Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma Loppuraportti - PDF\nPitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma Loppuraportti\nDownload "Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma 2008 2011 Loppuraportti"\n1 YMPÄRISTÖHALLINTO Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma Loppuraportti Juha Kaakinen, ohjelmajohtaja\n2 Sisältö Tiivistelmä Ohjelman tausta Ohjelman seuranta ja arviointi Kustannusvaikutusten arviointi Ohjelma-arviointi Kansainvälinen yhteistyö Ohjelmassa toteutettu kehittämistyö Ohjelman määrällisten tavoitteiden toteutuminen... 6 Toteutustilanne Pitkäaikaisasunnottomuuden muutos ARAn investointiavustukset Tukihenkilöstön palkkaus Asuntoloiden muunto-ohjelma Asunnottomien vapautuvien vankien asumispalvelujen kehittäminen Asunnottomuuden ennaltaehkäiseminen Nuorten asunnottomuuden ennaltaehkäisy Asumisneuvonnan valtakunnallinen ohjaus ja kehittäminen Ohjelman muut toimenpiteet Konseptikilpailu Viestintä Osallisuuden edistäminen Aiesopimuskaupunkien keskeiset tulokset Helsinki Espoo Vantaa Tampere Turku Lahti Joensuu Jyväskylä Kuopio Oulu Arviointia ja johtopäätöksiä ohjelmakaudelle Asunto ensin periaate Suomessa Asukasvaihtuvuus Vuokra-asuntotuotanto\n3 Loppuraportti: Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma Tiivistelmä Ohjelmakokonaisuus Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma vuosille perustui valtioneuvoston periaatepäätökseen Valtion puolelta ohjelman toimeenpanosta vastasi ja kokonaisuutta koordinoi ympäristöministeriö ja sen toteutukseen osallistuivat valtion puolelta lisäksi sosiaali- ja terveysministeriö, rikosseuraamusvirasto (rikosseuraamuslaitos), ARA ja RAY. Ohjelman toteutuksessa oli mukana 10 suurinta asunnottomuuskaupunkia (Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Lahti, Jyväskylä, Oulu, Joensuu, Kuopio ja Turku), joiden kanssa tehtiin aiesopimukset, lisäksi ohjelman toteutukseen osallistui useita valtakunnallisia ja paikallisia järjestöjä ja muita palveluntuottajia. Näistä Nuorisoasuntoliitto ry (NAL) ja Rikosseuraamuslaitos toteuttivat omiin kohderyhmiinsä suunnatut erillishankkeensa osana ohjelmaa. Ohjelmakokonaisuuden asiakirjat ja muu materiaali on saatavissa ARAn www-sivuilta kohdastapitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma. Tausta Ohjelman tavoitteet perustuivat Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Paula Kokkosen johdolla toimineen ohjelmatyöryhmän ehdotukseen (Ahkerat 2008) ja sitä edeltäneeseen ympäristöministeriön asettaman työryhmän Viisaiden raporttiin (Nimi ovessa 2007). Ohjelman tavoitteena oli kohdennettujen toimenpiteiden kokonaisuus, joka mahdollistaa vaikeimman pitkäaikaisasunnottomuuden poistamisen ja tehostaa asunnottomuuden ennaltaehkäisyä. Tavoitteena oli puolittaa pitkäaikaisasunnottomuus vuoteen 2011 mennessä kestävillä ja pysyvillä ratkaisuilla. Käytännössä ohjelmassa toteutettiin Asunto ensin-periaatteen mukaista asumista, joka Suomessa on muodostunut käsittämään ensinnäkin oman asunnon ja siihen AHVL:n mukaisen vuokrasopimuksen sekä yksilölliset tukitoimet tarvittaessa. Samalla tavoitteeksi tuli luopua asuntoloista, jotka ylläpitävät ja pitkittävät asunnottomuutta. Määrällisenä tavoitteena tämä tarkoitti vähintään 1250 uuden asunnon, tukiasunnon tai palveluasunnon osoittamista kohderyhmälle ohjelmassa mukana olevissa 10 kaupungissa. Ohjelmaan sisältyi myös laaja ennaltaehkäisevien toimien kokonaisuus mm. asumisneuvojatoiminnan laajentaminen sekä nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke. Muutokset pitkäaikaisasunnottomien määrässä Vuoden 2011 loppuun mennessä pitkäaikaisasunnottomuus oli vähentynyt 28% vuodesta 2008, vuoden 2012 lopussa vähennys on arviolta 40% ja pitkäaikaisasunnottomuus puolittuu arvion mukaan vuonna Rahoitus Ohjelman kokonaisrahoitus, kun mukaan lasketaan kaikki valtion, RAYn