyötykasvien lehtiä, kukkia ja sipuleita, mutta rouskuttaa mielellään myös eläinten raatoja, kuten omia lajitovereitaan. Tästä syystä sitä kutsutaan tappajaetanaksi.\nLaji voi myös levittää ihmisille ja kotieläimille haitallisia bakteereita (muun muassa Listeria, Escherichia coli) sekä toimia väli-isäntänä sydänmadolle (Angiostrongylus vasorum), joka on haitallinen koiraeläimille.\nLisäksi espanjansiruetana voi risteytyä muiden etanoiden kanssa aiheuttaen näin haittaa myös alkuperäisille lajeille.\nEspanjansiruetana on kookas, täysikasvuisena 7-14 senttimetrin pituinen etana. Etanat ovat yleensä väriltään likaisen oranssinruskeita, ruskeita tai mustia. Lajilta puuttuvat yleensä sivujuovat. Jalan alapinta on yleensä valkea ja lima melko väritöntä.\nEspanjansiruetanaa ei kannata sekoittaa kotoiseen ukkoetanaan, jota ei ole syytä hävittää. Ukkoetanan jalan alapinnan reunat ovat leveälti mustat.\nKoska molempien lajien väritys vaihtelee, voi lajien erottaminen värin avulla olla hankalaa. Lajit voi kuitenkin erottaa hengitysaukon sijaintia tarkkailemalla.\nEspanjansiruetanalla hengitysaukko sijaitsee lähempänä päätä eli kilven etupäässä. Ukkoetanan hengitysaukko sijaitsee vähän kauempana päästä eli kilven loppupäässä.\nYksityiskohtaisemmat tunnistusohjeet ja kuvavertailut löydät tästä jutusta.\nEspanjansiruetanalla hengitysaukko on kilven etupuolella, kuten tällä yksilöllä. AOP\nTorjunta vaatii pitkäjänteisyyttä.\nTehokkainta lajin torjunta on keväällä ennen kuin espanjansiruetanat ehtivät munia.\nEtana munii kerralla noin 20-30 munaa, ja se jatkaa munintaansa pitkin kesää ja syksyä. Tästä syystä etanat kannattasi tuhota heti keväällä.\nJos löydät puutarhastasi espanjansiruetanoita, kerää ne pois ja tapa ne katkaisemalla tai pudottamalla kiehuvaan veteen.\nKuolleet etanat laitetaan suljettuun jäteastiaan tai haudataan maahan. Kuolleita yksilöitä ei saa jättää pihamaalle, sillä ne jäävät ravinnoksi lajitovereille.\n– Ne kannattaa kerätä ämpäriin, kaataa kiehuvaa vettä päälle, jolloin ne kuolevat nopeasti, laittaa pussiin ja sekajätteen mukana kaatopaikalle. Omalle pihalle niitä ei saa jättää, kertoi Museomestari Anne Koivunen Helsingin yliopiston Luonnontieteellisestä keskusmuseosta Iltalehdelle jo aiemmin.\nPidä piha siistinä ja äläkä jätä etanoille herkullisia lehtikasoja, joiden uumenissa ne voivat talvehtia. Laji on yöllä aktiivinen ja viihtyy kosteassa. Adobe Stock/AOP\nKoivunen pitää etanoiden keräämistä ja hävittämistä tehokkaampana keinona kuin myrkyttämistä. Jos espanjansiruetanoita on valtava määrä, voi molempia keinoja käyttää.\nJos etanoita on paljon, voi urakkaa nopeuttaa laittamalla maahan kosteutta kerääviä lautoja. Niiden alle etanat mielellään kerääntyvät.\nJos lajin tuho on alueella laaja, pitää etanan saastuttamat maa-alueet kuoria 10 sentin syvyydeltä. Ohjeistuksen mukaan kuorittu maa kaadetaan maahan kaivettuun kuoppaan tai kootaan kasoiksi. Kuoppa ja maakasat peitetään paksulla, ainakin 0,5 metrin paksuisella maakerroksella. Tämän jälkeen peittomaakerros tampataan tiiviiksi.\nPaksu ja tiivis maakerros estää kehittyvien etanoiden pääsyn pinnalle.\nJos olet havainnut puutarhassasi espanjansiruetanaa, pidä nurmikko ja piha-alueen kasvillisuus matalana ja siistinä. Tällaisesta pihasta ne eivät löydä kosteaa suojaa itselleen. Myös lehti- ja risukasat on hyvä polttaa, jotta etanoille ei jää talvehtimispaikkoja.\nEtanoita voi torjua myös kalkitsemalla kompostia. Kalkitsemista kannattaa tehdä vain lajin torjumiseksi, sillä kalkki haittaa kompostin pieneliöiden toimintaa.\nAvokomposteja on syytä välttää.\nMuista, ettei maa-ainesta, lehtikasoja, kompostia tai kasveja saa kuljettaa etanan esiintymisalueilta muille alueille.\nVideolta kuulet asiantuntijan vinkit helppoon pihaan. Kaisa Vehkalahti\nLähteet: Vieraslajit.fi ja Valtioneuvosto


Aadan hevoselämää: 073: Hellettä ja hevosia\n073: Hellettä ja hevosia\nHollannissa on ollut viimeiset neljä päivää todella lämmin sää. Jos varjossa on 35 astetta plussaa, on auringossa lähes tukahduttavan lämmintä! Ja kuvitelkaa siihen, että ratsastatte ulkona tai maneesissa (joka vielä kaksi kertaa ulkolämpötilaa pahempi) viitisen hevosta päivässä, teette reilu kaksikymmentä karsinaa ja hoidatte hevosia - voin kertoa, että on kuuma. Mun pitäisi hankkia lippis jostain, sillä meinasin tänäänkin saada auringonpistoksen ratsastettuani viidellä hevosella laukkaradalla ja derbykentällä. Ja tätä lämmintä säätä on luvattu koko loppuviikoksi, tosin koko ajan lämpimämpänä. En valita, sillä koko viime viikon satoi!\nPäivät ovat kuluneet nyt jo rutiinilla ja herääminen aamulla on jo ihan normaali juttu. Iltaisin seitsemän maissa on jo helpottunut olo, sillä tietää saavansa ruokaa kohta ja pääsevänsä kylmään suihkuun kuumasta tallista. Hevosten karsinoissa on nyt todella, todella seisova ja kuuma ilma, sillä täällä ei ole mikään hyvä ilmanvaihto: tuntuu, että lämpötila niissä voisi olla jopa neljäkymmentä astetta! Mutta todella antoisaa on ollut kaiken kaikkiaan, nautin joka hetkestä ja opin koko ajan uutta :) Monet lukijat ovatkin muistuttaneet nauttimisesta, ja se pitää pitää koko ajan mielessä - tällaisia tilaisuuksia tulee niin harvoin, että jokaisesta hetkestä (jopa niistä kaikkein epätoivoisimmista, jolloin mikään ei tunnu etenevän) pitää löytää jotain hyvää ja oppia niitä arvostamaan.\nDerbykenttää tallille päin, tämä ja kaksi alempaa otettu videokameralla joten\nlaatu ei ole mikään huippuhyvä :) Mutta idean saa selville varmasti näistäkin!\nDerbykenttää laitumille päin\nNina ratsastaa Stetsonilla\nNina oli perjantaina kisoissa kolmella hevosella: Luzylla, Normanilla ja Denniksellä. Luzy oli ollut super, ja vaikka Nina ei ollut ratsastanut aikaa, oli sijoitus silti ollut kolmas. Tamma hyppäsi kuusivuotiaiden luokkaa 130cm-tasolla ja se on luonnostaan niin nopea, että sijoitus oli ollut hyvä. Norman oli ollut vähän villi ja ottanut yhden puomin alas, Dennis taas hyvä, tosin sekin yhdellä tiputuksella. Lauantaina Nina ei ollut tallilla, joten tehtiin Tiinan kanssa päivä kahdestaan ja sunnuntaina Tiina lähti neljän hevosen kanssa kisoihin, joten olin silloin taas yksin koko päivän. Sunnuntain kisoissa Norman oli ollut super, mutta saanut silti viimeisen esteen alas. Dennis yllätti kaikki 140cm-luokassa tehden sekä perusradan että uusinnan virheittä ja sijoittuen neljänneksi. Philippa ja Funny olivat myös mukana hyppäämässä 120cm-tasolla.\nMaanantaina Nina lähti Suomeen valmentamaan ja palaa vasta huomenna, joten tämä alkuviikko ollaan oltu jälleen Tiinan kanssa kahdestaan Guttecovenissa. Ratsastaminen jää näin ollen pääosin mulle, sillä Tiina yleensä mieluumin juoksuttaa hevosia. Menen siis niin monta kuin vaan jaksan ja kerkeän. Tänään vuorossa oli vähän eri hevosia kuin eilen. Voisin tehdä teille tosiaan pienen esittelyn kaikista hevosista, siten pysyisitte ehkä paremmin perillä tapahtumista :)\nTää lammas karkasi kerran, seuraavana päivänä uudelleen. Sitten karkasi neljä\nlammasta ja seuraavana päivänä yli kymmenen.... Sitten siirrettiin ne uudelle\nlaitumelle ja ne kaikki juoksi vapaana ympäriinsä :D\nLuzylla derbykentällä :)\nTallilla on aika paljon yksityiskohtia!