Päiväkävelyllä luetut: Eskapismia\nJulkaistu Päiväkävelyllä keskiviikkona 21. lokakuuta 2009\nEskapismi viihteen muodossa on vienyt aikani parin viikon ajan. Ensin luin Michael Crichtonin Dinosauruspuiston, joka on jännittävämpi kuin elokuvaversio Jurassic Park. Nautin suuresti seikkailusta dinosaurusten kanssa. En voinut vastustaa kiusausta jatkaa eskapismiretkeäni dinosaurusten kanssa, joten Dinosauruspuiston jälkeen aloitin lukemaan Crichtonin Kadonnutta maailmaa. Jatko-osa ei ollut yhtä toimiva suorastaan tylsien tieteen kehitystä ja sitä pilkkaavien saarnojen vuoksi. Aivan kuin Crichton olisi halunnut sanoutua irti maailmasta, jossa hän eli. Dinosauruspuistossa saarnattiin myös, mutta hienovaraisemmin, paremmin tarinaan upottaen.\nKirjana tai leffana - kumpikin käy\nDinosaurukset eivät riittäneet eskapismin tarvettani tyydyttämään. Yliluonnollinen elementti puuttui. Sen sain Supernaturalista, jonka ensimmäisen ja toisen tuotantokauden ostin viime viikolla. Katsoin yksin ensimmäiset kymmenen osaa. Pelkäsin, jännitin ja osan katsoin peiton kulman takaa. Ilmeisesti olin aloittanut Supernaturalin katsomisen tv:stä vasta toisesta tuotantokaudesta, sillä en ollut nähnyt jaksoja aikaisemmin.\nTein saman tempun kuin äitini, joka pyysi sisareni ja minut katsomaan kanssaan pelottavaa kauhuelokuvaa hirvittävästä kummitushevosesta. Elokuvan jälkeen kesti pitkään ennen kuin pystyin liikkumaan ulkona pimeällä niin etten pelännyt hevosen hyökkäävän kimppuuni. Asuimme vielä Niinimaalla, jossa pimeyttä riitti öiseen aikaan ainoastaan tähtien ja täydenkuun tarjotessa valoa. Pyysin tyttäreni seurakseni katsomaan Supernaturalia. Kummallista oli, että Supernaturalin jaksot muuttuivat heti vähemmän pelottaviksi ja huumorin osuus kasvoi katsoessani sitä tyttäreni kanssa.\nSupernatural on outo sarja ja pidän siitä kovasti sen vuoksi. Ei mitään tekemistä arjen eikä todellisuuden kanssa. Oivallista katsottavaa eskapismin tarpeeseen.\nLähettänyt Päivi Erkkilä klo 18.32\nTunnisteet: dinosaurukset, Michael Crichton, Supernatural, tv-sarjat


Joka kolmas pelkää lentämistä - Hymy\nJoka kolmas pelkää lentämistä\nYksi tunnetuimmista pelkotiloista on lentämisen pelko, vaikka siihen ei ole mitään järjellistä perustetta. Järjellä ei aerofobian kanssa olekaan mitään tekemistä.\nAloitetaanpa matematiikalla: loton päävoiton mahdollisuus on 1/15 380 397 eli yksi vähän yli viidestätoista miljoonasta. Yksittäisen ihmisen riski kuolla lento-onnettomuudessa on samaa luokkaa: 1/14 000 000. Käytännössä se tarkoittaa, että ihmisen pitäisi lentää yksi reittilento joka ikinen päivä 38 000 vuoden ajan ennen kuin kalman koura osuu kohdalle. Matka lentokentälle omalla autolla tai taksilla on huomattavasti riskialttiimpaa.\nErään toisen laskelman mukaan ihmisen pitäisi lentää yli 80 vuotta yhtäjaksoisesti, ennen kuin kuolemaan johtava lento-onnettomuus tapahtuisi.\nUseimmat lentopelkoiset tietävät kaiken tämän, mutta kun sydän läpättää kuin lampaan saparo ja kädet hikoavat, järki jää niin sanotusti ylähyllylle. Jos lentopelkoinen kärsii vielä ahtaan paikan tai korkean paikan kammosta, asia pahenee entisestään. Järkipuhe ei auta, kun paniikki iskee.\nNyt joku sanoo, että aina joku kuitenkin voittaa lotossa täyden potin. Totta sekin. Samoin totta on myös se, että aina silloin tällöin ihmisiä kuolee lento-onnettomuuksissa. Mutta se, että se osuu omalle kohdalle, on äärettömän epätodennäköistä.\nOn arvioitu, että peräti 30 prosenttia – siis lähes joka kolmas – kärsii jonkinasteisesta lentopelosta. Kahdeksan prosenttia kansalaisista kokee lentämisen niin suurena uhkana, että käyttää muita kulkuvälineitä – vaikka ne ovat paljon vaarallisempia kuin lentäminen.\nLentopelkoa ei luokitella sairaudeksi vaan sen katsotaan olevan lähinnä haitallinen pelkotila. Kyseessä on aina hyvin yksilöllinen juttu: jotkut pitävät lentämistä korkeintaan epämiellyttävänä kokemuksena ja välttämättömänä pahana, toiset ahdistuvat perusteellisesti jo pelkästä ajatuksesta koneeseen nousemisesta. Pahimmillaan lentopelko rajoittaa ihmisen elämää, matkustamista ja sosiaalisia suhteita.\nLentopelko voi olla kehittynyt pitkän ajan kuluessa tai sitten se voi iskeä myös äkillisesti. Viimeksi mainitussa tilanteessa syynä voi olla oma muuttunut elämäntilanne: on tullut perheenlisäystä tai joku läheinen on kuollut. Uutiset maailmalla sattuneista suurista lento-onnettomuuksista voivat myös pahentaa tilannetta. Myös koettu paha turbulenssi tai ukkosmyrskyyn joutuminen ovat voineet edesauttaa pelon syntymistä. Usein kuitenkin unohdetaan, että sadat tuhannet lentokoneet laskeutuvat joka päivä täysin turvallisesti kaikkialla maailmassa.\nJos sitten kuitenkin uskaltautuu lentokentälle, pelkoa voi yrittää häiventää monin eri keinoin. Yksi suosituimmista on tukeva etunoja jo kentän ravintolassa. Monelle se auttaakin, mutta monelta pääsee myös mopo käsistä. Koneeseen ei enää huolita liiallisen alkoholin nauttimisen takia.\nJos todella haluaa päästä lentopelosta eroon, kannattaa hakea apua, neuvoja ja kohtalotovereiden kertomuksia Googlesta. Netin kautta voi myös lentopelkokurssien avulla saada asiaan helpotusta, ja myös käynti asiaan perehtyneen psykologin luona voi auttaa.\nMyös julkkikset pelkäävät lentämistä\nAerofobia koskee myös rikkaita ja kuuluisia. Se hankaloittaa heidän elämäänsä tuntuvasti, sillä lentäminen on kaikkein nopein – ja siis myös turvallisin – keino pääsytä paikasta A paikkaan B. Mutta kuten sanottu, järjellä ei ole tämän asian kanssa mitään tekemistä. Seuraavassa kerromme muutaman maailmanjulkkiksen lentopeloista ja niiden syistä.\nAloittakamme Frendien päätähdellä Jennifer Anistonilla. Hän joutui aikoinaan keskelle rajua ukkosmyrskyä, joka oli niin paha, että tähti luuli viimeisen hetkensä koittaneen. Jennifer on tämänkin jälkeen lentänyt ja on kokeillut huonolla menestyksellä myös alkoholia hermojensa rauhoittamiseen. Ei ole auttanut.\nToinen supersuosittu näyttelijä, Ben Affleck, oli alle kymmenvuotiaana yksin matkalla Washingtoniin, kun koneeseen iski salama. Yksi moottoreista syttyi tuleen, mutta kaikki päättyi lopulta onnellisesti. Kammo kuitenkin jäi, eikä ihme.\nKirsten Dunst, hyvin suosittu näyttelijä hänkin, tunnustaa niin ikään pelkäävänsä lentämistä, mutta hän on kehittänyt systeemin, jonka avulla hän pystyy uppoutumaan omaan maailmaansa: hän laittaa korviinsa kuulokkeet, joiden sisältämä äänimaailma peittää kokonaan kaikki koneen omat äänet.\nNäyttelijä Colin Farrell kuuluu niin ikään lentopelkoisiin. Hän pitää lentämistä ihmiselle luonnottomana liikkumismuotona. Vuosia sitten hän poisti fobioitaan nauttimalla rauhoittavia pillereitä, mutta on nyttemmin luopunut niistä.\nNäyttelijä Megan Fox kehitti itselleen lentopelon 21-vuotiaana. Paniikki on sen jälkeen iskenyt aina kun hän on astunut koneeseen. Hän torjuu ahdistusta kuuntelemalla Britney Spearsia kuulokkeillaan – ja toivoo, ettei kuolema saavu Brittneyn laulujen myötä.\nNäyttelijätär Whoopi Goldberg ehti kärsiä lentopelosta peräti 30 vuotta. Hänen kammonsa alkoi aikoinaan, kun hän näki lento-onnettomuuden omin silmin kotiparvekkeeltaan. Hän on kuitenkin saanut pelkotilansa jossain määrin aisoihin käytyään lentopelkoa käsitelleen kurssin.\nLentopelko koskee myös kuuluisia urheilumaailman tähtiä. Muhammad Ali oli vielä vuonna 1960 nimeltään Cassius Clay, kun hän lensi Kalifornian olympiakarsintoihin. Reissu oli sen verran turbulenssipitoinen, että häntä ei hevin sen jälkeen saanut koneeseen. Hän halusi kuitenkin Rooman olympialaisiin, ja hyvä että lähti: kultaa tuli.\nJalkapalloseura Arsenalin takavuosien maailmantähti Dennis Bergkamp pelkäsi lentämistä tosissaan. Kun hän teki sopimuksen Arsenalin kanssa, yksi hänen ehdoistaan oli, ettei hänen tarvitsisi ottelumatkoilla lentää. Dennisin kammo lentämiseen aiheutui hänen omien sanojensa mukaan epämiellyttävistä pienkonematkoista hänen aiemman seuransa eli Inter Milanin kanssa.\nMyös Jari Kurrin ketjukaveri Wayne Gretzky kammosi lentämistä etenkin uransa alkuaikoina. Hän haki apua jopa hypnoosista ja kykeni lopulta myös lentämään, joskin niin sanotusti pitkin hampain. Wayne olisi halunnut tehdä pelireissut junalla.


Uraansa lopetteleva Slayer julkaisi päivälleen 33 vuotta sitten albumin, joka jätti jäljen thrash-metallin historiaan - Inferno.fi\nInferno » Uutiset » Uraansa lopetteleva Slayer julkaisi päivälleen 33 vuotta sitten albumin, joka jätti jäljen thrash-metallin historiaan\nUraansa lopetteleva Slayer julkaisi päivälleen 33 vuotta sitten albumin, joka jätti jäljen thrash-metallin historiaan\nUutiset Vilja Vainio 7.10.2019\nAlbumin myötä yhtye nousi myös suuren yleisön tietoisuuteen.\nTämä päivä 33 vuotta sitten, eli 7. lokakuuta 1986, oli päivä, jolloin Slayer julkaisi ehkä kaikkein tunnetuimman ja arvostetuimman albuminsa Reign in Blood. Albumi sai kaikkiaan hyvän vastaanoton ja nosti yhtyeen samalla suuren yleisön tietoisuuteen. Albumi myös vakiinnutti 80-luvulla muotoutumassa ollutta thrash-metallia ja on siten on tärkeä merkkipaalu kyseisen metallilajin historiassa.\nReign in Blood on albumina kaikkiaan yhtyeen kolmas ja ensimmäinen, jolla se pääsi Yhdysvaltain Billboard 200 -listalle. Yhtyeen itsensä lisäksi albumin tuottamisessa on ollut mukana myös Rick Rubin. Albumin Raining Blood -kappaletta on tätä kirjoittaessa kuunneltu Spotifyssa liki 70 miljoonaa kertaa.\nNyt, vuonna 2019 on Slayer lopettelemassa uraansa. Yhtye esiintyi jäähyväiskiertueellaan myös Suomessa. Ensin 2018 Hartwall-areenalla ja Tuskassa viime kesänä.\nYhtye julkaisee vielä The Repentless Killogy –konserttitaltiointielokuvan, jonka jo julkaistun avaussinglen voit kuunnella täältä. Yhtä aikaa sen kanssa julkaistaan myös BJ McDonnellin ohjaama ja käsikirjoittama lyhytelokuva.\n11.12.2018 Slayer, Lamb of God, Anthrax ja Obituary Helsingissä – katso kuvat!\n23.5.2019 Slayerin ikonisista kansitaiteista vastannut taiteilija Larry Carroll on kuollut\n5.7.2019 ”Kiitos kaikesta, Slayer” – muistelemme Tuskan ehdotonta myrskykeskusta\n16.9.2019 Uraansa lopetteleva Slayer julkaisee elokuvan – ”Tämä on hirviöiden loppu”\n25.9.2019 Slayer julkaisi näytteen tulevalta livetaltioinniltaan – näin komeasti kajahtaa Repentless


Rainis: Se pysyy, joka muuttuu — Rozentals-seura r.y.\n<iframe style="width:300px;height:360px" src="https://holvi.com/shop/Rozentals-Seura/product/e1d88838c49957c0e88f62dd467e4868/embedded/" frameborder="0"></iframe>\nRainis on Latvian kirjallisuuden isä, runoilija, näytelmäkirjailija ja mies joka sai latvialaisten sydämet sykkimään. Se pysyy, joka muuttuu on Latvian kansallisrunoilija Rainiksen (1865-1929, oikealta nimeltään Jānis Pliekšāns) ensimmäinen suomennos. Kokoelmateos sisältää näytelmän Indulis ja Ārija, valikoiman runoja sekä Rainiksen kirjeitä runoilijavaimolleen Aspazijalle. Lisäksi mukana on Rainiksen lyhyt elämäkerta, joka kertoo niin kirjailijan henkilöhistoriasta kuin hänen merkityksestään latvialaiselle kulttuurille. Teoksen ovat kääntäneet Mirja Hovila ja Marja Leinonen.