ja kuntien rahoitus sekä korkotukilainat,, on ollut noin 170 M. Tällä rahoituksella on voitu turvata oma asunto, koti, ja tarpeenmukaiset tukipalvelut kaikkiaan yli 1500 pitkäaikaisasunnottomalle. Kun ohjelman valmistuneista kohteista on myös siirrytty edelleen eteenpäin vielä itsenäisempään asumiseen, on ohjelman piirissä tosiasiallisesti ollut vielä suurempi määrä pitkäaikaisasunnottomia. Asunnottomien asumisen järjestämisen taloudelliset vaikutukset Tampereella Härmälän kohteessa tehdyn tutkimuksen mukaan asunnottomien henkilöiden asumisen järjestäminen on taloudellisestikin kannattavaa: tutkimuksessa todettiin, että yhden asunnottoman asumisen järjestäminen tehostetussa tukiasumisessa on tarkoittanut keskimäärin euron säästöä muiden palvelujen käytön vähenemisen seurauksena, kun on verrattu asunnottomuuden aikaiseen palvelujen käyttöön. Voidaan siis arvioida, että ohjelman investointien takaisinmaksuaika on 5-6 vuotta. Tässä laskelmassa ei ole huomioitu verotulojen lisäystä. (kts. YMra 7/2011 Asunnottomuuden vähentämisen taloudelliset vaikutukset; YM , linkki Lisäksi ohjelman rahoituksella on luotu yli 200 uuttaa pysyväisluonteista työpaikkaa asunnottomien tukipalveluihin. Ohjelman välilliset työllisyysvaikutukset ovat olleet huomattavat. Tässä loppuraportissa on kuvattu ohjelman sekä määrällisiä että laadullisia tuloksia ja ohjelman tavoitteiden toteutumista sekä aiesopimuskaupunkien keskeisiä tuloksia. 3\n4 1 Ohjelman tausta Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma perustui valtioneuvoston tekemään periaatepäätökseen. Valtion viranomaisten ja ohjelmaan kuuluvien kymmenen kaupungin kesken allekirjoitettiin aiesopimukset ohjelman toimeenpanosta. Aiesopimuksiin, jotka tulivat voimaan , liittyivät kaupunkikohtaiset toimeenpanosuunnitelmat. 2 Ohjelman seuranta ja arviointi Ympäristöministeriö nimesi ohjelmalle ohjaus- ja seurantaryhmän, jonka puheenjohtajana toimi Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen johtaja Jarmo Lindén kesään 2011 saakka. Hänen siirtyessä muihin tehtäviin puheenjohtajana jatkoi ARAsta Lindénin sijainen johtaja Kari Salmi. Laaja ohjausryhmä on kokoontunut 3 kertaa. Laaja ohjausryhmä kokosi suppean ohjausryhmän, joka on kokoontunut vuosittain 9-10 kertaa. Ohjelmajohtaja on laatinut vuosittain väliraportin ohjelman toteumasta. 2.1 Kustannusvaikutusten arviointi ARAn rahoittamassa Tampereen teknillisen yliopiston mittaritiimin tekemässä selvityksessä Härmälän tehostetun tukiasumisen yksiköstä todettiin, että tehostettu tukiasuminen tarkoitti vuositasolla noin euron säästöä kokonaiskustannuksissa, kun vertailtiin aiemmin asunnottomina olleiden 15 asiakkaan palvelujen käyttöä ennen ja jälkeen tukiasumisen. Yhtä asukasta kohti säästö oli keskimäärin noin euroa, mikä on yli 50 % asunnottomuuden aikaisista kokonaiskustannuksista. Suurin säästö syntyi sosiaali- ja terveydenhuollon laitospalvelujen eli päihde- ja sairaalapalvelujen käytön vähenemisestä. Härmälässä on kyse tehostetun tukiasumisen yksiköstä, mikä näkyy myös henkilöstömitoituksessa, 22 asukasta kohti yksikössä on viisi työntekijää. Käytännössä siis palvelujen käytön vähenemisestä syntyvät säästöt kattavat tehostetun tukiasumisen henkilöstön palkat. Kun kyse on keskimääräisestä säästöstä, voidaan arvioida, että vuoden 2011 loppuun mennessä käyttöön otetuilla asunnoilla ja tukiasunnoilla on saatu aikaan vuositasolla noin 21,3 M :n kokonaissäästöt asunnottomuudesta aiheutuvissa kustannuksissa Asunnottomuuden ja asumisneuvonnan kustannusvaikutuksia arvioiva tutkimus ilmestyi Ympäristöministeriön julkaisuna alkuvuodesta Kustannusvaikutusten jatkotutkimus on käynnistynyt Helsingissä ja Espoossa. 