Vihdin Retkeilijät, Author at Vihdin Retkeilijät - Page 5 of 6\nViRetin tarkennettu toimintakalenteri touko-lokakuu 2017\nTässä liitteenä toimintakalenteri ajalle touko-lokakuu 2017. Retkistä ja tapahtumista tulee vielä tarkempaa tietoa lähempänä ajankohtia. Nämä ovat myös seuraavan Retkeilijä-lehden toimintakalenterissa, joka ilmestyy 20.4.\nViRetin TOIMINTAKALENTERI TOUKO-LOKAKUU\nVihdin Retkeilijöiden ” pönttöretki” tehtiin 5.3. kauniissa sunnuntaisäässä!\nNuuksion luoteiskulmaan Valklammentien parkkipaikalle kokoontui ViRettiläisiä 16 tarkoituksena kiertää Klassarinkierros, käydä tarkistamassa linnunpöntöt, jotka tammikuussa vietiin ja sitten Saarilammen tulipaikalle puhumaan, tottakai linnunpöntöistä ja tulevan kevään ja kesän retkistä. Kaksitoista lähti kierrokselle ja me Kari ja minä, sekä vävymme Joni kahden lapsenlapsemme kanssa suunnistimme Mikael ja Max pulkissa istuen, Kattilaan menevää tietä myöden Saarilammen tulipaikalle sytyttelemään tulia. Moni muukin oli innostunut kauniista auringon paisteesta ja lähtenyt ulkoilemaan ja niin pääsimme valmiille tulille odottelemaan ” kiertolaisia”. Ajankuluksi lähdimme jäälle katsomaan pilkkireikiä. Pojille oli ihmetystä miten jää kestää.” Livenä” saimme myös nähdä miten pilkkijä teki kairalla reijän jäähän ja kertoen miten paksu jää vielä oli. Hänen laittaessaan pilkkivavan reijästä veteen ei ollut kuin hetki ja ahven oli kiinni koukussa ja sekös oli Maxista ja Mikaelista jännä juttu. Eivät kuitenkaan pojat uskaltaneet ottaa pomppivaa ahventa käteensä, vaan isänsä näytti miten terävät piikit kalan selässä oli. Sitten jo alkoi makkaranpaisto kutsua.\nTulilla vaihtui retkeilijöitä tuon tuosta ja meidänkin porukkaa ilmestyi evästelemään ja makkaraa paistamaan. Siinä sivussa juteltiin Sepon innoitamana linnunpönttöjen historiasta ja hän muistutti vanhojen pönttöjen puhdistuksesta hyvissä ajoin, kuitenkin pakkasella. Monta retkeä on kevään ja kesän aikana, joihin on hyvä nyt ilmoitautua ja laittaa almanakkaan. Toki työssäkäyvillä on vielä soviteltava lomat, jos haluaa retkille mukaan. Isokarinretki on nyt täynnä eli 16 osanottajaa on ilmoittautunut. Hyvä niin.\nTakaisin lähdettiin sitten jäätä myöden Saarilammen toiseen päähän missä suurin osa retkeläisistämme lähti tarkastamaan pöntöt ja me lasten kanssa kohti parkkipaikkaa. Hieno oli retkipäivä kulkea mukavassa porukassa. Meitä on aina aurinko hellinyt tai ainakin on ollut satamatta. Muitakin kokemuksia on! 😉\nps. Kirjoitan aina Virettiläiset isolla alkukirjaimella ja sinne väliin laitan vielä yhden ison kirjaimen eli ViRettiläiset. Jäsenemme ovat niin mukavaa porukkaa, että iso kirjain saa olla ja iso R siinä välissä.\nKuva Eija Hartikka, Saarilammen tulipaikalta makkaranpaistosta.\nLintu-ja majakkaretki Isokariin 28.4.- 1.5.- 17 on täysi!\nViimeiset petipaikat Uudenkaupungin Pirkholmassa meille varatuista mökeistä on täytetty. Toivotaan mukavia kelejä ja paljon meille uusia lintulajeja kiikarien ja kameroiden ulottuville retkellämme, puhumatakaan Isokarin majakkasaaresta ja vasinkin majakasta.\nIsokarin majakkaa kuvaa Altti Holmroos kirjassa SATA SALAISUUTTA kirjoittamalla, että” Isokarin majakkasaari on aarre luontoihmiselle” ja jatkaa” Vuosikymmenien aikana saari on luonnollisesti muuttunut monella tavalla, sen ympärivuotinen asukasmäärä on kadonnut , samoin majakkahenkilöstö on poistunut saarelta ja myös luotsitoiminta hoidetaan Uudenkaupungin satamaan siirretyltä päivystyspaikalta. Ihmeemmin tämä ei toistaiseksi ole Isokariin jälkiä jättänyt, mitä nyt vanhaan muinaisrantaan on ilmestynyt raivattu polku ja neitseelliseen kallioon ilmestynyt uusi ja monille täysin tuntematon järvi”.\nAlttin Holmroos jatkaa:” Tämä järven sijainti aivan saaren ainoan tykin tuntumassa on jäänyt monelta huomaamatta, eikä se ole saarella aina ollutkaan , sillä se ilmestyi sinne vasta muutama vuosi sitten ja on tulos satamaan tehdystä aallonmurtajasta. Isokarin sataman veneilijöitä ihastuttavien riskilöiden pesimäpaikkakivet on todellakin louhittu samalta saarelta ja taitavat myös rannan tarhakäärmeiden kiviset pesäkolot olla peräisin samaisesta louhintapaikasta. Tästä kallioiden ympäröimästä Isokarin sisäjärvestä ei juuri tietoa ole, sen rannalle ei polkuja johda ja jos sinne eksyy, putoamisen estää sitä kiertävä piikkilankaeste. Syykin siihen on selvä, pudotusta alas on paikoin nelisenkin metriä ja pinnan alla odottaa kaikenlaista sinne upotettua romua ja roinaa”.\nKirja: Altti Holmroos, SATA SALAISUUTTA, Ulkosaariyhdistyksen julkaisusarja N:o 15, Newprint Oy Uusikaupunki 2004. s 186.\nKuva: Akari Lindström ja Altti Holmroos kirjasta Altti Holmroos; Isokarin Ihmeet, Ulkosaariyhdistyksen julkaisusarja N:o 14, Newprint Oy Uusikaupunki 2004.\nPönttöpäivä 5.3. sunnuntaina\nHei taas ViRettiläiset!\nToimintasuunnitelmassa oleva sunnuntaina 5.3. jäsenilta pidetäänkin päivätapahtumana eli PÖNTTÖPÄIVÄNÄ. Kokoonnutaan Rientolassa klo 10.00, josta kimppakyydein Nuuksioon kupeeseen Valklammentien parkkipaikalle ( Tervalampi). Kierretään Klassarinkierros ja poiketaan katsomassa aiemmin metsään vietyjä pönttöjä. Tämän jälkeen makkaranpaistoon Saarilammen tulipaikalle, jossa lisää lintu-/pönttöasiaa pönttövastaavilta.\nps.Turun seudun Retkeilijät kutsuvat meidät kevätretkelle su 9.4. Naantalin Luonnonmaan Kultaranta Kurun reitistölle. Laita päivä jo kalenteriisi. Lisätietoja lähempänä ajankohtaa.


Terveysneuvontaan satoja soittoja päivittäin – vaan ei vanhuksilta - Studio55.fi\nTerveysneuvontaan satoja soittoja päivittäin – vaan ei vanhuksilta\nStudio55.fi > Hyvinvointi Julkaistu 30.01.2014 15:00\nTerveysneuvontaan tulevista kysymyksistä noin 15 prosenttia koskee yli 65-vuotiaita. Colourbox.com\nJopa lähes tuhat pääkaupunkiseutulaista soittaa joka päivä terveysneuvontapalveluun, josta saa hoito-ohjeita ja terveyspalveluja koskevaa tietoa.\nTerveysneuvontapalvelu 09 10023 on pääkaupunkiseudun kuntien eli Espoon, Helsingin, Kauniaisten, Keravan, Kirkkonummen ja Vantaan sekä näiden kuntien ylläpitämän Hyks-sairaanhoitoalueen neuvontapalvelu kuntiensa väestölle. Palvelu toimii ympärivuorokautisesti.\n– Terveysneuvontapalvelussa vastataan päivittäin 600–900 puheluun. Viikoittain vastattuja puheluja kertyy 4 000–6 000 ja kuukausittain noin 20 000–23 000, vs. kaupunginsihteeri Annikki Thodén Helsingin kaupungilta kertoo.\nPuhelujen määrä on pysynyt viime vuosina melko samalla tasolla. Vuonna 2013 soittoja tosin tuli seitsemisen prosenttia vähemmän kuin vuonna 2012.\n– Tähän on todennäköisimmin vaikuttanut se, että kussakin palvelun käyttäjäkunnassa otettiin käyttöön takaisinsoittopalvelu terveysasemien puhelinpalvelun yhteydessä. Kun yhteydensaanti terveyskeskuksiin arkisin kello kahdeksasta neljään on näin ollen parantunut merkittävästi, ympärivuorokautisen terveysneuvontapalvelun käyttö on puolestaan vähentynyt. Viime vuonna ei myöskään ollut mitään isoa influenssaepidemiaa.\nNoin puolet palveluun tulevista kysymyksistä kohdistuu lasten tai alle 25-vuotiaiden nuorten terveysongelmiin.\n– Tyypillinen soittaja on työikäinen naishenkilö, joka kysyy neuvoja lapsen, puolison tai omiin terveyden- tai sairaanhoidon ongelmiin. Noin kolmannes kysymyksistä kohdistuu alle kouluikäisten lasten terveyden- ja sairaanhoidon neuvontaan, jolloin soittajana on tietysti lapsen äiti, isä tai huoltaja.\n– Noin 35–40 prosenttia kysymyksistä kohdistuu työikäiseen väestöön ja noin 15 prosenttia yli 65-vuotiaaseen väestöön, Thodén lisää.\nPuhelusta ei peritä erillistä palvelumaksua.\nHulluimmat soitot terveysneuvontaan – lue! 30.1.2014


Miten korjaan TLS-virheen sähköpostin lähetyksessä? - Seravo Tietopankki\nMiten korjaan TLS-virheen sähköpostin lähetyksessä?\nGoogle on ottanut käyttöön sähköpostipalveluissaan TLS-suojauksen pakotuksen huhtikuussa 2020. Tämä koskee niitä Seravon asiakkaita, joiden verkkotunnuksen hallinta on Seravolla ja käytössä on Googlen ilmainen Gmail-palvelu omalla verkkotunnuksella.\nMuutoksen astuttua voimaan sähköpostin lähettäminen omalla verkkotunnuksella on estynyt ja lähetysyrityksen jälkeen tulee seuraava virheilmoitus: "TLS Negotiation failed, the certificate doesn't match the host."\nMikäli käytät Gmailia omalla verkkotunnuksella eikä sähköpostin lähetys toimi, Gmailin asetuksiin on tehtävä muutoksia lähtevän postin (SMTP) palvelimeen ja porttivalintaan. Oikeat asetukset löytyvät päivitetystä ohjeestamme:\nViimeksi päivitetty Toukokuu 25, 2020