Vihannestukun ja viininmaistajaisten kautta brandykellariin | Farmit\nTorstai-aamuna ennen auringonnousua lähdimme tutustumaan paikalliseen, Etelä-Afrikan suurimpaan jälleenmyyjille tarkoitettuun vihannes- ja hedelmätukkuun, Cape Town Marketiin. Tukun omistaa 4 suurviljelijää, jotka markkinoivat myös omien tilojensa tuotteet tukun kautta.\nAlueella toimii 9 tukkuliikettä. Kauppaprosessi toimii niin, että viljelijä tekee sopimuksen tuotannostaan agentin kanssa. Viljelijä toimittaa tavaran tukkuun, josta asiakas ostaa haluamansa tuotteet. Asiakas maksaa tuotteet tukun omistamalle pankille ja pankki maksaa rahat saatuaan tavaran viljelijälle. Tukku ottaa välistä 5 %, millä katetaan tilat, energia ym. kulut ja agentti ottaa 7,5 %, millä katetaan agentin kulut ja palkkiot. Agentit keskenään käyvät kovaa kilpaa sopimuksista viljelijöiden kanssa. Viljelijä päättää, milloin hän tavaransa toimittaa, mutta siihen se viljelijän päätösvalta sitten loppuukin. Jos hinta on viljelijän mielestä liian matala, hänen ei ole pakko myydä mutta takaisin tukusta hän ei tavaraansa saa vaan se menee hävitettäväksi.\nTukun ovet ovat kiinni lauantai puolipäivästä sunnuntai- iltaan, muuten toimitaan ympärivuorokautisesti. Vuorokautinen liikevaihto on 6 milj. randia eli vajaa 400 000 €. Kuivuudesta johtuvasta hintojen noususta johtuen viime kuu oli ennätyskuukausi, 136 milj.randia (8,5 milj.€).\nTukun kaupaksi menemättömillä ylijäämillä ruokitaan päivittäin hyväntekeväisyysjärjestöjen ja kirkkojen kautta n. 40 000 ihmistä. Se ylijäämätavara mikä ei kelpaa ihmisravinnoksi, toimitetaan karjatiloille rehuksi ja pilaantunut tavara biojätteeksi.\nOli hyvä alkuherätys päivälle. 72 vuotias, työstään innostunut pirteä herrasmies esitteli paikat ja vielä lopuksi Harrikan, jolla hän työmatkansa ajelee.\nTukkukäynnin jälkeen aamupala hotellilla ja lähtö kohti marja- ja vihannestilaa, missä meidät vastaanotti toinen omistajaveljeksistä, Johannes Fasell. Johannes kertoi, että hänen suonissaan virtaavasta verestä puolet on saksalaista ja neljännes hollantilaista sekä neljännes ranskalaista perimää. Tilan kokonaispinta-ala on noin 40 ha. Maaperä tilalla on hyvin hiekkaperäistä. Pidemmän kasvuajan kasvit kylvetään penkkiin, joka katetaan kalvolla. Katetta ei kerätä pois vaan sen annetaan hiljalleen maatua. Tila on täkäläisittäin erikoinen, sillä se ei ole keskittynyt tiettyjen muutaman kasvin viljelyyn, vaan tuotanto lähtee asiakkaiden tarpeista. Tällä hetkellä viljelyssä on runsas 40 kasvilajia. Lähistöllä on valtavat markkinat, ja joka päivä pidetään tarjolla kysyntää vastaava tuotesorttimentti alueen kauppiaille, ravintoloille muille suurostajille. Vähittäismyyntiä tilalla ei ole.\nTilalla on työvoimaa 150 henkilöä ja satapäinen Aberdeen Angus lihakarja, jonka tehtäviin kuuluu sadonkorjuun jälkeinen peltojen puhdistus ja nurmialueiden hoito. Työntekijöiden palkkataso on 650 randia (40 €) / 5 päiväinen viikko. Maatalousmaan hinta tällä alueella on 300 000-500 000 randia / ha, eli ollaan jopa yli suomalaisen pellon hintatason (toki kyseessä vihannesviljely, ihanteellinen ilmasto ja vieressä miljoonien ihmisten markkinat). Tilan liikevaihto vuodessa on n. 24 milj. randia (1,5 milj.€).\nTilan suurin kustannuserä palkkakustannusten jälkeen on kasteluvesi, jota kuluu päivittäin 3-4 miljoonaa litraa. Viidesosa vedestä tulee omista porakaivoista ja lähteistä, loppu ostetaan.\nErikoisuutena tilalla oli sinapinmakuinen salaatti. Muutamat meistä huomasivat sitä maistaakin, ja voin kertoa, että se todella maistui sinapilta vaikka vihreää väriltään olikin. Löytyisikö siitä ratkaisu suomalaisten miesten vähäisen salaatinsyönnin lisäämiseksi. Mikä oivallinen kumppani tuo salaatti olisikaan lenkkimakkaran ja oluen rinnalle saunan jälkeiseen kesäiltaan.\nMatka jatkui kohti lounas ja viininmaistelupaikkaa. Steellenboschissa pysähdyimme paikalliseen Agrimarkettiin, missä näytti olevan brändinkohotus vielä hieman kesken. Markkinoinnin johto varmaankin jäi mietiskelemään sopisko poistettavia Agrimarket-kylttejä tarjota tänne hyödynnettäväksi täkäläiseen kasvojenkohotukseen? Varmaankin oli paikalliset löytölaarit menossa kun pihalla oli melkoinen ruuhka. Tarttuipa sieltä laareista merkittävä määrä tavaraa kanssamatkustajienkin mukaan.\nLounaan nautimme paikassa, missä oli varsinainen eläintarha etupihalla. Oli possut, ankat, kilpikonnat, antiloopit, kanat, ankat, kalkkunat ja muutama koira asiakkaiden ihasteltavina ja mielenkiinnon kohteina. Tilalla tuotetaan punaviinejä, koska ilmasto on valkoviinintuottamiseen liian kuuma ja kuiva. Tarjottu ruoka oli erinomaista mutta viini ei hurraahuutoja herättänyt. Syy taisi olla enempi makutottumuksissamme kuin viinissä.\nViinistä väkevämpiin, eli matka jatkui kohti Brandytehdasta. Tehtaan perusti 1835 Hollannista paikalle tullut Van Ryn. Siinä yli 200 vuotta vanhan tislauspannun edessä kuuntelimme esitystä brandyn teosta. Etelä-Afrikassa tehdään brandy aina valkoviinistä eikä koskaan punaviinistä. Koko tuotantoprosessi käytiin tarkkaan läpi, mutta kun tuotantotiloissa ei saanut kuvata taitaa olla niin ettei siitä voi kirjoittaakaan.\nBrandyvarastossa, jossa kävimme, oli satoja 300 litran tammitynnyreitä täynnä brandyä. Kamerat, kännykät ja muut sähkölaitteet kerättiin pois koska siellä oli räjähdysvaara. Ymmärsin asian kun pääsimme varastoon sisään. Siellä leijui voimakas brandyn tuoksu, joka johtui siitä että brandya haihtuu vuosittain ilmaan noin 9 litraa / 300 litran tynnyri. Samasta syystä vanhempien vuosikertojen hinta nousee korkeaksi, kun varastointikustannusten lisäksi määrä vähenee merkittävästi.\nVierailun päätteeksi pikkuisen maistelimme tuotteita ja palasimme illansuussa Kapkaupunkiin. Iloinen tunnelma bussissa välillä hieman laski kun emme voineet välttyä moottoritien varren laajojen slummialueiden näkemiseltä.


ATETSOLITSUMABI UUDENA SYöVäN IMMUNOTERAPIANA KEUHKO- JA UROTEELISYöPääN - UUTISET - 2022\nAtetsolitsumabi uudena syövän immunoterapiana keuhko- ja uroteelisyöpään\nMonoklonaalinen vasta-aine atetsolitsumabi oli ensimmäinen PD-L1-estäjä, joka sai EU: n hyväksynnän aiemmin hoidettujen potilaiden, joilla oli pitkälle edennyt ei-pienisoluinen keuhkosyöpä, ja pitkälle edenneen uroteelisyövän hoitoon. Lääke Tecentriq julistaa "seuraavan sukupolven syöpäimmunoterapiaa" - Rochen mukaan. Vaikuttavan aineen atetsolitsumabi on tarkoitettu stimuloimaan immuunijärjestelmää ja tuhoamaan kasvain. Syöpäimmunoterapiaa pidetään uutena virstanpylväänä onkologisessa hoidossa.\nAtetsolitsumabi toimii ohjelmoituna solukuoleman ligandin 1 estäjänä (PD-L1-estäjä) PD-L1-tilasta riippumatta. PD-L1 ilmentyy kasvainsoluissa ja tuumoreihin tunkeutuvissa immuunisoluissa. Se on vuorovaikutuksessa PD-1: n ja B7-1: n kanssa T-solun pinnalla ja estää T-solujen suorituskykyä. Atetsolitsumabi sitoutuu spesifisesti proteiiniin ja estää siten sen immunosuppressiivisen vaikutuksen. Tämän avulla T-solut voivat tunnistaa pahanlaatuiset solut ja taistella kasvainta vastaan.\nNSCLC: n hyväksymä\nAtetsolitsumabia voidaan käyttää välittömästi paikallisesti edenneen tai metastaattisen ei-pienisoluisen keuhkosyövän hoitoon aikaisemman kemoterapian jälkeen. Rochen mukaan aktiivinen ainesosa tarjoaa merkittävän selviytymisen edun dosetakselin kemoterapiaan verrattuna PD-L1-tilasta riippumatta. Hyväksyntä perustuu vaiheen III OAK-tutkimuksen ja vaiheen II POPLAR-tutkimuksen tuloksiin.\nOAK-tutkimus oli globaali, monikeskinen, avoin, satunnaistettu ja kontrolloitu vaiheen III tutkimus, johon osallistui 1225 NSCLC-potilasta (paikallisesti edenneet tai metastaattiset löydökset). Atetsolitsumabin ja dosetakselin kemoterapian tehoa ja turvallisuutta verrattiin. Atetsolitsumabia annettiin laskimoon 1200 mg: n annoksena kolmen viikon välein. Dosetakseliannos oli 75 mg / m2 kolmen viikon välein. Tulokset osoittivat, että atetsolitsumabia saaneet potilaat elivät 4,2 kuukautta pidempään kuin dosetakselilla hoidetut potilaat (mediaani kokonaiselossaoloaika: 13,8 vs. 9,6 kuukautta; HR = 0,73, 95%: n luottamusväli: 0,62-0, 87). Tulokset olivat riippumattomia ekspressoidun biomarkkerin PD-L1 tasosta.\nPOPLAR-tutkimus suoritettiin monikeskuksena, avoimena, satunnaistettuna vaiheen II tutkimuksena, johon osallistui 142 potilasta. Kaikki potilaat, joilla oli toistuva, paikallisesti edennyt tai metastaattinen ei-pienisoluinen keuhkosyöpä, esikäsiteltiin. Atetsolitsumabin kokonaiseloonjäämisen mediaani oli 12,6 kuukautta verrattuna dosetakselin 9,7 kuukauteen. Vasteen keston mediaani oli 18,6 kuukautta verrattuna 7,2 kuukauteen.\nHyväksyntä mUC: ssä\nAtetsolitsumabia voidaan käyttää ensilinjan hoitona paikallisesti edenneessä tai metastaattisessa uroteelisyövässä potilailla, joita hoidetaan platinapohjaisella kemoterapialla tai jotka eivät sovellu sisplatiinihoitoon. Tecentriqiä annettiin kiinteänä 1200 mg: n annoksena kolmen viikon välein. Keskeisten tutkimusten keskimääräinen vaste atetsolitsumabille oli 21,7 kuukautta verrattuna kemoterapian 7,4 kuukauteen. Tiedonkeruun lopussa 63 prosenttia potilaista reagoi edelleen atetsolitsumabihoitoon (verrattuna 21 prosenttiin kemoterapiaan).\nTecentriqin yleisimmät sivuvaikutukset olivat väsymys, ruokahalun heikkeneminen, hengenahdistus, yskä, pahoinvointi, lihas- ja luustokipu sekä ummetus. Keuhkoembolia, keuhkokuume, pneumotorax, haavavuoto, sydäninfarkti, dysfagian aiheuttama kakeksia ja kuolemaan johtanut paksusuolen perforaatio havaittiin harvinaisempina sivuvaikutuksina. Kuudella 142 potilaasta (4 prosenttia) hoito oli lopetettava haittavaikutusten takia.\nUusi syövän immunoterapian aikakausi\nAtezolitsumabi on anti-PD-L1-syövän immunoterapiana ennustamassa uutta aikakautta onkologisessa hoidossa. Henkilökohtaisella syöpäimmunoterapialla (PCI) hoidot ovat mahdollisia, jotka on räätälöity kasvaimen yksilölliseen immuunibiologiaan. Syöpäsolut eivät voi enää kiertää kehon omaa puolustusjärjestelmää - atetsolitsumabin avulla ne tunnistetaan, hyökätään ja tuhotaan. PCI on tällä hetkellä intensiivisen tutkimuksen kohteena ja todennäköisesti rikastuttaa onkologisten terapioiden salkku olennaisena osana.\n2022 © https://doctorlundquist.com Atetsolitsumabi uudena syövän immunoterapiana keuhko- ja uroteelisyöpään


IS:n lukijat listasivat upeimmat kaupungit: "Ehdottomasti yksi kauneimmista maailmassa" - Matkat - Ilta-Sanomat\nIS:n lukijat listasivat upeimmat kaupungit: "Ehdottomasti yksi kauneimmista maailmassa"\nMoni lukijoistamme on ihastunut Singaporeen. Näkymä Singaporen liike-elämän keskuksesta.\nJulkaistu: 5.8.2014 15:50\nIlta-Sanomien lukijat listasivat maailman upeimmat kaupungit.\nIS uutisoi eilen Travel+Leisure-lehden lukijoiden kymmenestä maailman upeimmasta kaupungista. http://www.iltasanomat.fi/matkat/art-1288721834920.html?pos=ksk-trm-matk-ospu#comments-anchorListan ensimmäisellä sijalla oli Japanin entinen pääkaupunki Kioto, toisena Etelä-Carolinan Charleston, kolmantena Italian Firenze ja neljäntenä Kambodzhassa sijaitsevien Angkorin temppeleiden kyljessä sijaitseva Siem Reap.\nKysyimme lukijoiltamme heidän mielipidettään. Kaupunkeja oli melkein yhtä monta kuin oli kommentoijaa, mutta yli 200:n kommentin joukosta erottuivat muutamat kaupungit.\nPaljon kehuja keräsivät muun muassa:\nLukijat hehkuttivat myös kotimaisia kaupunkeja, kuten Helsinkiä.\n”Singapore. Se vain on tunnettava hyvin koko saari, ei pelkästään umpikeskusta eli Orchard Roadin alue. Monet vuosia saarella asuneet ekspatitkaan eivät tunne saarta.”\n”Ehdottomasti Singapore, tuo Aasian helmi!”\n”Top 10 -listalle kuuluvat ainakin Venetsia ja Pariisi.”\n”Pariisi, ehdottomasti yksi kauneimmista kaupungeista maailmassa!”\n”Rio de Janeiro ja Kapkaupunki. Aivan upeita paikkoja, valitettavasti myös rikollisuus kovaa.”\n”Mielestäni listalla pitää olla Itävallan Wien, ah, niin kaunista.”\n”Lissabon ihanainen puuttuu myöskin.”\n”Rovinj Kroatiassa, ehdoton helmi Adrianmeren rannalla. Silmä lepää sinisessä meressä minne vain katsot, kulttuuri on rento mutta vanhanaikainen ja tunnelmallinen. Romanttinen kohde, oman elämäni Pariisi.”\n”Pokhara, Nepal. Temppeleitä ja Himalaja aivan nurkan takana. Yöpyminen ja syöminen todella edullista, ihmiset ihania! Toinen suosikkini on Kashgar, Luoteis-Kiinassa aavikon keskellä. Upea yhdistelmä vanhaa ja uutta. Huikeat basaarit ja loistavaa ruokaa. Ympäristössä kauniita luontoa, keitaita ja vuoristojärviä. Hyvin vähän turisteja.”\n”Malediivit puuttuu listalta. Malė ja moni muu kaupunki sopisi. Vesi on niin kauniin väristä. Koralliriuttoja. Pelkkä kuvien katselu saa aikaan halun lähteä kohteeseen. Paratiisi.”\n”Helsinki!!!! Missään muualla ei ole elämää!”\n”Listalta puuttuu Varkaus. Se on Savonmuan helmi ja savolaisten mansikkapaikka. Siksi siitä eivät suomalaiset tykkääkään.”\n- Savo ei Suomea\n”KUOPIO ehdottomasti. Euroopan upein kävelykatu ja tori.”\n- Piiri pieni pyörii..