2.2 Ohjelma-arviointi Ohjelmajohtaja on kuukausittain raportoinut suullisesti ohjelman suppean ohjausryhmä kokouksissa ohjelman etenemisestä sekä keskeisistä ajankohtaisista kysymyksistä. Suppean ohjausryhmän kokouksissa on kuultu teemallisia asiantuntija-alustuksia, joiden avulla ohjausryhmä on myös tarkastellut ohjelmakokonaisuuden toteutusta. Laaja ohjausryhmä on kokoontunut vuosittain tarkastelemaan ohjelman etenemistä ja siinä ohjelmatoteutuksen kannalta keskeisten ministeriöiden, 4\n5 rahoittajien, aiesopimuskaupunkien, kirkon ja järjestöjen näkemykset on saatu yhteiseen keskusteluun. Ohjelman toteutumista on arvioitu myös vuosittain toteutetuilla kuntakäynneillä, joihin on osallistunut Ympäristöministeriön ja Sosiaali- ja terveysministeriön edustajat. Koko ohjelman arviointi toteutettiin kansainvälisenä Peer review -arviointina, jonka kustannuksista pääosin vastasi EU:n komissio. Helsingissä järjestettyyn arviointiseminaariin osallistui 9 Euroopan maan edustajat. Arvioinnissa tuli esille useita jatko-ohjelman valmistelun kannalta tärkeitä näkökulmia. Keskustelussa korostui vahvasti, Suomessa tehdyn pitkäjänteisen ohjelmatyön vaikuttavuus ja ainutlaatuisuus eurooppalaisessa kontekstissa, Asunto ensin periaatteen merkitys, koko olemassa olevan asuntokannan käyttö sekä tarve asumisen järjestämiseen liittyvän sosiaalisen kuntoutuksen monipuolistamiseen mukaan lukien työllistymisen tukeminen. Riippumattoman kansainvälisen arvioitsijan loppuraportti valmistui alkuvuodesta Raportti Suomen ohjelman vertaisarvioinnista on luettavissa FEANTSAn verkkosivuilta: Ympäristöministeriö ohjelman toimeenpanosta vastaavana organisaationa on seurannut ohjelman toteutusta myös osana tulossopimustaan. Ohjelman määrällisten tavoitteiden toteutumistaa on arvioitu ARAn asunnottomuustilastojen perusteella suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Koko ohjelman toteuma sekä kaupunkikohtaiset tulokset esitetään tässä raportissa kohdassa Kansainvälinen yhteistyö Ohjelma on herättänyt runsaasti kansainvälistä kiinnostusta ja kansainvälinen yhteistyö on ollut vilkasta ja monipuolista. Vähentämisohjelmaa on esitelty useassa Euroopan maassa järjestetyissä tilaisuuksissa sekä eri maiden viranomaisille ja järjestöjen edustajille. Kansainvälisissä yhteyksissä on painotettu pitkäkestoisten yhteistyösuhteiden merkitystä ja pyritty vaikuttamaan aktiivisesti EU:n politiikkaan komission ja FEANTSAn järjestäminen tilaisuuksien kautta. Ohjelma-arviointi toteutettiin EU-yhteistyönä. Ohjelmajohtaja on myös osallistunut Suomen edustajana vastaavaan marraskuussa 2010 järjestettyyn Portugalin asunnottomuusstrategian peer review arviointiin. Ympäristöministeriö oli aktiivisesti edustettuna ensimmäistä eurooppalaista asunnottomuutta käsitellyttä konsensuskonferenssia valmistelleessa komiteassa. Joulukuussa 2010 Brysselissä pidetyssä konferenssissa Suomen vähentämisohjelmaa esiteltiin hyvänä esimerkkinä asunnottomuuden poistamiseen tähtäävästä kansallisesta politiikkaohjelmasta. 2.4 Ohjelmassa toteutettu kehittämistyö Kehittämistyössä luodaan uudenlaista asunto ensin periaatetta tukevaa jalkautuvaa moniammatillista työotetta, jolla voidaan puuttua vakaviin asumisen onnistumista vaarantaviin päihde- ja mielenterveysongelmiin. Kiinnostusta asunnottomien palvelujen kehittämiseen kuvaa, että vuosittain lokakuussa järjestettyihin valtakunnallisiin asunnottomuusseminaareihin on osallistunut vuosittain alan ammattilaista. 5\n6 Ohjelman käynnistyttyä 2008 koottiin laajasti koolle kutsuen asumisen ja asunnottomuuden eri tasojen asiantuntijoita (mielenterveyskuntoutujien, pitkäaikaisasunnottomien kunta- ja järjestötyöntekijöiden, nuorten, omakohtaisesti asunnottomuuden kokeneiden eli kokemusasiantuntijoinen jne.) yhteiseen kehittämistyöhön. Osallistujat jakautuivat kehittäjäverkostoiksi, kullakin verkostolla oli oma kehittämisteema-alueensa. Kehittäjäverkoston työn jatkumona lähdettiin suunnittelemaan vielä teemallisesti jäsennellympää ja tavoitteellisempaa hanketta, jolloin syntyi Tekesrahoitteinen