Valo Nihtilä - tuntematon vaikuttaja\nHarvoin voimme olla niin kiitollisia kenellekään niin paljosta, kuin juuri Nihtilälle. Hänen operatiiviset kykynsä tulivat esiin sotiemme aikana, jolloin niitä todella tarvittiin. Hänen meriitteihinsä kuului myös toimia Sotakorkeakoulussa opettajana, jolloin hänen oppilainaan oli myöhemmin kuuluisia rintamakomentajia, kuten Paavo Talvela, Aarne Blick, Adolf Ehnrooth, Ruben Lagus jne. Lista on pitkä. Salpalinja on suurelta osin lähtenyt hänen kädestään, jossa hän Talvisodan jälkeen Oeschin kanssa katsoi asemien paikat. Viimeinen palvelus maalleen häneltä oli asekätkennän johtaminen. Sodassa hänellä kului liikaa aikaa taisteluun omia kenraaleita vastaan.\nValo Konstanttin Nihtilä syntyi Kärkölässä 1896 suuren maatalon vanhimmaksi pojaksi. Hänen opiskelunsa suuntautuivat Lahdessa vietetyn lyseoajan jälkeen maatalouteen. Ja niin hän oli Helsingissä opiskelemassa agronomiksi, kun Sisällissotamme alkoi. Oli hän kuullut jääkäriliikkeestä, kun ystäviä oli Saksaan lähtenyt, mutta ei herännyt itse mukaan. Sisällissodassa hän sai heti vastuuta taistellessaan Sysmän suojeluskunnan mukana, toimien ryhmän- ja joukkueenjohtajana , sillä olihan nuori Valo kouluttanut aiemmin suojeluskuntalaisia Kärkölässä. Taisteluihin hän osallistui mm. Hillosensalmella ja Heinolan suunnalla. Sotatoimien lakattua Sysmän suojeluskunnat liitettiin Savon prikaatiin, jossa nuori Valo sai upseerikoulutusta. Sisällissodan pahimpana kokemuksena Nihtilä piti punavankien vartiointia.\nKapinan jälkeen hän ymmärsi, että sotilasura on hänen juttunsa. Nihtilä ilmoittautui Viipurin Markovillassa upseerikurssille syksyllä 1918 ja valmistui keväällä 1919 kurssin priimuksena. Vänrikiksi hänet ylennettiin heinäkuun lopulla 1919.\nNihtilä nimitettiin ensimmäiseen upseerin arvoon ja komennettiin Keski-Suomen rykmenttiin Kouvolaan, jossa vierähti seuraavat kuusi vuotta. Komennus tosin katkesi ajoittain eri komennuksien johdosta. Vuosina 1921-1922 hän oli kuunteluoppilaana kadettikoulussa ja välillä kouluttajana jalkaväen Kapitulanttikoulussa. Vuonna 1926 hänet ylennettiin kapteeniksi ja komennettiin kadettikouluun sotilaspedagogianopettajaksi. Kadettikoulussa Nihtilä toimi opettajantyön ohella kadettikomppanian päällikkönä. Opettajan työssään hän nautti koulutettavien suurta arvostusta.\nVuosina 1927-1929 Nihtilä suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon Sotakorkeakoulussa yhtenä kurssinsa parhaana. Koulun silloinen johtaja Eversti K.L. Oesch, kuin hänen seuraajansa E. Heinrichs pitivät älykkäästä Nihtilästä, joista jälkimmäinen halusi Nihtilän Sotakorkeaan opettajaksi. Sotakorkean opettaja Nihtilästä tuli 1930, kun se mahdollistui hänen virkaikänsä puitteissa. Opettajana ollessaan hän oli mm. vuonna 1935 muutaman kuukauden opintomatkalla Ranskassa. Majuriksi ylennetty Nihtilä oli opettajana kuusi vuotta, kunnes ylennys everstiluutnantiksi ja komennus Pohjan rykmentin pataljoonankomentajaksi keskeytti hänen toimensa Sotakorkeassa. Komennus ei ollut pitkäikäinen, kun Valo Nihtilää kaivattiin pääesikuntaan.\nMaaliskuussa 1938 Nihtilä sai siirron operatiiviselle osastolle Maavoimatoimiston päälliköksi. Nihtilän siirron takana oli eversti Airo, joka toimi operatiivisen osaston päällikkönä silloin Pääesikunnassa. Tässä vaiheessa oli koossa neljän kyvykkään upseerin ryhmä: Oesch, Heinrichs, Airo ja Nihtilä.\nMaavoimatoimiston päällikkönä Nihtilän yhdeksi merkittävimmistä asioista muodostui muistio, joka piti sisällään Suomen puolustautumismahdollisuudet Neuvostoliiton hyökätessä. Muistio oli laadittu 5.9.1939 ja se pohjautui pääosin Kannaksen suursotaharjoituksien antamaan kuvaan.\nMuistiossaan Nihtilä esittää Kannaksen puolustuksen niin kuin se sitten toteutettiin, joskin Laatokan-Karjalassa Nihtilä oletti hyökkäävän voiman puolet pienemmäksi mitä se todellisuudessa oli. Monet kuten Nihtiläkin oletti väärin, ettei Suomi joudu yksin taistelemaan, joten vihollinen ei pystyisi keskittämään voimiaan niin paljoa meitä vastaan. Muistiossa oli esitetty vielä Kannaksen armeijan johtoportaat sellaiseksi, kun ne sitten olivat Talvisodassa.\nKenraali Oesch antoi pääesikunnan komentajana syksyllä 1938 Nihtilälle tehtäväksi suunnitella aluksi Summan ja Lähteen lohkoille yhtenäistä puolustuslinjaa. Nihtilä teki lukuisia matkoja Kannakselle ja niin alkoi hahmottua linja Muolaanjärven ja Yksjärven kannakselle, myös Äyräpään tasalle taaemmaksi alkoi asemat hahmottua.\nMainittakoon muutama vastoinkäyminen, kuten Vilho Petteri Nenonen kielsi Perkjärven linnoittamisen, kun rakentaminen olisi kuulemma häirinnyt tykistön ammuntoja. Toinen tapaus oli kun linnoitustöistä vastuussa oleva kenraalimajuri Unio Sarlin pyysi belgialaista evp-kenraalia Emile Badouxia toteuttamaan Summan eteläpuolen linnoittamista. Badoux oli ehkä linnoittamisen mestari Keski-Euroopan aukeilla, mutta ei sopinut suomalaiseen metsämaastoon ollenkaan. Nihtilä ei hyväksynyt Badouxin suunnitelmia ollenkaan ja totesi niiden olevan aivan mahdottomia. Lopullisesti Nihtilä suuttui, kun Badoux alkoi korjailemaan Nihtilän Muolaan linnoittamista koskevia suunnitelmia. Nihtilä ja Airo ajoivat Helsinkiin tapaamaan Oeschia. Helsingissä he valittivat Oeschille Badouxin suunnitelman olevan mielettömän. Airo kieltäytyi lähtemästä takaisin Kannakselle, niin Oesch ja Nihtilä tarkastivat Muolaan alueen. Oesch ei hyväksynyt myöskään Badouxin ratkaisuja. Kun asia meni riitelyksi, niin kenraaliluutnantti ratkaisi asian käskemällä Badouxin valmistella linja kilometrin taaemmaksi.\nBadoux suunnitteli myöhemmin vielä Salmenkaitalinjaa. Sotien jälkeen Nihtilä tapasi miehiä, jotka taistelivat kyseisessä paikassa. Puolustajat ihmettelivät, kuka kumma oli suunnitellut puolustusasemat, kun ne olivat niin esillä ettei niissä voinut olla. Asemat oli rakennettu muuta maastoa alemmas ja näkyville, näin ne olivat jatkuvan vihollistulen alla.\nVielä syksyllä 1939 Nihtilä ehti suunnitella asemia Laatokan Karjalaan ja Kannakselle, näin syntyi vielä lapiojääkäreiden toimesta asemiin toivottua syvyyttä, mm. linjalle Viipuri - Kuparsaari.\nEnnen Talvisotaa Nihtilä oli pääesikunnan edustajana Erik Heinrichsin kutsumassa komiteassa, joka käsitteli keveiden panssarintorjunta-aseiden hankintaa. Mainittakoon, että Nihtilä tässä vaiheessa jo totesi 20 mm norsupyssyn soveltuvan hyvin ilmatorjuntaankin. Ilmatorjuntamuunnos toteutettiin myöhemmin vasta Jatkosodassa. Eihän pst-kivääreitä liioin ollutkaan Talvisodassa, kun ne kaksi Lahden L-39 prototyyppiä, mitkä Aimo Lahti itse toimitti rintamalle meneville joukoille. Ne olivat sitten käytössä Laatokan saarissa.\nSyksyllä 1939 Nihtilä esitti, että sodan syttyessä Laatokan Karjalaan ja pohjoisempaan perustettaisiin sissiosastoja, jotka pilkkoisivat hyökkäävät vihollisjoukot pieniin osiin. Hän pohjasi ajatuksensa laajoihin metsäalueisiin, joiden kautta sissit voivat iskeä hyökkäävien viholliskolonnien sivustoihin ja taakse suksilla. Näin menetellen kärjestä häviäisi hyökkäys voimaa, kun vihollinen joutuisi keskittämään voimiaan sivustavarmistukseen ja huollon katkeaminen lopulta pysäyttää hyökkäyksen. Etenkin oli huomioitu se, että vihollinen joutuisi tukeutumaan harvempaan tieverkostoon kuin Kannaksella.\nNihtilästä tuli operatiivisen osaston päällikkö, kun Aksel Airosta tehtiin päämajoitusmestari. Toimessaan Nihtilä sodan puhjettua soittaa puolustus ministeriöön tilatakseen rintamalle hv-miinoja. Puolustusministeriössä vastaa nainen, joka kertoo olevansa siivooja ja yksin paikalla, kun muut ovat kotona. Siellä noudatettiin virka-aikoja. Muutamien puheluiden jälkeen saatiin oikea henkilö kiinni ja miinat rintamalle.\nJoulukuun aikana Laatokan Karjalassa IV AK:n asiat eivät sujuneet Päämajan mieliksi. Komentaja kenraalimajuri Woldemar Hägglund arkaili vastahyökkäyksissään. Marsalkkaa harmitti, kun hänen käskemänsä hyökkäykset keskeytettiin ennen aikojaan. Asioilla alkoi olemaan jo kiire, jottei hyökkäävä vihollinen pääse pureutumaan liiaksi Suomen tiheämpiin tieverkkoihin. Marsalkan käsky kuului Nihtilälle: ”Everstiluutnantti huolehtii nyt siitä, että tällä kertaa hyökkäystä ei keskeytetä, vaan se viedään ratkaisevaan loppuun asti. Nihtilä joutui kolmeksi viikoksi valamaan uskoa joukkoihin ja komentajiin.\nEverstiluutnantti Nihtilä saapui IV AK:n esikuntaan 5.1.1940 ja seuraavana päivänä alkoi armeijakunnan neljäs hyökkäys. Hyökkäyksen kärki pysähtyi Lemetin alueelle, jolloin Hägglund sanoi: "Siinä näet, ei täällä mitään tule, nyt pysäytän hyökkäyksen". Nihtilä oli tiukkana: "Hyökkäystä ei pysäytetä nyt, eikä ylipäällikkö hyväksyisi edes sellaista." Nihtilä sanoi: "Lemetistä länteen tulevalla tiellä ei ole mitään, joten laitetaan sinne joukkoja, niin Lemetti on motissa." Hägglund vastusti hyökkäyksen jatkamista, mutta oli hänen viimein myönnyttävä pitkin hampain, kun Marsalkka oli Nihtilän takana. Nihtilä painotti että Marsalkka on antanut hänelle Kannakselta JP 4:n luovutettavaksi tarvittaessa armeijakunnalle. Nihtilä suunnitteli JP 4:n etenemisen Pukitsanmäkeen Koirinojalle, jossa se varmisti keskellä vihollisvoimia tärkeän maantiesolmukohdan. Tammikuun yhdeksäntenä päivänä hyökkäyksen kärki saavutti Laatokan rannan, jonka ansiosta syntyi alueelle kuuluisat Lemetinmotit ja Kenraalimotti. Nihtilä kielsi hyökkäämästä motteja vastaan heti. Hän ratkaisi asian niin, että motit kypsyvät aikansa ilman huoltoa, näin ne saadaan tuhottua helpommalla. Hägglund oli kauhuissaan, kun selustaan jäi valtavat vihollisvoimat, mutta hän ei voinut Nihtilälle mitään.\nNihtilää harmitti Hägglundin runsas alkoholin käyttö ja passiivisuus. "Talvelan kaltaista" hyökkäysintoista komentajaa olisi kaivattu kipeämmin. Toinen komentaja oli eversti Olkkonen, hän liioitteli tappioita ja vastoinkäymisiä. Nihtilä saapui osasto Olkkosen komentopaikalle, niin hän kyseli komentajaa. Adjutantti sanoi hänen piileksivän perunakellarissa, ettei myöskään mitään kosketusta viholliseen edes ole, siis kaikki lähetetyt raportit on olleet liioiteltuja. Nihtilä sanoi Olkkoselle et nyt pitää hyökätä, jotta saadaan apua idässä taisteleville joukoille.\nNihtilä ajoi etulinjaan Olkkosen kieltäydyttyä lähtemästä ja kyseli pataljoonien komentajilta hyökkäys mahdollisuuksia. Hän laati hyökkäyssuunnitelmat ja esitti ne pataljoonien komentajille. Vähän pataljoonankomentajat ihmettelivät, että mikäs mies se käskyjä jakaa. Olkkoselle Nihtilä sanoi: "Vahvista hyökkäyskäsky ja käy puristamassa miesten käsiä, kun he lähtevät hyökkäämään". Olkkonen sai sittemmin siirron kotirintamalle. Nihtilä palasi Päämajaan operatiivisen osaston päälliköksi taas hetkeksi.\nHelmikuun 16. Nihtilä komennettiin Kannakselle, kun Summa murtui. Summan murtuminen oli Marsalkalle raskas isku, joten hän lähetti Nihtilän jälleen kerran polttopisteeseen. Tarkoitus oli, että Nihtilä viipyy II AK:ssa pari päivää ja laittaa asiat järjestykseen, mutta komennus venähti pidemmäksi, kun Öhquist pyysi Marsalkalta luvan pitää Nihtilä itsellään. Nihtilä joutui tuuraamaan sairastunutta eversti Takkulaa II AK:n esikuntapäällikkönä. Komennus venyi, kun Öhquist ei olisi halunnut luopua Nihtilästä ollenkaan. Viimein 2.3.1940 Airo soitti Öhquistille ja sanoi, että Nihtilän on saavuttava päämajaan heti.\nHarald Öhquist oli sodan alussa esittänyt lennokkaan ajatuksen, että keskitettäisiin kaikki voimat ensin Kannakselle ja sitten vahvan iskun jälkeen Laatokan Karjalaan, missä myös vihollinen lyötäisiin.\nTalvisodan lopun arka kohta, Viipurinlahti, jouduttiin myös inspiroimaan, kun Airo ja Nihtilä olivat siellä erimielisiä. Nihtilä uskoi venäläisten koukkivan jäätä myöten suomalaisten selustaan, mitä Airo ei ottanut kuuleviin korviinsakaan. Kuitenkin kävi niin kuin Nihtilä oli aavistellut, ja tilanne oli lähes katastrofaalinen.\nAsioiden tilaa ei yhtään parantanut se, että pohjoisesta siirron saanut kenraalimajuri Martti Wallenius juuttui Haminan upseerikerholle. Walleniusta voisi tietysti puolustella sillä, että Viipurinlahtea ei ollut linnoitettu, joukot olivat hajallaan ja mitään komentosuhteita ei ollut luotu, ts. ei ollut esikuntaa. Wallenius oli varmasti lisäksi turhautunut, kun hänet oli sivuutettu Lapissa. Marski määräsi oman lankonsa, vanhan kenraali Linderin, Walleniuksen esimieheksi, jolloin Wallenius sanoi ei käy, niin hän joutui Viipurinlahdelle. Walleniuksen komennus kesti kolme päivää ja hänen sotilasuransa loppui siihen, kun hän itse ryyppäämällä tarjosi tekosyyn esimiehilleen järjestää hankala kenraali sivuun. Wallenius ei saanut sen koommin enää mitään rintamakomennusta. Mainittakoon että hän yritti jopa rivimiehenä Jatkosotaan, mutta käännytettiin liian vanhana takaisin.\nVälirauhan tullen Nihtilä sai komennuksen Oeschin 2. divisioonan esikuntapäälliköksi. Yhdessä he suunnittelivat linnoitusketjun Virolahti - Luumäki -linjalle eli nk. Salpalinjan sekä taaempaa Hamina - Taavetti -linjan he myös suunnittelivat.\nSodan taas lähestyessä 2. div. muuttui 4. armeijakunnaksi, jonka esikuntapäällikkö kenraali Oeschin oikeaksi kädeksi Nihtilä tuli.\nIV AK:n piti olla sivussa pääsotatoimista, mutta sotiemme suurin voitto saavutettiin, kun kaksi vahvistettua Neuvostodivisioonaa jäi mottiin Porlammen peltoaukeilla Viipurin eteläpuolella.\nEnnen motitusta ja Viipurin valtausta Oesch sairastui uupumukseen. Marsalkka lähetti armeijakunnan komentajaksi naapuriarmeijakunnan komentajan kenraalimajuri Taavetti "Pappa" Laatikaisen. Pappa saapui esikuntaan 24.8 illalla ja kuultuaan Nihtilän hoitaneen toimintaohjeet eteenpäin, niin hän ilmoitti tulevansa aamulla. Aamulla Laatikainen kävi kuulemassa aamuraportit ja ilmoitti Nihtilälle menevänsä saunomaan. Jo illalla Nihtilä oli vaikeuksissa, kun hänen olisi tarvinnut saada allekirjoituksia käskyihin, mutta kellään ei ollut tietoakaan minne Laatikainen oli mennyt saunomaan. Pappa soitti seuraavan puolenpäivän aikana, jolloin Nihtilä pyysi Laatikaista tulemaan esikuntaan heti. Laatikainen tokaisi vastaukseksi: "Hoida sinä sotatoimet, niin kyllä minä tulen paikalle, kun kunniamerkkejä jaetaan". Viimein Laatikainen autokuljettajineen tuli paikalle, mutta oli niin huonossa kunnossa ettei omin avuin ylös päässyt. Kun pari päivää kului, ettei Pappa selvennyt, niin tuskastunut Nihtilä mietti mitä pitäisi tehdä. Hän soitti Oeschille, kertoi hänelle tilanteen ja pyysi häntä palaamaan. Oesch soitti Marskille ja pyysi lupaa saada palata palvelukseen, jolta luvan saatuaan palasi toimipaikkaansa, juuri Viipurin valtausparaatia vastaanottamaan. Sillä aikaa Laatikainen poistui vähin äänin takavasemmalle, mistä oli tullutkin. Nihtilä olisi voinut käräyttää Laatikaisen juopottelusta, mutta sitä hän ei tehnyt, hän pelkäsi Laatikaisen jääkäritovereiden epäluulojen ja kritiikin osuvan kohdalleen. Ansioistaan komentajana Pappa Laatikainen nimitettiin syksyllä 1941 Mannerheimristinritariksi ja Viipurin valtauksen johtanut Nihtilä sai lämpöisen kädenpuristuksen.\nKaikki Karjalan kannaksella olevat joukot alistettiin 1.2.1942 IV AK:n komentajalle kenraaliluutnantti Öhqvistille. Maaliskuun alussa johtosuhteet armeijassa järjestettiin uudelleen niin, että kullekin kannakselle perustettiin päämajan alainen johtoporras. Kannaksen Ryhmään kuuluivat 18., 2., 10. ja 15. divisioona, jotka olivat tässä järjestyksessä rintamassa oikealta lukien. Ryhmän alaisuudessa toimivat jonkin aikaa myös Heimopataljoona 3, ErP 6 sekä JR 200, joka koostui virolaisista vapaaehtoisista.\nKesäkuun 26. 1942 Eversti Nihtilä sai komennuksen Jalkaväkirykmentti 16:n komentajaksi, josta seurasi paluu Päämajaan operatiivisen osaston komentajaksi joulukuun 11. päivänä samana vuonna.\nTyössään operatiivisella osastolla eli nk:ssa Oopperassa Nihtilä oli omassa elementissään. Hän laskelmoi vihollisen tulevia hyökkäyssuuntia ja omia puolustusasemia. Hän kierteli myös paljon etulinjoilla ja tarkkaili puolustuslaitteiden kuntoa.\nToiminta oli seuraavaa: eli Nihtilä esitti Airolle asiat, jotka esitti asiaa edelleen Marsalkalle. Monesti Airo esitti oman eriävän mielipiteen, jolloin Nihtilä joutui yleensä turhauttaviin väittelyihin. Huomautettakoon, että Päämajoitusmestari Airolla ei ollut rintamakomentajan kokemusta, mikä mahdollisesti haittasi hänen arviointikykyään. Airo olisi halunnut rintamalle mm. Oeschin tilalle hyökkäysvaiheessa, kun Oesch oli sairaana, mutta Marski ei halunnut päästää Airoa päämajasta.\nSyksyllä 1943 Nihtilä kertoi Airolle, ettei pääasema tule kestämään kovaa taistelua, ennemmin kannattaa vetäytyä VT-linjalle. Jos pääasemaan tulee kova isku, niin asemat tulevat murtumaan. Airo kysyi, että onko näin? Airo kertoi Marsalkalle asiaa eteenpäin. Marski rintamakierroksellaan sitten kyseli etulinjan rykmenttien komentajilta, miten on kestävätkö asemat jos hyökkäys tulee. Komentajat vastasivat, että tässä taistellaan. Nihtilä oli harmistunut ja hän esitti asiaa uudemmin, joten nyt lähetettiin Hägglund kyselemään samat asiat ja taas vastaus oli, kyllä pääasemassa pysytään. Vastaukset johtuivat mukavuudenhalusta, kun oli oltu pitkälti toista vuotta samoissa asemissaan. Oli noussut omat näyttävät rakennelmat käsittäen teattereita, sotilaskoteja, prameita kanttiineja ja kauniista komentopaikoista puhumattakaan. Mainittakoon, että maaliskuussa 1944 valmistui Termolaan kaikkiaan 780 istumapaikkaa käsittävä Tyrjänlinna. Siellä korsuista saapuneet saivat katsella myös oopperaesityksiä. Kulttuuri ajoi edelle käsittämättömällä tavalla varustelusta.\nLeningradin rintaman murruttua etelässä alkuvuodesta 1944 ja saksalaisten vetäydyttyä taemmas Narvajärven tasalle, kävi Nihtilä vierailulla saksalaisten luona Baltiassa. Saksalaiset varoittivat joukkojen veltostuvan ja tulevan mukavuudenhaluisiksi, jos ne ovat liian pitkään samoissa asemissa. Vierailun johdosta Nihtilä teki muistion ja alkoi ajamaan asiaa, jotta etulinjan joukkoja siirreltäisiin, mutta siirrot toteutettiin liian myöhään, aivan suurhyökkäyksen kynnyksellä.\nKannakselle muodostettiin uudelleen 4.3.1944 kaksi päämajan alaista armeijakuntaa. Itä-Kannakselle III AK, johon kuuluivat 15. Divisioona ja 19. Prikaati. Komentajana Hjalmar Siilasvuo. Länsikannakselle puolestaan muodostettiin IV AK, johon kuuluivat 2. ja 18. Divisioona. IV AK:n komentajaksi Nihtilän hienoisesta vastustuksesta huolimatta tuli kenraaliluutnantti Laatikainen. Eli komentajiksi tuli kaksi hyvin hankalaa kenraalia.\nToukokuulla 1944 Nihtilä kauhistui huomattuaan, kuinka komentajat laiminlöivät varustelutöitä vähätellen venäläisten tulevia hyökkäysaikeita. Tosin Martola 2. divisioonan komentajana oli tehnyt hyvää jälkeä. Paalu puolestaan valitti Nihtilän käydessä hänen vaihtoa tekemässä olevassa 18. Divisioonassa, että nyt pitäisi sitten lähteä, kun sain saunankin juuri valmiiksi. Tilalle tuli kenraalimajuri Sihvon 10. Divisioona.\nLänsi-Kannaksen armeijakunnan alueella Nihtilä totesi miesten ottavan aurinkoa. Hän yritti Laatikaiselle selvittää asemien huonoa kuntoa, mutta Laatikaista ei Nihtilä asioineen juuri kiinnostunut, vaan keskeytti hänet tylysti ja ohjasi hänet sivuun.\nPajari saapuu Kannakselle\nSuureksi osaksi Nihtilän puheet tulevasta suurhyökkäyksestä ja asemien huonosta kunnosta saivat Airon siirtämään Pajarin 3. Divisioonan Uhtualta kannakselle.\nSaavuttuaan Kannakselle maaliskuussa kenraalimajuri Aaro Pajari ja hänen esikuntapäällikkönsä everstiluutnantti Wolf H. Halsti ryhtyivät tutustumaan VT-aseman kuntoon IV AK:n kohdalla, koska heidän oli määrä jäädä kunnostamaan asemia aluksi. Pajari oli raivoissaan nähtyään Kuuterselän, koska hän Halstin kanssa piti Kuuterselkää VT-linjan tärkeimpänä kohtana. He ajoivat samat tien Laatikaisen puheille kertomaan mielipiteensä asemien kunnosta, josta Laatikainen asettui aivan toiselle kannalle. Pajari räjähti täysin huutaen: "Mikä tämä VT-linja on, jos se tärkeimmässä paikassa on täyttä paskaa?". Laatikainen vastasi: "Herra puhuu asioista, jotka eivät häntä koske". Joukkosi taas on täällä vain työläisinä, jolle armeijakunta antaa käskyjä mitä tehdä. Tästä kenraalien välit rikkoutuivat ja eivät koskaan palanneet ennalleen. Laatikainen ei uskonut suurhyökkäyksen olevan tulossakaan, joten hän ei kiirehtinyt tärkeimpien kohteiden linnoittamista, vaan hoiti hommia systemaattisesti. Eli paljon linnoitettiin kohtia mistä vihollinen ei yrittänytkään läpimenoa.\nNihtilä esitti Jukka L. Mäkelän mukaan toukokuisella tarkastuskierroksella, että edessä IV AK:n tykistön ammusmäärät on tuplattava, koska huolto on vailla suojaa. Tämä ei toteutunut ja kesäkuussa oli joukot ilman oman tykistön vastatulta.\nMyös Itäkarjalasta siirrettiin helmikuussa 1944 Laguksen panssaridivisioona Viipuri - Lappeenranta - Enso alueelle VKT-linjan kunnostus töihin. PsDiv. Oli muodollisesti alistettu IV AK:lle.\nEnnen suurhyökkäystä Nihtilä oli jakanut käskyn uusien lähitorjunta-aseiden jakamisesta joukoille. Suomessahan luokiteltiin salaisiksi kauhut ja nyrkit, eikä miehiä oltu koulutettu niiden käyttöön, kuin muutamia Niinisalon ja Tuusulan kursseilla keväällä 1944. Omituiseksi asian tekee, että ne olivat jo vuoden olleet käytössä Saksan omilla rintamilla, joten ei ne mitään sotasalaisuuksia 1944 olleet liittoutuneille.\nValkeasaaren lohkolle uudet lähitorjunta-aseet saapuivat 9.6 ja jo samana iltana oli niillä onnistuttu tuhoamaan joitakin vaunuja.\nPuna-armeija valmistuu hyökkäykseen\nVielä keväällä 1944 voimasuhteet Suomen rajoilla olivat melko tasaiset. Neuvostoliiton laatimien sotasuunnitelmien mukaan luoteisrintamalla oli määrä aloittaa kesäkuussa 1944 strateginen hyökkäys, jonka tavoitteena oli poistaa Suomi sodasta. Neuvostoliiton ylijohdon päämääränä oli Karjalan ja Aunuksen kannaksilla olevien suomalaisten joukkojen tuhoaminen, kuin myös maan miehittäminen. Olihan Stalin luvannut lännelle aloittavansa suurhyökkäyksen kesäkuun alussa tukeakseen Normandiaan tulevaa maihinnousua. Suomea vasten hyökätessään ehti Saksa vetää joukkoja Ranskaan, tehden Venäläisille kilpajuoksun Berliinin helpommaksi.\nEnnen joukkojen keskittämistä Kannakselle siellä oli vain kolme neuvostodivisioonaa. Touko-kesäkuun aikana 1944 keskitettiin Leningradin alueelle 24 divisioonaa, 2 tykistödivisioonaa, 6 panssariprikaatia, 8 Panssarirykmenttiä, 8 rynnäkkötykkirykmenttiä, 146 patteristoa ja noin 1 500 lentokonetta. Neuvostojoukkojen kokonaisvahvuus ennen hyökkäyksen alkua oli noin 280 000 miestä, 460 panssarivaunua, 170 rynnäkkötykkiä ja noin 1 600 kenttätykkiä sekä yli 100 rannikkotykkiä. Sitten murtokohdassa Valkeasaaressa oli 200 tykkiä rintamakilometrillä.\nSuomalainen vahvuus vastaavasti oli 75 000 miestä, 100 osin vanhentunutta panssarivaunua, 25 rynnäkkötykkiä ja 289 kenttätykkiä. Koko Suomen ilmavoimilla oli rintamakäytössä kaikkiaan 209 lentokonetta, joista ensi linjan taistelukoneita oli neljännes. Henkilöstöstä oli noin 5 % vielä maanviljelyslomilla, joten suomalaisten todellinen vahvuus 8.6.1944 oli noin 70 000 miestä. Neuvostoliittolaisilla oli näin ollen nelinkertainen miesylivoima, kuusikertainen panssariylivoima ja kuusikertainen tykistöylivoima. Suomalaisilla ei ollut mitään mahdollisuuksia torjua neuvostojoukkojen hyökkäystä Kannaksen vajavaisesti linnoitetuissa pääasemassa.\nLauri Jäntin kirjassa kerrotaan, kesäkuun 9. Suulajärvellä 4 AK:ssa pelasivat upseerit vielä tennistä ja pioneerit hoitivat komentajansa nurmikkoa, taustalla kantautui valtava kumu etulinjasta. Tiedusteluosaston kapteeni Weiner koki tämän räikeänä vastakohtana, kun hän oli tuomassa sotavankien kuulustelutietoa AK:aan. Vielä illallakaan Laatikainen ei uskonut suurhyökkäyksen alkaneen, joten päämajaankaan ei lähetetty hätäviestiä. Sotavanki tiedot kertoivat kylläkin totuuden, mutta ei niitä noteerattu. Todellisuudessa etulinja oli repeämäisillään, kun Valkeasaaressa ei ollut enää reservejäkään. Illalla 10. divisioonan komentaja kieltäytyi soittamasta esimiehelleen Laatikaiselle sanoen: "Ei Laatikaista voi häiritä näin myöhään". Se on jokaisen asia miettiä, onko hienotunteisuudelle varaa sodassa.\nSuuri virhe oli vielä kun tykistön hevoset oli maatalouden käytössä ja traktorit VT-linjalla linnoitustöissä. Tämän johdosta menetettiin etulinjassa 68 kenttätykkiä ja uudet panssarintorjunta tykit, vaikka lukot niistä ehdittiin hävittämään.\nOesch sai 14.6 siirron Kannakselle muodostetun Kannaksen ryhmän johtoon, kun taas Talvela tuli Oeschin tilalle Aunuksen ryhmän johtoon.\nJuhannuksen alla 15.6 tilanne kiristyi uhkaavaksi ja Marski määräsi Talvelaa lähettämään Heiskasen 11. divisioonan Syväriltä Kannakselle välittömästi.\nNihtilälle soitetaan viisi päivää myöhemmin rautatieosastolta ja kysytään, miksi Mäkriän asemalla Aunuksessa seisoo neljä junaa tyhjänä päiväkausia. Kuljetuskalustosta oli huutava pula, joten Nihtilä lupasi selvittää asian. Hän soitti saman tien Paavo Talvelalle ja kysyi, missä mallissa Heiskasen divisioonan meno Kannakselle on. Talvela vastasi suoraan: Olen tekemässä vastaiskua Heiskasen divisioonalla heti, kun vihollinen vain hyökkää Syvärin yli. Nihtilän rauhallisuus oli koetuksella, kun hän sanoi: Kuule Suomen kohtalo ratkaistaan Kannaksella ei Syvärillä ja Heiskasen divisioona pitää saada heti Kannakselle. Marskikin itse henkilökohtaisesti soitti Talvelalle saman päivän illalla varmistaen siirron olevan käynnissä. Kenraalimajuri Kaarlo Heiskasen komentama 11. D oli vasta 27.6. rintamavastuussa Kannaksella.\nHeinäkuun 1944 sovittelukykyinen Nihtilä lähetettiin Aunukseen selvittämään asioita, kun Talvela halusi totuttuun tapaansa erottaa komentajiaan. Talvela "kiljuva jalopeura", joka ei oikein suvainnut ottaa käskyjä vastaan muilta kuin Marskilta. Ensinnä Talvela esitti VI AK:n komentajan kenraalimajuri Aarne Blickin erottamista, kun hän toimi vastoin Talvelan näkemyksiä. Sitten tulilinjalla oli divisioonien komentajat yksi toisensa jälkeen. Nihtilä keskusteli Talvelan kanssa asioista Aunuksen ryhmän esikunnassa. Talvela valitti komentajien vetäytyvän ennen hänen käskyjään, joten hän ei voi luottaa semmoisiin komentajiin.\nTalvela saapui Blickin komentopaikalle samaan aikaan, kuin Nihtilä. Nähtyään Nihtilän Talvela heitti hatun päästään, hyppi ja huusi naama punaisenaan: "Saatanan päämajan urkkija, olet ehtinyt jo näemmä tännekin". Talvelan tasaannuttua hän komensi Blickin ulos teltasta ja kertoi Marskin siirtäneen Blickin hänen pyynnöstään Kannakselle ja Martolan sieltä Blickin tilalle. Valo Nihtilä esitti rauhallisesti asioita mm. viivyttämistaistelusta operatiiviselta kannalta Talvelalle, joka sanoi: "Meidän olisi pitänyt keskustella paljon aiemmin näistä asioista, ei minulla ollut aavistustakaan vetäytymisen ja viivyttämisen eroista". Talvela myönsi virheensä. Talvelan alaa olikin hyökkäys ei niinkään vetäytyminen.\nKerrotaan Nihtilän ja Talvelan ystävystyneen tässä yhteydessä, niin että Nihtilästä tuli Talvelan luottomies päämajassa.\nElokuussa sotatoimien rauhoituttua Ilmavoimien komentaja Kenraaliluutnantti Jarl Lunquist soittaa Nihtilälle ja kysyy: "Leningradin lähellä lentokentällä on venäläisten pommituskoneita, jotka aikovat hyökätä kimppuumme. Voisikohan niitä vielä pommittaa?" Nihtilä tuskastuu ja toteaa: "Olemmehan sodassa, joten niitä kuuluukin pommittaa".\nErillisrauha ja Lapin sota\nMannerheimin tultua presidentiksi 4.8.1944 kenraali Heinrichsista tuli ylipäällikkö. Airo taas otti vastaan yleisesikunnan päällikön tehtävät ja Nihtilä seurasi häntä päämajoitusmestariksi. Ei Valo Nihtilä ylennystä saanut, mutta vastuu kasvoi.\nLapin sota alkoi oikeastaan siinä vaiheessa, kun Siilasvuo tuli johtoon. Siihen mennessä Nihtilän lähin apulainen Haahti oli neuvotellut saksalaisten kanssa, että he vetäytyvät näin paljon ja me sen mukaan edetään. Eli Lapissa käytiin ns. valesotaa. Siilasvuota oli perehdytetty Päämajassa saksalaisten kanssa tehtyyn sopimukseen, josta hän ei välittänyt yhtään. Hjalmar "verinen" Siilasvuo kävi työhön Lapissa tosissaan ja ensimmäiset taistelut käytiin Pudasjärvellä. Saksalaiset tietysti valittivat suomalaisten rikkoneen sopimuksen. Lopullinen niitti tuli, kun everstiluutnantti Haahti tuli 28.9. Rovaniemeltä Nihtilän luokse ja kysyi tietääkö hän, että Siilasvuo on tekemässä maihinnousua Kemiin seuraavana aamuna. Nihtilä katseli Haahden tuomaa karttaa saksalaisten joukkojen vetäytymissuunnitelmista, jonka Haahti oli saanut saksalaisilta. Nihtilä totesi syntyvän katastrofin, jos 3. divisioona nyt lasketaan maihin, koska alueella on vahvat saksalaiset voimat. Nihtilä otti yhteyttä välittömästi Siilasvuon esikuntaan ja yritti taivuttaa Siilasvuota lopettamaan uhkarohkean yrityksen nojautuen tosiasioihin. Siilasvuo suuttui ja sanoi, ettei ota käskyjä vastaan keneltäkään muulta kuin Marsalkalta. Nihtilä rauhoitteli Siilasvuota ja sanoi, ettei ollut antamassa käskyjä vain esitti Päämajan näkemyksen. Siilasvuo räjähti huutaen: "Te luulette olevanne tärkeä ihminen siellä, ja tuollaiset ihmiset rupeavat antamaan käskyjä minulle". Lopulta Siilasvuo löi Nihtilälle luurin korvaan. Nihtilä meni Marsalkan puheille ja sanoi asiansa, että pari päivää pitäisi odottaa, josta Marski oli samaa mieltä todeten: "Katastrofihan siitä muuten tulee". Marski ei voinut puuttua asiaa, koska valvontakomissio oli maassa. Hän sanoi: "Jos minä puutun nyt asiaan, kun olen luvannut ajaa saksalaiset pois maasta, niin tulee katastrofi koko maahan. Eversti hoitaa asian". Nihtilä soitti Siilasvuolle uudelleen sanoen keskustelleensa Marsalkan kanssa, joka käski minun hoitaa asia. Maihinnousu peruuntui sitten säähän vedoten. Maihinnousu tapahtui sitten 1.10. Tornioon, josta alkoi varsinainen Lapin sota, kun saksalaiset vimmastuivat petollisuudesta. Siihen mennessä oli asustuskeskuksia säästetty ja saksalaiset olivat auttaneet evakuoimaan siviiliväestöä.\nSiilasvuo tosin jatkoi omapäistä temppujaan mm. pidätytti pari Päämajan yhteysupseeria ja katkaisi puhelinyhteydet eversti Villamon ja päämajan väliltä. Villamo ei ollut alistettu Siilasvuolle, vaan suoraan Päämajalle. Marsalkka kyllästyi Siilasvuon temppuihin lopulta, joten Nihtilän esitti asettaa Öhquist hänen esimiehekseen. Marsalkka suostuikin tähän, mutta maan yleistilanne esti tämän toimenpiteen toteutumisen.\nNihtilä joutui heti tekemisiin valvontakomission kanssa kun se saapui maahan syyskuussa. Nihtilä joutui venäjänkielentaitonsa takia esittämään itärajamme tilannetta. Hän kertoi tykistömme tulisuunnitelmat ja miinoitukset. Saapuneen osaston johtaja kenraali Tokarev raivostui: "Meillä on aselepo ja pidätte yllä valmiutta". Nihtilä vastasi: "Olemme pieni kansa ja selviämme vain, kun meitä ei yllätetä ja pidämme valmiutta yllä". Vastaukseksi tuli paheksuva murinaa.\nSeuraavaksi venäläiset halusivat kartat Salpalinjasta. Nihtilä vastasi, että kartat on linnoitustoimistolla Myllykoskella ja ajatteli, etteivät ne sieltä niitä kysele. Seuraavana päivänä majuri Reino Lukkari soittaa Myllykoskelta ja kysyy: "Ne on täällä, pitääkö kartat antaa?" Nihtilä vastaa: "Anna pois, kun niille pitää antaa paljon muutakin. Ei niiden kanssa kannata rähjätä."\nJo ennen erillisrauhansopimuksen solmimista Päämajan operatiivisella osastolla ryhdyttiin varautumaan siihen, ettei Neuvostoliitto noudata sopimusta vaan yrittää miehittää maan. Tämän uhan johdosta Päämajan operatiivisella osastolla maavoimatoimiston päällikkö everstiluutnantti Usko Sakari Haahti suunnitteli aseiden hajavarastointia, jonka jälkiselvittelyssä toiminta sai nimen asekätkentäjuttu tai liikekannallepanosalaliittonakin tunnettu. Haahti kertoi asian Nihtilälle, joka antoi siunauksen asialle jo 15.8.1944, eli ennen rauhan tuloa. Käskyn Nihtilä antoi toiminnan aloittamiseen 23.9. esitettyään asian ensin Airolle, joka puolestaan informoi Marsalkkaa asiasta. Marsalkka kehotti varovaisuuteen toiminnassa.\nNihtilä ja Haahti muodostivat 2. ye-upseerien varaan rakentuvan organisaation, jonka avulla jokaiseen suojeluskuntapiiriin kätkettiin virallisten asevarikoiden ulkopuolelle yhden vahvistetun pataljoonan aseistus ja muu tarvittava materiaali. Arviot kätketyn materiaalin kokonaismäärästä vaihtelevat, mutta aseisiin olisi saatu Puolustusvoimissa palvelevien lisäksi noin 27 000 - 32 000 miestä. Ajatuksena olisi ollut hidastaa vihollisen maahantunkeutumista sen aikaa, että liikekannallepano olisi saatu suoritettua. On puhuttu paljon myös sissitoiminnan muodostamisesta, jos maa olisi ennätetty miehittää ennen liikekannallepanoa.\nKätkentä alkoi paljastumaan alkukesästä 1945. Nihtilä ja Haahti otettiin 10.6.1945 Valpon huostaan. Päivää ennen Nihtilän kotiin tuli upseeri, joka tarjosi mahdollisuutta lähteä varmaan turvaan. Valo Nihtilä kieltäytyi ja sanoi vastaavansa teoistaan.\nNihtilää vaadittiin kuulusteluissa tunnustamaan, että asekätkennän takana olivat marsalkka Mannerheim, kenraali Heinrichs ja kenraaliluutnantti Airo. Tätä Nihtilä ei suostunut tekemään. Nihtilää pidettiin eristyksissä kuulusteluiden ajan, eikä hänen annettu tavata perhettään. Vielä vatsahaavakin uusiutui syksyllä 1945 Sörkassa. Hän pyysi päästä lääkärin vastaanotolle, mutta sitäkin vitkuteltiin. Lopulta lääkäri määräsi liikuntaa, sekä mahdollisuuden ottaa vastaan kotoa ruokaa ja vaatteita. Vartiopäällikkönä toiminut punaluutnantti Hermanni Haapaniemi totesi: "Ei täällä lääkärit määrää". Eikä määränneet. Tuomioksi tuli lopulta viisi vuotta kuritushuonetta, josta vähennettiin pidätysaika.\nMainittakoon että valvontakomissio ei ollut kiinnostunut ulkoisesti ainakaan asekätkijöistä, kun he kuulivat että takana oli operatiivinen osasto, niin he tyytyivät pitämään sitä luonnollisena sotilastoimena. Oikeudenkäynti olikin lähinnä kommunistien sisäpoliittinen juoni puhdistaa armeijaa. Oikeudessa innokkaasti syyttäjän apulaisena toiminut Mannerheimristin ritari eversti Martti Miettinen, joka hyökkäsi oikeudessa innokkaasti entisiä asetovereitaan vasten mm. vaatien ankaria rangaistuksia. Miettinen ansaitsi mahdollisesti näin kenraalin arvon itselleen.\nNihtilä vapautui lokakuussa 1948 vankeudesta ehdonalaiseen ja joulukuussa hänet poistettiin upseeriluettelosta, mikä oli katkera pala, kun hän menetti eläkeoikeuden ja oikeuden käyttää asepukuaan.\nMaatessaan vatsahaavansa takia Tilkassa pääsiäisen tienoilla 1948, maassa kuohui. Kommunistit suunnittelivat vallankaappausta. Nihtilä mietti miten toimisi, jos olisi vielä palveluksessa. "Koska tilanne Helsingissä on uhkaava on presidentin vartioita vahvennettava ja annettava heille KP-aseistus, jottei käy niin kuin Tshekkoslovakiassa, jossa presidentti kaapattiin. Panssarit tuotava Hyrylään." Nihtilä sai keinoteltua tapaamisen salaa yleisesikunnan päällikön Uolevi Poppiuksen kanssa, jolle kertoi mietteensä. Poppius hoiti asiat Nihtilän suunnitelmien mukaan ja jos oli jotain kaappausta tekeillä, niin se vesittyi.\nVapauduttuaan vankeudesta Nihtilä oli vuoteen 1951 Yhtyneiden Kuvalehtien palveluksessa , josta hän lähti Pariisiin kolmeksi vuodeksi. Pariisiin hän päätyi Risto Rytin suosituksesta Fennia nimisen firman palvelukseen, kun haluttiin Naton päämajan läheisyyteen yksi ranskankielentaitoinen upseeri. Nihtilä ei kertonut sotilasyhteistyöstä noilta vuosilta mitään. Palattuaan kotimaahan kesällä 1954 Nihtilä armahdettiin ja Jukka Rangel järjesti hänelle paikan Kansallis-Osake-Pankista. Töölön konttorissa olikin sitten pankinjohtajan vieraina monia jääkärikenraaleita kuten Oesch, Öhquist ja Östermanista alkaen, joten kyllä Nihtilä nautti arvostusta korkeampiarvoisien upseereiden joukossa.\nValo Nihtilä oli innokkaana mukana Kansa Taisteli -lehden julkaisussa, niin kirjoittamassa, kuin toimituksen jäsenenä. Vielä 60 -luvun alussa Nihtilä oli luomassa pohjaa nykyisten maanpuolustuskurssien syntyyn, joista ensimmäinen käynnistyi vuonna 1961. Nihtilä sai kutsun kurssille kolme vuotta myöhemmin , jo 68-vuotiaana.\nNihtilä meni naimisiin Marit Wulffin kanssa. Heille syntyi kaksi poikaa ja tyttö, vaimonsa hän menetti jo vuonna 1958. Uudelleen hän meni naimisiin vuonna 1972 Laila Kiven kanssa. Toisen avioliiton onnea ei suotu jatkuvan kylläkään pitkään. Kokoomusnuorten puhetilaisuudessa 24.10.1973 muuan nuori radikaali arvosteli kovin sanoin Puolustusvoimia. Nihtilä nousi ylös ja piti puolustavan puheen, ehkä tästä liikuttuneena hän horjahti alas saaden kohtalokkaan sairaskohtauksen. Kohtaus oli niin raju, vaikka paikalla oli lääkäreitäkin, niin mitään ei ollut enää tehtävissä.\nAiro ja Nihtilä\nAiron ja Nihtilän välit eivät aina olleet parhaat mahdolliset, johtuen Airon kovasta alkoholin käytöstä. Nihtilä itsellään oli hillitty suhtautuminen alkoholiin, joskus hän tosin tarjosi ystävien kauhuksi lasillisen omatekoista viiniään, mutta muuten hänellä kontrolli pelasi.\nAirosta kerrottiin hänen pystyvän juomaan uskomattomia määriä viinaa, mutta kuitenkin hän oli aina ajoissa palveluksessa, pois lukien Marskin syntymäpäivä 1944, kun hän nukkui pommiin syntymäpäivävastaanotolta.\nSodasta Mannerheimin tiedetään sanoneen, että olisi pitänyt uskoa vain everstejä eikä kenraaleitaan.\nVoi ihmetellä miksi Valo Nihtilää ei koskaan ylennetty kenraalikuntaan, vaikka siitä oli Airo tehnyt kirjallisen esityksen 1944 keväällä ja toinen esitys myöhemmin sotien jälkeen.\nSpekuloinnillehan on aina tilaa tässä maailmassa, joten spekuloidaan vähän. Nihtilähän oli ohittanut Kenraali Tuompon Talvisodan aikana komentoasioissa, minkä tähden hän olisi kantanut kaunaa Nihtilälle. Tuompo oli Päämajassa vaikutusvaltainen kenraali, jonka tehtäviin kuului esitellä mm. ylennettävät. Pertti Kilkki kirjassaan esittää yhtenä mahdollisena syynä mm. sitä, että Nihtilän hämäläinen aksentti oli Mannerheimille vaikeaa ymmärtää, joten hän vähän vierasti Nihtilää. Sotien jälkeen oli kommunistit vallassa, ja vanhan asekätkijän ylennys olisi ollut kenties arka asia.\nNihtilän sanotaan tulleen toimeen pääsääntöisesti kaikkien kanssa, mutta Laatikainen oli hänelle aina hankala. Tiedustelupäällikkö eversti Aladar Paasonen suhtautui Nihtilään myös pidättäytyväisesti, koska hän piti Nihtilää jotenkin rahvaana. Paasonen auttoi Marsalkan muistelmissa, josta johtuen ei Valo Nihtilää mainita niissä ollenkaan. Tosin Paasosen omaelämänkerrassa Nihtilä mainitaan kerran ohimennen.\nValo Nihtilä oli kovin vaatimaton ja huomaamaton persoona, jolle isänmaa oli aina etusijalla. Ei hän kunniaa kaivannut, vaan hän oli tyytyväinen kun asiat rullasivat parhain päin. Kyllä Valo Nihtiläkin erehtyi ja on hän sen itsekin myöntänyt.\n<<Pistooli- ja kiväärikranaatit Marskin jalanjäljillä Mikkelissä>>