Kambodzhan vanhukset elävät köyhyyden keskellä toivoa todeksi - Rauhan Tervehdys\n74-vuotias An Sean huolehtii yksin neljästä lapsenlapsestaan. (Kuva: Ville Asikainen)\nYhteisvastuu auttaa mummoja ja vaareja\nTänä vuonna Yhteisvastuukeräyksellä autetaan yksinäisiä vanhuksia Suomessa ja Kambodzhassa. Lokakuussa 2012 sain osallistua Kirkon Ulkomaanavun järjestämälle opintomatkalle Kambodzhaan. Tutustuimme kymmenen päivän ajan Kirkon Ulkomaanavun työhön ja niihin hankkeisiin, joihin Yhteisvastuukeräyksen 2013 varat kohdistetaan. Kirkon Ulkomaanapu vastaa avun perille viemisestä.\nKambodzha on kaunis, reilun 14 miljoonan asukkaan valtio Kaakkois-Aasiassa. Maalla on kuitenkin takanaan hurja historia: 1970-luvulla Pol Potin johtama punakhmerien hallinto toteutti kansanmurhan ja saman vuosikymmenen lopussa vietnamilaiset hyökkäsivät maahan ja sisällissota punakhmerejä vastaan alkoi.\nRauhan aikaa Kambodzhassa on eletty vasta 1990-luvun alusta, jolloin monarkia palautettiin valtaan. Punakhmerien aikana jopa kahden miljoonan kambodzhalaisen on arvioitu menehtyneen. Tämä hurja historia vaikuttaa ihmisten elämään tänäkin päivänä.\nKambodzhalaiseen vanhuuteen liittyy muutamia erityispiirteitä. Vanhuksiksi lasketaan kaikki 55 vuotta täyttäneet. Tuo ikäryhmä on joidenkin laskelmien mukaan noin 8 prosenttia koko väestöstä.\nOn syytä muistaa, että tämän päivän 55-vuotiaat ja sitä vanhemmat ovat olleet kansanmurhan aikaan nuoria aikuisia. He itse kertoivat meille selviytyneensä noista ajoista, koska olivat nuoria ja vahvoja.\nHeidän vanhempansa eivät kuitenkaan selvinneet. Kova työ, liian vähäinen ruoka ja ankarat olot olivat monille liikaa. Hyvin iäkkäiden osuus väestöstä onkin hyvin pieni.\nToinen kambodzhalaista vanhuutta leimaava piirre on lastenlastenhuoltajuus. Tilastojen mukaan joka kolmas yli 60-vuotias kambodzhalainen on vastuussa vähintään yhdestä lapsesta. Nämä vanhushuoltajat huolehtivat siis oman toimeentulonsa lisäksi myös lasten ravinnonsaannista, koulunkäynnistä ja terveydestä.\nKoska noin kolmannes kansalaisista elää kansallisen köyhyysrajan alapuolella, tilanne vanhushuoltajien kohdalla ei ole millään muotoa helppo. Kambodzhassa ei ole sosiaaliturvaa ja näinpä jokainen tekee käytännössä jonkinlaista työtä aina kuolemaansa asti turvatakseen toimeentulonsa.\nKymmenen päivän matkan aikana ehti nähdä ja kokea monenlaista. Itselleni oli puhuttelevaa saada tavata kansanmurhasta ja sisällissodasta selvinneitä vanhuksia, jotka olivat perustaneet omia vanhusten ryhmiä.\nNämä vanhukset auttoivat toinen toisiaan, kävivät tapaamassa sairastuneita ryhmän jäseniä, puhuivat menneistä ja huolehtivat yhdessä siitä, että jokaisen lapsenlapset saivat mahdollisuuden koulunkäyntiin. Keskinäinen yhteys ja avunanto olivat heidän tapansa selviytyä.\nTällaiset ryhmät ovatkin yksi toimintamuoto, jolla Yhteisvastuukeräyksen kautta autetaan vanhuksia ja kyliä parantamaan elinolojaan.\nEräs noista ryhmien vanhuksista on jäänyt erityisesti mieleeni. Tämä iäkäs rouva katsoi minua vakavana sanomatta sanaakaan. Hänen olemuksensa kertoi raskaasta työstä ja eletystä elämästä. Hänen katseessaan oli jotain syvälle sieluun osuvaa.\nKohtaamisemme on jättänyt minuun pysyvän jäljen. Matkapäiväkirjaani kirjoitin tuona päivänä: ”Se, että olet, se on minulle väkevä todistus. Väkevä todistus toivosta.”\nMatkan aikana ennätin jälleen kerran myös tajuamaan, mikä merkitys on pienillä teoilla. Se, minkä me saatamme Suomessa kokea pieneksi ja vaatimattomaksi auttamiseksi, saattaa toisella puolen maailmaa muuttaa jonkun ihmisen koko maailman.\nTärkeä oivallus itselleni oli tajuta myös se, kuinka auttaminen Kambodzhassa toimii samalla tavoin kuin kiven heittäminen lampeen: se muodostaa uusia ja uusia renkaita ympärilleen. Paikalliset sanoivatkin meille, että kun Kambodzhassa auttaa lasta, auttaa myös hänen vanhempiaan, isovanhempiaan ja koko hänen kyläyhteisöään.\nJa sama toimii myös toisinpäin: kun auttaa vanhusta, auttaa myös tämän lapsia, lapsenlapsia ja koko kyläyhteisöä vanhuksen ympärillä. Juuri tämän tähden Yhteisvastuussa on järkeä!\nKirjoittaja on Oulussa opiskellut luokanopettaja ja pastori, joka työskentelee tällä hetkellä diakoniapappina Joroisissa ja Juvalla.\nKhmerien valtakunta on käynyt läpi suuruuden ja vainot\nKambodzhan kuningaskunta on yli 14 miljoonan asukkaan valtio Kaakkois-Aasiassa. Idässä sen naapurimaa on Vietnam, pohjoisessa Laos ja lännessä Thaimaa. Etelässä maa rajautuu Siaminlahteen.\nValtaosa maan asukkaista on theravada-buddhalaisia khmerejä. Kambodzhan pääkaupunki on Phnom Penh.\nVarhaiskeskiajalla Kambodzhan aluetta hallitsivat intialaisen kulttuurin vaikutuksessa Funanin ja Chenlan kuningaskunnat. Niiden tilalle nousi 800-luvulla Khmerien valtakunta, josta tuli alueellinen suurvalta ja jolla oli merkittävä vaikutus koko Kaakkois-Aasian kulttuuriin.\nValtakunnan taannuttua 1400-luvulla Kambodzha ajautui Thaimaan ja Vietnamin vasallivaltioksi ja joutui viimein 1800-luvun lopulla Ranskan siirtomaavallan alle.\nMaa itsenäistyi jälleen vuonna 1953. Yhdysvallat pommitti maata Vietnamin sodan yhteydessä, ja vuonna 1970 Kambodzhan kuningas syrjäytettiin vallankaappauksessa ja maahan perustettiin Yhdysvalloille ystävällismielinen sotilashallinto.\nValtaan nousivat kuitenkin muutaman vuoden kuluttua Pol Potin johtamat Punaiset khmerit, joiden toteuttamassa kansanmurhassa suurin osa uhreista kuoli nälkään, sairauksiin tai pakkotyöhön. Teloituksissa kuoli satoja tuhansia, ehkä jopa miljoona henkeä. Erään arvion mukaan surmansa sai yli viidesosa maan väestöstä.\nVuosikymmenen lopussa Vietnam hyökkäsi Kambodzhaan ja punakhmerit syrjäytettiin vallasta. Maahan perustettiin kommunistinen Kamputsean kansantasavalta.\nSisällissota punakhmerejä vastaan päättyi 1990-luvun alussa ja monarkia palautettiin, minkä jälkeen maan olot ovat olleet suhteellisen vakaat.\nKambodzha on edelleen köyhä valtio, jonka väestö saa pääosin elantonsa maataloudesta. Maan kulttuuri tunnetaan muun muassa ainutlaatuisesta ruokakulttuuristaan ja Khmer-valtakunnan jälkeensä jättämistä valtavista arkkitehtuurimonumenteista, joista kuuluisin lienee Angkor Watin temppeli.\nValtaosa kambodzhalaisista on omavaraismaanviljelijöitä, jotka asuvat pienissä kylissä. Vuoristoheimot harjoittavat kaskiviljelyä. Köyhyys, aliravitsemus ja taudit ovat syrjäisellä maaseudulla edelleen yleisiä. Vuonna 2010 keskimääräinen eliniänodote oli 62 vuotta.


Arnold International - part 2 - Piia Pajunen\nAamupäivän kello 11 fysiikkakierroksen jälkeen saimme palata takaisin hotellihuoneisiin lepäämään ja valmistautumaan iltamyöhäisellä käyntiin pärähtävän finaalikierroksen vapaaohjelmia varten. Tästä jatkankin huomenna kisaraporttini viimeisessä osassa, joten sitä odotellessa! ;)\nArnold International – part 1\n8 vastausta artikkeliin “Arnold International – part 2”\nTuo videopätkä oli todella hyvä lisä! Sitä on tullut kuultua että kisaajat olisi ennen kisoja kuin aaveita, ilmeettömiä ja nuutuneita. Itse en ole sellaiseksi itseäni kokenut, mutta tokinäitä ”aaveitakin” on näkynyt, tuossa videossa näkyi tosin kaikkea muuta kuin aaveita, ihanaa energiaa :)\nKiva kuulla, että reissusetit kiinnostavat ja vielä näin reilun viikon jälkijunassa availtuna! :D Viimeistelyt ovat toki jokaisella kisaajalla erilaiset, mutta olen sitä mieltä, että se energisyys on hyvin pitkälle lähtöisin sisältä päin. ;)\nLaitetaan toive toteutukseen, mikäli vain hetken maltat odotella! ;)\nArnold International – part 3 | Piia Pajunen sanoo:\n[…] Tässä tarjolla kolmas ja viimeinen osa Arnold International – kilpailureissustani. Mikäli missasit aiemmat kertomukset, niin voit lukea ne alla olevista linkeistä pohjustukseksi: Arnold International – osa 1 Arnold International – osa 2 […]\n[…] niin voit tsekata ne alla olevista linkeistä: Arnold International – osa 1 Arnold International – osa 2 Arnold International – osa […]\nSeuraavat kisasuunnitelmani | Piia Pajunen sanoo:\n[…] viime kuun kilpailuraporttini, niin voit tsekata ne täältä: Arnold International – osa 1 Arnold International – osa 2 Arnold International – osa […]