Nimi ovessa hankekokonaisuus. Nimi ovessa oli Tekes-rahoitteinen kaksivuotinen asunnottomien palveluiden kehittämishanke, joka käynnistyi elokuussa Tutkimusavusteisen kehittämishankkeen päämääränä oli kehittää hankkeeseen osallistuvien kumppaneiden palvelujärjestelmissä asunto ensin -periaatteisesti toimivia palveluita, jotka kohdentuvat sekä asunnottomuuden vähentämiseen että ennaltaehkäisemiseen. Hankkeen keskeinen yhteiskehittämisen menetelmä oli kuntien ja hankekumppaneiden systemaattinen verkostotyö, jossa asiakasnäkökulmalla ja palveluiden käyttäjien kokemusasiantuntijuudella oli merkittävä rooli. Hankkeeseen osallistuivat Espoon, Helsingin, Tampereen ja Vantaan kaupungit sekä Helsingin Diakonissalaitos, Silta-valmennusyhdistys ja Vailla vakinaista asuntoa ry. Hanketta koordinoi Socca. Myös aiemmin toimineen kehittäjäverkoston osanottajat muista ohjelmakaupungeista ovat voineet osallistua hankkeen tapaamisiin. Hankkeen keskeiset tulokset on koottu Asumissosiaalisen työn käsikirjaksi verkkosivuille Hankkeen kokonaiskustannusarvio oli noin 2,7 miljoonaa euroa, josta Tekesin rahoitus kattoi puolet. 2.5 Ohjelman määrällisten tavoitteiden toteutuminen Ohjelman mukainen määrällinen tavoite oli osoittaa pitkäaikaisasunnottomille asuntoja, tukiasuntoja tai hoitopaikkoja vuoteen 2011 mennessä kuntakohtaisesti seuraavasti: Helsinki 750 Espoo 125 Vantaa 125 Tampere, Turku, Lahti, Kuopio, Joensuu, Oulu ja Jyväskylä yhteensä 250 yhteensä Vuoden 2011 loppuun mennessä oli aiesopimuskaupungeissa otettu käyttöön kaikkiaan pitkäaikaisasunnottomille tarkoitettua asuntoa ja tukiasuntoa. Ohjelman alkuperäinen määrällinen tavoite 1250 asuntoa ylittyi siten 269 asunnolla. Aiesopimuskaupunkien toimeenpanosuunnitelmien mukainen tavoite ylittyi 208 asunnolla. Vuoden 2012 aikana otetaan käyttöön yhteensä 433 sellaista asuntoa, joiden toteutus on käynnistynyt ohjelmakauden aikana. Osa ohjelmaan kuuluneista hankkeista, yhteensä 191 asuntoa, saadaan käyttöön vuoden 2013 aikana. Kaikkiaan toteutuu siis yhteensä sellaista pitkäaikaisasunnottomille tarkoitettua asuntoa, jotka ovat saaneet rahoituksensa vähentämisohjelman kautta. Alla olevassa taulukossa esitettyjen määrien lisäksi RAY on myöntänyt Y-säätiölle, Jyväskylän katulähetykselle, Kovaosaisten ystävät ry:lle, Kriminaalihuollon tukisäätiölle ja Sininauhasäätiölle rahoi- 6\n7 tusta tukiasuntojen hankintaan koko ohjelmakaudella yhteensä noin 35 M. Kaikkiaan on asuntoja ohjelmakauden rahoituksella hankittu tähän mennessä yli 360. Tässä seurannassa on huomioitu ainoastaan vähentämisohjelman aiesopimusten ja kaupunkien toimeenpanosuunnitelmien mukaiset hankkeet. Tiedossa kuitenkin on, että useissa kaupungeissa pitkäaikaisasunnottomille on osoitettu asuntoja myös ohjelman ulkopuolisista kohteista ja asuntokannasta. Arvioiden mukaan näiden asuntojen määrä on useita kymmeniä. Kaupunkikohtaisesti asuntojen määrällinen tavoite on saavutettu lukuun ottamatta Vantaata ja Jyväskylää, joissa tavoite hankkeiden takapainotteisuuden ja viivästymisten vuoksi saavutetaan vuonna Taulukossa 1 on esitetty määrällisen tavoitteen toteutuminen kaupunkikohtaisesti. Taulukko 1 Toteutustilanne Asuntopaikat Tavoite Valmistunut ja käyttöönotettu Käyttöönotetut/ tavoite Rakenteilla arvioitu valmistuminen / käyttöönotto 2012 Rakenteilla arvioitu valmistuminen 2013 Yhteensä Helsinki Espoo Vantaa Pks yht Muut yht Tampere Turku Joensuu Jyväskylä Kuopio Lahti Oulu Kaikki yhteensä\n8 2.6 Pitkäaikaisasunnottomuuden muutos Oheisessa taulukossa on kuvattu pitkäaikaisasunnottomuuden muutosta ohjelmakaudella ARAn tilastoihin perustuen. yksinäisiä asunnottomia joista pitkäaikaisasunnottomia pitkäaikaisasunnottomia % aiesopimusten mukaisia suunniteltuja asuntopaikkoja yhteensä uusia asuntoja pitkäaikaisasunnottomia arvio Helsinki Espoo Vantaa Tampere Turku Lahti Jyväskylä Kuopio Joensuu