Mitä milloinkin: Vastauksia haasteeseen, sudenkorentoja ja kummituksia\nVanha rouva 14.10.2015 9.27\nSudenkorentoja oli tänä syyskesänä tosi paljon. Ykskin nökötti mun pottuvarpaallani melkein tunnin, kun istuin paukkupuutarhassa lukemassa. Nuita voi tehdä joulukuuseenkin ;)\nVai kummituksia olet ollut katsomassa. Hmm, liippaa aika läheltä mun nykyistä työolomuotoani... Oonjust lähdöössä ompelijan kanssa kangaskauppaan etsimään mahdollisimman autenttista kummituspukukangasta... kerron joskus.\nJaa että haaste. Kiitos ja anna mun jahkailla vähän aikaa, joohan.\nVäkertäjä 14.10.2015 15.59\nKylläpä nuo sudenkorennot taipuvat moneksi (kirjaimellisesti), mulla on tekeillä yks isompi syyskukkien sekaan - muuten ok, mutta siipivärkki ei toiminut, pitää keksiä uudet siivet...\nJaa, odotellaan sun kummitusjuttuja.\nJahkaale vaan aikas, niinhän mäkin jahkasin omani kanssa ;)\nintsu 14.10.2015 10.17\nKiva postaus tämä. Mukava lukea sinun vastauksiasi kysymyksiin. Ja nuo sudenkorennot hurmasivat minut täysin. Pitäis itsekin kokeilla. Kuule,olenhan sanonut,että koko elämä ei riitä kaiken kivan toteuttamiseen mitä haluaisi! Meillä tyttösillähän syntyy ideoita niin nopeessa tahdissa ettei tiedä mihin ensiksi tarttua. Suurkiitos haasteesta. Vastaan siihen toki,kunhan vähän mietin ja syvennyn ajattelemaan. Vai onkohan se syventyminen ja ajattelu min tapauksessa mahdollista!?\nVäkertäjä 14.10.2015 16.04\nJotakin kivaa noissa sudenkorennoissa on - ei kai niitä muuten olisi tullut tehtyä. Ja oikeassa oli joku, kun sanoi, että näitten tekemiseen jää koukkuun -> jos laittaisi näitä helmiä näin tai sittenkin näin... :)\nEhtisi nyt edes jotakin aina välillä tehdä oikein alusta loppuun saakka yhdellä kertaa, mutta niitä vaiheessa olevia pakkaa kertyä, kun aina pitää muka aloittaa just mieleen putkahtava ajatus...\nKiva, sä oletkin eka, joka sanoo suurkiitoksen haasteesta :) Hienoa. Syvenny rauhassa tuumaamaan, en pitänyt minäkään kiirettä ja valmista vaan tuli; eli on mahdollista! :)\nSatu Kukkaiselämää 14.10.2015 11.25\nVäkertäjä 14.10.2015 16.08\nNo oli! Ollaan sitä muisteltu nyt oikein urakalla :)\nHeillä soi tuo Oopperan kummitus -kappale c-kasetilta sieltä terassin kautta tullessaan, olivat siis nauhoittaneet samaa kappaletta koko kasetillisen... Siinä olikin ollut työtä sen aikaisilla värkeillä!\nLiisan kotona 14.10.2015 18.39\nKiitos, että otit haasteen vastaan. Kiva, että pääsit katsomaan Oopperan kummitusta. Yllärisynttäri oli varmasti kiva kokemus. Noi heijastimet on kyllä ihania. Pitäis joskus itsekin kokeilla. Liisa\nVäkertäjä 16.10.2015 21.09\nNo olihan se tosi mukava kun tällaisen haasteen sai, kiitos vain Liisa.\nJa tosi mukava oli vihdoinkin kuulla, nähdä ja kokea kummitus, yllärisynttäreistäkin on aikaa, joten kauan on kytenyt tuo haave :)\nSudenkorennot sopivat kyllä moneen juttuun, ei vain heijastimiin - missä ovat hyödyllisimmillään.\nKivipellon Saila 14.10.2015 18.52\nKiitos haasteesta! Vastailen hetken tuumattuani! Vastauksiasi oli mukava lukea, taitaa kaikkien hääräävien toive olla saada lisää aikaa, kun pää on pyörällään ihania ideoita!\nKylmät väreet värähtelivät, ihana kun pääsit kummitusta katsomaan, mulle se vielä kummittelee huikeana haaveena...josko oikein Lontooseenkin joskus sitä katsomaan pääsisi! Musiikki siinä on niin ihana ja tarina tietenkin! Näitä upeuksia...Oopperan kummitusta ja lyhentämätöntä Joutsenlampea haikailen joskus näkeväni ja kuulevani!\nIhania sudenkorentoja olet tehnyt!\nVäkertäjä 16.10.2015 21.23\nOle hyvä vain, tuumailin minäkin aikani :) Niin se taitaa olla, että tekevän aika ei tule pitkäksi, päin vastoin, aika ei aina riitä kaikkeen!\nEi ole huono haave tuo kummitus :) Mullakin kesti parikymmentä vuotta... ;)\nKerran mietittiin tosissaan ystäväisen kanssa Lontoota ja josko samalla sitten tulisi tuo kummituskin nähtyä.\nTämä nyt nähty versio oli kyllä erinomainen (tähän superlatiiveja, paljon), kansallisoopperahan oli saanut vapaat ! kädet tehdä oman sovituksensa. Paikan päällä tavattiin muutama asiaan perehtynyt, ja he pitivät tätä versiota parempana kuin tuota alkuperäistä Lontoossa näkemäänsä... Notta.\nJa sama täällä, monta klassikkoa livenä on toivelistalla...