Sopimus Siuntion kunnan talouden tasapainottamiseksi - PDF\nDownload "Sopimus Siuntion kunnan talouden tasapainottamiseksi"\n1 KV / FGE Sopimus Siuntion kunnan talouden tasapainottamiseksi Audiator-Kehittämispalvelut Eero Laesterä\n2 1. Johdanto...2 Aiemmat tasapainotushankkeet ja päätöksentekotilanne Kunnan talouden tilanne ja talouteen vaikuttavat taustatekijät Kriisikunnan kriteerit Tulojen ja menojen tasapaino Väestön muutos ja ikä Mitä asukasluvun kasvusta seuraa Kunnan palvelurakenteen kustannus suhteessa muihin kuntiin Palvelurakenteen kehitys Perusturvan palvelurakenne ja perusturvan tuottavuus LOST-kunnissa LOSTin mahdollisuus osallistua talouden tasapainottamiseen Siuntiossa? Tasapainotuksen tarve Tavoiteltava tasapaino, toimenpiteet ja ajanjakso Yleinen hallinto, yleiset keinot, prosessit Sivistys ja varhaiskasvatus Perusturva Tekninen YT-neuvottelut Rahoitus Tulokseen ja rahoitukseen vaikuttava omaisuuden myyminen Investoinnit Suunniteltujen toimenpiteiden riittävyys Konsultin saatesanat\n3 2 1. JOHDANTO Siuntion kunnanhallitus kunnanvaltuuston vaatimuksesta latia talouden tasapainottamisasiakirjan, jossa tarkastellaan kunnan rakenteissa olevia mahdollisuuksia tasapainottaa talous ja esittää valtuustolle keinokokoelma, jonka avulla tasapaino olisi konkreettisesti aikaansaatavissa. Työn ohjaus tilattiin Audiator-Yhtiöihin kuuluvalta Suomen Kuntatarkastus Oy:ltä (Audiator- Kehittämispalvelut). Toimeksianto piti sisällään kunnan nykyisen taloudellisen aseman kuvaamisen vertailutietoineen ja ennusteen tulevasta kehityksestä vuoteen 2017 asti sekä talouden tasapainottamissuunnitelman kokoamisen pääsääntöisesti viranhaltijoiden tekemien esitysten pohjalta. Tasapainottamisohjelman pohjaksi kunnasta tehtiin analyysi Audiator Balance talousanalyysin avulla. Talousanalyysi sisältää taloutta ja konsernitasetta koskevan yleisanalyysin, hallinnonalakohtaisen yleisanalyysin sekä painelaskelman kunnan talouden tulevasta kehityksestä. Selvityksen aikataululliseksi tavoitteeksi asetettiin tasapainottamissuunnitelman valmistuminen huhtikuun alussa 2010 pidettävään kunnanvaltuuston kokoukseen. Keinovalikoimaan tavoitellaan selkeästi rahamääräisesti laskettavia toimenpiteitä, jotka vaikuttavat talouteen nopeasti sekä hitaammin vaikuttavia kehittämistoimenpiteitä, jotka varmistavat kehityssuunnan muuttumisen. Pitkävaikutteisten keinojen toteuttaminen saattaa vaatia myös investointeja, joiden merkitys kuntaliitostilanteessa voi osoittautua turhaksi. Koska tiedossa on, että Siuntio on osallisena useissa kuntaliitosten esiselvityksissä ja osa poliittisista päättäjistä on asettanut tavoitteeksi liitoksen mahdollisuuden kuluneen valtuustokauden jälkeen, yritetään investointeja vaativien keinojen toteuttaminen rajata lähemmäksi valtuustokauden loppua. Keinovalikoimaa ei laajamittaista lomauttamista lukuun ottamatta rajattu. Perusturvan kokonaisuuden mahdollisuutta osallistua Siuntion kunnan talouden ja palvelurakenteen sopeuttamiseen ei voitu riittävällä tasolla selvittää. Siuntio kuuluu Lohjan kaupungin alaisuudessa toimivaan, isäntäkuntamalliperusteiseen perusturvaratkaisuun LOST, joka tässä vaiheessa ei pystynyt osallistumaan asiantuntijatyöhön. Asiantuntijatyössä olisi tarkasteltu koko alueen mahdollisuutta palvelurakenteen sopeuttamiseen (lisääminen ja supistaminen) ja tämän avulla talouden sopeuttamiseen. Siuntion kunta avannee keskustelun LOSTin kanssa uudelleen. Tasapainovaatimus tarkoitti ohjausryhmän asettamana sitä, että toimenpideohjelman aikana talous pitää saada sellaiseen tasapainoon, että kunta kattaa syntyneen alijäämän ja että kunta voi varmistua kyvystään järjestää palvelut itsenäisenä. Hankkeen ohjausryhmä nimettiin kahteen kertaan helmikuussa tapahtuneen kunnanhallituksen erottamisen vuoksi. Ensiksi ohjausryhmään kuuluivat Dahlqvist (varajäsen Karell), Nordström (varajäsen Laaksonen), Laakkonen (varajäsen Rahkola-Toivanen), Calin (varajäsen Penttinen), Keränen (varajäsen Oinonen), von Essen (varajäsen Westermarck), kunnanjohtaja Isotupa, hallintopäällikkö Sorvanto ja talouspäällikkö Tassberg. Ohjausryhmän puheenjohtajaksi valittiin kunnanvaltuuston puheenjohtaja Rabbe Dahlqvist. Myöhemmin ohjausryhmään valittiin uudelleen ja siihen kuuluivat Thea Oinonen (varajäsen Tuula Savinainen), Rabbe Dahlqvist (varajäsen Ove Grundström), Marcus Nordström (varajäsen Elisa Calin), Merja Rahkola-Toivanen (varajä-\n4 3 sen Petri Pesonen), Arto Penttinen (varajäsen Anna Paasikivi), Kristian von Essen (varajäsen Mikael Westermarck), kunnanjohtaja Isotupa, hallintopäällikkö Sorvanto ja talouspäällikkö Tassberg. Myös muutetun ohjausryhmän puheenjohtaja oli kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Henkilöstön edustajana oli Eva Nygård. Audiator Kehittämispalveluista asioita valmisteli Eero Laesterä. Ohjausryhmä on kokoontunut prosessin aikana 4 kertaa ja kokouksissa on käsitelty kunnan talouden tilaa, tunnuslukuja ja ennusteita sekä tulojen lisäys- ja menojen säästömahdollisuuksia. Konsultti haastatteli useita kunnan työntekijöitä. Työn toteuttamista heikensi se, että kunnan johtoryhmä toimii vt-johtoryhmänä ja että muuta operatiivista, johtoryhmästä seuraavaa johtoa ei juurikaan ollut käytettävissä. Työn tekemisen haastavuutta kuvaa hyvin se, että kunnan arkistointi on ollut epätyydyttävästi resursoitu ja että uudella talouspäälliköllä on useita menneestä johtuvia hoitamattomuuksia hoidettavanaan eikä talouden yleinen syöksy lainkaan helpota hänen työtään. Ohjausryhmä päätti kokouksessaan esittää talouden tasapainottamissuunnitelman hallituksen käsittelyyn ja edelleen valtuuston hyväksyttäväksi. Tämä Sopimus Siuntion kunnan talouden tasapainottamiseksi hyväksytään ehdollisena siten, että nyt hyväksyttävä tasapainotusohjelma koskee ainoastaan Siuntion kuntaa nykyisessä tilanteessa itsenäisenä. Mikäli kuntaliitosneuvottelujen käynnistyminen sitä edellyttää, kunnanhallitus valmistelee muutetun talouden tasapainotusohjelman kunnanvaltuustolle hyväksyttäväksi.\n5 4 AIEMMAT TASAPAINOTUSHANKKEET JA PÄÄTÖKSENTEKOTILANNE Kunnalla on aiemmin 2000 luvulla ollut pyrkimyksenä saavuttaa tasapaino erityisten ohjelmien avulla, mutta ohjelmat eivät ole luottamushenkilöiden ja tilintarkastuksesta vastaavien mielestä toteutuneet riittävästi. Viimeisin tasapaino-ohjelma valmisteltiin vuoden 2009 lopulla, mutta valtuusto päätti laajentaa työtä nyt tehdyksi tasapainottamisohjelmaksi. Kunnan talous on ollut lähes koko 2000 luvun jatkuvassa tulo/meno tasapaino-ongelmassa, joka on osin alkanut oieta vuodesta 2008 alkaen aiemmin tehtyjen rakennemuutosten ansiosta. Lamasta huolimatta alkanut talouden oikaisuliike oli yllättävänkin hyvä. Kunta on myös tunnustellut mahdollisuutta kuntaliitokseen useilla eri liitoskombinaatioilla. Mahdolliset liitoshankkeet voivat tuoda omat haasteensa päätöksentekijöiden välille. Kunta on liittynyt ennen tasapainottamishanketta LOSTiin, Lohjan sosiaali- ja terveydenhuollon yhteistoiminta-alueeseen. Yhteistoiminta-alue perustuu isäntäkuntamalliin. Tämä muutti tasapainottamishankkeen luonnetta. LOST ja muut PARAS-hankkeeseen liittyvät erityisjärjestelyt sekä muut ylikunnalliset palvelut sementoivat hankalalla tavalla palvelurakenteen niin, että talousvaikeuksissa olevan kunnan on pystyttävä saneeraamaan taloutensa tasapainoon jäljelle jäävästä alle 40 %:sta palveluita. Nyt tavoitteena on saada aikaan toimenpideohjelma, joka hyväksytään kokonaisuudessaan ja jonka operatiivinen täytäntöönpano annetaan kunnanhallitukselle ilman, että valtuuston tarvitsee puuttua asiaan jälkikäteen. Toimeenpano tapahtuu toisaalta luonnollisesti valtuuston raamittaman toimenpidekokonaisuuden mukaisesti. Sopimuksen toteutumista valvoo tarkastuslautakunta. Asiakirjaa käytetään sitovana sopimuksena, kun kunta hakee vuonna 2010 valtionvarainministeriöltä harkinnanvaraista rahoitusavustusta. Kunta sitoutuu viemään asiakirjaan kirjatut tasapainottamistoimenpiteet täytäntöön valtuustokaudella, joka päättyy Toimenpidekokonaisuus perustuu siihen, että jokaisen hallintokunnan menoja karsitaan osin juustohöyläämällä, mutta myös reaalisesti rakenteisiin ja palvelujen tarjonnan määrään ja laatuun puuttumalla. Siuntiossa, jossa palvelurakenteet vaikuttavat ohuilta ja jossa on jo tehty tasapainottamistyötä, on keskityttävä käynnistämään useita prosesseja, joiden avulla palvelurakenne muuttuu järkevämmäksi. Näistä prosesseista on vaikea arvioida sopeuttamiseen hyötyä euroissa, mutta hyödyt ovat ainakin muualla olleet hyvin merkittäviä. Poliittisten päättäjien on ymmärrettävä, että palvelurakennetta kehittävät prosessit vaativat resursseja. Jos operatiivinen johto osallistuu kehittämistyöhön, on hyväksyttävä viiveet arkisissa prosesseissa. Jos palvelurakenne näyttää olevan niukasti resursoitu, on pureuduttava erityisen tarkasti tukipalveluiden resursointiin ja prosesseihin. Kun tukipalvelut saatetaan yhteisen johdon alle ja niitä ohjataan jäsentyneesti, on usein ollut löydettävissä suuriakin sopeuttamista auttavia hyötyjä. Ohjausryhmän työlle asettamat reunaehdot Konsultti haastatteli ohjausryhmään kuuluvia poliittisia päättäjiä ja viranhaltijoita ennen työhön ryhtymistä ja kesken työn, ohjausryhmän kokoonpanon muututtua. Ohjausryhmän näkemys oli, että kunnan talous on saatavissa tasapainoon ja että tasapainotilaa tavoitellaan kuluvan ja tulevan\n6 5 valtuustokauden aikana. Keinovalikoimasta rajattiin pois ainoastaan henkilökunnan yleinen lomautus ja veroprosentin nostaminen yli 21 prosentin. Näkemys kuntaliitoksesta vaihteli eniten: osa ohjausryhmää piti talouden tasapainottamisprosessia keinoja ehkäistä kuntaliitos; osa ohjausryhmästä piti kuntaliitosta todennäköisenä polkuna, mutta selkeää ymmärrystä liitossuunnista ja kombinaatioista ei ollut nostettavissa esille. 2. KUNNAN TALOUDEN TILANNE JA TALOUTEEN VAIKUTTAVAT TAUSTA- TEKIJÄT Kunnalle tehtiin vuoden 2010 talvella Balance Talousanalyysi, joka esitettiin olennaisilta osiltaan tasapainotustyön keskivaiheella valtuustolle. Työssä esiteltiin talouden tärkeimmät perusteet. Analyysistä voidaan nostaa esille kolme asiaa: väestöön, talouden tasapainoon, kunnan palvelurakenteen kustannuksiin ja tuottavuuteen liittyvät asiat Kriisikunnan kriteerit Taulukko 1. Kriisikunnan kriteerien täyttyminen Siuntiossa Siuntio Kumulat. yli/alijäämä 1000 euroa Yli/alijäämä euroa/asukas Alijäämä/ylijäämäkriteeri euroa/asukas Täyttyykö alijäämäkriteeri Ei täyty Ei täyty Alijäämä ei laukaise selvitysehtoa Vuosikate puhdistettuna harkinnanvaraisesta Ei täyty Ei täyty Ei täyty Veroprosentti 19,50 19,75 Oma veroprosentti./.. Maan keskimääräinen vero-% 1,05 1,20 Jos oma vero-% on 0,5% > keskim., ehto täyttyy Täyttyy Täyttyy Täyttyy Taseen alijäämä Täyttyy, jos taseessa on alijäämää Täyttyy Täyttyy Täyttyy Lainakanta euroa/asukas, oma Lainakanta, keskimäärin euroa/asukas Oma lainakanta eur/asukas / Keskim. lainakanta 2,19 2,03 Jos oma lainakanta/keskim. lainakanta >1,5, ehto täyttyy Täyttyy Täyttyy Täyttyy Omavaraisuus 24,91 24,79 Täyttyy, jos omavaraisuus on alle 50% Täyttyy Täyttyy Täyttyy Suhteellinen velkaantuneisuus 79,98 72,82 Täyttyy, jos suhteellinen velkaantuneisuus on yli 50% Täyttyy Täyttyy Täyttyy Täyttävätkö muut kriteerit selvitysehdon? Muut kriteerit eivät täytä selvitysehtoa Valtionvarainministeriö on laatinut kaksiosaisen kriteeristön, jonka perusteella kunta joutuu erityiselle kriisikuntalistalle. Kriisikuntalistalle joutunut kunta laatii valtionvarainministeriön kuntaosaston asiantuntijoiden ja kriisikuntatyöryhmän puheenjohtajan kanssa esityksen, jonka avulla kunta pystyisi nousemaan pois kriisikuntien joukosta. Selkein tapa joutua kriisikunnaksi tapahtuu kumulatiivisen alijäämän avulla: jos kumulatiivinen alijäämä asukasta kohden on ensimmäisenä vuonna yli 500 euroa/asukas ja seuraavana vuonna yli 1000 euroa/asukas, kunta ajautuu väistämättä kriisikunnaksi. Toinen tapa joutua listalle on kuusiosaisen kriteeristön täyttyminen. Siuntio ei täytä suoraa alijäämäkriteeriä vuonna 2008 ja muiden kriteerien osalta kunta täyttää\n7 6 viisi kuudesta. Vaikuttaa siltä, että Siuntion kriisiytyminen painottuu tasepohjaiseen kriisiin. Tämä johtunee siitä, että kunta on investoinut velkaantumalla, koska tulorahoitus (=vuosikate) ei ole riittänyt investointien rahoittamiseen. Vaikka kunta joutuisi kriisikuntien listalle eikä saisi hyväksyttyä ministeriötä tyydyttävää selviytymisohjelmaa, ei kuntaa voida pakottaa mihinkään kohdennettuihin toimenpiteisiin, esimerkiksi pakkoliitokseen naapurikunnan kanssa. Tämän estää toisaalta sekin, että toisen kunnan ei ole pakko ottaa vastaan heikossa taloudellisessa asemassa olevaa kuntaa. Sekä nykyisenkaltaisen talouden tasapainottamisohjelman tekeminen että kriisikuntalistalta selviytyminen onkin ensisijassa sen varmistamista, että nykyiset päätöksentekijät eivät siirrä veronmaksua tuleville sukupolville varsinkin, kun tulevat sukupolvet tulevat olemaan vielä meitäkin suurempien haasteiden edessä. Ei ole moraalisesti oikein ylivelkaantua ja maksattaa suurta velkataakkaa tulevilla sukupolvilla. Velanottaminen on siirrettyä veronmaksua kuntataloudessa. Taulukko 2. Eräitä eriä Siuntion taseesta Siuntio Kuntanumero 755 Kunnan tase Pysyvät vastaavat Poistot./..Nettoinvestoinnit Pysyvät vastaavat /as Omavaraisuusaste % Vieras pääoma Kumulatiivinen ali/ylijäämä 1000 Vieras pääoma /as Kumulat. Jäämät /as Nettovarallisuus Nettovarallisuus /as Lainakanta Sijoitukset Yllä olevaan taulukkoon on kerätty joitakin eriä Siuntion taseesta. Taseessa vastaaviin kirjataan yrityksen varat, vastattaviiin velat (vieras pääoma). Pysyviin vastaaviin kirjataan erät, joiden tarkoituksena on yrityksessä tuottaa voittoa usean vuoden päähän. Kunnassa erän avulla pystytään huolehtimaan siitä, että kunta pystyy järjestämään palvelut. Pysyvien vastaavien määrä on kasvanut koko tarkastelukauden, tämä johtuu tarpeesta tuottaa myös kuntaan muuttaville palveluita. Kunta on kuitenkin velkaantunut riittämättömästä vuosikatteesta johtuen, vieras pääoma on kasvanut lähes viisi miljoonaa euroa ja nettovarallisuus on vastaavasti alentunut lähes miljoona euroa. Vaikka kunta on pystynyt pitämään vuosikatteensa positiivisena se ei ole pystynyt ehkäisemään velkaantumista. Koska vuosikate on ollut riittämätön ja infrastruktuurista tulokseen kirjattavat poistot ovat väistämättä kasvaneet, on kunnan taseeseen alkanut kertyä kumulatiivista alijäämää. Poistojen ja nettoinvestointien suhde on ollut erityisesti 2005 ja 2006 mutta myös 2007 taloudenpidon kannalta raskas. Vastaavien ja vastattavien suhteen heikosta kehityksestä johtuen kunnan omavaraisuusaste on päässyt painumaan erittäin alhaiseksi. Velkaantuminen on tietyssä määrin perusteltua Siuntion tapaisessa kunnassa, minne muuttaa paljon uusia asukkaita. Velan avulla varmistetaan se, että kuntaan muuttavat ottavat osaa heitä varten (ja tulevia sukupolvia varten) investoitavan omaisuuden rahoittamiseen. Velkaantuminen ei saa kuitenkaan olla liian nopeaa ja suurta, koska suuri velka on riski erityisesti sen korkorasituksen vuoksi.\n8 7 Keskeneräisen tilinpäätöksen perusteella vaikuttaa siltä, että vuoden 2009 aikana tase on alkanut oieta Tulojen ja menojen tasapaino Taulukko 3. Eräiden tulo- ja menoerien kehittyminen Siuntiossa Reaaliarvot Laskettu vuotuisten muutosten keskiarvoina Tarkasteluvuosi 2009 Laskettu muutosprosenttien keskihajontoina Siuntio KA 01->08 KH 01->08 KA 06->08 KH >09 Käyttötulot yhteensä 7,0 % 3,5 % 8,8 % 1,0 % 2,5 % Ktulot pl. vero%:n muutosta 6,5 % 2,9 % 8,7 % 1,4 % -0,1 % Toimintatulot 10,2 % 10,6 % 6,8 % 10,1 % -0,5 % Verotettava tulo (lask) 4,6 % 4,4 % 7,2 % 2,5 % 0,8 % Yhteisövero -4,8 % 28,8 % 5,4 % 12,8 % -17,8 % Kiinteistövero 8,5 % 10,5 % 7,6 % 4,3 % 8,4 % Valtionosuudet 29,0 % 46,2 % 18,4 % 6,2 % -2,7 % Käyttömenot 7,4 % 2,3 % 8,3 % 1,8 % 0,1 % Toimintamenot yhteensä 7,3 % 2,3 % 7,7 % 1,5 % 0,2 % Poistot 7,8 % 9,1 % 8,6 % 7,4 % 22,2 % Menojen 1%:n enemmyys tarkoittaa euroa 6,9 työntekijää Inflaatio ,8 % ,3 % ,5 % Inflaatio tammikuussa ,2 % Kuntien ongelmana yleisestikin on tulojen ja menojen epätasapaino ja epätasapainoinen keskinäinen kehitys. Jos tulot kasvavat jatkuvasti hitaammin kuin menot, kunta velkaantuu tai myy omaisuuttaan ja/tai purkaa rahavarojaan samalla taseen kumulatiivinen alijäämä pahimmillaan kasvaa. Siuntion kunnan käyttötulojen ja- menojen kasvun epätasapaino on ollut vuosien noin 0,4% vuodessa, muutos positiiviseen on alkanut vuosina , jolloin tulojen keskimääräinen kasvu on ylittänyt menojen keskimääräisen kasvun. Tilanne on muuttunut selvästi positiiviseksi vuonna 2009 tämä näkyy myös keskeneräisessä tilinpäätöksessä. Kunta on tehnyt viimeisen yhdeksän vuoden aikana käytännössä alijäämäisen tilinpäätöksen lähes joka vuosi (jos alijäämää mitataanohjeista poiketen vain vuosikatteen ja poistojen erotuksella). Joinakin vuosina tulojen ja menojen epätasapainoon ollut hyvin suuri (2002, 2005 ja 2006), onneksi vuosikate on ollut kaikkina vuosina positiivinen. Vuosikate on kattanut poistot ainoastaan vuosina 2004 ja useille muille kunnille vaikeana vuonna Tämä osoittaa sen, että investoinneista johtuva poistojen taso on ollut liian suuri positiivisillekin vuosikatteille Väestön muutos ja ikä Siuntio on yksi Suomen nopeimmin kasvaneita kuntia. Vuodesta 1997 Siuntio on kasvanut noin 38%. Siuntiota nopeammin on kasvanut vain 17 kuntaa. Kasvu on johtanut siihen, että kunnan väestö on yksi Suomen nuorimpia. Kunnan keski-ikä oli vuonna 2009 noin 36 vuotta kun koko maan keski-ikä oli 41 vuotta. Siuntio vanhenee lähes kolmella vuodella tultaessa vuoteen 2025, mutta muu maa vanhenee vieläkin enemmän, vuonna 2025 koko maan keski-ikä on lähes 48 vuotta. Lähes joka toinen vastaan kävelevä suomalainen on viisikymmenvuotias.\n9 8 Siuntion ikärakenteesta johtuvat alhaiset terveydenhuoltomenot, samoin vanhusten palvelurakenne ei raskauta kunnan rahoituskykyä samalla tavalla kuin useissa muissa suomalaisissa kunnissa. Toisaalta myös valtionosuudet ovat tämän takia alhaiset koko maan tasoon nähden. Väestön kasvun hallitseminen vaatii suurta osaamista. Jos väestön kasvu tai alenema ylittävät 1,5 % vuodessa, on tilanteen hallinta vaativa tehtävä sekä poliittisesti että operatiivisesti. Kovan kasvun kunnassa on purettava ne rakenteet, joita ei tarvita. On koetettava keskittää palveluita harvoihin pisteisiin ja on osattava ennakoida - erityisesti strategisina pidettävät päätökset on osattava tehdä ja toimeenpanna riittävän ajoissa. Kasvukunnan tehtävää helpottaa se, että kuntaan muuttavat ovat nuoria lapsiperheitä. Tämän vuoksi palvelurakenteessa voidaan keskittyä lasten ja nuorten palveluiden järjestämiseen ja kalliimman vanhusten palveluiden järjestäminen voidaan uskoa yhteistoiminta-alueelle. LOSTin hallinnossa olevien on oltava osaavia ja tarkkoja huolehtiessaan tämä palvelukerrostuman tehokasta tuotantoa. LOST pystyy palvelurakennetta ohjaamalla vaikuttamaan koko alueen kehitykseen. Taulukko 4. Siuntion kunnan asukasluvun ja väestön ikärakenteen kehitys Kunnan nimi: Siuntio KNO 755 Copyright Perlacon Oy Lähde: Tilastokeskus Kaikki Muutos 2009-> 2030 Siuntio Tot Osuus Osuus 2030 Osuus kpl kpl/v. %:ia %:ia/v. Asukasluku kaikista kaikista kaikista ,2 % 2,2 % %:ia %:ia %:ia Ikärakenne, kpl 0.6 vuotta ,6 % ,6 % 808 9,0 % ,7 % 1,2 % 6 - vuotta ,7 % ,5 % 127 1,4 % ,7 % 1,2 % Peruskoulu, v ,5 % ,0 % ,8 % ,7 % 2,4 % Lukio, ,7 % ,6 % 333 3,7 % ,7 % 2,2 % Työikä, v ,6 % ,8 % ,7 % ,2 % 1,4 % vuotiaat ,1 % ,4 % 869 9,7 % ,7 % 4,8 % vuotiaat ,3 % ,9 % 658 7,4 % ,1 % 10,7 % yli 84 -vuotiaat ,1 % ,9 % 241 2,7 % ,4 % 12,1 % Eläkeikä, yli 64 v ,6 % ,1 % ,8 % ,1 % 7,2 % Keskilukujen keskiarvo 36,3 36,4 yli 85 36,6 37,6 38,1 39, ,9 3,5 Taulukko 5. Siuntion kunnan väestön ikärakenne suhteessa keskimääräiseen suomalaiseen kuntaan Siuntio Tot.2009 Ero keskim Ero keskim. Asukasluku Ikärakenne, % Oma Koko maa KA. Oma Koko maa KA. 0.6 vuotta 10,6 % 7,7 % 177 9,6 % 7,6 % vuotta 1,7 % 1,1 % 37 1,5 % 1,1 % 33 Peruskoulu, v 14,5 % 11,6 % ,0 % 11,1 % 331 Lukio, ,7 % 3,7 % 0 3,6 % 3,2 % 32 Työikä, v 59,6 % 60,3 % ,8 % 53,5 % vuotiaat 7,1 % 8,9 % ,4 % 11,9 % vuotiaat 3,3 % 5,9 % ,9 % 9,3 % -210 yli 84 -vuotiaat 1,1 % 1,9 % -50 1,9 % 3,4 % -126 Eläkeikä, yli 64 v 11,6 % 16,7 % ,1 % 24,6 % -550 Keskilukujen keskiarvo 36,4 41,0 39,0 47,6\n10 Mitä asukasluvun kasvusta seuraa Taulukko 6. Kuinka asukasluvun kasvu ja väestön ikärakenteen muutos tulee vaikuttamaan toimintojen rahantarpeeseen? Siuntio - Sjundeå Nettomenot Asukasluku/muutos ,7 % 2,1 % 1,6 % Yleishallinto ,7 % 2,1 % 1,6 % Muut palvelut ,7 % 2,1 % 1,6 % Esiopetus ,3 % 1,6 % 1,0 % Perusopetus ,0 % 2,5 % 1,5 % Lukio ,0 % 0,0 % 0,0 % Kansalaisopisto ,7 % 2,1 % 1,6 % Kirjasto ,7 % 2,1 % 1,6 % Liikunta ja ulkoilu ,7 % 2,1 % 1,6 % Nuorisotyö ,3 % 2,1 % 1,3 % Museot, teatterit jne ,7 % 2,1 % 1,6 % Yleinen kulttuuritoimi, menot ,7 % 2,1 % 1,6 % Sosiaalitoimen hallinto ,7 % 2,1 % 1,6 % Lasten päivähoito ,4 % 1,4 % 0,6 % Lasten ja nuorten laitoshuolto ,3 % 2,1 % 1,3 % Muut lasten ja perheiden palvelut ,3 % 2,1 % 1,3 % Vammaishuollon laitospalvelut ,7 % 2,1 % 1,6 % Muut vanhusten ja vamm ,0 % 4,2 % 3,6 % Vanhusten kotipalvelu ,0 % 4,2 % 3,6 % Muiden kotipalvelut ,9 % 1,7 % 1,3 % Toimeentulotuki ,7 % 2,1 % 1,6 % Terveydenhuolto ,1 % 2,8 % 2,3 % Perusterveydenhuolto ,1 % 2,8 % 2,3 % Hammaslääkäri ,1 % 2,8 % 2,3 % Erikoissairaanhoito ,1 % 2,8 % 2,3 % Vuodeosasto ,1 % 2,8 % 2,3 % Ympäristöterveydenhuolto ,7 % 2,1 % 1,6 % Yo. nettomenot yhteensä ,6 % 2,5 % 1,9 % Siuntiossa rahoitustarve tulee kasvamaan useista eri syistä: 1. kuntaan muuttavat asukkaat vaativat uusia palveluita ja vaikka osallistuvat näiden palveluiden rahoitukseen, rahoitus on kuitenkin noin kaksi vuotta myöhässä suhteessa alkaneeseen tarpeeseen; 2. kunta ikääntyy kuten muutkin kunnat, tästä seuraa kasvava paine vanhusväestön palveluntarjonnalle. 3. Lisäksi vanhusten siirryttyä eläkkeelle kunnan verotettava tulo vähenee noin kolmanneksella jokaista eläketuloille siirtyvää vanhusta kohden. 4. Lisäksi ihmisten pidentyvä ikä tulee kasvattamaan kunnan eläkemaksujen määrää. Ja lopuksi, 5. Jos eläkkeelle siirtyvän vanhuksen tilalle ei saada uutta työntekijää vähenee kunnan verotettava tulo kokonaan näiltä osiltaan. Yllä oleva laskelma kuvaa kasvavaa painetta nettomenoihin, jos väestö kasvaa ja ikääntyy Tilastokeskuksen ennusteen mukaisesti. Useissa vanhuspalveluissa tarvitaan kaavamaisesti laskien jopa 8%:n nettomenojen kasvutarvetta lähivuosina. Lasten ja nuorten sekä työikäisten palveluihin ei ole odotettavissa samanlaista painetta, joten kunnan nettomenojen kokonaiskasvutarve tullee olemaan jopa 3,6% vuodessa. Jos kunnan tulojen ja menojen rakenne on tällä hetkellä täysin optimaalinen ei sopeuttamisen mahdollisuutta ole ja tämä kasvuarvio tulee suoraan nykytilan päälle.