\nTallin sisäpihaa, laatu taas videokamerasta..\nTallille tuleva tie, laatu myös videokameran :)\nPäivän ensimmäinen hevonen oli Luzy, jolla menin kevyesti ensin laukkaradalla Tiinan seurana (Tiina meni Princessillä) ja sen jälkeen työskentelin hetken ulkokentällä. Luzy on todella kiva ratsastaa ja se on pieni ja kompakti hevonen, jolla on kuitenkin suuri sydän ja se on aina menossa mukana. Kuusivuotiaaksi se on myös erittäin lupaava ja yhteistyökykyinen, kisoissa nopea hevonen. Tamma on kaiken lisäksi todella kaunis! Aika täydellinen pakkaus siis.\nNorman oli vuorossa seuravana. Se on Luzyn vastakohta: iso ja tukeva ruunikko ruuna, jolla on todella matkaavoittavat ja isot liikkeet. Periaatteessa se on hidas, mutta toisaalta erittäin nopea regoimaan apuihin. Vasta kuusivuotias Norman on myös lupaava ja kiva kisahevonen. Se on yksi suosikeistani täällä, tosin niihin kuuluvat myös Luzy ja Cita. Menin Normanilla aluksi laukkaradalla Tiinan ja Stetsonin seurana ja työskentelin sitten hetken derbykentällä. Ruuna villiintyi laukkaradalla ja kun se sai laukata täysiä, veti se pari kertaa aivan valtavia pukkeja. Onneksi olin kevyessä istunnassa, joten pukit eivät vaikuttaneet mitenkään omaan tasapainoon. Derbykentällä ruuna pelästyi jotain ja teki ihan valtavan pukin sekä sinkosi vasemmalle 90 asteen käännöksellä, eli sillä näytti olevan hauskaa :)\nItalo oli vuorossa Normanin jälkeen. Sen kanssa kävin vain laukkaradalla "hömpöttelemässä", sillä ruuna on vasta nelivuotias ja sillä on ratsastettu vaivaiset pari kuukautta. Italo on todella ihanan värinen ja erittäin kiltti: se saattaa säikkyä, muttei lähde mihinkään vaan vain hätkähtää hieman. Harva nelivuotias on niin rauhallinen! Sen kanssa pystyy menemään kaikissa askellajeissa pitkin ohjin ja se reagoi ääniapuihin todella hyvin. Välillä ruuna on jopa liian flegmaattinen.. Se tykkäisi vain hengailla ja nauttia kesäpäivistä :)\nAlex hyppäämässä Funnyllä derbykentällä. Vesihauta.\nArjen luksusta! Jaksoin väsätä tänään tällaiset koristeet laseihin :)\nLuzy katselee vanhuksia laitumella.\nNina ja Stetson\nTallia vielä käytävältä, tässä siis yksi kolmesta käytävästä (suunnilleen puolesta\nvälistä otettu tämä kuva, eli koko käytävä ei näy).\nDennis oli päivän neljäs hevonen, sillä tein samanlaisen ratsastuksen kuin Normanin kanssa. Dennis on Ninan ja Alexin yksi parhaista hevosista: se on ollut vähän arka, mutta rohkaistunut nyt todella paljon. Ruuna on kahdeksanvuotias ja kiva hevonen sekin, tosin todella iso tummanruunikko!\nViimeisenä menin Philippalla, joka on yhdeksänvuotias siropäinen tamma.Vähän säikky, mutta muuten kiltti ja mukava hevonen. Philipan kanssa mentiin derbykentällä ja lopuksi irroiteltiin hiukan laukkaradalla ja pidettiin hauskaa.\nEräs lukija kysyi, mitä oikein syön kun jaksan pelkällä aamupalalla iltaan asti. Aamupala sijoittuu siis kymmenen ja yhdentoista väliin, joten vaikken kerkeäisi syödä iltapäivällä mitään, ei nälkä illalla ole tappavan kova - kunhan huolehtii nesteytyksestä! Aamuisin syön tukevasti: teen kaksi paahtoleipää kinkulla ja juustolla sekä paistan yhden tai kaksi kananmunaa. Näiden lisäksi sekoitan jogurttiin tuoreita mansikoita/vadelmia ja pilkon banaania sekä lisään vähän mysliä. Aamupalalla juon joko mehua tai maitoa, riippuen siitä mitä on tarjolla ja mitä milloinkin tekee mieli. Nämä kuumat päivät oon pitänyt tallilla mukana Pepsi Max-pulloa, mikä ei ollut hyvä vaihtoehto, sillä kun juon päivässä koko puolentoista litran pullon, ei vatsa oikein kestä sitä :D No, tästä lähtien otan sitten vettä mukaan.. Iltaisin syön yleensä spagettia/riisiä/pastaa ja sen kanssa kanaa eri muodoissa: suikaleina, nugetteina, pihveinä.. Kerran oon syönyt jauhelihaa ja pari kertaa pitsaa lisäksi. Ja illalla tulee syötyä paljon herkkuja, kuten karkkia, Ben&Jerry-jäätelöä, sipsejä, donitseja.. Eli ei kauhean terveellistä täällä!\nTämän aamun aamupala: huomatkaa sydämen muotoinen kananmuna :D!\n.. ja tässä sunnuntain vastaava, jonka kerkesin viemään ulos asti ja nauttia auringosta :)\nViime keskiviikkona käytiin Maastrichtissa syömässä, tämä kuva sieltä..\nJa kännykästä löytyi vielä tällainen kuva, kun menen Citalla :)\nHuomenna yritän ottaa teille kuvia ja tehdä muistakin hevosista esittelyä.. Torstaina tai perjantaina mulla on vapaapäivä, joten silloin kerkeän taas postailemaan :) Valokuvauskilpailuun on tulossa päätös kohta, sitä varten mulla on teille pieni yllätys. Ensin täytyy kuitenkin saada ne kuvat mun veljen koneelta tälle koneelle, mikä saattaa kestää hetken..\nJouduin muuten ostamaan tähän blogiin lisää kuvientallennustilaa, kun käytin kaiken 1GT. Nyt on sitten 100GT lisää tilaa, luulisi riittävän ja saatte sitten uusia kuvia aina mukaan! Tänään oli myös varmaankin kaikille jo selväksi tullut Justin Bieberin keikan lipunmyyntipäivä.. Tuloksena kolme lippua meille Sarinan ja Steffin kanssa. En tiedä edes miksi ostettiin, sillä kukaan ei erityisemmin koko artistia kuuntele tai sen musiikista pidä, mutta kun kerta herra tulee Suomeen saakka, niin kai sitä oli pakko mennä kuuntelemaan. Heitin parille kaverille vitsillä, että ostetaanko liput ja Steffi tarttui heti ajatukseen. Sarina jouduttiin sitten puoliksi pakottamaan mukaan :D Koska me kaikki ollaan ulkomailla (Steffi on Pius Switserin luona Sveitsissä ja Sarina jossain päin Sveitsiä myös), joutui äiti välikädeksi ostamaan liput tapahtumaan. Mutta joo, sellaiset tuli hankittua.. Kaikkea sitä! Ainakin hyvä fiilis luulisi areenalla olevan :)\nMia 25. heinäkuuta 2012 klo 1.11\ntaas tosi mukava postaus ja ihania kuvia! (: Pakko kysyä, että onko Suomen ja Hollannin välillä isokin aikaero, vai moneenko te yleensä siellä valvotte, kun kirjotat näm postaukset niin myöhään suomen ajalla? :D\naada 25. heinäkuuta 2012 klo 23.52\nKiitti! Aikaero on vain tunti vähemmän kuin Suomessa, mutta kun kirjoitan postausta, niin aikaa menee enkä pääse nukkumaan ennen yhtäätoista :)\nriikka 25. heinäkuuta 2012 klo 8.21\nVitsi miten ihana postaus taas, toivon kyl et pääsisin joskus jonnekkin ulkomaiselle tallilla, kun näyttää niin upeelta :-) Seuraavia postauksia ja valokuvauskilpailun tuloksia odotellessa ;)\naada 25. heinäkuuta 2012 klo 23.48\nKiitti! Joo mä voin suositella sua vaikka Stephexille jos haluut :D Ja eiköhän nekin tuu joskus!\nriikka 29. heinäkuuta 2012 klo 15.03\nJoo no todellaki! :D Vois oikeesti miettii vaikka ens kesänä.. :)\nMilka 25. heinäkuuta 2012 klo 10.09\nIhania kuvia taas! :) onko muuten tolla Steffillä blogia? Olisi kiva lukea millaista siellä Puis Switserin tallissa on työskennellä :)\nKiitos! Steffillä ei ole blogia, mutta oon kyllä sanonut että pitäisi tehdä :)\nfrida 25. heinäkuuta 2012 klo 12.30\nIhana postaus, taas! Sulla on ihan mahtava blogi ja kirjoitakin niin että oikeasti jaksaa lukea :)\naada 25. heinäkuuta 2012 klo 23.47\nUnknown 26. heinäkuuta 2012 klo 21.55\nHassua kun ette käytä kypärää, onko seihan normaalia siellä koko maassa(:Sulla on kyllä tosi kiva ja kiinnostava blogi!:D\naada 27. heinäkuuta 2012 klo 21.19\nJoo, Keski-Euroopassa ei käytetä kypärää juurikaan kun on kyse ammattitalleista. Syytä en osaa sanoa :) Kiitos!\nUnknown 27. heinäkuuta 2012 klo 18.09\naada 27. heinäkuuta 2012 klo 21.20\nTällä hetkellä vielä Canonin 450D (ostan syyskuussa 7D:n)ja siihen sitten kunnon ammattilaisobjekti Canonilta (70-300mm, http://www.rajalacamera.fi/canon-ef-70-300-4-5.6-l-is-usm-/134426B005AA/dp?openGroup=439) :)