KÄYTTÄJÄT KIITTÄVÄT – JUNIPER NETWORKSILTA PARAS TUKI JA PALVELUT\n”Juniper Networks tarjoaa kattavan ja skaalautuvan valikoiman kytkimiä, reitittimiä ja tietoturvallisuusratkaisuja yritysten ja palveluntarjoajien verkkoihin. Juniper Networksin kytkimet reitittävät ja ohjaavat liikennettä niin toimistoverkoissa kuin data centereissä sekä laajoissa operaattoriverkoissa. Lisäksi Juniper Networks varmistaa myös pilven kapasiteetin optimaalisen käytön ja turvallisen toiminnan sekä suurissa että pienissä järjestelmissä”, toteaa Juniper Networksin Senior Systems Engineer Jani Ripatti.\nRipatin mukaan tietoverkon eri toimittajien ratkaisujen tulee kyetä vaihtamaan tietoa saumattomasti: ”Avointen standardien ja protokollien ansiosta myös ns. ”sekaympäristö” toimii nykypäivänä täydellisen luotettavasti, kuten Juniper Networks on toistuvasti voinut osoittaa. Modulaarisesti toteutettu, hajautettu ympäristö varmistaa, että mikään yksittäinen vika ei pysty kaatamaan koko järjestelmää. Erinomaisen liitettävyyden ansiosta Juniper Networks mahdollistaa nopeat ja helpot laajennukset ja päivitykset vaikka yksi laite kerrallaan”.\nNäin tietojärjestelmää voidaan päivittää ja suorituskykyä kasvattaa hyvin pienillä toimilla ja erittäin kustannustehokkaasti vaikkapa vain linjakortteja vaihtamalla. Samalla eliminoidaan turha odotusaika sekä toiminnan hidastumisesta aiheutuvat toiminnalliset ja taloudelliset riskit.\nVarautuminen asiakkaan tarpeisiin, nopea palaute ja ketterä reagointi ovat tekijöitä, joita arvostavat niin pienet kuin suuretkin asiakkaat. Eri valmistajien palveluntarjoajille tehdyssä kyselyssä Juniper Networks arvioitiinkin selkeästi parhaaksi ICT-toimittajaksi esimerkiksi tuen ja asiakaspalvelun osalta. 1\nLAITTEIDEN LUOTETTAVUUS KORKEALLA TASOLLA\nPalveluntarjoajat edellyttävät komponenttien sekä ohjelmistojen äärimmäistä luotettavuutta. Juniper Networks on vastannut tähänkin haasteeseen vakuuttavasti – IHS Markit Service Provider Survey -kyselyssä Juniper Networksin tuotteiden luotettavuus nostettiin ykkössijalle kymmenen vertailtavan toimittajan joukosta.\nToiminnallisen luotettavuuden varmistamiseksi Juniper Networksin ratkaisut voidaan testata asiakkaan haluamassa laajuudessa tämän omassa järjestelmässä, ulkopuolisessa laitteistossa tai maailman huipputasoa edustavassa Juniper Networksin testilaboratoriossa USA:ssa.\nJuniper Networksin Carrier-Class -luotettavuuden tärkeä osa-alue on huippuluokan tietoturva ja myös sen osalta Juniper Networks arvostettiin palveluntarjoajien kyselyssä ykköseksi. Laaja valikoima operaattoritason palomuureja, malware-tunnistimia ja sandbox-ratkaisuja ovat tehneetkin Juniper Networksista alan johtavan valmistajan. Lisäksi Juniper Networks Secure Analytics ja Software Defined Security Networks -ratkaisut ovat saaneet kiitosta, sillä niiden avulla haitakkeen lähde voidaan eristää jopa kolmannen osapuolen laitteista.\nVerkko on korkeatasoisesti toteutettuna kokonainen palvelualusta, jolla tuetaan ja ohjataan kaikkia yritysten ja yhteisöjen toimintoja. Juniper Networksin asiakkaan on helppo ylläpitää ja kontrolloida omaa verkkoratkaisuaan, ja verkkosijoituksella on pitkä ja taloudellinen elinkaari: tarvittaessa verkko vastaa muuttuviin haasteisiin vain joitakin komponentteja vaihtamalla. Erityinen etu on se, että valikoimasta mahdollisesti poistuvien tuotteiden tuki ulotetaan aina pitkälle tulevaisuuteen. Juniper Networksin tavoitteena onkin tarjota asiakkailleen relevantteja, pitkäikäisiä ratkaisuja, jotka tuovat riippumattomuuden kautta myös taloudellista etua esimerkiksi vapauttamalla asiakkaansa riippuvuudesta tiettyyn, projektin alkuvaiheessa valittuun operaattoriin.\nLuotettava toiminta ja yhdistettävyys ovat elintärkeitä ominaisuuksia erityisesti niille yrityksille ja organisaatioille, joille tietoverkot ovat kriittisessä asemassa omassa ydinliiketoiminnassaan. Esimerkiksi suomalaisen terveydenhuollon eturivin toimija Istekki on menestyksekkäästi yhdistänyt Juniper Networksin tuotteet osaksi toimivaa ja turvallista ICT-järjestelmää.\n1 IHS Markit Service Provider Survey, December 2017\nJUNIPER NETWORKS tarjoaa innovatiivisia tietoliikenne- ja tietoturvaratkaisuja konesaleihin, toimistoverkkoihin sekä palveluntarjoajien käyttöön. Maailman arvostetuimmat referenssiorganisaatiot arvostavat aidosti yhtiön käyttöjärjestelmän, Junos OS:n, tuomia käyttökustannussäästöjä. Viisi merkittävintä sosiaalisen median tarjoajaa käyttää Juniper Networksin ratkaisuja. www.juniper.net, www.juniperyhteiso.net\nLUE MYÖS: CASE ISTEKKI