\n11 Kunnan palvelurakenteen kustannus suhteessa muihin kuntiin Alla olevasta taulukosta selviää Siuntion kunnan eri sektoreiden nettomenojen reaalinen kasvu suhteessa muihin sektoreihin Taulukon alaosaan on arvioitu myös verotettavan tulon ja valtionosuuksien kasvu. Jos sektori kasvaa jatkuvasti nopeammin kuin muut sektorit ja nopeammin kuin mitä verotettava tulo kasvaa, se syö muiden sektoreiden kasvuvoiman ja mahdollisuuden kehittyä ilman jatkuvaa veronkorotusta. Nousut on laskettu laskemalla ensin vuotuiset nousut ja ottamalla näistä keskiarvo. Pidemmällä aikajaksolla nopeimmin on kasvanut sivistys, terveydenhuolto, yleishallinto ja sosiaalitoimi. Muut palvelut (tekniset palvelut yms.) ovat kasvaneet yli 20 %, mutta toimitilojen ja vuokrauksen osuus vinouttaa sektorin. Sektoreista muilta kasvunmahdollisuutta ovat syöneet erityisesti sivistys ja terveydenhuolto. Sivistyksen keskikasvua vääristää se, että suomenkielinen yläaste on kotiutettu kuntaan laskentajakson aikana. Yksittäisistä palveluista on nostettava esille terveydenhuolto perusterveydenhuollon nousu on hyvin suuri, mutta tämä kompensoitunee hyvin maltillisesti kasvaneissa erikoisterveydenhuollon kustannuksissa. Koko palvelusektori kasvaa hieman liian nopeasti suhteessa verotettavaan tuloon, kunnan todelliseen omaan tulopohjaan nähden. Vuoden välissä valtionosuudet ovat harpanneet voimakkaasti ylöspäin, siksi valtionosuuksien kasvu näyttää olevan hyvin suuri. Valtionosuudet ovat kasvaneet hyppäyksenomaisesti myös vuosien 2006 ja 2007 taitteessa. Siuntion valtionosuusmuutokset voivat olla hyvinkin suuria siksi, että kunta on verotulon tasaajakunta. Luokittelu perustuu Tilastokeskuksen tiedonantajapalautteeseen. Joidenkin kuntien tapa järjestää palveluita on erilainen kuin Siuntiossa, mutta taulukosta ja tulevista taulukoista selviää kehityksen suunta ja nopeus. Taulukko 7. Eri palvelusektoreiden reaalikasvu NETTOMENOT TOIMINNOITTAIN VUODEN 2008 RAHAN ARVOSSA Siuntio - Sjundeå /v /v /v /v. NETTOMENOT TOIMINNOITTAIN VUODEN 2008 RAHAN ARVOSSA (Väli) (nousujen ka.) (Väli) (nousujen ka.) Yleishallinto ,22 % 3,87 % 3,42 % 3,41 % Muut palvelut ,59 % 21,64 % 92,33 % 72,85 % Muista palveluista liikenneväylät ,67 % 13,14 % 18,98 % 17,91 % Muista palveluista palo ja pelastus ,82 % 4,36 % 5,70 % 5,55 % Muista palveluista toimitilat ja vuokraus ,90 % -531,94 % 128,20 % 89,50 % Sivistys ,86 % 9,31 % 9,43 % 10,44 % Esiopetus (opetustoimesta ja sosiaalitoimesta) ,53 % 25,28 % 41,79 % 37,81 % Perusopetus ,62 % 8,56 % 7,79 % 9,23 % Lukio ,67 % -25,20 % -50,00 % -74,54 % Sosiaalitoimi yhteensä ,24 % 3,72 % 7,53 % 7,33 % Lasten päivähoito ,64 % 3,61 % -2,55 % -2,12 % Lasten ja nuorten lastenhuolto ,86 % 18,32 % 2,65 % 3,34 % Muut lasten ja perheiden palvelut ,96 % -1,51 % -7,70 % -1,27 % Vanhusten laitospalvelut ,67 % -30,26 % Vammaishuollon laitospalvelut ,81 % 35,13 % 47,98 % 42,08 % Muut vanhusten ja vammaisten palvelut ,43 % 17,74 % 22,49 % 20,79 % Kotipalvelu ,39 % 14,44 % 24,35 % 24,30 % Terveydenhuolto yhteensä ,35 % 6,78 % -2,52 % -2,55 % Perusterveydenhuolto ,01 % 21,84 % -3,90 % -3,95 % Hammaslääkäri ,48 % 13,34 % 12,40 % 11,98 % Erikoissairaanhoito ,55 % 2,48 % -2,67 % -2,70 % Vuodeosaston oma toiminta ,87 % -11,25 % -11,91 %\n12 11 Ympäristöterveydenhuolto ,78 % -338,58 % 3,86 % 4,15 % Kaikki yhteensä ,81 % 5,96 % 6,31 % 6,18 % Verotettava tulo ,17 % 3,85 % 4,13 % 4,06 % Valtionosuudet ,53 % 30,98 % 16,30 % 15,34 % Toimintakate ,83 % 6,69 % 5,10 % 4,98 % 2.6. Palvelurakenteen kehitys Palvelurakennetta tarkastellaan suhteessa Siuntioon itseensä ja suhteessa verrokkiryhmään, joka on +/- 20% Siuntion kunnan asukasluvusta. Luvut kuvaavat, kuinka paljon enemmän tai vähemmän Siuntio käyttää rahaa palveluiden järjestämiseen. Vertailu ei ota huomioon palveluiden järjestämistapaa tai palveluiden laatua. Oletuksena on, että palvelut järjestetään laadullisesti samanlaisina ja lakisääteisinä kaikissa kunnissa. Kunnan työntekijöiden määrä on ollut pieni suhteessa verrokkiin. Vuonna 2008 kunnan palveluksessa oli viiteryhmään nähden 29 työntekijää vähemmän. On tunnistettava, että kunnan työntekijöiden lukumäärään vaikuttaa kunnan tapa organisoida palvelunsa. Kunta voi periaatteessa järjestää palvelunsa minimiorganisaatiolla, joka lain mukaan täyttyy kunnanjohtajalla. Taulukko 8. Siuntion kunnan palveluksessa olevat työntekijät suhteessa verrokkiin Kunta Siuntio Rajausprosentti/Kuntia otoksessa kpl 20 % 63 kuntaa Vuosi Asukasluku Henkilökunnan määrä Siuntio Henkilökunnan määrä koko kunnassa kpl Henkilökunta/1000 asukasta Koko maa keskimäärin Viiteryhmä Erotus viiteryhmään työntekijää kpl Erotus koko maahan työntekijää kpl Seuraavasta taulukosta selviää sektoreittain, kuinka paljon tai vähän kunta käyttää rahaa verrokkiin nähden. Sen lisäksi, että tarkastellaan yleensä viimeistä saraketta, on hyvä tarkastella myös kehitystä. Siuntio on kuluttanut jatkuvasti enemmän rahaa verrokkiin nähden yleishallinnossa. Koska yleishallinto on kuitenkin organisaatiota henkilö henkilöltä tarkastellen pieni, vaikuttaa siltä, että yleishallintoon on kirjattu myös muuta kuin pelkästään yleishallintoon kuuluvia menoja. Vuonna 2008 myös muissa palveluissa (yleensä tekniseen sektoriin kuuluvat alat) resursointi ylittää verrokin. Muihin palveluihin on kirjattu kaikkien sektoreiden kiinteistökustannukset, mikä nostaa sektorin kustannuksia. Tämä käytäntö tullee oikenemaan sisäisten vuokrien käyttöönoton jälkeen. Kaikki muut sektorit käyttävät rahaa selvästi verrokkia vähemmän. Erityisesti sivistyksen vähäinen rahankulutus ihmetyttää erityisesti siksi, että kunnassa on paljon kouluikäisiä lapsia. Yksi vaikuttava tekijä on, että ruotsinkielinen yläasteopetus hoidetaan lähikuntien toimesta. Käytännössä tämä näkyy alempina toimintakuluina, mutta myös vastaavasti alempina valtionosuuksina.\n13 12 Sama asia koskee lukio-opetusta molemmilla kielillä. Koko palvelujärjestelmä on noin 2,8 miljoonaa euroa halvempi kuin verrokissa. Kun asiaa tarkastellaan sektoreiden sisällä, voidaan havaita verrokkia suurempaa rahankulutusta vuonna 2008 vain seuraavissa palveluissa: - liikenneväylät ( euro) - toimitilan ja vuokrauspalvelut ( euroa) - esiopetus ( euroa, minkä osin selittää lasten suuri määrä suhteessa useisiin muihin verrokkikuntiin) - Sosiaalitoimen hallinto ( euroa), voi olla seurausta omasta tavasta resursoida sosiaalitoimen henkilökuntarakenne. - Lasten päivähoito ( euroa), peruste sama kuin esiopetuksessa. Perhepäivähoidon rahankulutus on vuonna 2008 pudonnut keskitason alapuolelle, mikä osoittanee kunnan perhepäivähoidossa tapahtuneen vielä suuremman vähennyksen kuin muissa kunnissa. - Lasten ja nuorten laitoshuolto ( euroa) Sopeuttamisen kannalta palvelurakenteen ohuus aikaansaa kiinnostavan haasteen: on mietittävä, onko palvelurakenteessa todella säästettävää menemättä lakisääteisyyden rajan alapuolelle vai onko ainoa tapa sopeuttaa lisätä kunnan tuloja erityisesti verorahoituksen avulla. Taulukko 9. Siuntion rahankulutussuhteessa verrokkiin toimialoittain Toimialat yhteensä (nettomenot euroa/asukas) Siuntio Yleishallinto eur/asukas Maan keskiarvo eur/asukas Viiteryhmän keskiarvo eur/asukas Rahankulutus viiteryhmän keskiarvoon nähden Siuntio Muut palvelut eur/asukas Maan keskiarvo eur/asukas Viiteryhmän keskiarvo eur/asukas Rahankulutus viiteryhmän keskiarvoon nähden Siuntio Sivistys eur/asukas Maan keskiarvo eur/asukas Viiteryhmän keskiarvo eur/asukas Rahankulutus viiteryhmän keskiarvoon nähden Siuntio Sosiaalitoimi (sis. terv.toimen hallinnon) eur/asukas Maan keskiarvo eur/asukas Viiteryhmän keskiarvo eur/asukas Rahankulutus viiteryhmän keskiarvoon nähden Siuntio Terveydenhuolto eur/asukas Maan keskiarvo eur/asukas Viiteryhmän keskiarvo eur/asukas Rahankulutus viiteryhmän keskiarvoon nähden Siuntio Kaikki yhteensä eur/asukas Maan keskiarvo eur/asukas Viiteryhmän keskiarvo eur/asukas Rahankulutus viiteryhmän keskiarvoon nähden\n14 13 Taulukko 10. Siuntion rahankulutus suhteessa verrokkiin toimialoittain tarkemmin jäsenneltynä Siuntio Yleishallinto Muut palvelut Muista palveluista liikenneväylät Muista palveluista toimitilat ja vuokrauspalvelut Muista palveluista vesihuolto Muista palveluista energiahuolto Sivistys Esiopetus Perusopetus Lukio Ammatillinen koulutus Kansalaisopistojen vapaa sivistystyö Kirjasto Liikunta ja urheilu Nuorisotyö Museot, teatterit Yleinen kulttuuritoimi Sosiaali- ja terveys Sosiaalitoimen hallinto Lasten päivähoito Muu lasten päivähoito Lasten ja nuorten laitoshuolto Vanhusten laitoshuolto Vammaishuollon laitospalvelut Muut vanhusten ja vammaisten palvelut Kotipalvelu Perusterveydenhuolto Hammaslääkäri Erikoissairaanhoito Vuodeosasto Ympäristöterveydenhuolto Yllä olevat taulukot kuvaavat, että Siuntion palvelurakenne ei ole kallis suhteessa verrokkiin. Vaikuttaakin siltä, että kunnan taloudenpidossa kyseessä on pikemminkin tulo-ongelma kuin liian suurten menojen ongelma. Alla oleviin tauluihin on kerätty viiden nopeasti kasvaneen, ikärakenteeltaan nuoren kunnan tulopohjaa, joiden avulla pyritään todentamaan esitetty väite. Kunnan omat tulot koostuvat toimintatuloista. Siuntion toimintatulot ovat pienet verrattuna suureen verrokkiryhmään ja koko maahan. Siuntion toimintatulot ovat noin 550 euroa/asukas, kun verrokissa toimintatulot olivat 930 euroa/asukas ja koko maassa yli euroa/asukas. Jos Siuntion toimintatulot olisivat verrokin tasolla, saisi kunta kerättyä yli 2,2 miljoonaa euroa enemmän tuloja. Koska kuntien mahdollisuudet tulojen keräämiseen ovat hyvin poikkeavia ja tulot voivat olla suhteessa menoihin (esimerkiksi vanhusten laitospaikat saattavat kerryttää myös suuremmat tulot, mutta suuret tulot ovat seurausta suurista menoista). Jos Siuntion toimintatuloja verrataan samantapaisiin kuntiin on havaittavissa, että toimintatulot ovat samalla tasolla kaikkien muiden kasvukuntien kanssa paitsi Limingan kanssa. Liminka kerää suurimmat maksutulot niin myynneistä, maksuista kuin muista toimintatuloistakin. Avustusten merkitys on kaikissa kunnissa melko vähäinen. Yhteenvetona voitaneen todeta, että Siuntion tapaisen kunnan mahdollisuus kerätä toimintatuloja on vähäinen ainoastaan myyntien merkitystä pitää pystyä korottamaan.\n15 14 Taulukko 11. Siuntion tulot suhteessa neljään samalla tavalla kasvaneeseen kuntaan Toimintatulot Siuntio Liminka Masku Muurame Pornainen Myynnit Avustukset Siuntio Siuntio Liminka Liminka Masku Masku Muurame Muurame Pornainen Pornainen Maksut Muut toimintatulot Siuntio Siuntio Liminka Liminka Masku Masku Muurame Muurame Pornainen Pornainen Verorahoitus Kuntien yleensä suurin tuloerä koostuu kunnan verotuloista ja valtionosuuksista, näitä kutsutaan yhteisesti verorahoitukseksi. Siuntio kerää huomattavan pienet verotulot yrityskannasta johtuen yhteisöverosta, kiinteistövero on lähellä verrokkia ja maan keskiarvoa. Kunnan tuloveron määrä perustuu paljon veroprosenttiin ja verotulopohjaan, verotettavaan tuloon. Siuntion verotettava tulo asukasta kohden on suuri, yli 4000 euroa maan keskimääräistä ja verrokkia suurempi. Tämän pitäisi tarkoittaa myös suuria tuloverotuloja. Kunta kerääkin veroprosentillaan 19,75 noin 700 euroa enemmän tuloverotuloja kuin verrokki ja koko maan kunnat keskimäärin. Tämä tarkoittaa noin 4,2 miljoonan euron verotulon enemmyyttä suhteessa verrokkiin. Tilanne keikahtaa päälaelleen, kun verorahoituksen toinen puoli, valtionosuudet otetaan tarkasteluun. Kunta saa verrokkiin ja koko maahan nähden keskimäärin euroa/asukasta kohden vähemmän valtionosuutta, mikä tarkoittaa lähes seitsemää miljoonaa euroa kokonaiserotukseksi laskettuna. Koska verrokissa ja koko maassa on väestön ikärakenteeltaan hyvin epäedullisia kuntia on selvä, että Siuntion edullinen väestön ikärakenne tulouttaa myös alhaisemmat valtionosuudet. Valtionosuus on pieni, koska valtionosuuksiin oikeuttavat menot ovat pienet. Tämä ei ole kuitenkaan kunnan kannalta koko totuus: kunta joutuu hyvän verotettavan tulon kuntana tasaamaan muiden kuntien verotuloja ja sitä kautta valtionosuuksia. Alla olevista taulukoista on nähtävissä, että Siuntio tasaa valtionosuutta vuonna euroa asukasta kohden, mikä tarkoittaa lähes euroa vuodessa. Tämä tarkoittaa, että suuri osa kunnan tulojen ja menojen rakenteellisesta epätasapainosta johtuu siitä, että kunnan tulot jäävät verotulojen tasauksesta johtuen pieniksi. Jos pidetään edes osin toteennäytettynä sitä, että kunnan menorakenne on melko virtaviivainen, niin verotulon tasaus tekee kunnan mahdollisuuden omin keinoin sopeuttaa tulot menoihin hyvinkin haasteelliseksi. Edellinen ei tarkoita sitä, etteikö Siuntionkin palvelurakenteessa voisi olla sopeutettavissa olevia sektoreita, mutta näyttää siltä, että suuri osa tasapainottomuutta perustuu kuntien yleiseen tulorakenteeseen.\n16 15 Taulukko 12. Siuntion valtionosuudet suhteessa neljään samalla tavalla kasvaneeseen kuntaan Valtionosuudet eräissä kasvukunnissa eur/asukas Siuntio Masku Yleinen Yleinen Perusturva Perusturva Sivistys Sivistys Tasaus Tasaus Yhteensä Yhteensä Liminka Muurame Yleinen Yleinen Perusturva Perusturva Sivistys Sivistys Tasaus Tasaus Yhteensä Yhteensä Pornainen Yleinen Perusturva Sivistys Tasaus Yhteensä Tuottavuuden muutokset Yllä oli huomattavissa, että Siuntion palvelurakenne on melko virtaviivainen ainakin jos kunnan palvelurakennetta verrataan muihin kuntiin. Palveluiden sopeuttaminen on haastavaa menemättä lakisääteisen alapuolelle varsinkin, kun LOST rajoittaa saneerattavuuden hyvin rajatulle osalle kunnan palvelujen järjestämisvastuulla olevia toimintoja. Olennaista on, että lähes kaikilla kunnilla on havaittu ongelmia palveluiden järjestämisen tuottavuuden kehityksessä, väitetään tuottavuuden laskeneen. Jos siis kunta järjestää palvelut tehokkaasti suhteessa muihin kuntiin voidaan myös ajatella, että tällaisen kunnan tuottavuus olisi kuitenkin heikentynyt ja kunta olisi parhaiden, mutta kuitenkin hukkuvien uimareiden joukossa. Näin ollen palvelurakennetta voitaisiin sopeuttaa tehostamalla tuottavuutta esimerkiksi palveluita keskittämällä ja saamalla näin työntekijöitä tehokkaampaan käyttöön. Tuottavuuden muutosta pitää kehittää myös eri palvelusektoreissa risteävien tukipalveluiden avulla: tämän vuoksi on puututtava myös siivouksen, ruokahuollon, kiinteistöjen ja yleisten alueiden hoidon yms. palveluiden tuottavuuden muutoksiin. Alla olevassa taulukossa kuvataan kotipalveluiden tuottavuuden kasvua tai pikemminkin laskua. Kunnan kotipalveluiden piirissä on ollut vuonna palvelunsaajaa, vuonna 2008 määrä on alentunut 42:een. Samalla kuitenkin kotipalveluiden kuluttama euromäärä on kasvanut noin eurosta noin euroon. Palvelun saajaa kohden nettomenot ovat kasvaneet 4300 eurosta asukasta kohden yli euroon asukasta kohden. Näiden lukujen suhde kuvaa pidemmän jakson tuottavuuden laskua. Vaikka tuottavuustarkastelu olisi rajoitettu vuosien 2002 ja 2007 välille, olisi tuottavuus laskenut siltikin 23%. Tuottavuus taulukko on mahdollisimman yksinkertaistetusti toteutettu tapa tarkastella tuottavuuden muutosta kunnassa. Se ei siis pyrikään ottamaan huomioon kaikkia teoreettisen tieteellisyyden vaatimuksia tuottavuus käsitteen mittaamisessa. Tuottavuus -taulukkoa tarkastellessa selviää kuitenkin ainakin osin se, miksi julkisessa keskustelussa moititaan kuntaa kuntalaisten varojen tuhlailusta ja holtittomasta käytöstä. Ansio tästä mielipiteestä ei ole yksin kuntalaisten ja tiedotusvälineiden, sama on käynyt selväksi myös poliittisten päättäjien kanssa käydyissä kes-\n17 16 kusteluissa. Taulukko osoittaa kuitenkin hyvin sen, että kunnan palvelurakenne on ehkä ollut jossain määrin löysä 2000 luvun alussa, mutta se on huomattavasti kiristynyt 2000 luvun aikana. Osin muutokseen tullee vaikuttamaan erityisesti yleisen hallinnon oikeavat kohdennukset ja sisäisten vuokrien vyöryttämien muille sektoreille. Tämä ei kuitenkaan poista sitä arviota, että kunta on varsinkin vuosikymmenen lopulla sopeuttanut palvelurakennetta tarpeeseen nähden ja tämä on kasvattanut myös palvelujen järjestämisen tuottavuutta. Taulukko 13. Esimerkki tuottavuuden muutoslaskelmasta; kotipalvelu Palveluja saaneita kotitalouksia kpl Kotipalvelu, menot Kotipalvelu, tulot Kotipalvelun nettomenot vuoden 2007 rahanarvossa Kotipalvelun nettomenot euroa/palveluasiakas Hallinnonalan nettomenot vuoden 2008 tuottavuudella Nettomenot X Nettomeno2008/Vuoden 200X nettomeno -58,4 % -57,8 % -49,5 % -46,2 % -49,6 % -26,5 % 0,0 % Alla olevassa taulukossa on kunnan eräiden muiden toimintojen nettomenojen muutokset korotettuna vuoden 2008 rahan arvoon. Harvan toiminnon nettomenot ovat tarkastelujaksolla alentuneet, mutta tuottavuuden laskut ovat huomattavan pienet. Vaikuttaa siltä, että kunta olisi sopeuttanut palvelurakennetta poikkeuksellisen hyvin ottamalla huomioon keskittämisen ja rakentamisen oikeaan aikaan. Usein tuottavuuden laskun huonona raja-arvona pidetään neljänneksen tuottavuuden laskua. Tämä tarkoittaisi konkreettisesti sitä, että samalla rahalla saisi vain kolme rengasta autoonsa, jos aiemmin olisi saatu täysi rengaskerta. Autolla etenemisen kannalta on itse asiassa samantekevää, vaikka renkaiden laatukin olisi kasvanut, kun kolmella renkaalla ei kuitenkaan pääse etenemään. Siuntion tuottavuuden muutokset ovat yleisen kokemuksen perusteella hyvin hämmentäviä. Koko tarkastelujaksolla Siuntiossa on vain harvoja sektoreita, joissa tuottavuus olisi kaavamaisesti laskien laskenut yli neljänneksen ja nämäkin näyttävät olevan kaikki sellaisia sektoreita, jotka siirtyvät LOSTin hoidettaviksi. Kunnan omaan järjestämisvastuuseen jääneistä palvelusektoreista huomattavan osan tuottavuus on jopa kasvanut, mikä on hyvin poikkeuksellista (suomalaisissa kunnissa). Esimerkiksi perusterveydenhuollon ja erityisesti erikoissairaanhoidon tuottavuuden kasvu on poikkeuksellista. Taulukko 14. Tuottavuuden muutos eräillä palvelusektoreilla Kunta Siuntio - Sjundeå Yleishallinto -6,26 % -2,35 % -0,88 % -4,48 % -1,49 % -4,59 % 0,00 % Muut palvelut -22,48 % -36,11 % -73,37 % -56,70 % -63,03 % -51,73 % 0,00 % Opetustoimi -21,66 % -16,60 % -12,74 % -17,63 % -19,05 % 10,11 % 0,00 % Esiopetus -4,00 % -9,30 % -16,02 % 0,29 % -6,39 % 3,85 % 0,00 % Perusopetus -7,58 % 1,82 % -0,99 % -1,86 % 1,56 % 13,38 % 0,00 % Lasten päivähoito -5,53 % -6,50 % 0,08 % 0,20 % 10,93 % 11,01 % 0,00 % Päiväkotihoito 13,33 % 22,65 % 26,16 % 9,70 % 10,55 % -4,14 % 0,00 % Muu lasten päivähoito 79,44 % 63,77 % 80,27 % 100,46 % 33,09 % 41,36 % 0,00 % Lasten ja nuorten laitoshuolto 36,71 % -12,66 % 3,98 % 14,20 % 30,59 % 18,94 % 0,00 % Vammaishuolto -80,03 % -55,47 % -50,41 % -9,98 % -23,46 % -15,09 % 0,00 % Muut vanhusten ja vammaisten palvelut -51,16 % -46,29 % -16,35 % -23,67 % -27,40 % -22,12 % 0,00 % Kotipalvelu -58,40 % -57,81 % -49,45 % -46,24 % -49,57 % -26,49 % 0,00 % Perusterveydenhuolto -50,65 % -53,01 % -54,29 % -3,03 % 14,15 % 8,34 % 0,00 % Hammaslääkäri -42,65 % -45,89 % -38,25 % -37,32 % -15,66 % -15,14 % 0,00 % Erikoissairaanhoito 1,90 % 3,88 % 3,49 % 5,57 % 11,19 % 4,91 % 0,00 % Vuodeosaston oma toiminta -100,00 % -100,00 % -100,00 % 17,87 % 35,81 % 19,63 % 0,00 %\n18 Perusturvan palvelurakenne ja perusturvan tuottavuus LOST-kunnissa Jotta Siuntion kunta voi arvioida LOSTin mahdollisuudet tuottaa järjestettäviä palveluita Siuntion omaa tuotantoa tehokkaammin, verrataan LOST-kuntia lyhyesti toisiinsa vain muutaman perusturvan sektorin avulla. Taulukko 15. LOST kuntien vertailu eräiden perusturvan toimintojen kesken Lohja Inkoo Karjalohja Sammatti Siuntio Lasten ja nuorten laitoshuolto Vanhusten laitoshuolto Kotipalvelu Muut vanhusten ja vammaisten palvelut Perusterveydenhuolto Vuodeosasto (eur/as ja eur/hpvä) 179 & & & & & 402 Erikoissairaanhoito Asukaskohtaisiksi nettomenoiksi laskettuna voidaan huomata, että lasten ja nuorten laitoshuollon järjestäminen tulee selvästi kalliimmaksi Lohjalla, Siuntiossa ja Karjalohjalla sektori tulee seuraavaksi kalliimmaksi. Lasten ja nuorten laitoshuolto on käytännössä täysin tarveriippuvainen sektori, menoja voidaan vähentää oikeansuuntaisilla (yleensä osto)palveluilla. Kuntaviisikossa vanhuksen hoidetaan selvästi eniten laitoshuollossa Inkoossa ja Sammatissa, muissa kunnissa palvelut keskittyvät kotipalvelun avulla tuettuihin palveluihin ja vähemmän laitosintensiteettisiin palveluihin. Myös perusterveydenhuollon palvelut tuotetaan hyvin samantapaisin kustannuksin eikä erikoissairaanhoidon keskinäisistä kustannuksistakaan ole löydettävissä suurta eroa. Lohja Inkoo Karjalohja Sammatti Siuntio Lasten ja nuorten laitoshuolto Vanhusten laitoshuolto Kotipalvelu Muut vanhusten ja vammaisten palvelut Perusterveydenhuolto Vuodeosasto Erikoissairaanhoito Kun kuntia verrataan palvelurakenteen kustannuksiin suhteessa samankokoisiin kuntiin on havaittavissa, että erityisesti Lohjan tapa järjestää palvelut on kalliimpi kuin Lohjan verrokkikunnissa. Vastaavasti Siuntio ja Sammatti järjestävät palvelunsa huomattavan edullisesti omissa viiteryhmissään tarkasteltuna. Tuottavuuden muutos Lohja Inkoo Karjalohja Sammatti Siuntio Lasten ja nuorten laitoshuolto -44 % 36 % Kotipalvelu -57 % -70 % -58 % Muut vanhusten ja vammaisten palvelut -30 % -42 % -79 % -30 % -51 % Perusterveydenhuolto -33 % -27 % -47 % -21 % -50 % Erikoissairaanhoito -11 % -11 % -17 % 2 % 2 % 2.8. LOSTin mahdollisuus osallistua talouden tasapainottamiseen Siuntiossa? Useat kunnat ovat ajautuneet Siuntion tapaan tilanteeseen, missä kunta itsessään toimii alijäämäisesti ja talouden tasapainottaminen pitäisi hoitaa jäljelle jäävästä, noin kolmanneksesta kunnan menoja. Kuntayhtymä, isäntäkunta tms. yhteistoiminta-alueeseen perustuva organisaatio varsinkin niin itseohjautuvana kuin LOST vaikuttaa olevan, ei aktiivisesti osallistu talouden sopeuttamiseen. Kunnan yhteistoiminta-alueen hallintoon osallistuvat päätöksentekijät eivät hyvän hallintotavan vuoksi voi ottaa huomioon kuin yhteistoiminta-alueen edun. Kokonaisuuden kannalta olisi kuitenkin tärkeää, että yhteistoiminta-alue muistaisi sen, että PA- RAS-hanke on kaksitavoitteinen: toisaalta on varmistettava palveluiden järjestäminen, mutta yhtälailla on huolehdittava tuottavuuden kasvusta. Ilman yhteistoiminta-alueen aktiivista yhteistyötä peruskuntien kanssa tulee käymään ennen pitkää niin, että peruskuntien talouden edelleen\n19 18 heikentyessä kasvaa negatiivinen riski kuntarakenteen alueellisesta tiivistymisestä, minkä seurauksena myös yhteistoiminta-alueen hallinto-organisaatio joutuu uudelleen tarkasteltavaksi. Kuntien palvelurakenne sementoituu pahimmillaan kaksi kertaa perusturvan osalta palvelurakenne sementoituu ensimmäisen kerran ja mahdollisen kuntarakenteen muutoksen vuoksi toisen kerran. LOST on rakentunut niin, että esimerkiksi yhden kunnan alueelta koituva kustannussäästö koituu kokonaisuuden hyväksi, ei esimerkiksi pelkästään terveyskeskuksen supistumistoimenpiteiden kohteeksi koituvan kunnan hyväksi. Vanhusten palvelurakenteen kehittämispotentiaali: STAKES on suositellut yli 75-vuotiaiden kuntalaisten hoitamista seuraavasti: - Pitkäaikainen laitoshoito 3% vanhuksista (vanhainkoti, terveyskeskuksen vuodeosasto) - Tehostettu palveluasuminen 5-6% vanhuksista - Omaishoidon tuki 5-6% vanhuksista - Säännöllinen kotihoito 13-14% vanhuksista. Tavoitteena on laitoshoitopaikkojen purkaminen ja siirtyminen tehostettuun palveluasumiseen ja mahdollisimman pitkään kotona hoidettavuuteen. Laitoshoitopaikkojen vähenemisestä seuraa, että hoitajia voidaan kohdentaa enemmän esimerkiksi kotipalveluun, minkä seurauksena kotona hoidettavien määrä voi kasvaa. Tämä edellyttää siirtymäjaksoa, koska laitoksessa olevia laitostuneita ja huonokuntoisia vanhuksia ei luonnollisestikaan voida kotiuttaa ja jättää hoitoa vaille. Tehostetun palveluasumisen edullisuus kunnalle ei perustu siihen, että hoitajia tarvittaisiin laitoshoitoisuutta vähemmän, vaan tiettyihin maksujärjestelyihin asiakkaan, kunnan ja KELAn välillä. Työ on jo käynnistynyt, mutta palvelurakenteen virtaviivaistuminen vie aikansa. Taulukko 16. LOST-kuntien vanhusten palvelurakenteen tarkastelu suhteessa STAKESin suositukseen (Vuoden 2008 tietojen perusteella (Sotkanet) Kunta Laitoshoito Tehostettu palveluasuminen Omaishoito Kotihoito Karjalohja Suosituksessa Suosituksessa Lähes suosituksessa Suosituksessa Siuntio 6 paikkaa vähemmän Lisää paikkoja Lisää paikkoja Lisää paikkoja Lohja 10 paikkaa vähemmän Lisää paikkoja Lisää paikkoja Lisää paikkoja Inkoo 28 paikkaa vähemmän Lisää paikkoja Lisää paikkoja Lisää paikkoja Alueella näyttäisi olleen vuonna vanhuksen suuruinen laitospaikkojen muuttamisen tarve muuhun hoitoisuuteen. Jos nämä kaikki vanhukset siirtyisivät tehostettuun palveluasumiseen, kuukausisäästö olisi noin euroa; jos kotihoidon tuelle, kuukausisäästö olisi noin euroa ja jos omaishoidon tuelle, kuukausisäästö olisi noin euroa. Jos tämä säästö jyvitettäisiin kuntayhtymän sääntöjen perusteella Siuntiolle, säästyisi vanhustenhuollon uudelleen organisoinnista summa, joka vaihtelisi ja euron välillä vuodessa. Kun LOSTin tapainen yhteistoiminta-alue perustetaan, on henkilöstöllä lakisääteinen irtisanomissuoja. Usein erityisesti hallintorakenteen palvelukseen peruskunnista siirtyvien esimiesase-\n20 19 massa olevien työntekijöitä sijoittelussa uuteen organisaatioon joudutaan käyttämään luovuutta. Varsinaista suorittavaa työtä tekevien määrä on usein lähtökohtaisesti mieluummin alimitoitettu kuin liiallinen, ja juuri suorittavaa työtä tekevien työvoiman varmistaminen onkin yksi keskeinen syy PARAS-hankkeen läpiviennissä taloudellisen tehokkuuden lisäämisen ohella. Jos LOSTin perustanta noudattaa edes suunnilleen samaa logiikkaa kuin useissa muissa aluemalleissa, siellä on alun perin päällekkäisiä virkoja ja toimia Lohjan organisaatiossa lienee päällekkäisyyttä jo Sammatin liitoksen seurauksena samalla kun organisaatio on muutenkin hyvin resursoitu. Karjalohjan sosiaalitoimen työntekijöissä on todennäköisesti paljon monikärkiohjuksia (työntekijöitä, jotka tekevät paljon monen eri osa-alueen työtä), Siuntiossa ja Inkoossa resursointi lienee jossakin lähempänä Karjalohjaa kuin Lohjaa. Usein kuntayhtymän tai isäntäkuntamallin perustamisesta seuraa, että kuntiin jää joku substanssiosaaja, joka osaa ostaa ja valvoa kunnan tarvitsemat palvelut, mutta esimerkiksi Siuntioon ei jäänyt ketään. Laskennan yksinkertaistamiseksi oletetaan, että päällekkäisiä esimiestason virkoja ja toimia olisi LOSTiin jäänyt kuusi. Arviossa ei oteta huomioon sitä, että yksikön suurennuttua hallintoon perustetaan usein lisää asiantuntijavirkoja. Jos oletus on oikeansuuntainen, olisi LOSTin purkautuva kustannusvaikutus 6* euroa/vuosi, euroa. Tästä Siuntion osuus 11% olisi noin euroa. LOST kokonaisuus voisi teoreettisesti ja todennäköisesti minimissään keventää Siuntion menorakennetta euroa vuodessa tarkastelujakson lopulla. Säästö voi konvertoitua tuottavuuden paranemisena (saman resurssi palkataan esimerkiksi hoitotyöhön) ja muutoksen vaikutus on havaittavissa vasta muutaman vuoden kuluessa. LOST palvelurakenteena on olennainen kunnan palveluiden järjestämisessä mutta myös selviytymisessä. Kunnan pitää saada yhteistoiminta-alueelta luotettava tieto palvelurakenteen kehityksestä ja vuotuisten menojen kertymisestä kunnalla ei ole mahdollisuutta arvioida omaa kehitystään ja omaa tarvettaan sopeuttaa palvelujen rahoitusjärjestelmäänsä ilman tätä tietoa. Kunnan on pystyttävä luottamaan omaan päätösvaltaansa jääneiden sektoreiden kehittämismahdollisuuksien arvioinnin ja toteuttamisen vuoksi siihen, että suuri kumppani on osaava ja pystyvä menojensa arvioinnissa. Jos kunta päättää toteuttaa esimerkiksi päivähoidossa mittavan ja tarpeellisen reformin luottaen kumppanin osaamiseen ja sen antamaan informaatioon ja tämä luottamus ei toteudukaan, kunta on mahdottoman tilanteen edessä.\nSIUNTION KUNTA SJUNDEÅ KOMMUN TASAPAINOTUSOHJELMA 2014-2017\nSIUNTION KUNTA SJUNDEÅ KOMMUN TASAPAINOTUSOHJELMA 2014-2017 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO... 4 KUNNAN TALOUDEN TILANNE JA TALOUTEEN VAIKUTTAVAT TEKIJÄT... 5 KRIISIKUNNAN KRITEERIT JA NIIDEN TÄYTTYMINEN...