Oulu Yhteensä *Espoon Kuninkaantien yksikkö (108 asuntoa) valmistui ARAn laskennan jälkeen loppuvuodesta Pitkäaikaisasunnottomien tilastointi aloitettiin vasta Ohjelmakauden alkuvuosina täsmennettiin pitkäaikaisasunnottomuuden määrittelyyn liittyviä tulkintoja. ARAn tilastoissa käytetty pitkäaikaisasunnottomuuden määrittely kuuluu seuraavasti: Pitkäaikaisasunnottomalla tarkoitetaan henkilöä, jonka asunnottomuus on pitkittynyt tai uhkaa pitkittyä sosiaalisten tai terveydellisten syiden vuoksi yli vuoden mittaiseksi tai asunnottomuutta on esiintynyt toistuvasi viimeisen kolmen vuoden aikana. Tilastointiperusteissa on vuonna 2010 tehty muutos, kun pysyvästi hoitokodeissa ja vastaavissa yksiköissä asuvia ei enää ole laskettu pitkäaikaisasunnottomiksi. Tilastovertailusta voidaan tehdä useitakin johtopäätöksiä. Ohjelmakaudella yksinäisten asunnottomien määrä on pysynyt käytännössä samalla tasolla, kun samaan aikaan ARAn tilastoima pitkäaikaisasunnottomien määrä on vähentynyt aiesopimuskaupungeissa 716 hengellä eli 25%, pitkäaikaisasunnottomien osuus asunnottomista on nyt 36%, kun se ohjelmakauden alussa (2008) oli 45%. Vaikka ohjelman määrälliset asuntotavoitteet selvästi ylittyivät, toteutui puolittamistavoite ainoastaan Tampereella, Jyväskylässä ja Joensuussa. Ohjelmakaudella käynnistyneiden hankkeiden valmistuessa vuoden 2012 aikana ollaan jo lähellä puolittamistavoitetta, ellei tule uusia pitkäaikaisasunnottomia. Tilastojen mukaan pitkäaikaisasunnottomuus on lisääntynyt Vantaalla ja Kuopiossa. 8\n9 Ohjelman valmistelun yhteydessä sekä Viisaiden raportissa Nimi ovessa että ohjelmatyöryhmän raportissa arvioitiin, että pitkäaikaisasunnottomia on noin 1/3 kaikista asunnottomista. Pitkäaikaisasunnottomilla tarkoitettiin tässä yhteydessä eniten apua ja tukea tarvitsevaa ryhmää, pitkäaikaisasunnottomuuden kovaa ydintä, tähän ryhmään ei laskettu tilapäisesti sukulaisten ja tuttavien luona asuvia. ARAn tilastojen mukaan kaikista pitkäaikaisasunnottomista 53 % eli 1169 asunnotonta asuu tilapäisesti sukulaisten ja tuttavien luona. Sellaisia pitkäaikaisasunnottomia, jotka eivät asu sukulaisten ja tuttavien luona on kaikkiaan Tähän lukuun verrattuna ohjelman puolittamistavoite on saavutettu ja selvästi ylitettykin. 2.7 ARAn investointiavustukset Erityisryhmien investointiavustuksen myöntämisvaltuutta oli ARAlle varattu koko ohjelmakaudelle yhteensä 80 M. Kaikkiaan vuoden 2011 loppuun mennessä ARA oli tehnyt varauspäätöksiä yhteensä 1542 asunnon toteutuksesta, joista 939 uudistuotantoa ja 603 perusparannusta tai hankintaa. Investointiavustusta on myönnetty näille kohteille kaikkiaan noin 58 M. Osa asunnoista on vasta rakenteilla ja valmistuu vuosien aikana. 2.8 Tukihenkilöstön palkkaus STM on myöntänyt avustuksia tukihenkilöstön palkkaukseen kaikille aiesopimuskaupungeille. Avustuksia on myönnetty yhteensä 10,3 M, mikä olisi mahdollistanut kaikkiaan 205 uuden tukityöntekijän palkkaamisen asunnottomien palveluihin. Osa myönnetystä avustuksesta on hankkeiden viivästymisten vuoksi jäänyt käyttämättä ja palautuu. Avustuksella palkatun uuden henkilöstön kokonaismäärä on siten jonkin verran alle Asuntoloiden muunto-ohjelma Asuntoloiden muunto-ohjelma on edennyt suunnitelmien mukaisesti. Tällä hetkellä Helsingissä on käytössä enää 144 asuntolapaikkaa ja 80 tilapäiseen kriisimajoitukseen tarkoitettua paikkaa. Loppujen asuntolapaikkojen osalta on tehty suunnitelmat niiden toiminnallisista muutoksista ja niiden korvaamisesta tuetulla asumisella. Suunnitelmien mukaisesti asuntola-majoittuminen Helsingissä loppuu kokonaan vuoden 2013 aikana. 