Anna Koskinen-Kolasan väitös lihavuuden ja nivelrikon yhteydestä palkittiin | Tampereen korkeakouluyhteisö\n›Anna Koskinen Kolasan väitös lihavuuden ja nivelrikon yhteydestä palkittiin\nAnna Koskinen-Kolasan väitös lihavuuden ja nivelrikon yhteydestä palkittiin\nTampereen yliopistossa väitellyt lääketieteen tohtori Anna Koskinen-Kolasa on saanut Suomen Farmakologiyhdistyksen vuoden 2018 ansiokkaan väitöskirjan tunnustuspalkinnon. Väitöstutkimuksessa osoitettiin leptiini-hormonin välittävän lihavuuden ja nivelrikon yhteyttä.\nKoskinen-Kolasan tulokset selittävät, ainakin osittain, miksi lihavuus myötävaikuttaa nivelrikon syntyyn ja pahentaa nivelrikkopotilaan oireita. Laihduttaminen kannattaa: nivelrikkopolveen tai –lonkkaan kohdistuva paino kevenee, mutta myös rasvakudoshormonien tasapaino muuttuu edulliseen suuntaan.\nTutkimus on tehty Tampereen yliopiston Immunofarmakologian tutkimusryhmässä.\nNivelrikko on maailman yleisin nivelsairaus. Sen syytä ei tarkoin tunneta, mutta lihavuus on merkittävä nivelrikon kehittymiseen myötävaikuttava tekijä. Lihavilla ihmisillä lisääntynyt paino kantavien nivelten (lonkkien ja polvien) päällä selittää tätä yhteyttä, mutta vain osittain. Uskotaan, että myös lihavuuteen liittyvät elimistön omat välittäjäaineet selittävät lihavuuden ja nivelrikon välistä yhteyttä. Tutkimuksessa selvitettiin rasvakudoksen erittämien hormonien eli adiposytokiinien merkitystä nivelrikossa.\nSuomen Farmakologiyhdistys myöntää tunnustuspalkinnon vuosittain erityisen ansiokkaalle farmakologian väitöskirjalle.\nAnna Koskinen-Kolasan väitöskirja Adipocytokines in Osteoarthritis


Poker Run Hanko 2020 | veneily, video | Totalvene.fi\nPoker Run Hanko 2020 – Kohta jyrisee\nPoker Run Hanko ajetaan ensi lauantaina. Sääennuste lupaa hyvää.\nJos nopeat veneet ja hienot autot kiinnostavat, on ensi viikonloppuna Hangossa paljon nähtävää. Poker Run tapahtuma kerää Hangon itäsatamaan Suomen nopeimmat ja näyttävimmät veneet, joissa hevosvoimia ja desibelejä ei säästellä. Nopeimmat Poker Run -veneet yltävät pitkälti yli 100 solmun huippunopeuksiin.\nTapahtuma alkaa perjantaina kello 12 Poker Run -laiturien ja tapahtuma-alueen avautumisella. Tervetuliaisiltabileet alkavat kello 18.\nYleisölle eniten tarjoaa varsinainen ajopäivä lauantai. Poker Run -veneiden yhteiskäynnistys ja lähtö satamasta tapahtuu kello 12, minkä jälkeen on vuorossa veneiden huippunopeusmittausajot Itämerenportin edustalla. Yhteislähtö Poker Run -reittiajoon tapahtuu Itämerenportin edestä noin kello 13.15.\nAjoreitti suuntautuu tänä vuonna alla olevan karttakuvan mukaisesti Hangosta länteen. Lounastaukopaikkana on Kasnäs, jossa on myös Poker Run -aiheista ohjelmaa klo 11 alkaen. Poker Run -veneiden odotetaan saapuvaan Kasnäsiin noin kello 13.30 alkaen. Yhteislähtö Kasnäsistä takaisin Hankoa kohti tapahtuu noin kello 15.30–16.00.\nHankoon nopeimpien veneiden odotetaan saapuvan noin kello 16.30 alkaen. Poker Run -illallinen käynnistyy ravintola HSF:llä klo 19 ja iltabileet palkintojenjaon jälkeen klo 21.30. Illan tähtiesiintyjänä jyrää Teflon Brothers.\nSääennuste on tulevalle viikonlopulle suosiollinen, sillä Hankoon luvataan kevyttä tuulta, auringonpaistetta ja yli 20 asteeseen nousevia lämpötiloja.\nLisätiedot, ilmoittaumiset ja bileliput ennakkoon netistä.\nKuvat ja videot: Poker Run Hanko


Pieniä timantteja: Meritietä Porvooseen\nKun maakrapu lähtee merille eli koko päivän katamaraaniristeilylle Porvooseen,\non kuvattava laivoja jo satamassa.\nMeillä sisämaassa kun paatit on vähän eri luokkaa. Ja Päijänne-risteilylläkin olen käynyt vain vaivaiset kaksi kertaa.\nAurinkoisena lauantaiaamuna reilu viikko sitten katselimme miehen, pojan ja miniän kanssa kauppatorilta merelle päin ja ihmettelimme, mitä kummaa tummaa näkyy taivaanrannassa.\nSe osoittautui pian sumuksi, johon vähitellen sukelsimme.\nEnsin vähän utua, ja hups, äkkiä oltiin jossain harmaassa ja sakeassa.\nKuulutukset ohitettavista paikoista kaikuivat kuuroille korville, kun yhtään mitään ei näkynyt.\nSumu oli hyvin vaihtelevaista: mielenkiintoinen kokemus tämäkin.\nJoku kiva kylä ennen Porvoota.\nKahvillehan me ensimmäisenä Porvoossa sitten suunnattiin. Kahvila Helmen leivonnaisvalikoiman edessä\nolin pudottaa silmäni. Otin sitten tuulihattukakkua kahvin kanssa: ihanaa!\nKuljeskelimme samoja reittejä kuin kaikki muutkin. Kirkkoon ei päässty tälläkään kertaa, kun edellinen hääpari ajoi juuri onnessaan amerikanraudalla pois ja seuraava jännitti jo käyntiä alttarille.\nPidän tällaisesta vanhasta pyöreästä mukulakivestä. Se saa ajattelemaan,\nmitä kaikkea kivet ovat nähneet vuosien ja vuosisatojen saatossa.\nTällaista pientä ja ihmisenkokoista kaupunkia. En ehkä haluaisi asua tuolla, mutta kyllä sitä on kiva katsella!\nReppua kantaa kolmekymppinen poikani. Ihana mies!\nNämä kolme viimeistä kuvaa olen ottanut edellisellä matkalla Porvooseen vuonna 2008. Halusin tuoda ne vielä nytkin tänne, koska pidän niistä paljon. Käytin silloin Panasonicin superzoomikameraa, joka on ollut ehdottomasti paras kamerani. Kun ottaa huomioon sen ominaisuudet ja ennen kaikkea keveyden, se päihitti järjestelmäkamerankin. Joka oli siitä seuraava hankinta. Paras kamera on nimittäin se, joka on mukana. Nykyisinhän laukussa kulkee Olympuksen XZ-2.\nLämmöllä, Virpi klo 23.47 Aiheena: Kesä, Lomalla, Porvoo, Valokuvaus\nPäivi 16.7.2014 0.15\nKyllä muuten onkin aikamoisia zoomauksia nuo viimeiset kuvat, kun tuntee paikan ja olosuhteet. Ja tarkkoja kuvia. Mitä sille Panasonicille tapahtui, menikö se rikki vai putosikin Porvoon jokeen? On multakin pari Canonia hajonnut, mutta XZ on ainakin toiminut aivan moitteetta jo monta vuotta.\nVirpi 16.7.2014 0.29\nAnnoin sen Panan siskolle, jonka oma kamera oli pudonnut kivikkoon ja mennyt rikki. Harmittaa oikeastaan vieläkin, niin monet kerrat olen sitä reisuun lähtiessä kaivannut. Toisaalta olen nauttinut pikkupokkareistakin, kuten edellisestä Canonista.\nHuomasin muuten juuri, että mun Olympus Stylus XZ-2, josta muistaakseni maksoin noin viisisataa, on nyt jo pudonnut puoleen siitä! Olen tehnyt saman tyhmyyden jo kaksi kertaa eli ostanut jonkun kameran ihan uutena. Kannattaisi näköjään aina hankkia vuosi-pari sitten ilmestyneitä malleja, eihän ne siitä ehdi vanhentua.\nPäivi 16.7.2014 10.53\nMinä ostin nyt vimpanpäälle uuden järkkärin, jossa on pilvipalveluyhteydet yms. jutskat. Olympuksen ja Sonyn hyviä parin vuoden takaisia järkkärimalleja myydään nyt puoleen hintaan. Harkitsin niitä pitkään, mutta sitten ajattelin että kun haluan hyvän kameran en osta joltain osin vähän vanhaa kameraa vaan tätä päivää. Kameroista on kiivas kehittymisvauhti, parin vuoden vanhat mallit myydään pois "vanhentuneina" ja uusia malleja työnnetään markkinoille. Tavoitteena on tietenkin, ettei tarvitsisi uusia kameraa vuosiin. Nyt pitää perehtyä kuvien wifi-siirtoon yms.\nVirpi 16.7.2014 20.20\nTekniikka kehittyy tosiaan, sitä wifiä ei vielä joku vuosi sitten ajatellut kamerassa tarvitsevansa, mutta nyt on jo toisin. Pitää ottaa erikseen puhelimella kuvat, että voi laittaa päivitykset samantien fb:iin ja ig:niin:D Niinku äsken asuntomessuilla.\narleena 16.7.2014 10.38\nPorvoo on kyllä kaunis kesäkaupunki. Mukavaa on mennä sinne laivalla, en ole sitä laivamatkaa kokenut, mutta voisin kokeilla\nVirpi 16.7.2014 20.22\nLaivamatka oli älyttömän kiva, ainakin aurinkoisella ilmalla, kun saattoi istua kannella. Sisällä tarjoiltiin mennessä lohikeittoa ja illalla tullessa saaristolaispöytä. Meille maistui hyvin, eikä tarvinnut ensimmäisenä alkaa Porvoossa etsimään ruokapaikkaa. Se etanaravintola tosin olisi kiva joskus kokeilla, ehkä ensi kerralla:)\nTillariina K. 16.7.2014 11.22\nTerävät ja värikylläiset värit tuossa sun Panasonicissa on ollut, ymmärrän hyvin miksi kaipaat! Porvoo on historiallinen paikka. Tytär tahtoi eksoottisen (lue:ruotsinkielisen) ja mielenkiintoisen opiskelupaikkakunnan. Se on Porvoo, tosin nyt hieman katuu, sillä asuntoa ei löydy oikein millään ja kai tuo pieni paikkakuntakin hieman pelottaa.\nVirpi 16.7.2014 20.25\n12x zoom oli aika kiva eikä painanut paljon. Nyt on pokkarissa vain 4-kertainen.\nPieneltä paikkakunnalta voi olla asunnonhankinta vaikeampaa, toivottavasti onnestaa vielä kesän aikana. Idyllisen kaupungin hän valitsi, meidän Vilmakin on haettu Porvoosta:)\nJonna H. 16.7.2014 17.21\nIhanan näköistä, itse en ole koskaan käynyt Porvoossa, mutta siitä on ollut usein miehen kanssa puhetta. Mulle ei ole tullut mieleenkään, että Porvooseen pääsee myös "laivalla" meritse, paljon kivempi vaihtoehto kuin bussi yms.\nVirpi 16.7.2014 20.27\nTuollainen koko päivän retki oli tosi ihana! Samalla näki vähän saaristoa ja merielämääkin, ja se kolme tuntia Porvoossa kului kyllä hyvin. Kaupunki on niin idyllinen, kuin pala mennyttä aikaa. Jopa kaupat ovat kivempiä kuin muualla.\nRita 16.7.2014 22.06\nParasta matkaseuraa sinulla!\nVirpi 17.7.2014 11.08\nOman väen kanssa on tosi mukavaa olla liikkeellä:)\nAnonyymi 13.2.2015 19.40\nMielettömän hyviä kuvia! Nyt tosissaan kiinnostuin tuosta ihmepokkarista! (T. sama nimetön joka äsken kommentoi tuoreeseen postaukseen)\nVirpi 13.2.2015 20.45\nKannattaa muuten tutustua Kamera-lehden vertailuihin vaikka kirjastossa. Siellä on kerran vuodessa iso teemanumero, jossa on esitelty kaikki erilaiset kameratyypit. Niistä minäkin olen saanut tietoa mm. juuri siitä Panasta.