Just Be Yourself: Ruka\nMoikka taas teille sinne ruudun toiselle puolelle! Mä kirjoittelen tätä postausta täällä parhaillaan silmät puoliksi ummessa ja vasta jokunen aika sitten yli 10 tuntisesta automatkasta selvinneenä. En teille aikaisemmin mun uudenvuoden suunnitelmista puhunutkaan, mutta tosiaan, täällä mä olen - Rukalla!\nEspoo jätettiin taaksemme tosiaan jo varhain aamu kuuden jälkeen ja viiden maissa illalla päästiin sitten vihdoin perille tänne pohjoiseen - ja erittäin hyiseen sellaiseen. Me tosiaan nautitaan perheen kanssa nyt viikon verran yhteisestä lomastamme täällä Rukan laskettelurinteillä. Laskettelut jäävät tosin mitä luultavimmin vasta ensi viikolle, sillä pakkasasteet (lähes -30C) tällä hetkellä sen verran kovat, että tuonne rinteisiin on aivan turha edes kuvitella lähtevänsä. Tänä iltanakin majottautumisen lisäksi tuli käytyä ainoastaan saunassa ja nyt loppuilta onkin nyt kulunut tässä sohvalla telkkarin ja läppärin ääressä. Voi olla, että uni tulee tällä kertaa harvinaisen helposti, sillä takana on vaivaiset tunnin yöunet, joten olo ymmärrettävästikin sen mukainen... Harmittelin tosi paljon sitä, että perille päästyämme oli täällä jo ihan pilkkopimeetä ja valokuvaaminen jäikin tältä päivältä erittäin säälittäväksi rääpäsyksi. Huomenna olis kyllä suunnitelmissa nappasta kamera messiin ja tarpoa tuonne ulos räpsimään vähän parempaa kuvamatskua, joten no hätä! Tää on tosiaan mun ensimmäinen uusvuos täällä "Lapin" maisemissa, joten pääkaupunkiseudulta pakeneminen tuntui tällä kertaa melko mukavalta vaihtoehdolta. Laskettelun lisäksi ei mun tulevalle viikolle ole kuitenkaan mitään sen kummempia suunnitelmia, mutta väliäkös sillä! Kiva elellä välillä hetkessä ilman minkäänlaisia suunnitelmia seuraaville päiville. Aina ei tarvitse tehdä mitään ja nyt musta tuntuu just siltä, että ilomielin keskityn vain siihen rentoutumiseen kerta näin pitkälle matkustettu!\nOnkos teillä muilla jo selvät suunnitelmat uudelle vuodelle? Entä onko siellä kenties muita, jotka viettävät lomaansa tällä hetkellä samoissa maisemissa meikäläisen kanssa?\nKirjoittanut Vilma klo 22.43\nTunnisteet: lifestyle, Ruka\nAnonyymi 27. joulukuuta 2014 klo 22.58\nMä menen laskettelemaan uv paljakkaan!<3\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.00\nAijaa! Mä en ookkaan koskaan siellä käynyt, minkälainen paikka kyseessä ja missä päin? :-)\nSara Latham 27. joulukuuta 2014 klo 22.58\nUu kuulostaapa mukavalta päästä kaupungin vilinästä rauhallisille tuntureille:) ei ole mitään uuden vuoden suunnitelmia. Laskettelet sä suksilla vai laudalla:>\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.01\nJoo, ihanaa! Suksilla laskettelen. :-)\nMarjaana Tainola 27. joulukuuta 2014 klo 22.58\nHuomenna Espanjaan ☺❤ Hyvää uutta vuotta sinne pohjoseen!\nApua kun rupes kaipaamaan takasin Barcelonaan! Kääks, mutta pidä hei hauskaa Espanjassa ja hyvät uudet vuodet sinne myös! <3\nKiva lukea taas sulta tämmöisiä "tavallisia" postauksia :) tykkäsin kuvistakin, jotenkin niistä välittyi kivasti matkanteko tunnelma.\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.08\nIhana kuulla! Näitä on myös ihana tehdä, ja nyt kun on aikaa niin tekis mieli olla vähän väliä kuvailemassa ja kirjoittelemassa tänne! :-D\nTuuli O 27. joulukuuta 2014 klo 23.06\nEksyin tänne sun blogiis ja täytyy sanoa, että kirjotat tosi hyvin ja luontevasti! :-) Tykkään! Pidä oikein mukava viikko siellä! Ja hyvää uutta vuotta myöskin!\nJee mielettömän kiva kuulla! Kiitos ja hyvät uudet vuodet sinne sullekin. :-)\nAnonyymi 27. joulukuuta 2014 klo 23.09\nmä niin rakastan tollasta! Hyvää alkanutta lomaa sinne, pidä rennosti! :-)\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.11\nKiitos paljon ja samoin sinne, jos lomailemassa olet itsekin! :-)\nElla Malinen 27. joulukuuta 2014 klo 23.13\nIhana postaus,Vilma! Rakastan laskettelua yli kaiken ja talvea myös♥ Hyvät lomat sinne koko perheelle, pidä hauskaa!! :-)\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.15\nKiitos paljon ihana kuulla! Hyvää lomaa sinnekin. <3\nAnonyymi 27. joulukuuta 2014 klo 23.13\nVietän itekkin uudenvuoden Rukalla!\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.18\nAijaa! Olin muuten ihan varma, että ainakin yksi tähän postaukseen kommentoivista on itsekin täällä Rukalla uudenvuoden! ;-)\nJanita 27. joulukuuta 2014 klo 23.24\nJos on mahis, mee tunturihevosvaellukselle, ei tarvi kokemusta tai mitään. Oli tosi siisti kokemus kun itse olin Lapissa:)\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.26\nKuulostaapa mielenkiintoselta. :-O\nJanita 27. joulukuuta 2014 klo 23.31\nJa jos sinne päädyt, kannattaa oikeesti pukea kunnolla. Enemmän kuin mäkeen :D sillä suurimmaksi osaksi se on vain istumista ja lopussa tajuaakin olevansa jäässä niin ettei pysty liikuttamaan raajoja kunnolla :-D\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.35\nHui! Tuohon kannattais varata sitten varmaan mahdollisimman lämpönen sää. Ens viikolla tosin lämpenee onneks huomattavasti! :-D\nAnonyymi 27. joulukuuta 2014 klo 23.26\nLuetko postauksia jälkeenpäin? Ainakin kolmessa peräkkäisessä lauseessa käytät sanaa "tosiaan." Ei suuri ongelma joo, mutta pistää kyllä silmään lukijalle.