9\n10 Suoja-Pirtti ry:n Rukkilan asuntolan peruskorjaus toteutettiin RAYn avustuksella. Uuden yksikön, jossa on 21 tukiasuntopaikkaa, toiminta käynnistyi maaliskuussa ARA on tehnyt varauspäätöksen Kovaosaisten ystävät ry:n Kalevankadun asuntolan, Pelastusarmeijan Alppikadun asuntolan sekä Espoossa sijaitsevan Väinölä-kodin peruskorjauksesta. Alppikadun peruskorjaus valmistuu loppuvuodesta 2012 ja Kalevankadun alkuvuodesta Väinölä-kodin käyttöönotto siirtynee vuodelle Asunnottomien vapautuvien vankien asumispalvelujen kehittäminen RAY on ohjelmakaudella myöntänyt tukea kahden järjestön hankkeisiin, joissa on kehitetty vapautuvien vankien asumisen tukea. RAYn avustuksella on myös hankittu tukiasuntoja vapautuville vangeille. Jyväskylän Katulähetys on hankkinut kaikkiaan 18 tukiasuntoa ja Kriminaalihuollon tukisäätiö 22 asuntoa. Lisäksi KRITS on RAY-avustuksella saneerannut omaan kiinteistöönsä 5- soluasuntoa käsittävän asumisvalmennusyksikön. KRITS on myös koordinoinut vapautuville asumisen tukea tuottavien järjestöjen verkostoa (VAT-verkosto), joka osaltaan kehittää asumisen tukimuotoja vapautuville. Rikosseuraamuslaitoksen Oma Koti -hankkeessa toimi erilliset ryhmät pääkaupunkiseudulla, Lahdessa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Joensuussa ja Oulussa. Niissä oli Rikosseuraamuslaitoksen yksiköiden lisäksi edustajia kaupungeista ja järjestöistä. Ryhmissä on johtoryhmän ohjauksessa selvitetty rikosseuraamusasiakkaiden asunnottomuutta ja puutteita arjen taidoissa sekä kehitetty paikallisia yhteistyömalleja varsinkin erityistä tukea asumisen onnistumisessa tarvitsevien vapautuvien vankien asumispolkujen turvaamiseksi. Vankilasta vapautuvista noin kolmannes runsas neljännes on asunnon tarpeessa. Vailla vakinaista asuntoa on myös noin kolmannes ehdonalaisesti vapautuneista; muiden yhdyskuntaseuraamusasiakkaiden tilanne on parempi. Arjen taidoissa on puutteita arviolta lähes joka kolmannella suljettujen vankiloiden vangeista, joka neljännellä yhdyskuntaseuraamusasiakkaista ja runsaalla kymmeneksellä avolaitosvangeista. Hankkeen yhteydessä kehitettiin Arjen taitojen tietopankki. Hankkeen aikana eri kaupungeissa otettiin käyttöön hyviä erilaisia toimintamalleja. Yleensä tehokkainta on se, että asumistaitojen valmennus, palvelutarpeiden kartoitus ja vapautumisen suunnittelu aloitetaan jo hyvissä ajoin ennen vapautumista yhteistyössä sidosryhmien kanssa ja että myös asiakkaiden muut kuin asumiseen liittyvät tarpeet otetaan huomioon. Asumispalveluihin tulee sisältyä myös asumisen tukea. Esimerkkeinä muista hyvistä käytännöistä ovat mm. asuntotyöryhmä, yhdyshenkilörinki, yhteistyökumppaneiden vankilassa järjestämät infotilaisuudet, tiedotusmateriaali kaupungin palveluista ja koeasumiskokeilu. Hankkeen tavoitteita on hyödyttänyt myös rikosseuraamusalalla tapahtunut uudistus- ja kehittämistyö: Kriminaalihuoltolaitos ja Vankeinhoitolaitos on yhdistetty samaan organisaatioon Rikosseuraamuslaitokseksi, mikä on mahdollistanut vaikuttavampien asiakasprosessien kehittämisen. Rikosseuraamuslaitoksessa on laadittu vapauttamiskäsikirja ja käynnistetty vapauttamisyksikkötoimintaa, mihin myös Oma Koti hanke on voinut vaikuttaa. Hankkeesta on laadittu erillinen loppuraportti Rikosseuraamuslaitoksen toimesta (liitteenä) Asunnottomuuden ennaltaehkäiseminen 10\n11 Nuorten asunnottomuuden ennaltaehkäisy Nuorten tuetun asumisen kansallinen hanke oli RAY-rahoitteinen, Nuorisoasuntoliiton koordinoima hanke. Sitä toteutettiin yhdessä valtion, aiesopimuskaupunkien, kirkon ja järjestöjen kesken. Hankkeen yhteistyökumppaneina olivat Valtakunnallinen työpajayhdistys vastaten Startti parempaan elämään -hankkeen toteutuksesta viidellä paikkakunnalla, aiesopimuskaupunkien nuorisoasuntoyhdistykset sekä Hervannan Ässäkodit. Hankkeen keskeinen lähtökohta oli Asunto ensin -periaate, jonka ympärille luotiin laaja-alainen, kokonaisvaltainen ja elämän eri osa-alueet huomioiva, sosiaalista eheytymistä tukeva hanke. Tarkoituksena oli jalostaa ja juurruttaa uusia asunnottomuutta ja syrjäytymistä ennaltaehkäiseviä monialaisia toimintamalleja, kasvattaa nuorille tuotettavien