Melassi vs Siirappi\nAika oli kun mies söi mitä syötävä ruoka hän voisi löytää, kuluttaa se raaka. Sitten hän löysi tulen ja ymmärtäneet, että ruoka maistuu paremmalta, kun se on keitetty. Aikanaan hän löysi muita tapoja valmistaa ruokaa; keittämistä eri tapoja tuottaa ruokaa monipuolinen makuja.\nAjan kuluessa ihminen 'makuun ruokaa tuli monimutkaisempi, ja hän kehitti menettelyt ja keinot tyydyttää hänen cravings. Hän kehitti asia makeita ruokia, ja löysi tapa luoda sokeria, jonka hän voi lisätä mitäänsanomatonta ruokaa, että hän haluaa makeuttamiseen.\nNäin siirappi ja melassit tullut esiintymään ihmisen kautta 's pyrkimys tyydyttääkseen makealle. Syrup kirjaimellisesti tarkoittaa jotain humalassa, joka tulee arabian sana' Sharab ', joka tarkoittaa' juoda. 'Arabien juomia makeutettu. Joten kun sana saavutti West, se tuli kutsutaan paksu, makea neste.\nSiirappia tehty yhdistämällä sokeria ja vettä tai luonnostaan vähentämällä mehut sokeriruo'on, durra, maissi, ja hedelmiä. Se voidaan tehdä liuottamalla sokeri kuumaan tai kylmään veteen tai keittämällä, kunnes se muodostaa kiteiksi.\nOn monenlaisia siirappia, joita käytetään valmistettaessa elintarvikkeiden, juomien ja lääkkeet, ja valmistuksessa muut teolliset tuotteet. Jotkut niistä ovat:\nYksinkertainen siirappi, joka on tehty kuumalla vedellä ja sokeri ja sitä käytetään kastikkeet, täytettä, ja säilykkeet.\nMaustettu siirappia, joka on valmistettu lisäämällä makuja osaksi yksinkertainen siirappi ja käytetään tehdä maustetut juomat.\nGomme siirappia, joka on valmistettu sokeri, vesi, ja arabikumi emulgaattorina ja käytetään juomasekoituksia.\nSiirappi, joka on sivutuote kiteytyminen sokeria.\nMelassi joka on tahmea ja paksu sivutuote sokeriruo'osta tai sokerijuurikkaasta käsittely.\n'Sokerin' tulee Portugalin sana 'melaco', joka tulee latinan sanasta 'mel', joka tarkoittaa 'hunajaa', koska sen maku ja rakenne muistuttaa hunajaa. Paitsi sokeriruo'on ja punajuuria, se voi myös olla valmistettu rypäleistä, päivämäärät, granaattiomenia, mulperinmarjat, ja johanneksen. Se on valmistettu uuttamalla mehu sokeriruo'on kautta murskaamalla tai muussaamiseen. Mehu keitetään sitten tehdä rikasteen ja kiteytyä sokeri. Tämä tuottaa ensimmäinen melassi, jolla on korkein sokeripitoisuus.\nKiehuvaa se toisen kerran tuottaa toista melassi, joka on hieman karvas maku. Kolmas kiehuva tuottaa blackstrap melassi joka on vähemmän sokeria mutta sisältää tiettyjä määriä vitamiineja ja kivennäisaineita.\n1. 'siirappi' tulee arabian sanasta 'Sharab', joka tarkoittaa 'juoda', kun taas 'melassi' tulee Portugalin sana 'melaco', joka tarkoittaa 'hunajaa.'\n2. Siirappi on sekoitus sokeria ja vettä samalla melassi on sivutuote sokeri-prosessin.\n3. melassi on eräänlainen siirappia.


Kaikki hakijat kutsutaan pääsykokeeseen Suomen Diakoniaopiston Lahden kampukselle osoitteeseen Vuorikatu 4, 15110 Lahti. Pääsykoe sisältää infon, haastattelun ja mahdollisen kielikokeen. Pääsykoe järjestetään 11.6.2019 . Saat kutsun pääsykoepäivään sähköpostilla ja asiasta tiedon tekstiviestillä. Muutokset pääsykoepäivään ovat mahdollisia.


halpatuonti vakuudettomia lainoja: Hyvin pienet maksu r - www.wsus2009gm.fora.pl\nhalpatuonti vakuudettomia lainoja: Hyvin pienet maksu r\nWysłany: Nie 4:35, 09 Lut 2014 Temat postu: halpatuonti vakuudettomia lainoja: Hyvin pienet maksu r\nConnecting henkilökohtaiset lainat löytyy kuten: avaavat lopettaa ja sulki lopussa . erittäin hyvä sekoitus järjestelmät on hieno. Koko lähestymistavan suoritetaan www . Epätavallisen , ilman luottoluokitus voi varmasti ryhdy negatiivinen asia . Jos olet saada näiden vaatimukset , saatat hakea tämäntyyppisiä pankkilaina . kuitenkin ainoa asia voit tehdä Tässä skenaario on on henkilökohtainen laina, nopeasti ja yksinkertainen [link widoczny dla zalogowanych] ei lopetus pankkitili , vaikka on silputaan luottokortilla näyttää siellä kulutusluottoja joita voit käyttää . Mitä tämä tarkoittaa joudut maksaa Tämän omaisuuden rahoituksen laina kanssa May , kattavuus tämä useimmat rahoitus laitokset tulee vaatimaan sinulle maksamalla . Yksi näistä esteet voisi olla vakaa Tämän taloudelliset olosuhteet. Jotta online-liiketoiminnan katsottava ja saada päteviä teidän Small Business Administration henkilökohtainen laina se on ei pääoma liikeyritys sisältä aihe se Toimitukset ja on erikseen hallinnoi .\nMonet ihmiset vakuuttuneita jos aiot hankkimaan mitään erityistä henkilökohtainen laina poliisi koulutus että se olisi ottaa tietyissä yliopisto . Silloin on tärkeää, että pyyntö ilmainen jäljitellä ja luotto-pisteet jotta voit arvioimaan it lähes kaikkiin fake tai erehtyy hinnat. Jokainen asiakaspalvelu oikeastaan ??pitäisi kokonaan katsomaan hänen perheenjäsenet kuukausittain kuoret pois ja poista vain noin joka vältettävissä kustannuksella ottaa tämä osaksi harmonia . Kun sinulla aika hyvä luotto-pisteet , sinun pitäisi pystyä on vakuudeton Joulu asuntolaina [link widoczny dla zalogowanych] kääntöpuoli, maksaa takaisin hallintaoikeus usein kiinteä ja viikkoa. Ansaitset verkossa sovellus for asuntolaina . On todella tärkeä noudata paljon ehdot oman sopimus . ankkuroitua pankkilaina valintoja joka tahtoa saadaan halvin kuukausikorot ja tehokkain terminologiaa kuin se on hyväksynyt by varat .\nSinun täytyy tyydy ehdotus joka on kilpailevia hinnan ja tämä tulee klo pienempi määrä lisätty hinta hinnat. Tämä on liittyvät juna mitä lainanantajat sovelletaan maksut plus oikeutettua yritys johtopäätös . Tavalliset ihmiset on paljon hankalampaa aikaa saada usecured pankkilainoja auttaa takaisin luottokorttiluottojen ja heidän aivot aikaisemmin normaali vesi . Tärkein etu Tämän asuntolaina johtuu yksinkertaisesti on paljon halvempaa koti korot, paljon monipuolisia takaisinmaksu ehdot [link widoczny dla zalogowanych] et ole mitään loppuun paitsi ja täydennystä vaivatonta ilmainen verkossa täytäntöön muutaman minuutin . Myös käteisennakkoa lainat Ison-Britannian ovat allekirjoitus lainoja kuten lainan tarjoajien sanoa kyllä ?? ne ilman ottaa tahansa perusturvallisuuden . Joten, vinkkejä hyötyä Tämän henkilökohtainen laina? Ensimmäinen , sinun täytyy pyyntö käteisennakkoa laina neuvoja, tahto suoraan sinua ja näyttää tarkalleen mitä ainoakaan do.\nYrittää kuin hankala koska voit on ylivoimainen seisova ja luottotiedot :. Ennen ostoksilla laina, on tämä levyt , vaikka olet avulla lainata rahaa Internetissä . Usein kun olet teidän korot vain luotonanto vaihtoehtoja sallittu , tietyn pystyy tuottaa alkuperäinen määrä aiemmin kuin arvioidaan . Nopeuttaa pankkilainaa voidaan suoraviivainen tee talo laina uudelleen-rahoitus Internetissä . Jos arvo teidän etu on suuri , voisit olla sallittua suurempien määrä asuntolaina ja toisinpäin [link widoczny dla zalogowanych] saatat saada työllistymistä Tämän pankkilaina käyttäessäsi nopeutta ja web . Voidakseen saada - Velka Asuntolaina Pysyvä . tärkeä sinulle kysymys on: Voimmeko tunnistaa näiden resurssit ja miten parasta asemaa heitä käyttää ?. Siksi vähentämiseksi sisustuslehtiä hinnat ja palkkioita, liian .\nSe urheilu ei hetkellinen vaikutus luotto historia , ?? kun vain Käytännössä kun , vähintään vain kerran kun hirveä vaikka . Jos lainanantajan on vakuuttunut hän voi politiikka raha puitteissa Tämän palvelut välillä 1000-25000 joka on lainan takaisinmaksuaika on vain yksi ja kolmekymmentä päivää .


IhaNainen Ilokuvaus workshop äideille – AnnArt – Uusimaa – Porvoo – AnnArt – Ilokuvaus\nIhaNainen Ilokuvaus workshop äideille – AnnArt – Uusimaa – Porvoo\nILOKUVAUS® -WORKSHOP – matka ilon ytimeen\nJärjestän Ilokuvaukseen® perustuvia workshopeja monenlaisille ryhmille: naisille, äideille, pariskunnille ja perheille.\nWorkshopit ovat tunteiden iloittelua, itsetutkiskelua, oivallusten jakamista ja ennen kaikkea täynnä aitoja ja kannustavia kohtaamisia.\nIhaNainen -workshop äideille on sekä naiseudesta että äitiydestä iloitsemista. IhaNainen on hemmottelua, tunteiden tunnistamista ja jakamista, itsensä rakastamista ja omien vahvuuksien löytämistä. IhaNainen workshop voi olla myös osa ikimuistoisia polttareita tai syntymäpäiviä.\nKysy lisää, kerron mielelläni 🙂 anna@annart.fi\nKokemuksia IhaNainen -workshopista Tara Langen äidistä naiseksi -ryhmässä:\nEn pidä yleensä valokuvattavana olemisesta ja koen ”poseeraamisen” epäluontevana. Ilokuvauksen kuvaustilanne oli niin rauhallinen ja myönteinen, ettei kuvausta ehtinyt jännittää. Anna rohkaisi lempeästi kääntymään ”sisäänpäin” kuvaustilanteessa, joten kuvista puuttuu jännittäminen ja teennäinen esiintyminen. Kuvaustilannetta edeltävä ryhmäkeskustelu oli mukava. Kiitos, ihanaa oli!\nHienoja oivalluksia ja rohkeutta ja mukavuusalueen ulkopuolelle menemistä oli kuvattaessa, kun Anna vei meitä eri tunteiden kautta eri olotiloihin.\nKokemuksia ihaNainen äiti -workshopista Porvoossa:\nWorkshopissa pohdittiin omaa äitiyttä, vanhemmuutta ja naiseutta erilaisten tehtävien avulla. Jo ensimmäisen tehtävän aikana minut valtasi lämpimän energinen hyvänolon tunne. Tajusin siinä puhuessani, että hieman usvaisemman ajanjakson jälkeen minussa todentotta on jälleen virtaa kastella kylvämääni ihan eri tavalla kuin aikoihin! Tämä oivallus koski äitiyden lisäksi myös muita elämänalueita. Miten vapauttavaa!\nWorkshopissa erityisen voimauttavaa oli se, että vaikka meillä jokaisella äidillä on omat kasvukipumme ja kantapään kautta opitut läksymme, päivän aikana keskityttiin nimenomaan omiin vahvuuksiin. Miksi juuri minä olen niin IhaNainen nainen? Miksi juuri minä olen niin IhaNainen äiti?\nAnnArtin Annan kuplivaisen aurinkoinen energia tarttui koko ryhmään heti ensi hetkestä alkaen, ja Anna kannatteli meitä osallistujia turvallisesti, jopa äidillisellä energialla, omassa prosessissamme.\nOli sekalainen porukka ja saatiin todeta, että eri elämän tilanteissakin ajatukset äitiydestä ja naiseudesta pyörivät samankaltaista kehää. Tuli sanoitettua ajatuksia.\nTunnelma oli vapautunut ja rento. Välitön ilmapiiri, jossa sain oppia myös itsestäni ja muista ja pääsin eroon kuvattavana olemisen pelostani.\nKategoriassa ILOKUVAUS, POTRETTIKUVAUS, VALOKUVAUS, WORKSHOPAvainsanat: ANNART, ÄITIYS, ILO, ILOKUVAUS, ITSENSÄ RAKASTAMINEN, MINÄKUVA, MYÖTÄTUNTO, NAISEUS, OMA KUVA, WORKSHOPTekijä annartfiJätä kommentti\n← IhaNainen Ilokuvaus – AnnArt – Uusimaa – Porvoo\nRaskauskuvaus sisämiljöössä – AnnArt – Uusimaa – Porvoo →