NASAn upea video vie virtuaalimatkalle Kuuhun – Stara\nNASAn upea video vie virtuaalimatkalle Kuuhun\nViihdeuutiset 13.4.2018, 22:30 · Tim Isokivi\nKoska turistimatkoja Kuuhun saadaan vielä odottaa, tarjoaa NASAn tuore video taviksille toistaiseksi parhaan mahdollisuuden tutkia kiertolaistamme lähietäisyydeltä. Näyttävä video vie virtuaalimatkalle Kuun ympäri.\nKorkealaatuinen Tour of the Moon in 4k -video on luotu yhdeksän vuoden ajan kerätyn materiaalin pohjalta. Materiaalin hankkimiseen on käytetty Lunard Reconnaisance Orbiter -luotainta, joka on kiertänyt kuuta vuodesta 2009 saakka.\nNäyttävä kiertomtka alkaa Mare Orientale -muodostumasta, jossa Kuun maahan näkyvä puoli kohtaa sen pimeän puolen. Videolla tutustutaan myös Kuun etelänavalla sijaitsevaan Aitkenin altaaseen, Apollo 17 -kuulennon laskeutumispaikkaan ja valtavaan Tycho-kraateriin.


Mataleena: Havainnekuvia ortodoksisen kirkon kivetyksistä\nHavainnekuvia ortodoksisen kirkon kivetyksistä\nTsaarin aikaiset kivijalkakivet nousevat maan vajotessa. Kivet alkavat elää omaa elämäänsä, pyrkivät ulos säädetystä ruodusta. Jos ostat kahvimukillisen ja istut tuolille kahvi mukissa ei ole tasainen pinta, vaan kallistunut monttuun päin. Montussa ei ole elämää, ei ole ollut aikoihin.\nKirkon portaat kallistuvat ja karkaavat kohta. Miten sielusi voi, kyseli Ambrosius aikoinaan seurakuntalaisilta. Kiitos kysymästä vaan Sieluni väpäjää kauhusta. Ihmisen pitäisi kuulemma uskoa Jumalaan ja luottaa häneen että kaikki järjestyy. Tässä kaupingissa ei voi luottaa muuhun kuin että kaikki menee päin helvettiä korruption ja ahneuden vuoksi.\nOstin orvokkeja torilta. Tänään oli lämmintä ja ajattelin tulevia aikoja jossakin muualla. Ostin myös yrttejä. Erityisesti pidän Salviasta. Jokirannassa istuimme jäätelöä mutustellen ja lintuja katsellen. Lokkien seksiriitit ovat rajuja.\nPosted by quijote at 5:03 PM\nLammikko kasvaa joeksi ajatteli lokki ja sukelsi s...\nLounais-Suomen kirjailijoiden mikrohistoriaa IV\nLounais-Suomen kirjailijoiden mikrohistoriaa III\nLounais-Suomen kirjailijoiden mikrohistoriaa II\nKävelin sateessa sunnuntain aamuna\nLounais-Suomen kirjailijoiden mikrohistoriaa I\nYrttitarha ja kukkamaa on sielulle hyväksi\nKadonnut kirveli ja muita juttuja\nLäpi kaupungin kävelyä\nHaluan Pennisillan takaisin\nKuka haluaa kävellä pitkässä puutunnelissa kesällä\nPienehköt lammet toriparkki kuopassa\nMontun pohjalla oleva vesilätäkkö ei haihdu\nPuinen kulkureitti kaupunkilaisten kävellä\nToukokuun seitsemäs päivä\nKallistumistesti ortodoksisen kirkon vierellä\nTurun tauti voi edelleenkin hyvin\nDominikaanisen Mustan veljeskunnan tunnus oli totuus