palveluiden volyymia, nostaa esille ja levittää innovaatioita sekä hyviä käytäntöjä. Määrällisinä tavoitteina oli saada nuorille 600 asuntoa lisää ja palveluita 500 nuorelle. Nämä tavoitteet saavutettiin. Sateenvarjohankkeen ensisijaisena kohderyhmänä olivat osaprojektien toimijat. Hyödynsaajia olivat myös kaikki muut nuorten aikuisten asunnottomuuden parissa toimivat tahot. Osaprojektien kohderyhmänä olivat vuotiaat itsenäisen asumisen aloittamiseen tukea tarvitsevat nuoret sekä asumisessaan jo kriisiytyneet nuoret. Hankkeen tavoitteisiin edettiin verkostoitumalla valtakunnallisesti ja alueellisesti. Monialaista yhteistyötä käynnistettiin, sitä vakiinnutettiin ja levitettiin. Hankkeen aikana kentältä löytyneitä innovaatioita ja hyviä käytäntöjä kuvattiin ja levitettiin. Keinoina olivat muun muassa prosessikuvaukset ja asumispolkujen mallintaminen. Edunvalvontatyön ja nuorten asunnottomuuden erityiskysymysten esiin nostaminen, rakennusmahdollisuuksiin vaikuttaminen ja ennaltaehkäisevän työn esiin nostaminen olivat myös hankkeessa nuorten asunnottomuuden ehkäisyyn käytettyjä keinoja. Lisäksi uusien yhteistyömuotojen pilotointia toteutettiin kansallisella ja alueellisella tasolla sekä hyviä käytäntöjä levitettiin valtakunnallisissa verkostoissa. Nuorisoasuntojen rakentamiseen on myönnetty ARAn investointiavustusta euroa ja RAYn investointiavustusta euroa. STM:n Kaste-rahoituksen avulla on henkilöstöä nuorten tuettuun asumiseen lisätty noin 10 henkilötyövuoden verran. Seuraavalla sivulla olevaan taulukkoon on koottu kaikki asunnot, joita on rakennettu, tai jotka ovat valmistumassa aiesopimuskaupunkeihin. Taulukkoon on merkitty myös ne asunnot joiden rakentamisen suunnittelu on lähtenyt käyntiin vuosien aikana. Valmistumisvuosi tai arvioitu valmistuminen on merkitty sulkuihin. 11\n12 Asuntotuotanto hankkeen aikana Rakennettu 65 (2011) 46 (2009) 53 (2010) 46 (2009) 48 (2010) 25 (2009) 27 (2009) Oulu Kuopio Lahti Turku Yht (2010) 487 Helsinki Espoo Vantaa Tampere Joensuu Jyväskylä Valmistuu 118 (2012) Käynnistymässä (2012) (2012) Suunnitteilla (2012) Yhteensä Hankkeen monipuolista, laajasti verkostoitunutta toimintaa on kuvattu yksityiskohtaisemmin Nuorisoasuntoliiton kotisivuilla: (Loppuraportti liitteenä) Asumisneuvonnan valtakunnallinen ohjaus ja kehittäminen ARA on myöntänyt lähiöohjelmasta aiesopimuskaupunkeihin uusien asumisneuvojien palkkaukseen kaikkiaan , millä on palkattu 12 asumisneuvojaa. Lisäksi ARA on myöntänyt avustusta Helsingin asumisturvakeskuksen pilotille kahden tutkijan palkkakustannuksiin vuoden 2011 loppuun saakka. ARA rahoituksella on toteutettu asumisneuvonnan taloudellista vaikuttavuutta selvittänyt tutkimushanke. (YMra 7/2011 Asunnottomuuden vähentämisen taloudelliset vaikutukset; YM , linkki ARA:n johdolla toimiva asumisneuvontafoorumi on kokoontunut 7 kertaa. Foorumi työskenteli asumisneuvontatyön vakiinnuttamiseksi. Vuonna 2012 hyväksytyssä hallituksen asuntopoliittisessa toimenpideohjelmassa vuosille esitetään valtion avustuksia myönnettäväksi 0,6 milj. euroa vuosittain asumisneuvojatoimintaan. Asumisneuvontatyön vaikuttavuus Asumisneuvojien työn vaikuttavuudesta on saatu sekä toimijoiden kokemukseen perustuvaa että vahvaa tutkimuksellista näyttöä. Helsingissä työskentelee tällä hetkellä 1 vastaava ja 14 asumisneuvojaa. Kahden vuoden aikana asumisneuvojien työllä on onnistuttu perumaan 148 oikeuteen asti edennyttä häätöprosessia. Tämän lisäksi maksu- ja hoitosuunnitelmia tehtiin Yhteistyötä tekevien kiinteistöyhtiöiden arvion mukaan asumisneuvonta voi vähentää häätöjä %. Kaupunkitutkimus Oy Seppo Laakson (Kostiainen & Laakso) tekemän asumisneuvonnan vaikuttavuustutkimuksen mukaan asumisneuvonta Helsingissä vähensi häätöjä vuosina %. Muiden asumisneuvontaan panostaneiden kaupunkien kokemukset ovat samansuuntaisia. Kaupunkitutkimuksen raportissa mukaan asumisneuvonta tuo häätöjen vähenemisen kautta julkistalouteen ja kansantalouteen merkittäviä säästöjä, jotka ylittävät toiminnasta aiheutuvat kustannukset. Raportin mukaan yhden asumisneuvojan työn julkiseen talouteen tuottama säästö on vuodessa euroa. 