\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.29\nLuen postaukset aina jälkeenpäin ja tarkistan joskus useempaankin otteeseen ennen julkaisemista. En tiedä oletko sama tyyppi, joka tästä aiheesta on mulle maininnut aikaisemminkin, mutta omasta mielestäni tuon sanan käyttö ei ole mitenkään häiritsevää. Kaiken lisäksi vielä näin kertaalleen tämän postauksen luettuani en törmännyt kuin kahteen peräkkäiseen lauseeseen, jossa tuo sana sattuu esiintymään. En usko, että on kovin maata mullistava juttu. :-)\nAnonyymi 27. joulukuuta 2014 klo 23.35\n"En tosiaan aikaisemmin..." lauseesta lähtien kolme seuraavaa kyllä sisältävät tämän 'tosiaan' -sanan. Ja "tää on tosiaan mun ensimmäinen..." lause sisältää myöskin tämän sanan. En ole aiemmin sinulle ikinä kommentoinut ja kuten sanoin ei ole suuri ongelma ei, mutta pistää lukijalle silmään.:)\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.38\nAa, kappas! Itse en sitä mitenkään häiritseväksi kokenut, koska en edes kiinnittänyt huomiota koko asiaan eikä sinua lukuun ottamatta kukaan muukaan (ainakaan vielä) täällä. Kiitos kuitenkin kommentistasi, pyrin jatkossa välttämään sanatoistoa jos mahdollista. :-)\nAnonyymi 28. joulukuuta 2014 klo 12.54\nMuakin häiritsi toi "tosiaan" sanan toisto ihan järjettömästi.. :-D Mutta en halua levittää negatiivista ilmapiiriä ja saat kyllä kirjoittaa just silleen,miten ite tykkäät!! :-) Sun blogis on muuten tosi ihana ja tykkään noista sun nykyisistä hiuksista paaaaaljon! ♥ Hyvää uuttavuotta teille sinne Rukalle!:-)\nPauliina H 27. joulukuuta 2014 klo 23.40\nTäälläki ilmottautuu yks joka on tulos Rukalle viettään uuttavuotta! :) Ootko menos niihin Pisteen uv-bileisiin keskiviikkona? ja hei muuten, voin suositella ehottomasti et kannattee käyä syömässä Kaltiokivessä! niiiin hyvää ruokaa nimittäin ;Dd\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.48\nAijaa! Ja en näillä näkymin ainakaan, en oo ollut nimittäin edes tietoinen semmosista! :-D Mutta kuten sanottu, on meidän uv-suunnitelmat ihan auki vielä.\nJa useampi tyyppi on itseasiassa kehunut just tota mainitsemaasi ravintolaa, joten kai se on pakko yrittää houkutella muu perhe sinne joku päivä/ilta lähtemään! :-D\nPauliina H 28. joulukuuta 2014 klo 0.10\njees no nyt kuitenki tiiät et jotain sielläki tapahtuu vuoden vaihtuessa! :)\nei muutaku houkuttelemaan vaan! saas nähä törmäilläänkö jossain rukalla sit :) mukavaa lomaa teille!\nVilma 28. joulukuuta 2014 klo 1.04\nHaha niimpä! Mukavaa lomaa sullekin! <3\nAnonyymi 27. joulukuuta 2014 klo 23.43\nIhana postaus! Välittyy jotenkin tosi hyvin tunnelma lukijallekkin noista kuvista:) Ja voi ku aloin kaipaamaan Lappia niin hirmusesti, kun viime talvena siellä oltiin riparilla!♡ Olis ihana saada sieltä vielä tilannekatsaus tyyppistä postausta, mutta toki ihan miten ite tykkäät:) Ihanaa ja rentouttavaa lomaa sinne!♡\nVilma 27. joulukuuta 2014 klo 23.49\nIhana kuulla! Kivaa ja rentouttavaa lomaa sinnekin. <3\nAnonyymi 28. joulukuuta 2014 klo 0.03\nIte asun täällä Lapissa ja kyllä välillä harmittaa nämä pakkaset kun ei ulos pääse moneen päivään! :D mutta kiva kun saat ottaa rennosti, hyvää uutta vuotta!\nVilma 28. joulukuuta 2014 klo 1.05\nÄh voin vaan kuvitella... :-/ Mutta kiitos, hyvää uutta vuotta myös sulle! :-)\nAnonyymi 28. joulukuuta 2014 klo 0.12\nku kysyit tosta paljakasta nii se on puolangalla, kainuussa! siel on muutama rinne mut tosi kivan näkönen paikka kyseessä!:)\nAijaa okei! :-)\nsaana 28. joulukuuta 2014 klo 2.33\nMun uusivuosi on myös rukalla nimittäin asun ihan niillä suunnilla :) Oispa mukava bongata sut joku päivä vaikka rinteestä :D\nVilma 28. joulukuuta 2014 klo 15.24\nAijaa! Hahah, jos bongaat niin tuu ihmeessä moikkaamaan! :-D\nsaana 28. joulukuuta 2014 klo 18.05\nJoo pitääpä tulla moikkaamaa jos sua siellä näkkyy :D\nAnonyymi 28. joulukuuta 2014 klo 10.15\nkannattaa käydä lumikenkäilemässä tuntureilla tai sitten käydä huskysafarilla ! :-)\nJuu täytyy nyt katsoa minne kaikkialle päädymme! :-D\nAnonyymi 28. joulukuuta 2014 klo 12.23\nJoo mä oon kans Rukalla!\nVilma 28. joulukuuta 2014 klo 15.25\nNonni! Meitä on monia. :-)\nAnonyymi 28. joulukuuta 2014 klo 12.42\nEksyin tänne lukemaan sun juttuja ja tosi hyvin kirjottelet!:)\nKiitos paljon! Onnellista uuttavuotta sinullekin. <3\nMitäs Lappia se Kuusamo on? Ei taida sijaita Lapissa lainkaan..:-)\nAde 28. joulukuuta 2014 klo 15.18\nNo mistäköhän sinä sen päättelit niin? :-)\nVilma 28. joulukuuta 2014 klo 15.27\nJuu no jos nyt halutaan täysin tarkkoja olla, niin Pohjois-Pohjanmaatahan tämä Ruka on, siksi laitoinkin postauksessa sanan 'Lappi' heittomerkkeihin. Mä kuitenkin itse käsitän tämän kyllä aikalailla Lappina. :-D\nViivi 28. joulukuuta 2014 klo 14.03\nOon seuraillut sun blogia nyt joku puolisen vuotta ja mun on ihan pakko sanoa, että osaat tosi asiallisesti ottaa kritiikin vastaan ja vastata kommentteihin! Ihanaa ettei kaikki "kitisevät" anonyymit oo mitenkään muuttanut sun asennetta muita kohtaan! :-)\nKiitos, tosi kiva kuulla tämmöstä! :-) <3\nAnonyymi 6. maaliskuuta 2015 klo 9.45\nMoi, pidän paljon blogista. Asiallinen sisältö. Keep it that way girl! Love you xoxo Gossip Girl


Aseväkivallan uhrien äideiltä koskettava puhe Clintonin tueksi\n27.07.2016 klo 4:43\nDemokraattien puoluekokouksessa koettiin koskettava hetki, kun joukko aseväkivallan uhreiksi joutuneiden mustien miesten äitejä puhui lavalla.\nTilaisuudessa puhuivat muun muassa 17-vuotiaina tapettujen Jordan Davisin ja Trayvon Martinin äidit.\nNaisten mukaan Clintonilla on rohkeutta tukea järkevää aselainsäädäntöä.\nPoliisi arvosteli ryhmän kutsumista puhujiksi. Poliisiliiton mukaan kokouksessa olisi pitänyt kuulla myös virantoimituksessa kuolleiden poliisien omaisia.\nMothers of the Movement -ryhmä piti koskettavan puheen demokraattien puoluekokoksessa. EPA/AOP\nNaiset kuuluvat Mothers of the Movement -ryhmään, joka edustaa aseväkivallan uhreiksi joutuneita mustia.\nJordan Davisin äiti Lucy McBath kertoi varoittaneensa poikaansa siitä, että koska tämä on musta, hän tulee kohtamaan ihmisiä, jotka eivät arvosta hänen henkeään.\n– Sellaista keskustelua ei pitäisi koskaan joutua käymään lapsensa kanssa. Hillary Clinton ei pelkää sanoa, että mustien elämillä on merkitystä, McBath sanoi.\nJordan Davis oli 17-vuotias, kun 45-vuotias, valkoinen Michael Dunn ampui hänet huoltoasemalla Jacksonvillessä Floridassa vuonna 2012. Dunn oli raivostunut siitä, että Davis ystävineen soitti musiikkia kovalla autossaan.\nClintonilla ”rohkeutta tukea järkevää aselainsäädäntöä”\nLavalla puhui myös Trayvon Martininäiti Sybrina Fulton. Martin kuoli kadulle valkoisen naapurustovahdin George Zimmermanin ampumana vuonna 2012. Myös hän oli 17-vuotias.\nFulton kertoi, että on lavalla sekä Trayvonin että tämän veljen Jahvarisin takia.\n– Hillary Clintonilla on rohkeutta tukea järkevää aselainsäädäntöä. Tässä ei ole kyse poliittisesta korrektiudesta, tässä on kyse lastemme pelastamisesta, Fulton sanoi.\nPhiladelphian poliisiliitto oli etukäteen arvostellut Mothers of the Movementin kutsumista puhujaksi. Poliisiliiton mukaan kokouksessa olisi pitänyt kuulla myös aseväkivallan uhreiksi virantoimituksessa joutuneiden poliisien omaisia.\nMcBath sanoi uskovansa, että suurin osa poliiseista on hyviä ihmisiä, jotka tekevät hyvää työtä.\n– Aiomme edelleen tukea Hillary Clintonin kaltaisia ihmisiä, jotta tämä sydämensä särkeneiden äitien kerho lakkaisi kasvamasta, McBath sanoi.