09/04/2017 • Kaupallinen yhteistyö\nTein yhteistyötä CanvasPicasson kanssa, joiden valikoimasta löytyy mm. mahtuvat julisteet, jotka kehyksissä näyttää ihan sairaan hyvältä. Valitsin muutamaa eri kokoa, pääasiassa kuitenkin noita pienimpiä. Hiukan muuttui ilme meidän olohuoneessa, kun saatiin nämä seinälle! Kaksi jäi vielä uupumaan, mulla oli liian vähän kehyksiä. Täytyy joku päivä poiketa Ikeassa hakemassa vielä kaksi pientä kehystä, niin sitten seinä on toistaiseksi valmis. Haluan kyllä vielä enemmän tilata, jotta saa ihan kunnolla noita tohon seinään :)\nAh, niin kauniita ne on. Noi nuolet ja käsi on ihan lemppareita, ne olisi voinut olla vähän isompiakin <3_<3 Meidän aiemmissa kodeissa meillä on ollut tasan yksi taulu seinällä, ei oo vaan jotenkaan ikinä viittinyt laittaa, kun ei oo ollut sinäänsä kotoinen olo. No, nyt kun vahvasti tultuu siltä, että ollaan löydetty se koti, missä voi asua oman asunnon ostamiseen saakka, on ihan eri fiilis laitella täällä paikkoja kivaksi!\nTaulut itsessään tuo sitä kotoisuuden tunnetta, ja saa koko tilan näyttämään ihan eriltä. Ja joo, ne on vähän vinossa ehkä, mut ei se niin justiinsa oo. Täytyy viritellä vähän paremmin niitä, kunhan vaan saa aikaiseksi. Mutta en voi muuta kuin suositella mennä tutustumaan CanvasPicasson valikoimaan, koska nää on rakkautta. Hinnat ei oo todellakaan pahoja, ja toimituksessa kesti alle viikko :) Mitä muuta voisi toivoa?\nJa jottei koko seinästä olis tullu ihan musta-valkoinen, tuo tämä kultainen ananas kivasti kontrastia sinne sekaan! Se on aika söpö. Tästä sä pääset suoraan CanvasPicasson sivuille, josta löytyy julisteiden lisäksi myös canvastauluja, joita voi myös tehdä omista kuvista. Kehykset saa myös klikattua suoraan ostoskoriin heiltä. Mikä on teidän lemppari näistä, jotka sain nyt jo seinälle?\nyhteistyö, canvaspicasso, sisustus, koti


Hyvän ruoan festivaali - Grillfest, Viro\nGrillfest järjestetään joka kesäkuu Pärnussa, luonnonkauniin Vallikäärin niityllä. Kahden päivän aikana tarjoaa 300 edustajaa Virosta ja ulkomailta kaikkea hyvää ja parasta. Avoinna on ulkoravintoloita ja kahviloita ja jopa lemmikkieläinravintola. Järjestetään hyvän ruoan markkinat, kansallinen kalastus- ja ruoanvalmistuskilpailu ja lasten riemuna on suuri ja sisällöllinen puuhamaa.\nEri lavoilla esiintyy hyviä artisteja ja musiikkia on jokaiseen makuun. Molemmat festivaalipäivät päättyvät suuren ilotulitukseen. Festivaaliklubeilla järjestetään After Grill -juhlia.\nGrillfestille ovat odotettuja kaikki, sisäänpääsy on ilmainen!\nGrillfest järjestetään joka kesäkuu Pärnussa, luonnonkauniin Vallikäärin niityllä. Kahden päivän aikana tarjoaa 300 edustajaa Virosta ja ulkomailta kaikkea hyvää ja parasta. Avoinna on ulkoravintoloita ja kahviloita ja jopa lemmikkieläinravintola.