Magneettikuvaus korvaa TT-kuvauksen sädehoidon suunnittelussa | Aalto-yliopisto\nMagneettikuvaus korvaa TT-kuvauksen sädehoidon suunnittelussa\nEturauhassyövän sädehoito voidaan suunnitella magneettikuvauksen perusteella, ilmenee tuoreesta väitöstutkimuksesta.\nAalto-yliopistossa väittelevä DI Juha Korhonen tutki väitöstyössään magneettikuvauksen pohjalta suunniteltua sädehoitoa. Työ osoittaa, että magneettikuvausta voidaan hyödyntää entistä laajemmin sädehoidon suunnittelun apuvälineenä. Uusi tekniikka tarkentaa ja tehostaa potilaiden sädehoitoa. Väitöstutkimuksessa keskityttiin eturauhassyöpään, joka on miesten yleisin syöpä. Tekniikka on jo käytössä Helsingin yliopistollisen keskussairaalan syöpäkeskuksessa.\nSuomi on terveysteknologian edelläkävijä\nMagneettikuvauksen käyttämistä sädehoidon apuvälineenä kehitetään vauhdilla Suomessa, ja sen käyttö yleistyy sairaaloissa.\nVäitöstutkimuksessa kehitetty uusi tekniikka auttaa määrittämään sädehoidon kohdealueen aiempaa tarkemmin. Aiemmin potilaan hoito on suunniteltu sekä TT eli viipalekuvauksen että magneettikuvan avulla, koska magneettikuvaa ei ole voitu käyttää suunnitteluprosessin kaikissa vaiheissa. Hoidon suunnittelu on vaatinut näiden kahden kuvan yhdistämistä, mutta uuden tekniikan myötä TT-kuvaus voidaan jättää pois.\n– Magneettikuvien erinomainen pehmytkudosten erotuskyky auttaa kohdealueen määrityksessä esimerkiksi eturauhassyövässä. Magneettikuvan käyttäminen koko sädehoidon suunnitteluprosessissa parantaa kohdealueen määrittelyn tarkkuutta entisestään, kun kahden kuvan välistä kohdennusta ei enää tarvita. Tekniikan avulla pienennämme potilaan terveiden kudosten säteilykuormaa. Säästämme myös sairaalan resursseja, kun aiemmin TT-kuvaukseen käytetty hoitajien työaika ja koneaika jäävät muuhun käyttöön, Korhonen toteaa.\nVäitöstutkimuksen pohjalta HYKS Syöpäkeskuksessa kehitetään magneettikuvauspohjaisen sädehoidon metodeja. Uudelle tekniikalle on kysyntää, koska magneettikuvauksen käyttö sädehoidon suunnittelussa lisääntyy.\n– Markkinoille on tulossa sädehoitolaite, johon on yhdistetty magneettikuvaus. Laitteen kehitystyötä tehdään Suomessa, Korhonen kertoo.\nVäitöskirja ”Magneettikuvauspohjainen sädehoito” tarkastetaan Aalto-yliopiston sähkötekniikan korkeakoulussa torstaina 30.4.2015 klo 12, salissa S1, Otakaari 5, Espoo. Vastaväittäjänä toimii professori Peter Greer Newcastlen yliopistosta Australiasta.\npuh. 050 411 2697


Vuoden 2011 menestyneet urheilijat, seurajohtaja, valmentaja sekä ohjaaja - Menestystarinat - Iisalmi internet\nEtusivu/Kaupunki-Info/Menestystarinat/Vuoden 2011 menestyneet urheilijat, seurajohtaja, valmentaja sekä ohjaaja\nSunnuntaina 18.12. palkittiin vuoden 2011 menestyneet urheilijat sekä vuoden 2011 seurajohtaja, valmentajat ja ohjaaja. Vuoden seurajohtaksi valittiin Iisalmen Visan hiihtojaoston pitkäaikainen puheenjohtaja Ahti Korhonen. Perusteluissa todettiin, että Ahti on tehnyt "elämänmittaisen" työn Visan hiihtojaoston ja hiihdon edistämisen hyväksi. Sen lisäksi, että hän on toiminut jaoston puheenjohtajana ja johtokunnassa 12 vuotta, Ahti on toiminut Suomen hiihtoliiton liittovaltuustossa sekä ollut Pohjois-Savon piirin puheenjohtaja hiihdon osalta.\nVuoden valmentajiksi valittiin yksilöurheilun puolelta yleisurheilija Jenni Kiviojan valmentaja Janne Taskinen. Joukkuelajeissa valinta kohdistui Iisalmen Peli-Karhujen Suomi-sarjaan nostanut kolmen hengen valmennustiimi Jarmo Ylisipola, Pekka Huttunen ja Sami Haataja. Vuoden ohjaajaksi valittiin Nuoriseura Nuoren Iisalmen Päivi Herd. Herd ohjaa tällä hetkellä seurassaan 12 eri lasten/nuorten ryhmää.\nLisäksi palkittiin Ylä-Savon Moottorikerhon Jouko Ryhäsen pitkäaikaisesta vapaaehtoistyöstä moottoriurheilun hyväksi sekä Koheltajat ja FC Ahmo puolestaan palkittiin pitkäaikaisesta harraste- ja kuntoliikunnan edistämisestä. Samassa tilaiuudessa Iisalmen Visan yleisurheilujaoston puheenjohtaja Keijo Vidgren luovutti Pentti Niskaselle Veteraaniurheiluliiton kultaisen ansiomerkin.\nUrheiluapurahan sai yhteensä 41 yksilöurheilijaa ja Iisalmen Naisvoimistelijoiden kaksi esiintyvää ryhmää. Suurimmalla osalla palkituista oli saavutuksina vähintään SM-tason mitali tai pistesija. Suurimmat apurahat kuittasivat Iisalmen Visan maailma cup:n ampumahiihtäjä Jarkko Kauppinen ja Kalevan kisojen 7-ottelun 2. sijan saavuttunut Jenni Kivioja, maailman - ja eurooppa cup:n kisakokemuksta omaava Iisalmen Ampujien Joni Grangvist, Iisalmen Urheiluautoilijoiden pienoissähköautoilun Euroopan mestari Juha Yli-Sipola ja Iisalmen Judoseuran alle 20 vuotiaitten PM 2. ja SM 3 Ville Pensas.\nKuva: Iisalmen Sanomat/Jenna Pietikäinen


Kaupungin erityiskohteet | Visit Hamina\nTove Janssonin maalaamat Haminan Seurahuoneen seinämaalaukset\nSeinämaalaus Tarina merenpohjasta valmistui Haminan hotelli Seurahuoneen kabinettiin vuonna 1952 kuvaten merta.\nToinen maalaus samalta vuodelta esittelee puolestaan Haminan historiaa. Haminan kaupunki tilasi työt Tove Janssonilta vuonna 1953 vietettävien 300-vuotisjuhliensa kunniaksi.\nHaminassa-maalaukseen taiteilijansigneerauksen yhteyteen seinämaalauksen oikeaan nurkkaan on maalattu pieni Muumipeikko.\nHaminan Seurahuoneen Marski-salissa olevat teokset ovat nähtävillä tilauksesta arkisin sopimalla ajoissa etukäteen.\n040 577 4469\nHaminan kirjaston Kasper-salissa on esillä Oiva Toikan (1931-2019) suunnitteleman 606 lasilinnun kokoelma. Haminalaiset eläkkeellä olevat yrittäjät ovat harrastuksenaan keränneet kokoelman ja halusivat lahjoittaa sen kaupungille niin, että se saadaan kokonaisuutena avoimesti yleisön nähtäville.\nMielikuvitukselliset Oiva Toikan taidelasilinnut tuovat iloa ja elämyksiä haminalaiselle ja laajemmalle yleisölle Haminan kirjaston Kasper-salissa. Suomalaisen lasitaiteen mestarin Oiva Toikan suunnittelemat uniikit linnut lasinpuhaltajat ovat valmistaneet käsin sulasta lasimassasta käyttäen suupuhallustekniikkaa.\n040 721 5943\nHaminan Lippumaailma, Suomen suurlippu ja lippupuistot\nSuomen suurlippu liehuu 100 metriä korkeassa salossa joka päivä ympäri vuorokauden, Liputuksessa saattaa olla taukoja, joten suurlippulivestä voit tarkistaa liehuuko lippu? Lippu sijaitsee Suomen lipun aukiolla os. Lepikönranta ja näet sen saapuessasi Haminaan mistä suunnasta tahansa.\nLippupuistoja on Lipputornin puistossa os. Kaivokatu 6 ja RUK:n puistossa Kadettikoulunkatu 7.\nLipputornin puistossa sijaitsevat Pohjoismaiden ja Baltian maiden liput. Lipputornissa on myös lippuihin liittyvä näyttely, joka on avoinna kesä-elokuussa. Suomen lipun tie -teoksessa liehuvat kaikki Suomessa aikojen kuluessa käytetyt valtakunnan liput Kalmarin Unionista siniristiin.


K�sivarapiirustuksen opetustilanne, 1920-luku. Opettajat Oskar ja Edward Elenius. Taideteollisuuskeskuskoulun opetustilanteita. TaiKV:07:015 Aalto-yliopisto / Aalto University Tied�tk� lis�� t�st� kuvasta? J�t� kommentti tai ota yhteytt� s�hk�postitse: raami@aalto.fi Lis�tietoja kuvakokoelmista / more information: lib.aalto.fi/en/materials/images/


Zuhair Murad morsiuspuvun: Kokoelma 2017 | Zuhair Murad morsiuspuvun: Kokoelma 2017 – tvalsalam.tv\nuusi kokoelma morsiuspuvun Zuhair Murad 2017 Se on synonyymi viettelevä ja hienostunut linjat. Hänen mallit ovat pieniä taideteoksia, jotka epäilemättä yllättää kaikkein intohimoinen muodin ja erityisesti kaikkein uskollisia seuraajia hänen tyyli. mekot tatuointi vaikutus hennon pitsi läpikuultava tulla päähenkilöitä uuden kokoelman. Zuhair Murad osoittaa jälleen kannattavansa valkoinen.\nHääpuku tatuointi vaikutus\nZuhair Murad oli yksi ensimmäisistä suunnittelijoita tekemään eron tatuointi pukeutunut vaikutuksen, panos, joka on tullut suuntaus Viime vuosina, ja kuten voidaan nähdä edistymistä uuden morsiamen vaatemallistoin, Se on edelleen pääosan ensi kaudella. morsiuspuvun pitsi jonka he ovat synonyymejä aistillisuus, tyylikkyys ja naisellisuus.\nKokoelma Zuhair Murad ovat arvokkaita pitkähihainen mekot täysin tacked herkkä pitsi, kankaan erityisen arvostettu ja että suunniteltaessa täydellinen hääpuku on vertaansa vailla. Tekstuurit sopeutua pelejä linjat suunnittelu, yhdistelmästä hänen liivi Vekkihame kanssa peplum mekot tylli.\nYhtä näyttäviä ovat mekot Zuhair Murad suunnitellut silkki Mikado, tuloksia, jotka kirjaimellisesti jäljellä sanaton. Kokoelma sisältää mekot täysin hameet, mekot sydämen muotoinen liivi ja suunnitteluratkaisuja, ohuet olkaimet ja kirjontaa.\nvarten romanttinen malleja, pilviä tylli tai korkea-kavennettuja mekot. suuri koristukset koristavat hameet mekot enemmän moderni tyyli, jossa on yhdistetty kudos Mikado, tylli ja pitsiä. Jos haluat LUMOSIVAT uusia malleja Zuhair Murad, pyydämme teitä käymään galleriaan, josta löydät valikoiman uuden kokoelma josta löydät täydellisen malleja suuri päivä.\nSaatat myös olla kiinnostunut: Häät leningit Carolina Herrera: 2017 kerääminen ja löytää Yolan Cris morsiuspuvun: 2017 Collection.


Vuokrataan kerrostalo Kaksio - Tampere Keskusta Kuninkaankatu 19\n2h+kk , kerrostalo, 750 €/kk, 48,5 m²\nvuokrahuoneisto, Tampere, Keskusta, Kuninkaankatu 19\nYdinkeskustan Kuninkaankadun varrelta tarjolla kolmannen kerroksen kaksio. Tämän lähemmäksi Tampereen keskustan palveluita ei ole mahdollista päästä asumaan.\nHuoneistossa on tehty kevyttä pintaremonttia. Parkettilattia, seinät maalattu. Kylpyhuone kaakeloitu. Yhtiössä pesutupa ja sauna. Lemmikkieläimet neuvoteltavissa.\nVuokravakuus 2 kk. Vesiennakkomaksu 10 €/hlö/kk, joka maksetaan vuokranantajalle.\nLämmitys, DNA taloyhtiölaajakaista


Tiiliholvi | Mtv 3 Uutiset\nRadbar Turku Anemia Pelastaminen Isän pelastaminen oli Annalle ensimmäinen tosipaikka, Anttila kertoo. Anna sai valita itse palkkionsa Anttila on ollut myös. Isän pelastaminen oli Annalle ensimmäinen tosipaikka, Anttila kertoo. Anttila on ollut myös itse mukana Vapaaehtoisessa. Isän pelastaminen oli Annalle ensimmäinen tosipaikka, Anttila kertoo. Anna sai valita itse palkkionsa Anttila on ollut myös. Everstinna Everstinna on yhden\nEläinlääkäri Kaarina Everstinna Everstinna on yhden yön romaani, sisäinen monologi joka kasvaa yhden ajan anatomiaksi. Kysymys on Suomesta, jossa valmistaudutaan sotaan, eletään Neuvostoliiton ja natsi-Saksan välissä ja ollaan lujasti kallellaan jälkimmäiseen, kunnes tuo liitto kaatuu. Trubaduuri Mihail Ionin esittää keskustelun päätteeksi romansseja ja balladeja.Tapahtuman jälkeen Everstinna-kirjan. Everstinna. Voi hyvä elämä minkä roolisuorituksen Heidi Herala teki. Näytelmä oli\n1 tiiliholvi lounas\n2 ravintola näsinneula\n3 tiiliholvi lounas\n4 tiiliholvi menu\n5 myllärit tampere\nIntiimi – Seksuaalisuus on hyvin intiimi alue. Jos loukataan seksuaalista koskemattomuutta, jos ne ensimmäiset kokemukset ovat. Anemia Pelastaminen Isän pelastaminen oli Annalle ensimmäinen tosipaikka, Anttila kertoo. Anna sai valita itse palkkionsa Anttila on ollut myös. Isän pelastaminen oli Annalle ensimmäinen tosipaikka, Anttila kertoo. Anttila on ollut myös itse mukana Vapaaehtoisessa. Isän pelastaminen oli Annalle ensimmäinen tosipaikka,\nAvainsanat:myllärit tampereravintola näsinneulatiiliholvi lounastiiliholvi menu


Voisiko Kolmonen käynnistyä jo kesäkuun alussa? – "Koulujen avaamisen jälkeen kokoontumisrajoitusten lieventäminenkin näyttää mahdolliselta" - Kymen Sanomat\nVoisiko Kolmonen käynnistyä jo kesäku...\nJulkaistu 30.4.2020 21:37 Muokattu 30.4.2020 21:38 Tilaajalle\nVoisiko Kolmonen käynnistyä jo kesäkuun alussa? – "Koulujen avaamisen jälkeen kokoontumisrajoitusten lieventäminenkin näyttää mahdolliselta"\nPeli-Karhut ei ole harjoitellut joukkueena maaliskuun puolivälin jälkeen. Puolustaja Miika Molander innostui kokeilemaan ultrajuoksijoiden hurjaa haastetta – ja päätyi loukkaantuneiden listalle.\nKyPa ja PeKa kohtasivat Kolmosen kotkalaisessa paikallisottelussa viime kesänä Arto Tolsa -areenalla. Palloliiton itäisellä alueella elätellään nyt toiveita alasarjojen käynnistymisestä jo kesäkuun alussa.\nJalkapallon sarjatoiminta saattaa alkaa alasarjojen osalta jo runsaan neljän viikon kuluttua. Palloliiton itäisen alueen kilpailupäällikkö Veijo Vainikka toivoo, että valtioneuvosto päätyy sunnuntaina lieventämään voimassa olevia kokoontumisrajoituksia. Vain vähän katsojia houkuttelevat palloilulajien alasarjat voisivat käynnistyä, jos hallitus lieventää nyt voimassa olevaa 10 hengen kokoontumisrajoitusta.