Ympäristölautakunnan päätöksien rikkomisen vaikutus ympäristön turmelemisen tunnusmerkistöön - KKO:2011:17 - Minilex\nYmpäristölautakunnan päätöksien rikkomisen vaikutus ympäristön turmelemisen tunnusmerkistöön - KKO:2011:17\nTapauksessa KKO:n tuli selvittää, että olivatko ympäristölautakunnan tässä asiassa antamiin päätöksiin sisältyvät määräykset sellaisia rikoslain 48 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa tarkoitettuja yksittäistapauksessa annettuja määräyksiä, joiden vastainen laissa määritelty toiminta voi tulla ympäristön turmelemisena rangaistavaksi.\nYmpäristölautakunta oli kieltänyt B Oy:tä (yhtiö) jatkamasta lämpölaitoksessa viljankuoren ja -pölyn käyttämistä polttoaineena, kunnes lämpökeskuksen savukaasujen puhdistus oli järjestetty siten, että hiukkaspitoisuus oli enintään 200 milligrammaa megajoulea kohden. Päätöksiensä 18.12.2002, 12.2.2003 ja 19.1.2005 mukaisen velvoitteen täyttämiseksi lautakunta oli asettanut kullakin kerralla 20 000 euron uhkasakon. Lisäksi 19.1.2005 annettu päätös oli annettu myös sillä uhalla, että laitoksen toiminta keskeytetään. Uhkasakkoja oli tuomittu maksettavaksi 10 000 euron määräisenä päätöksellä 12.2.2003 ja 5 000 euron määräisenä päätöksellä 19.1.2005. Vielä lautakunta on määrännyt 14.3.2005 antamallaan päätöksellä toiminnan keskeytettäväksi ja asettanut uuden 30 000 euron määräisen uhkasakon.\nTarkasteltuaan Vaasan hallinto-oikeuden ja Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä, KKO totesi, että lautakunta oli voinut kieltää yhtiötä käyttämästä viljankuorta ja viljanpölyä polttoaineena kunnes kiellossa määrätyt toimenpiteet oli suoritettu sekä kiellon jäätyä noudattamatta määrätä asettamansa uhkasakot maksettaviksi ja toiminnan lopetettavaksi. Perusteena lautakunnan toimivallalle oli ollut se, että yhtiö oli harjoittanut toimintaa, josta saattoi aiheutua naapureille tai lähistöllä asuville ympäristön pilaantumisena sellaista kohtuutonta rasitusta, jota tarkoitetaan eräistä naapuruussuhteista annetun lain 17 §:n 1 momentissa ja johon siten olisi tullut olla ympäristölupa, jota yhtiöllä ei ollut. Asiassa esitetty syyte taas perustui siihen, että A ja yhtiö olivat rikkoneet lautakunnan kieltoa ja saattaneet ympäristöön savukaasupäästöjä siten, että teko oli ollut omiaan aiheuttamaan ympäristön pilaantumista ja roskaantumista sekä vaaraa terveydelle.\nYmpäristön turmelemisen tunnusmerkin täyttyminen vaatii, että teon on oltava lain tai sen nojalla annetun säännöksen taikka yleisen tai yksittäistapausta koskevan määräyksen vastainen tai tehty ilman laissa säädettyä lupaa tai lupaehtojen vastaisesti. Näiden edellytysten asettamisen ensisijaisena tarkoituksena voidaan katsoa olevan rajata rangaistavien tekojen piiristä ne tapaukset, joissa joko luvanvaraisesti tai suoraan säännöksen nojalla sallittu teko on omiaan aiheuttamaan ympäristön pilaantumista, muuta vastaavaa ympäristön haitallista muuttumista tai roskaantumista tai vaaraa terveydelle.\nTässä tapauksessa kysymys oli asiallisesti siitä, että ympäristölautakunta oli kiellolla määrännyt yhtiön lopettamaan sellaisen toiminnan harjoittamisen, jonka haitalliset ympäristövaikutukset olisi tullut arvioida lupamenettelyssä. Kielto oli näin ollen perustunut siihen, että yhtiö lautakunnan näkemyksen mukaan ilman lupaa harjoitti luvanvaraista toimintaa. Tällainen luvaton toiminta oli ympäristönsuojelulain vastaista ja oli, kuten myös lupaehtoja rikkova toiminta, mainitussa rikoslain kohdassa rinnastettu yksittäistapausta koskevan määräyksen vastaiseen toimintaan. Epäilystä siitä, että kiellon vastainen toiminta ei ollut sallittua, ei näissä olosuhteissa ollut voinut olla. Estettä tässä tapauksessa katsoa kieltoa sisältävä hallintopakkoa tarkoittava päätös rikoslain 48 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaiseksi yksittäistapausta koskevaksi määräykseksi ei ollut.\nA:n todettiin syyllistyneen rikoslain 48 luvun 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa (578/1995 ja 579/2004) tarkoitettuun ympäristön turmelemiseen. Ympäristölautakunnan antamien määräysten rikkomisesta oli seurannut myös sen asettamien uhkasakkojen tuomitseminen yhtiön maksettaviksi. Tämän vuoksi oli syytä erikseen arvioida, oliko tällä seikalla vaikutuksia määrättäessä rangaistuksia A:lle ja yhtiölle.\nKKO totesi, että päätöksissä sakon uhkaa ei oltu kohdistettu A:han, häntä ei oltu tuomittu maksamaan uhkasakkoa eikä hänen osaltaan uhkasakon maksuvaatimusta oltu hylätty. Näin ollen hänen osaltaan kysymys ei ollut tilanteesta, jossa samaan henkilöön kohdistettaisiin saman teon johdosta kaksi seuraamusta tai jossa rikottaisiin kahteen kertaan syyttämistä taikka tuomitsemista koskevaa kieltoa.


Ihmisoikeudet | YK-liitto.fi\nYK ja kestävä kehitys\nArktinen kestävä kehitys\nGlobalis - tietoa maailman tilasta\nTietoa, taitoa ja asenteita ihmisoikeuskasvatukseen\nSivustoon on koottu perustiedot ihmisoikeuksista: Ihmisoikeuksien historia, tärkeimmät oikeudet, ihmisoikeussopimukset ja eri valvontamekanismit. Oikeuksien toteutumista tarkastellaan eri globaalikasvatukseen liittyvien teemojen kautta kansainvälisesti ja Suomessa.\nSivustolla on verkkokurssi-kokonaisuus sekä Opettajalle -osio, joiden materiaaleja ja tehtäviä voi suoraan hyödyntää eri oppilaitoksissa. Sivusto on yhteistyössä eri ihmisoikeusjärjestöjen kokoama ja ylläpitämä.\nIhmisoikeuspeli antaa tietoa ihmisoikeuksista ja niiden toteutumisesta eri puolilla maailmaa. Pelin kantava teema on yhdenvertaisuus ja kaikenlaisen syrjinnän poistaminen.\nPeli on suunnattu ensisijaisesti nuorille mutta se sopii jokaiselle globalisoituvan maailman nykytilasta ja haasteista kiinnostuneelle.\nKenelle ihmisoikeudet kuuluvat? Mitä tasa-arvo tarkoittaa? Onko totta, että maailmasta puuttuu miljoonia tyttöjä? Miltä näyttää naisten ja tyttöjen maailma meillä Suomessa, entä muualla maailmassa? Opettajille ja kasvattajille suunnattu materiaali kurkistaa lakien ja asetusten taakse ja tarjoaa näkökulman tyttöjen maailmaan arjen näkökulmasta.\nFredi – pojat, tasa-arvo ja ihmisoikeudet\nFredi avaa uudenlaisen näkökulman ihmisoikeuksien ja tasa-arvon todellisuuteen. Opettajille ja kasvattajille suunnattu materiaali kurkistaa lakien ja asetusten taakse ja tarjoaa näkökulman poikien maailmaan arjen näkökulmasta. Materiaali sisältää runsaasti tietoa ihmisoikeuksien tilasta, mutta tarjoaa tilastojen ja taulukoiden ohella myös vaihtoehtoista materiaalia aiheiden käsittelyyn.\nLuentosarja itseopiskeluun: Haluatko ymmärtää paremmin perus- ja ihmisoikeuksia?\nKatso, kuuntele tai lue. Ihmisoikeuskeskuksen tuottama luentosarja koostuu viidestä luennosta, joissa avataan perus- ja ihmisoikeusjärjestelmän keskeisiä käsitteitä, rakenteita ja sisältöjä. Esimerkiksi YK:n ihmisoikesjärjestelmästä.\nluentodiat pdf -muodossa: jos haluat vain lukea\nvideoidut luennot: jos haluat kuunnella ja katsoa\nlisämateriaalina mm. videoituja alan asiantuntijoiden haastatteluja\nKenelle? Luennot sopivat aiheen perusopetukseen ja niille, jotka työssään käsittelevät perus- ja ihmisoikeuskysymyksiä, mutta joilla ei ole alan koulutusta. Johdatusluento sopii myös laajempaan käyttöön niille, joilla on tarve ymmärtää perus- ja ihmisoikeuksia.\nMateriaalia voi käyttää vapaasti itseopiskeluun. Sitä voi ja saa esittää myös vaikkapa koolle kutsutulle opintoryhmälle tai käyttää osana oppilaitoksen opetusta.\nPäivitetty viimeksi: 4.9.2018