Mistä ostaa miehen rintojen täydentää Helsinki Suomi |\nHome > FI > Gynectrol > Mistä ostaa miehen rintojen täydentää Helsinki Suomi\nGynekomastia tai kaveri tissit on sairaus leimaa lisäämisen miehen rintojen varmistaa, että ne näyttävät naisen rinnat. Mies tissit ovat ehdottoman häpeäksi. Aiemmin voit vain poistaa ne leikkaushoitoa. Vaikka kaverit nurin ovat kaikki asetetut mennä invasiivisia kirurgisia toimenpiteitä saadakseen eroon miespuoliset tissit, he alkavat etsiä riskitöntä kaikki luonnolliset gynekomastia hoitoa ilman leikkaushoitoa , kun he ymmärrä haittavaikutuksia tuoma lääketieteellisiin menetelmiin .\nOnneksi nyt on täydentää saatavilla, jotka voivat poistaa mies boobs ilman kirurgisen. Useita kohteita on tullut esiin vielä vain pari todella tehokkaita, samoin kuin yksi yksi tehokkaimmista ovat on Gynectrol peräisin Crazybulk. Löytää lisää koskien gynectrol, tässä Gynectrol arviot: tarkalleen miten minimoida gynekomastia yleensä joka menee yli koskevat Gynectrol komponentteja, tapoja käyttää Gynectrol ja missä tilata mies rintojen täydentää Helsinki Suomi .\nOstaa miehen rintojen pillereitä Helsinki Suomi\nTäsmälleen Mikä on Gynectrol\nGynectrol on aloittelija markkinapaikan vielä on tosiasiallisesti tuotetaan nykyisin paljon suotuisia kohuun. Gynectrol olennaisesti on ravintolisä tehty tehokas laihtuminen ja rasvan palamista. Kun otetaan säännöllisesti, Gynectrol pääsee eroon rasva solujen ylävartalo alue aiheuttamatta kielteisiä vaikutuksia.\nGynectrol luotiin Crazybulk, suosittu nimi oikeudellisten kehonrakennus steroidit ja myös rasvaa tappio lisäravinteet Britanniassa, Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Australiassa. Se pysyy tabletin tyyppi sekä se sisältää kaikki luonnolliset ainesosat luettelosta alempi rintojen kokoa ilman kielteisiä vaikutuksia. Kokea hyödyt, et varmasti on otettava tämä ravintolisä ainakin 2 kuukautta jatkuvasti.\nGynectrol on lukuisia komponentteja kuten kofeiinia , joka antaa aineenvaihduntaa vauhtia samalla parantaa lipolyysiä, joten se on erinomainen rasvanpolttaja. Koska kertyminen liikaa rasvaa on vain yksi tekijöistä mies boobs, kofeiini on keskeinen velvollisuus poistamisessa gynekomastia.\nGynectrol koostuu myös kromi , toinen ainesosa, joka on ratkaisevan tärkeä velvollisuus alentaa rasvoja. Paitsi polttaa rasvat, kromista Gynectrol lisäksi rakentaa lihaksia se siaan niin rintaa ei lopulta etsivät myös laiha. Käyttö kromi luvulla rasvanpolttoa asuinkiinteistöjen vahvistettiin searchings varten tutkimukseen suoritettiin Pittsburgh hoitolaitos.\nGynectrol on lisäksi runsaasti Gugglesterone , yhdiste, joka stimuloi kilpirauhasen sekä luo catabolic vaikutus rasvat. Koska tämä ketjureaktio tapahtuu, elimistö saa signaalin polttaa enemmän rasvaa, joka koostuu niistä talletetaan rintaa.\nGynectrol samoin sisältää L-arginiini , joka tehostaa testosteronin tuotantoa sekä kehittää lihaksia. Sitä paitsi, Gynectrol on vihreä tee olemus alkaloideja sekä flavonoideja, jotka molemmat vähentää rasvan.\nGynectrol myös Cacoa uute , että tulee lisää testosteronia valmistus. Testosteroni on mieshormoni, joka voi auttaa pääsemään eroon miehen tissit, naisten ominaisuus.\nViimeinen komponentti on Scleroids . Gynectrol on scleroids lisätä lämmöntuotanto. Parannettu lämpö tasolle, joka polttaa liiallinen rasva.\nKukin energinen komponenttien Gynectrol toimii tehokkaasti rasvaa lämmittimet, mutta keinot niiden on tosiasiallisesti sekoitettu täällä tekee niistä vieläkin voimakkaampi. Vaikka se ei ole yhtä nopeaa kuin Gynexin, Gynectrol ei toimi niin hyvin kuin ilman mitään sivu- tuloksia. Lisäksi Gynectrol nopeasti kappaleita kehon rasvaa polttava ominaisuuksia, erityisesti tarjoaa vauhtia kehon poistamista rasva ylävartalon soluihin.\nGynekomastia on tärkein ja yleisin tekijä harvinaista kasvun rintakuvaa poika. Mitä oikeastaan laukaisee gynekomastiaa miehillä? Gynekomastia laukaisee rasva ihonalaisen rasvan rintarauhasiin ympärillä rinta lihaksia. Vuonna Gyno kirurgiset mies rintojen pienennys menettelyssä kudosten eliminoituu operatiivisesti jonka Gyno lääkäri tiimeineen mutta se ei ole turvallinen. Gynectrol on oikea vaihtoehto niille, jotka etsivät vaihtoehtoja kuinka minimoida mies rintojen normaalisti sekä niille, jotka etsivät vaihtoehtoja tapoja vähentää mies boobs turvallisesti.\nGynectrol on kehitetty saada poistamiseksi kudosten. Kun äärimmäinen solujen pienenee, kaveri tissit lisäksi koko pienenee.\nRasvasolut kätkeytyy rintalihasten antaa laajentuneelle pyrkivät rintakuvaa. Gynectrol keskittyy rasvasolujen kätkeytyy rinta lihaksia sekä ne vähentävät. Kun rasvasoluja kutistunut, koko rintakuvien samoin vähentää.\nGynectrol varmasti hyötyä jokainen henkilö, jonka täydentää usein sekä toimii intensiivisesti. Komponentit Gynectrol varmasti parantaa kestävyyttä ja energiaa. Tämä auttaa käyttämään voimakkaasti. Jos tajunnut alkavat eroon mies rintojen nopeammin ilman leikkaushoitoa, tämä tuote varmasti toimii sinulle.\nTapoja hyödyntää Gynectrol nopeaa gynekomastia korjaamiseksi\nSe pysyy täydentää kehittyä. Se on otettava kahdesti päivässä aterioiden yhteydessä. On otettu kaikki ajat, harjoitusvapaina päivinä ja myös ei harjoitus päivää. On harjoitus päivinä sinun tulee varmistaa, että otat pillereitä ainakin 30 minuuttia ennen käyttäessään.\nMuista, jos aiot aloittaa ihanteellinen tulokset biotuote minimoidaan mies rintani jälkeen älä menetä harjoituksia. Et voinut odottaa saavansa mahdollisimman ellet treenata rutiininomaisesti . Lisäksi sinun täytyy ottaa Crazybulk Gynectrol vähintään 2 kuukautta jatkuvasti.\nVoit ostaa 1 pullo gynectrol, mutta jos etsit paljon enemmän tehoa omassa terapiassa , suosittelemme saada 3 kuukautta gynectrol tarjonnan paketti. On onneksi sinulle, on tällä hetkellä tarjolla ostaa 2 alusta 1 täysin ilmainen kaikissa asioissa ja kasoista in Helsinki Suomi mukaan lukien Gynectrol. Joten voit tallentaa käteistä sekä saada edullisia gynekomastia täydentää jos tilaat Gynectrol nyt. Ja älä menetä ainutlaatuisen paljon maksuttoman kuljetuksen USA kaikkia tilauksia.\nJos kiinnostunut ostamaan Gynectrol in Helsinki Suomi , alapuolella ovat kustannukset:\nDo haluat tietää, missä voit tilata Gynectrol pillereitä saada poistaa miesten rintojen luonnollisesti edulliseen hintaan? osta se Crazybulk virallinen verkkosivusto. Voit nauttia käsitellään kuten diskonttokorko käsittelee, täysin ilmainen tuote tarjoaa myös maksuttomia merenkulun tarjouksia. Lähetys luovutetaan Brasiliaan, Portugali, Belgia, Intia, Singapore, Malesia, Irlanti, Iso-Britannia, Ruotsi, Italia, ja lukuisat vieläkin kansojen. Sinun ei stressiä yli saavutettavuuden sijaintisi Helsinki Suomi.


Suomen parhaat laina ja talous -aiheiset blogit - Suomenparhaaksi.fi\nSuomen parhaat laina ja talous -aiheiset blogit\nJos asut Suomessa ja tarvitset lainaa, internetistä löytyy runsaasti tietoa. Löydät suomalaisia verkkosivustoja, jotka auttavat sinua vertailemaan erilaisia lainoja juuri sinun tarpeisiisi. Henkilökohtaisista lainoista asuntolainoihin voit saada korkoja pankeilta ja muilta lainanantajilta, jotta voit tehdä tietoon perustuvan päätöksen siitä, mikä laina sopii tarpeisiisi. Se ei ole koskaan ollut helpompaa tai kätevämpää kuin nyt!\nLaina ja talous blogeja\nTässä ovat parhaat löytämäni rahoitukseen ja lainoihin liittyvät sivustot Suomessa.\n1. Yle Uutiset Rahoitus uutiset – Uutiset Rahoitus uutiset\n2. Danske pankki – suomalainen verkkopankki\n3. Nordea asuntolaina – Lainaa Nordea-pankista\n4. Säästöpankkien aikuiskoulutuskeskuksen säästö-sopimus – Oppilaan säästösopimus Suomen säästöpankilta\n5. TalousMentor – tietoa säästämisestä sijoittamisesta ja lainoista\n6. Säästöpankkien aikuiskoulutuskeskuksen säästösopimus – Oppilaan säästösopimus Suomen säästöpankilta\n7. Taloussanomat – talousuutiset uutiset rahoitus uutiset rahoitus\n8. Aluehallintovirasto – Lainoihin liittyvien asioiden käsittely Suomessa\n9. Rahoituksen hakeminen ja luoton saaminen terveysviranomaisen kanssa\n10. Keskinäinen Vakuutusyhtiö Kaleva – Kalevan Luottotili\n11. Palkka ja päiväraha – luontoisedut verotus\n12. Rahoitusneuvonta – Rahoituksen hakeminen ja luoton saaminen terveysviranomaisen kanssa\n13. Opiskelija-asuntojen vuokrat – Suomen opiskelija-asunnot Oyj (SAOY)\n14. Yritysluottoja, yrityslainoja, yrittäjille, yrityksille ja heidän perheelleen\n15. Säästöpankkien aikuiskoulutuskeskuksen säästösopimus – Oppilaan säästösopimus Suomen säästöpankilta\n16. Palkka ja päiväraha – luontoisedut verotus\nMiksi kannattaa lukea talousaiheisia blogeja?\nKuulet finanssialan blogista ensimmäisen kerran luultavasti silloin, kun ystäväsi tai kollegasi mainitsee jonkin finanssi- ja sijoitusasioita käsittelevän verkkosivuston. Saatat miettiä, miksi haluaisin lukea jotain satunnaista bloggaajaa internetissä? Kuka hän luulee kirjoittavansa asioista ikään kuin hän tietäisi enemmän kuin minä?\nOnneksi ennen kuin hylkäät heidän ehdotuksensa hölynpölynä, teet hieman tutkimusta ja törmäät ainakin yhteen hyvämaineiseen talousblogiin. Aloitat lukemisen, ja kaikki käy järkeen! Kaikki ne asiat, jotka eivät olleet niin selviä yliopisto-opinnoissasi, tulevat nyt hyvin selviksi. Aivan kuin saisit oivalluksen: ”Vau! Tällä sivustolla on hienoja viestejä!” *klikkaa ympäriinsä* ”Minun täytyy seurata tätä blogia.”\nJos seuraatlistausta bloggaajista listani alussa, joudut kokemaan samat tunteet – ellet ole jo. Heidän sivustoillaan on runsaasti hyödyllisiä ja ajankohtaisia uutisia sekä analyyseja rahoitusmarkkinoiden tapahtumista.\nTalous- ja sijoitusasioista kirjoittavat bloggaajat tulivat todennäköisesti ensimmäisen kerran elämääsi, kun ystäväsi tai kollegasi mainitsi jonkun rahoitussivuston. Saatat miettiä, miksi haluaisin lukea jonkun satunnaisen blogin internetistä? Kuka hän luulee kirjoittavansa ikään kuin tietäisi enemmän kuin minä?Aivan kuin saisit oivalluksen: ”Vau! Tällä sivustolla on hienoja viestejä!” *klikkaa ympäriinsä* ”Minun täytyy seurata tätä blogia.” Jos listausta bloggaajista alussa seuraat, joudut kokemaan samat tunteet – ellet ole jo. Heidän sivustoillaan on runsaasti hyödyllisiä ja ajankohtaisia uutisia sekä analyysi rahoitusmarkkinoiden tapaan.\nDanske pankin historia Suomessa\nPankkitoiminta Suomessa- Nordea


Etusivu / Ajankohtaista / Mukavaa kesää kaikille asiakkaillemme kouluissa ja päiväkodeissa\nLukuvuosi lähenee loppuaan ja sekä lähi- että etäopetuksessa olleet oppilaat ja opiskelijat pääsevät nauttimaan kesälomasta. Monessa päiväkodissa arki pyörii toki kesälläkin.\nPalmian osalta kuluneeseen lukuvuoteen sisältyy jälleen kasvua ja positiivista kehitystä, mutta edelleen haastava koronatilanne on vaatinut toiminnan sopeuttamista jatkuvasti muuttuviin olosuhteisiin.\nAloitimme lukukauden alussa uusissa ruokapalvelukohteissa Vantaalla Aviapoliksen ja Kuusikon alueella, jossa Palmia tuottaa ja tarjoilee ruokaa parissa kymmenessä päiväkoti-, koulu- ja oppilaitoskohteessa. Lisäksi aloitimme ruokatoimitukset muutamiin koulu- ja päiväkotikohteisiin Sotungin alueella.\nJälleen yksi haastava mutta antoisa lukuvuosi päättyy toukokuun lopussa. Monissa päiväkotikohteissa jatketaan toki kesähelteelläkin. Toivotamme lomansa aloittaville aurinkoista ja rentouttavaa lomaa. Ja kaikille muillekin oikein mukavaa ja lämmintä kesää.\nOnnittelemme lämpimästi myös ylioppilaita sekä muita valmistuvia!