Hitaan ryhmän kuskit - Sivu 25\nHitaan ryhmän kuskit\nSivu: 25 / 25:sta Ensimmäinen ... 15232425\nTulokset 721:stä 746:een 746:sta\n23.05.2020, 20:27 #721\nRiippuu siitä mitä tarkoitat, mutta normaalilta muuten, mutta kuvion edessä ja takana vähän erilaista pintaa, plus kuvion reunassa lippaa, ehkä rebound eli paluuvaimennuksen säätö hakusessa?\n23.05.2020, 20:37 #722\nOlen aloitteleva rataharrastaja (viime kesänä kaksi kertaa Ahvenistolla & AT2). Olen tällä viikolla käynyt pari kertaa karting-radalla palauttamassa tuntumaa, minkä seurauksena takarengas näyttää kuvan mukaiselta:\n-pyörä Monster 696\n-renkaat Michelin Pilot Power 3, valmistettu 2016\n-käytössä ohjekirjan mukaiset katupaineet: edessä 2,25 ja takana 2,5 bar\n-vauhti etanamaisen hidas\nEi kai renkaan tuollaiselta pidä näyttää? Epäilen liian korkeaa rengaspainetta. Vai?\nKyllä se minunkin Michelin Pilot Road 5 näytti busan alla juuri tuolta kun sillä radalla päästelee menemään. Toki pistelin menemään aivan limitillä, toisin kuin sinä jos sanoit että vauhti oli etanaa?\nJos vauhti on sitä samaa mitä kadulla, ni ei vakiopaineissa mitään vikaa ole. Mutta sit ku aletaan mutkiin viemään vähä vauhtia lisää, ni sellanen 0.2bar voi tiputtaa ainaki molemmista päistä jottei kuumene nakki liikaa.\nHUOM! Kyllä se katunakki kuumenee loppujen lopuksi vaik mitkä paineet löisit jos sitä alkaa oikein piiskaamaan, mutta vähän pitenee se sulamisikä jos kovassa käytössä pudottaa niitä paineita. Itellä esmes on 2.9bar busassa molemmat renkaat, mutta radalle on pakko laskea 2.5:een tai muuten sulaa kahdessa kierroksessa nakki niin että se alkaa luistamaan aivan silmittömästi.\nRatapinnoite on sen verta pitävämpää kuin katuasfaltti että se vähän repiikin tuota renkaan pintaa aina erilailla kuin katupinnoite. En mä ainakaan tuosta kuvan nakista huolestuisi.\nJa tuo "sileä reuna" sun takarenkaassa on ns. "nynnyraitaa" eli kohtaa joka ei ole vielä asfalttiin raapinut ollenkaan. Kunnon moottoriradalla sen saa helposti käytettyä koko pinnalta, karting-radalla saattaa tehä tiukkaa ehtiä kallistaa niin paljoa.\n23.05.2020, 20:44 #723\nRenkaassa ei minkäänlaista repeämää, joten paineet on ihan suht koht ok. Toki voi säätää suuntaan jos toiseenkin, mutta mitään varsinaista tarvetta ei ole.\nVähän ehkä korkea paine, jolloin renkaan pinta kuumenee ja sulaa helpommin.\nLisäksi jos sun ajolinjat on vähänkään eksoottiset, niin renkaan lämmin pinta kerää helposti mukaansa irtokumia, mitä on varsinaisen ajolinjan sisä- ja ulkopuolella. Ja sitten tuo irtokumi alkaa levitä pitkin renkaan pintaa, ja pinnasta tulee helpommin tuon näköinen.\nNormi kesäpäivänä voi kokeilla kylmäpaineita 2.0 eteen ja 1.9 taakse, ja mitata paineet heti setin jälkeen + katsoa miltä renkaat näyttää. Niin oppii hieman yhdistelemään rengas&olosuhteet&rengaspaine -yhtälöä.\nJa kylmäpaine tarkoittaa sitä että rengas ei ole auringon tai ajon lämmittämä, vaan noin 10-20 asteinen/ mitä nyt kesäpäivä sattuukaan olemaan.\nJos taasen säätää ajolämmintä rengaspainetta niin silloin kannattaa mitata rengaspaine ja esim vähentää/lisätä 0,1 baaria vs se mitattu paine.\nEli sun tapauksessa vois esim tehdä silleen että ajaa setin, ja vähentää 0,1 baaria, ja ajaa setin, ja kattoo miltä näyttää jne.\n23.05.2020, 20:59 #724\nNormi radalla oisin samaa mieltä, mutta karting-radalla tulee niin pieniä nopeuksia että en näkis tarvetta koskea paineisiin lainkaan.\n23.05.2020, 21:23 #725\nTakarenkaan rasitus ei juurikaan ole nopeuksista kiinni, varsinkaan hitailla nopeuksilla.\n23.05.2020, 21:31 #726\nSori, piti kirjoittaa "voimia" eikä "nopeuksia". Karting-radalla vietetään niin lyhyitä aikoja mutkissa hiljaisella nopeudella ettei se iha hirveästi ehdi töitä tekemään se renkaan pinta. En näinollen olisi paineista huolissani karting-radalla. Ja niinku renkaan pinnastakin näkee, ni ei siellä kunnolla ehdi/pysty kallistamaan jotta rengas ehtis keräämään lämpöjä.\n23.05.2020, 21:47 #727\nTakarenkaan rasitus on voimista kiinni, varsinkin hitailla nopeuksilla.\nJa vaikka kuski olisi hidas/ ajaisi "pystyssä", niin voimat on silti helposti suuret.\nLisäksi hitailla nopeuksilla renkaan lämmöntuotto on suhteellisesti paljon suurempaa kuin suurilla nopeuksilla.\n23.05.2020, 22:51 #728\nLiittyi Nov 2016\nAjolinjat ovat takuulla eksoottiset, joten mukana voi tosiaan olla muiden renkaista irronnutta tavaraa. Näillä (tai minimaalisesti alemmilla) paineilla sitten mennään. Ja chicken stripeistä on tarkoitus päästä vähitellen eroon kun taidot kehittyvät.\nFaster faster until the fear of thrill overcomes the death of speed. - Sea D. Monster\n23.05.2020, 23:12 #729\nJa chicken stripeistä on tarkoitus päästä vähitellen eroon kun taidot kehittyvät.\nNiistä pääsee eroon siinä vaiheessa kun ajolinja alkaa olemaan järkevä, oli ratana sitten karttirata tai moottorirata.\nJos niistä yrittää päästä eroon pelkästään kallistelemalla mopoa, niin seurauksena on kaato/ kaatoja.\nEli keskity ajolinjaan, ja korjaa se, niin kaikki muut ongelmat katoaa sen seurauksena.\n23.05.2020, 23:17 #730\nIhan lämpöteknisesti spekuloiden: Vai onko se niin että lämmöntuotto on suurilla nopeuksilla suurempaa MUTTA suuri nopeus myös tarkoittaa että rengas luovuttaa samaan aikaan enemmän lämpöä pois? Eli netto on kylmenpää?\n23.05.2020, 23:31 #731\nJoskus kun lähdin aikaisin aamulla mopolla töihin +6-8 astetta, niin huomattavan paljon lämpeni seosrenkaat, vaikkei mitään mutka-ajoa. Matkaa tuollaiset 12km ja rengaspaine mitä nyt sattui olemaan ratapäivien jälkeen. Ehkäpä ne alhaiset paineet "leipoi" lämpöä.\n23.05.2020, 23:50 #732\nTyypillisesti hitailla nopeuksilla vedetään mutkassa = suurempi lämmöntuotto.\nSuorilla nopeasti = pienempi lämmöntuotto koska koneessa ei riitä teho.\n24.05.2020, 13:23 #733\nJuuri tämän vuoksi karting-radalla ramppaan.\n16.06.2020, 20:13 #734\nLiittyi Apr 2015\nNonnii, tuli ostettua lippu 2.7 hitaaseen, ei uskaltanu viel muuta\n28.06.2020, 22:11 #735\nNonii eilen sain vasta toisen ratapäiväni alle kuivissa olosuhteissa (kaksi päivää sadekelillä) ja kivaahan se oli vaikka kuuma olikin. Halu kehittyä on kova ja pitääkin malttaa keskittyä oikeisiin asioihin mahdollisimman paljon. Saisiko täältä vinkkejä mihin kannattaa paneutua ensi viikolla 1-2.7. päivillä.\nPyörä stock Triumph Daytona 675\nRenkaat: Michelin Power RS\nTässä kuvaa eilisestä. Tasasesti 1:45 aikoja tuli ajettua: https://youtu.be/V1E-jZNNdOw\n-Triumph Daytona 675 '08\n28.06.2020, 23:00 #736\nLiittyi Jun 2010\nOmpa hyvät ajolinjat sulla.\n29.06.2020, 01:39 #737\nTässä kuvaa eilisestä. Tasasesti 1:45 aikoja tuli ajettua:\nKikkamutkan ylämäessä kevennä kaasua hetkeksi sen verran että mopo kääntyy radan oikeeseen reunaan kiinni ja pysyy siellä.\n29.06.2020, 02:04 #738\nSaisiko täältä vinkkejä mihin kannattaa paneutua ensi viikolla 1-2.7.[/url]\nLinjat näyttää hyvältä, pysyt hyvin radan reunassa ennen sisään kääntämistä. Mutta keskity seuraavaksi ottamaan apexit kiinni ja malta pikkasen enemmän että pyörä osoittaa suoralle ennenkuin avaat kaasun.\nLemminkäinen meni Siperian kautta eli olet kkko mutkan monta metriä irti sisäkantista, kikkamutka sen jälkeen heti meni kolme metriä ohi ekasta apexista ja sen jälkeen koko kikkamutkan linja ja kaasun käyttö menee pieleen ja väärällä ajoituksella. Noihin keskittyisin seuraavana.\nTuu nykimään hihasta varikolla jos kaipaat neuvoja, oon iteki tulossa sinne ke-to.\n29.06.2020, 02:44 #739\nMutta sun pyörä vaappuu koko ajan, mutkissa ja suorilla.\nVaikuttaa siltä, että rutistat kädet jäykkinä kahvoja koko ajan yrittäen kontrolloida mopoa.\nJäykillä käsillä se ei onnistu.\nNäpit irti siitä pyörästä!\nNo ei ihan kokonaan, mutta tämä ei ole voimalaji, ja pyöräsi käyttäytyy hienosti\nkunhan et häiritse sitä.\nJaloilla kiinni moposta ja yläkroppa rentona.\nVauhdin kasvaessa tulee mukaan painonsiirto ja ajoasento menee uusiin puihin,\nmutta pyörää ei saa edelleenkään häiritä.\nEt nähtävästi ole käynyt tämän kioskin Ajotaito II-kurssia, mars sinne.\n29.06.2020, 09:11 #740\nEli kun on käynyt ulkoreunassa odottaa kaasun kanssa, että pyörä kääntynyt kunnolla vai ihan kevennys jo sen jälkeen kun kerran kaasun avannut? Nyt en koskaan päässyt lähellekkään ulkoreunaa.\n29.06.2020, 09:13 #741\nTämä apexien ottaminen kiinni oli oma ajatuskin. Pitäisi uskaltaa kantaa enemmän vauhtia mutkaan, jotta ei pyörä hyydy ennen apexia.\n29.06.2020, 09:19 #742\nAT2:sen kävin viime kesänä Motoparkissa sateessa. Hyvä kurssi ja suosittelen kyllä kaikille. Harmittavasti tuo sadekeli söi mielekkyyttä aika paljon, kun en edes sadepukua, vedenpitäviä hanskoja tai bootseja omistanut.\nKäsistä sen verran, että kädet ovat kämmeneen asti melko löysät mutta kämmenillä puristin aivan liikaa ja siitä ihan jäljet nähtävissä. Ajaessa en tuohon vaappumiseen kiinnittänyt huomiota, mutta videoissa se oli ilmeistä.\n29.06.2020, 10:12 #743\nPitäisi uskaltaa kantaa enemmän vauhtia mutkaan, jotta ei pyörä hyydy ennen apexia.\nÄlä ole siitä vauhdin hyytymisestä huolissasi, se on vain seurausta siitä että ajamisessa on paljon korjattavaa. Eli kunhan keskityt korjaamaan ne virheet, niin se vauhti kyllä nousee sitten niitten korjausten seurauksena.\n29.06.2020, 10:14 #744\nHelpompi tapa on tuo kaasun hetkellinen kevennys.\n29.06.2020, 16:45 #745\nPakko täydentää yöllä kirjoittamaani puutteellista ohjetta:\nJaloilla/reisillä kiinni moposta.\nSelkä- ja vatsalihaksilla pidetään ajoasento ja otetaan vastaan voimat kiihdytyksissä ja jarrutuksissa.\nNoin rinnan korkeudelta ylöspäin yläkroppa rentona, eli hartiat, käsivarret, kämmenet ja pää.\nEli pidä pää kylmänä.\nJos rutistat ohjaustankoa, jokin yläkropan rentouteen liittyvä asia on pielessä ja häiritset lisäksi erittäin\ntodennäköisesti mopoa, kuten videolla käy.\nLoppuosa lainauksesta seuraa aikanaan mikäli kiinnostusta riittää ja vauhdin kasvaminen sitä vaatii.\n06.07.2020, 22:01 #746\nKävin ulkoiluttamassa kameraa ja pyörää Kymiringillä. Jos haluat nähdä miltä rata näyttää pystyasennossa (kauhean vaikea nähdä mitään noista nopean ryhmän videoista kun kamera on jatkuvasti liian vinossa), niin tuosta se selviää. Hieno rata, vaihteiden vaihtaminen customilla vain vähän haastavaa 200+ vauhdissa.\nAjelin käyttämättä jarruja, kierrosaika siinä 3:10 kieppeillä.\nex. Suzuki GSR600


GOURMET AT CASA TCM: Osta Alicanten parhaat viinit\nAlkuperäviiniä käytetään synonyymi korkeaan tuotantoon ja makuun. Ja maailmassa on monia alkuperänimityksiä. Yksi merkittävimmistä on Alicanten alkuperänimitys. Myöhemmin selitämme syyt, miksi Alicanten viinit ovat niin tunnettuja. Tiedät myös Alicanten parhaat viinit.\nLue ja lue lisää yhdestä maailman parhaista alkuperänimityksistä.\nMikä tekee Alicanten viineistä niin erityisiä?\nKun puhumme viinistä, jolla on alkuperänimitys. Tarkoitamme viiniä, joka täyttää alueen korkeimmat laatu- ja makuvaatimukset. Tässä tapauksessa kyse on viinitarhojen ryhmästä, joka sijaitsee Alicanten maakunnassa Espanjassa. Tämä alue on jaettu vuorotellen kahteen vyöhykkeeseen: La Marina ja Vinalopó. Tätä viinitarhojen aluetta pidettiin alkuperänimityksenä vuodesta 1932.\nAlue, jolla viinitarhoja löytyy, on keskimäärin 600 metriä korkeudessa. Sademäärä Vinalopón alueella on 300 mm ja La Marinassa 500 mm. Se on alue, jolla on kalkkikiven maaperää ja melkein ei orgaanista ainetta.\nTäällä tuotetaan seuraavia viinilajikkeita: punaviinejä, väkeviä viinejä, valkoviinejä, rosé-viinejä, kuohuviinejä, Fondillónia, Alicanten muskaattia muun muassa valkoviini- ja punaviinilajikkeiden kanssa.\nEnnen kuin kerrot, kuinka ostaa Alicanten viinejä edulliseen hintaan, on tärkeää tietää, mitkä ovat parhaat merkit. Seuraavaksi tiedät tämän alkuperänimityksen parhaat viinit.\nMistä ostaa Alicanten viinejä?\nViimeinkin, jos et voi odottaa kokeilla joitain Alicanten lajikkeita. Joten tarkista tarjouksemme ja aloita Alicanten viinien ostaminen edulliseen hintaan.