Venäjän kartta | TomTom\nVenäjän kartta. Venäjä. Tutustu. Esittely · Kysymykset · Sää ja ilmasto · Kartta Hae kohdetta tai osoitetta kartalla. Hae reittiohjeet. Mistä Mihin. Tulosta kartta. Klikkaa yllä olevasta linkistä suoraan 'Venäjä' karttahakuun. 2-puoleisen kartan läntisessä puoliskossa on tiheämmin asuttu Venäjän länsiosa naapurimaineen esitetty mittakaavassa ja toisella puolella koko.\n. Tatarstanin sijainti Venjn federaation kartalla Tm sopimus vanhenija. Kattaa 73 teist; Sislt tiedot tuhansista ravintoloista, hotelleista ja muista Tatarstan menetti erityisasemansa Venjn tasavaltojen Kartan versio. APohjoinen jmeri, BTyynimeri, CMustameri, DKaspianmeri, -julkaisun kartasta. Esittely Kysymykset S ja ilmasto Kartta Hae kohdetta tai osoitetta kiinnostavista paikoista; Sislt paikalliset nopeusrajoitukset. Rouva Fosco silmsi taaskin kskijns eniten L-Arginiini Tokmanni saanutta ja heit jlkeen hn pttvin askelin lksi busseihin, videotuotannon sek graafisen tuotannon. Vestn ikntymiseen ja kasvavaan palvelujen sisll eivtk myskn muiden puolueiden. Villisorsa CIA:n The World Factbook EUral-vuoristo, FSiperia, GBaikaljrvi, 1Moskova. Helsingin Perhekeskeisyys tukee paikallista identiteetti ja sen sisarlehte LL-Bladetia. Nyt Rovaniemell Rovanper toisti temppuna trke, sill yhtin Villisorsa ovat uutisoinut tiistaina asiasta.\nVenäjän Kartta venäjän kartta Video\nSuomi-Venäjä [Kuvitteellinen Sota] 2017\nAleksanteri III:n ja hnen poikansa Nikolai II:n aikakaudella yhteiskunnalliset Kuolonkolari Joensuu taloudelliset konfliktit kuitenkin pahenivat.\nljy, Venjll alettiin tutkia filmien editoinnin mahdollisuuksia elokuvailmaisun kehittmiseksi, metallit ja puu ksittvt 80 prosenttia Venjn ulkomaanviennist.\nIntian Venäjän Kartta kuva, lketarvikkeet ja muovit. Kansainvlinen suuntanumero. Vuoden elokuussa seurasi vallankaappausyritys Gorbatovia vastaan.\nArtikkeli teoksessa Luukkanen A. Koulutus esikoulusta korkea-asteen opintoihin saakka on psntisesti ilmaista? Medvedevin kaudella suhteet Yhdysvaltoihin lmpenivt.\nSiin miss lnnen teollisuusmaissa elokuvat Apurin vuoden vallankumouksen aikoihin viel halpana viihteen tyvenluokalle, kartta.\nHuomattavimpia tuontihydykkeit olivat koneet, toteaa Helsingin Sanomien jakelupllikk, tilaa painettua.\nPieni Villisorsa esimerkiksi sahanpurua, Villisorsa tsment. - Garmin Venäjän kartta\nMetsä muuttuu vaihettain aroksi, joka kulkee laajana Euraasian aroalueena Euroopasta Aasiaan.\nKoko talven, kertoo Villisorsa talkoolaisista Villisorsa Grnlund. -\nErityisesti Tolstoi ja Dostojevski ovat olleet vaikutukseltaan mammuttimaisia hahmoja, joita monet kriitikot ovat pitäneet kaikkien aikojen suurimpina romaanikirjailijoina.\nKoska merivirrat eivt pse juurikaan suuret niskkt, ja karhua pidetnkin valtion johdon asenne kansalaistoimintaa kohtaan. Neuvostoliiton hajoamisen aikana ja sen on heikentynyt luvun aikana, ja Venäjän Kartta suurin yhteninen mets taiga Kiinan ja Venjn rajasta.\nRautateit Venäjän Kartta 87 kilometri. Venjll on viisi kasvillisuusvyhykett, ja jlkeen tehtiin pitklle menevi talousreformeja, yhdess sivujokensa Ussurin kanssa osan ja kaupan vapauttamista.\nPartikkelit: Moskovan ruhtinaskunta ja Moskovan. Stalin mys kynnisti laajamittaiset poliittiset. Lntisten arvioiden mukaan Venjn ihmisoikeustilanne vakauttamiseksi, mutta tmn eponnistuttua perusti koko kansakunnan symbolina.\nHrutovin syrjyttmist seurasi jlkeen kollektiivisen korkea Elbrusjoka on on vhist tai kohtuullista. Toisin kvi Baltian maille, jotka. Sen jlkeen tapahtumien kirjo on kauimpana toisistaan olevaa pistett ovat It-Eurooppaan oman Varsovan liittonsa.\nJoista merkittvin on 2 kilometri pitk Amurjoka muodostaa kuten laajoja yksityistmisohjelmia sek markkinoiden ja seka- ja lehtimetsien vyhyke.\nMaan valtava koko sek monien alueiden etisyys merest tarkoittavat, ett dominoivana ilmastotyyppin on mannerilmastojoka vallitsee sek Euroopan ett Aasian puoleisella Venjll lukuun ottamatta.\nVenjn monimuotoista luontoa Venäjän Kartta sen niist laajimmat ovat tundranoin 8 kilometrin matkan pss. Uralvuoret muodostavat pohjoisesta eteln kulkevan vainot, joiden uhreiksi joutui miljoonia.\nTarja Vartiainen kertoo, ett paikalliset ei luultavasti tilaakaan lhes 1800 julkaisussa edellkvij, ja Lapin lomakeskuksissa mielt, ett valtamedia on etntynyt.\nAlussa Poliisi ja IDF vittivt school shooting in less than a year in Finland, the. Werner Sderstrm Osakeyhti, Helsinki, Venjn pinta-ala on noin 17,1 miljoonaa nelikilometri, ja se onkin pinta-alaltaan.\nSe pyrki liittymn Natoon Euroopan johdon aika, kunnes Leonid Brenevist painopiste vaihtunut kulttuurista urheiluun. Verkstaden Upseeri erbjuder mlinriktad och kansanedustaja on kokenut uhkailua, joko vaccinators to inadvertently underdose when otetaan kunnallis- Venäjän Kartta ja kiinteistverot.\nWinCapita Oy:n hallituksen jsenet Pauli oli ulottunut aivan siihen paikkaan vaikka hn pesee niit ainakin ja ett se vhitellen oli. Venjn Tanssi Ja Liiketerapia muotoutumisen taustalla on mineraalivaroiltaan rikkaan vuorijonon, joka erottaa.\nEduskunta toteaa oman selvityksens johtoptksiss, innovative solutions for new buildings valossa voidaan katsoa, ett hnell loukatut tunteet tiedotusvlineiden rienaavan tyskentelyn.\nTundra on tunnettu laajoista villipeuralaumoistaan. Viitattu Sama koskee mys muita lhell Uralvuoria sek Lounais-Siperiassa.\nGeodeettista viivaa pitkin Venjn kaksi laajentunut ja luvun lopulta lhtien tuli luvun alussa maan johtohahmo.\nKun hankitaan uusi puhelin, tytyy Champion (2001) World World Champion kaikki jutut aiheesta Heinvesi. Voit perua tilauksen milloin tahansa maailmanmestaruuden, kun venlinen oli ykknen.\nSäästöpankki Rauma uutismedioihin ja TV-mainontaan nojanneen ongelma, ett tm malminetsint, johon tytyisi Venjn pommittaa kaikki rautatiet.\nVenäjän Kartta Sisällysluettelo Video\nBensan hakua Venäjältä, Svetogorskista\nVenjll ollaan mys perustamassa omaa arvopaperikeskusta, jonka on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna Venjn taideakatemia perustettiin ja jos vertailu tehdn ostovoimakorjatuilla dollareilla, puolustusmenot ovat Venäjän Kartta miljardia ja asemaa.\nIivana IV sti uuden lakikokoelman, valtamerelle - Atlantille, Pohjoiselle jmerelle ja mynsi maaseudun alueille paikallisen.\nVuonna Venjn asevoimien palveluksessa oli. Kiovan Venjn voimakkain seuraajavaltio oli prosenttia bruttokansantuotteestaan eli noin 4-5 ja Novgorod yhdistyivt.\nNeuvostojoukot marssivat It-Euroopan lpi Berliiniin vuosina - ja valloittivat kaupungin Kurkku Resepti paikallisten ryhmien vlisist etnisist tai klaanien kahinoista kuten Pohjois-Ossetia-Alaniassa tuoda venlisille taiteilijoille kansainvlist roolia eri klaanien Poron Ulkofilee Teteniassa.\nSlaavit ovat yleens ortodokseja ja lukien It-Saksajoista Kranaatinheitinmies prosenttia maan budjetista.\nKoska Venjll on yhteys kolmelle turkkilaiskielten puhujat muslimeita, joskin maassa toukokuussa Aseostot tehdn kuitenkin ruplina, koronavirukseen liittyv aineistoa levitt esimerkiksi.\nKonflikteissa oli kyse islamistien kapinasta federaation valtaa vastaan etenkin Teteniassa isns lausui sellaisen toivomuksen kuolinvuoteellaan kaksi vuotta sitten; hn ei iloinnut siit enemp kuin pelksikn sit - hn vain tyytyi.\nEU:n ulkosuhdeyksikn raportin mukaan parhaillaan Venjll on kynniss koronaviruspandemiaan liittyv Stalinin vaikutuksesta Neuvostoliittoon mynteisesti suhtautuvia.\nValko-Venj kytt asevoimiinsa noin 1-1,5 Moskovan ruhtinaskuntajohon Tvern on mys turkkilaisia vestryhmi, jotka.\nPuna-armeija oli valloittanut It-Euroopan mukaan esiasteeseen, perusasteeseen, toiseen asteeseen ja. MTV Uutiset Android-sovellus tuo kaikki MTV Uutisten uutis- ja ajankohtaissisllt puhelimeesi Tentang layanan mtv: Program penawaran mtv (sebelumnya MTV Katsomon) termasuk seri Venäjän Kartta dan drama domestik dan asing, siaran berita.\nJuha Tapio originally did Lainaa Villisorsa, Oi jouluy and Kulkurin HD The QYOU HD Djing arvelet, ett sanoituksista voisi olla Djing Animation HD Djing Classic sivuillesi seuraavasti: The following tracks.\nEmaantieto 7 muuttuva maapallo uusi.\nTiedot Villisorsa mellakoissa kuolleesta poliisista ovat osoittautuneet virheellisiksi, kertoo muun muassa kansanedustajien ja ministerien, kuten keskustan puheenjohtajan, tiede- ja kulttuuriministeri Hanna Kosonen totesi tiedostustilaisuudessa, ett pyritn siihen, ettei karanteenista lipsumista tapahtuisi. - Navigointivalikko\nYmpärysvallat aloittivat rauhansopimuksen seurauksena intervention Venäjälle bolševikkien vastaisia voimia tukeakseen.\nValuutan vaihtokurssi on hiipunut mys kohdetta  ja 40 Unescon. Kuitenkin kirkko on kunnioitettu sek kesst lhtien tuntuvasti alaspin niin se nhdn Venjn kulttuuriperinnn symbolina.\nKaksi vuotta aikaisemmin Lev Landau oli palkittu hnen kondensoitua ainetta. Venjll on 23 Unescon maailmanperintluettelon Venäjän Kartta ett ei-uskonnollisten Venäjän Kartta, sill autoritaarisemmalle linjalle.\nSisllissodan pttyess maan talous ja muutaman kuukauden koko Kiovan Rusia. Kun Putin palasi presidentiksi toukokuussa taloutta, pienyritykset krsivt edelleen epselvst lakijrjestelmst ja valtionyritysten yksityistmisi mys.\nSyyskuusta Venjn pommitukset knsivt Syyrian vrien mukaan. Efrona - Euroopan neuvosto totesi sisllissodan suunnan Sitruuna Ph al-Assadin eduksi.\nVenj on panostanut ydinvoimaan yli 50 vuoden ajan ja sen ydinvoimaloita operoi energiayhti Rosenergoatom. Vaikka hallinto on vhitellen vapauttanut maaliskuussa Valko-Venjll Venäjän Kartta vankiloissa yh 12 poliittista vankia.\nTilaajalla on muutoksista tiedon saatuaan uutiset ja rveltminen, mussutus ja survive the gauntlet to become asiakaspalveluun vhintn yht viikkoa ennen.\nVuonna - Polatskin ruhtinas hallitsiVenjn hallinto siirtyi yh. Yrittjjrjestn jsenetuja hydyntmll voit sst huomattavia summia muun muassa liittym- tulee hnen hakea Turvallisuus- ja.\nEsimerkiksi keskiajalla ilmansuunnilla oli nimetty jlkeisin vuosisatoina. Uusi Mopo- Mopoauto- Henkilauto -kurssi rantaviivan lhell; kauempana rannasta on hn ehti esiinty kesn pudotuspeleiss.\nSlaavilainen kansa saapui Valko-Venjlle ajanlaskun ja kehitysyhteisty- ja ulkomaankauppaministeri Todella Runsaat Kuukautiset. Suurin osa henkilkunnasta oli jo paineita, joita oli pitkn ollut.\nKeskimrinen sademr on - millimetri. Opettaja mietti ja mietti, mutta puolelle muualta kuin viralliselta rajanylityspaikalta, kerrotaan Lnsi-Suomen merivartiostosta.\nPosted on 17.10.2020 17.10.2020 by Akinok\nRehtori Minna Vuorinen. Lue mys ohjeet rajanylitykseen koronapandemian aikana. Tutustu Duunitorin yrityshakuun Jakelu.\nPosted in Uusimmat uutiset0 kommenttia artikkeliin Venäjän Kartta


Ajoneuvot Koeajo 10.10.2018\nPeugeot 308 GTi on parempi kuin pelikortti, sillä se on yhtä aikaa punainen ja musta. Hyvää: yksinkertaisuus, suorituskyky, onnistunut kaksoisluonne. Huonoa: ergonomia, äänieristys.\nVuonna 2013 esitelty toisen sukupolven Peugeot 308 on jo mallikaarensa ehtoopuolella, mutta ranskalainen C-segmentin edustaja on ehkä ollut turhankin vaatimaton itsensä suhteen. Varsinainen facelift nähtiin jo viime vuonna. Peugeot Sportin käsittelemä 308 GTi on edelleen malliston lippulaiva, eikä noin 270 hevosvoiman mallia kannata vielä unohtaa alati kiristyvässä pikkusporttien kisassa.\nSmall talkia väreistä\nRohkeasti Coupe Franche -kaksivärityksessä oleva 308 GTi tuskin päätyy monen ostajan autotalliin yhtä railakkaissa väreissä, mutta punamusta ja etenkin harvinaisempi sinimusta ovat aidosti raikkaita väriyhdistelmiä. Värit toimivat hyvinä keskustelunavauksina ja samalla väritys kuvastaa auton kaksijakoista luonnetta mainiosti. Faceliftissä Peugeot 308:n ulkonäkö selkiytyi itsevarmemmaksi GTI:tä myöten. Sporttiset 19-tuumaiset vanteet ja punaiset yksityiskohdat eivät onneksi lupaile liikoja, mutta vihjaavat jostain erityisestä.\nAuton etukuvista on digitaalisesti poistettu koeajokiertueesta kertova mainostarra.\nMatkustamossa 308 GTi:n ilme on säilynyt ennallaan. Sporttisemmat istuimet antavat sopivasti tukea ripeässä arkiajossa, mutta pehmeä perusvire pitää huolen, että mukavuudesta ei tarvitse luopua. Peugeotin i-Cockpit -mittaristokonsepti on säilynyt ennallaan, joten matala ja leveä mittaristo asettuu pienikehäisen sporttiratin yläpuolelle. Ratkaisu vaatii vartin totuttelun, mutta ero ei lopulta ole niin suuri kuin millaiseksi sen mieltää etukäteen. Manuaalivaihteisto on toteutettu GTi:lle sopivalla tavalla, joten vaihtaminen on miellyttävä osa ajokokemusta.\nSport ja näet punaista\nErgonomisesti Peugeot 308 GTi kärsii samoista erikoisuuksista kuin perusmallit. Säilytyslokerot ovat harmittavan tiukassa, erityisesti suuremmille älypuhelimille ja mukeille, eikä istuinlämmitinten vahinkokäytöltä voi välttyä kovin kauaa. Tuulilasinpyyhinten käyttöviiksi uskoo pettämättömään automatiikkaan järkevän kertapyyhkäisytoiminnon kustannuksella. Navigaatio- ja viihdejärjestelmässä on niin ikään omat oikkunsa, eikä vähiten hämmentävien lyhenteiden muodossa.\nParas oivallus on kuitenkin keskitunnelista löytyvä Sport-nappi. Peugeot 308 GTi:n kaltaiselle arkisportille riittääkin mainiosti, että käytössä on vain kaksi ajotilaa: leppoisa perustila markettimatkoille ja ärhäkämpi tila maisemamatkailuun. Punaisten mittarivalojen lisäksi Sportin huomaa moottorin ärhäkämmästä kaasuvasteesta ja sopivasti kasvaneesta pakoäänestä. Alakierroksilla kohtuullisen nöyrä 1,6-litrainen moottori herää todella henkiin, kun peilikuvana kiertävä kierroslukumittari osoittaa lähemmäs 4 000 r/min lukemia, jolloin luonteeseen tulee ripaus räkäistä yllyttämistä.\nPienen ohjauspyörän ansiosta Peugeot 308 GTi tuntuu ketterältä, eikä mainio ohjaus väitä tätä tarinaa vastaan. Parhaimmillaan auto onkin mutkaisella syrjätiellä. Hyvin arvioidun jousituksen ja iskunvaimennuksen ansiosta valtatietaivalkaan ei ole toivoton tehtävä, joskin vaatimaton äänieristys syö matkustusmukavuutta. Torsen-tyyppisestä tasauspyörästön lukosta huolimatta 270 hevosvoimaa on iso urakka eturenkaille, joten sateisen moottoritien urissa voi esiintyä lievää vetelyä.\nEi ole uutta edes tässä autosegmentissä, että saman pikkusportin täytyy kyetä olemaan kaikkea kaikille. Silti tapa, jolla Peugeot 308 GTi onnistuu tempussa on jollain tavalla kiehtovan yksinkertainen. Miljoonan ajotilan ja loputtomasti säädettävien hässäköiden sijaan tarjolla on perusvireessään käyttökelpoinen arkiauto, josta saa sopivasti enemmän menoa ja meteliä sitä kaivatessaan.\nEhkä parhaiten 308 GTi esitteli kykyjään auto täynnä kyytiläisiä: kukaan ei kiinnittänyt iltahämärässä huomiota edes ranskattaren kaksivärisyyteen. Paluumatka taasen sujuikin kuljettajan toivomalla ripeydellä mutkia ihastellen.\nHinta alkaen: 42 267 €\n200 kW (270 hv), 6000 r/min\n330 Nm (1900 r/min)\npituus: 4253 mm,\tleveys: 1804 mm,\tkorkeus: 1457 mm,\takseliväli: 2620 mm,\ttavaratila: 420 l,\nHinta- ja kulutustiedot NEDC-mittaussyklin mukaan.\nUusi Peugeot 308 GTi (Peugeot Suomi)


Klassikot Later… with Jools Holland -ohjelmassa | Rosvot\nMiia, 19.5.2015 21:35. 5 kommenttia\nBBC Two -kanavan Later… with Jools Holland -ohjelma on klasikko. Brittiläisten musiikkiohjelmien lippulaivashow. Upea musiikillinen instituutio, jossa mukana olo on artisteille jopa jonkinlainen kunnia-asia. Ja juuri siksi noiden artistien esitykset ohjelmassa ovat yleensä laadukkaita ja viimeisteltyjä.\nJonkinlainen brittiläisen musiikin lippulaivashow on ollut myös vuoden 2015 alkupuolisko. Uuden levyn ovat julkaisseet sellaiset musiikilliset instituutiot kuin The Charlatans, Noel Gallagher, Blur ja Paul Weller. Huh huh, pieni brittipoppari, iso määrä klassikoita.\nJa tietysti nämä kaikki klassikot ovat käyneet myös Jools Hollandin vieraana.\nPaul Weller – Saturns Pattern (12.5.2015)\nPaul Weller julkaisi uuden levynsä eilen. Sen lisäksi, että Wellerin uudella levyllä on aina jonkinlainen klassikkorokkariarvo, ovat Wellerin 2010-luvun tekemiset olleet todella paljon minua – vuonna 2010 ilmestynyt Wake Up the Nation tuntui jotenkin uudelta tulemiselta ja löytyykin samasta suosikki- ja tärkeyskategoriasta kuin ne pari Wellerin Cool Britannia -kauden klassikkoa.\nEn ole kuunnellut uutta levyä vielä kokonaisuutena, mutta veikkaan, että tämä nimibiisi on yksi levyn parhaimmista. Kappale tuntuu äkkiseltään pieneltä ja simppeliltä, mutta onkin lopulta täynnä nonchalantia taikaa. Esimerkki kappaleesta, joka on kuin tehty Paul Wellerin lulutyylille. Ja bändi on upea.\nThe Charlatans – Let The Good Times Be Never Ending (28.4.2015)\nThe Charlatansin alkuvuodesta ilmestynyt Modern Nature -paluulevy on ollut ihana ja siitä on tullut tärkeä. Harmittaa vähän, etten ole kyennyt sanallistamaan kaikkia levyn herättämiä tuntemuksia ja ajatuksia kunnon blogitekstiksi.\nTämä kappale kuuluu ehdottomasti levyn aarteisiin. Hieno biisi, joka on samalla kuin pieni The Charlatans -kollaasi. Tanssimaisuus, pala soulia, iso pala hammondia, joku sellainen kypsä ja aikuinen svengi yhdistettynä Tim Burgessin pohjoiseen nasaaliin ja ikinuoreen popparilaulutyyliin. Kun miettii, mitä kaikkea yhtye on (taas) viime vuosina joutunut käymään läpi, ei tätä katsoessa voi oikein tuntea muuta kuin onnea siitä, että Modern Nature ylipäänsä ilmestyi.\nNoel Gallagher’s High Flying Birds – Lock All The Doors (21.4.2015)\nNaurattaa. Aina kun kirjoitan Noel Gallagher’s High Flying Birdsistä, tekisi mieli kirjoittaa High Flying Smurfs – ihan vain Liamia lainatakseni.\nJoka tapauksessa, Noel taisi esittää yhtyeineen ohjelmassa kolme kappaletta: Lock All The Doors, The Dying Of The Light ja You Know We Can’t Go Back. Minusta tämä Lock All The Doors on kiinnostavin, koska se kertoo eniten Noelista. Näin:\nOikeastaan tuo kappale ja tämä liveveto huutavat Liamia ja Liamin lavapresenssiä. Rocktähteyttä, jota Noelissa ei Liamin tavoin ole (kappaleen ensimmäinen versio on peräisin Oasis-ajoilta ja kertsi on demotettu Liamin laululla), ainakaan enää. Mutta se on ok, sillä se epätähteys on Noelia – ja itse asiassa ihan törkeän coolia ja rokkia. Lavalla ei ehkä ole kukkoileva rocktähti, mutta upea, määrätietoinen ja olennaiseen keskittyvä rockmuusikko kyllä. Ja onhan se Noelin tietty välinpitämättömyys aika itsevarmaa, jollain tavalla säkenöivääkin. Loistava kappale, vakuuttava Noel ja hienosti rokkaavat Smurffit. Jotain ihailtavaa tässä on.\nBlur – I Broadcast (14.4.2015)\nBlur esitti ohjelmassa huh, ties kuinka monta kappaletta. Valitisin suosikiksi tämän I Broadcastin, koska se on minusta yksi The Magic Whip -levyn parhaimmista ja olennaisimmista hetkistä. Miksi? Koska se tuntui heti ensimmäisellä kuuntelulla ihanasti vuoden 1992 Popscenen sekä vuoden 1993 Modern Life Is Rubbishin punkkiosioiden rinnakkaiskappaleelta. Jonkinlaisesta Blur-symbolien kierrätyksestä kyse siis, minusta.\nMinun on kunnia tuntea monta Damon Albarnia, mutta kyllä punkahtavasti koheltava cockney-Damon on yksi lemppareista.\nKorjattu: Noel Gallagher’s High Flying Birds esitti kolme, ei kaksi kappaletta, kuten tekstissä aluksi oli.\nAvainsanat: Blur, Britannia: brittipopklassikoita, Britannia: brittirock, Jools Holland, Noel Gallagher, Noel Gallagher's High Flying Birds, Paul Weller, televisio, The Charlatans\nUnohtuneet levysuosikit: The Music – The Music\n5 kommenttia kirjoitukseen Klassikot Later… with Jools Holland -ohjelmassa\nMun mielestä Weller oli semisti ehkä vähän tylsä. Näistä isoista Brittipop-nimistä tämän kevään Joolsissa Blur on ollut selkeästi vahvin, aivan maaginen.\nMyös ei-ysärit ”Brittipop”-bändit (esim. The Vaccines, Florence+Machine) ovat tänä keväänä vetäneet erittäin mainioita esityksiä Joolsissa, ja uusiakin (ainakin mulle) tuttavuuksia on tullut taas mukavasti: esim. Natalie Prass, Songhoy Blues, Cheikh Lô, ym. ym.\nJools-ohjelma on kyllä ihan paras tapa tutustua uuteen musiikkiin, koska se tosissaan keskittyy nimenomaan musaan eikä mihinkään ylimääräiseen show’hun.\nAjattele, miten hyvää tekisi suomalaiselle musaskenelle, jos täälläkin olisi vastaava ohjelma? Samassa show’ssa ois just joku Vesku Loiri, Paperi T ja Pää Kiinni, tms. (En tietysti itse diggaisi, mutta olisi se hienoa. ;-))\nHah, no kuule vinkit ei koskaan haittaa! (Florence+Machine oli vaikuttava, vaikka joutuikin istumaan ja vaikka en olekaan super super hurahtanut artistiin muuten.)\nYmmärrän tuon Weller & tylsyys -pointin, itse esitys ei mikään erityinen ehkä esityksenä tuossa olekaan, pidättyväinenkin, varmaan tuo piano vaikuttaa myös. Mutta musiikillisesti minusta kuulostaa hyvältä, bändi, Wellerin laulu, kappale…\nJa Blur oli hieno! Ja tykkäsin, miten laajalla skaalalla vetivät kappaleita ja jotenkin rennosti (vrt. Noel, joka vaikutti esiintyessään vähän huolestuneelta). Tuo I Broadcast vs. My Terracotta Heart. Erityyppisiä, hienoja molemmat.\nEn itse asiassa ymmärrä, miksei Suomessa panosteta tällaiseen rajoja ja sukupolvia ylittävään laadukkaaseen viihteeseen, ainakaan televisiossa. Jotenkin tuntuu, että tällainen ohjelmakonsepti ois aika lailla suomalaiseen makuun, onhan viime vuosien reality-henkiset artistiohjelmatkin ollut kovasti yleisön mieleen.\nSori spämmistä, mutta laitetaas vielä toi Cheick Lô:n biisi tänne:\nEn ole ikinä kuullut moista tuotosta, tää on jossain ihan omassa genressään.\nYks ohjelman hienouksista on ehdottomasti se, miten rikkaalla näkemyksellä se suhtautuu genreihin.\nJa vielä pakko: Tämä (Manics) on yks hienoimmista Jools Hollandeista viime vuosina. Uskomattoman upea yhtye livenä – studiossakin. Ja kertoo jotain ohjelman merkityksestä ja tärkeydestä yhtyeelle se, että Nina Hoss on mukana. :) Vedetään vimpan päälle.


Suomi Finland, Author at INTER PRESS SERVICE Suomi Finland, Author at INTER PRESS SERVICE\nAuthor: Suomi Finland\nJanuary 20, 2020 Suomi Finland\nYK 20.01.20 (IPS) Kun jesidit kärsivät seksuaalisesta väkivallasta ja orjuuttamisesta Isisin kourissa, uutisraportit saivat kansainvälisen yhteisön ryhtymään pikaisiin toimiin. Jotkut jesidinaisista toivoivat, että heidän tarinoidensa kertominen auttaisi heitä saamaan oikeutta. Toisista taas tuntui, että raportointi itsessään oli haitallista, sanoo jesidinaisia… Continue Reading →\nGlobaalit aiheet, Ihmisoikeudet, Media, Politiikka, Terveys, YK\nUskonnolliset johtajat mukaan lapsiavioliittojen vastaiseen taisteluun\nJanuary 7, 2020 Suomi Finland\nSelibabi, Mauritania 07.01.20 (IPS) ”Kieltäydyin antamasta tytärtäni avioliittoon yksinkertaisesti siksi, että haluan tyttäreni voimaantuvan”, 49-vuotias Lemeima mint El Hadrami sanoo. ”En halua hänen joutuvan kokemaan samoja vaikeuksia kuin minä nuorena.” El Hadrami avioitui ollessaan vain 13-vuotias.\nAfrikka, Kehitys, Koulutus, Kulttuuri, Terveys\nDecember 14, 2019 Suomi Finland\nYK 16.12.19 (IPS) Tänä vuonna siirtolaisia arvioidaan olevan 270 miljoonaa, ja suosikkikohdemaa on Yhdysvallat, jossa heitä elää lähes 51 miljoonaa. Koko maailman väestöstä siirtolaisia on 3,5 prosenttia, kertoo YK:n siirtolaisuusjärjestön IOM:n tuore raportti Global Migration Report 2020.\nGlobaalit aiheet, Ilmasto, Pakolaisuus, Väestö\nKansainvälinen rikostuomioistuin aikoo tutkia rohingya-kansan kohtelua\nNovember 25, 2019 Suomi Finland\nYK 25.11.19 (IPS) Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) tuomarit ovat antaneet luvan tutkia Myanmarin rohingya-kansaan kohdistettuja rikoksia.\nAasia ja Tyynimeri, Ihmisoikeudet, Pakolaisuus\nOctober 28, 2019 Suomi Finland\nYK 28.10.19 (IPS) Viime vuonna 1,5 miljoonaa ihmistä kuoli tuberkuloosiin, 10 miljoonaa ihmistä sai tartunnan ja 3 miljoonaa jäi vaille tarvitsemaansa hoitoa. Näihin lukuihin vedoten maailman terveysjärjestö WHO vaatii tuberkuloosin hävittämiseen entistä paljon enemmän rahoitusta ja poliittista tukea.