148 häädön peruuntumisen voidaan arvioida tuoneen julkistaloudelle yli 6 miljoonan euron säästöt. 12\n13 3 Ohjelman muut toimenpiteet 3.1 Konseptikilpailu Tampereen konseptikilpailun voittanut Suomen Erityisasunnot Oy:n kilpailuehdotus Keidas valmistui ja otettiin käyttöön vuonna paikkaisen yksikön palveluntuottaja on AlfaKuntoutus Hervanta Oy. Helsingin konseptikilpailun voitti Helsingin Diakonissalaitoksen ehdotus Rafael, jonka arvioitu käyttöönotto on vuonna Espoon konseptikilpailuun ei tullut tarjouksia, joten sitä ei ohjelmakaudella toteutettu. 3.2 Viestintä Ympäristöministeriön johdolla toimivassa viestintäryhmässä ovat olleet edustettuina ohjelman viestinnän kannalta keskeiset tahot. Ohjelman keskitetystä tiedotuksesta vastaavat Ympäristöministeriö ja ARA. Aiesopimuskaupungit vastaavat osaltaan paikallisiin hankkeisiin liittyvästä tiedotuksesta. Järjestöt ovat vastanneet hankkeisiinsa liittyvästä tiedotuksesta. Vähentämisohjelmasta on laadittu oma esite ja ARAn www- sivuille on vähentämisohjelmalle avattu oma sivusto. Ohjelman viestinnässä on hyödynnetty myös Nimi ovessa hankkeen verkkosivuja Hankkeen englanninkieliset sivut ovat keränneet myös runsaasti ulkomaisia kävijöitä. Vähentämisohjelma on saanut osakseen sekä paikallisesti että valtakunnallisesti paljon myönteistä julkisuutta. Myönteisyys on pitkälti perustunut paikallisten hanketoimijoiden ja kaupunkien aktiiviseen ja avoimeen tiedottamiseen Osallisuuden edistäminen Vailla vakinaista asuntoa ry osallistui pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämis- ja poistamisohjelman ohjausryhmän työhön vuosina Vailla vakinaista asuntoa ry perustettiin vuonna 1986 jotta yhteismajoituspaikoista päästäisiin eroon ja kaikille järjestyisi mahdollisuus itsenäiseen asumiseen. Tämän vuoksi ohjausryhmään osallistuminen katsottiin yhdistyksessä erityisen tärkeäksi. Asunnottomien edunvalvojana toimiva valtakunnallinen kansalaisjärjestö toi ryhmään asunnottomuutta kokeneen henkilön, jotta asianosaisten osallisuus päätöksenteossa varmistuisi sekä toi ohjausryhmälle tiedoksi ruohonjuuritason ajankohtaisen tilanteen. Vva ry osallistui vuosina Tekesin ja 4 kaupungin ja järjestöjen yhteisen kehittämishankkeeseen Nimi Ovessa jossa yhdistys vastasi asunnottomuutta kokeneiden osallisuuden varmistamisesta palveluiden suunnittelussa. Vva ry on ollut eurooppalaisen asunnottomien järjestöjen kattojärjestön Feantsan täysjäsen vuodesta 1998 ja levittänyt tietoa ohjelman etenemisestä Feantsan työryhmissä sekä seminaareissa. 4 Aiesopimuskaupunkien keskeiset tulokset 13\n14 4.1 Helsinki Aiesopimuksen mukainen tavoite on Helsingin osalta ylittynyt, kun ohjelman mukaisten hankkeiden lisäksi otetaan huomioon kohderyhmälle hankitut asunnot ja osoitetut kaupungin vuokraasunnot. Kaikkiaan on ohjelmakaudella pitkäaikaisasunnottomille osoitettu 832 asuntoa, mikä ylittää ohjelman tavoitteen 82 asunnolla. Kaikkiaan on Helsingissä ohjelman puitteissa otettu käyttöön 8 erillistä tuetun asumisen yksikköä, joista suurin on 125 asuntoa käsittävä Aurora-talo ja pienin 21 asuntoa käsittävä Rukkilan asumisyksikkö. Hietaniemenkadun asunnottomien palvelukeskus on toteutettu kaupungin omalla rahoituksella. Uusien tuetun asumisen yksiköiden toteutuksessa on erityistä huomioita kiinnitetty niiden sijoittumiseen kaupunkirakenteeseen, avoimeen tiedottamiseen ja yhteistyöhön yksiköiden naapuruston ja kaupunginosayhdistysten kanssa. Mahdollisten haittojen minimoimiseksi yksiköiden työntekijät tekevät ympäristötyötä. Rakenteellisesti suurin ja myös kaupunkikuvassa näkyvä muutos on ollut perinteisen tilapäisen asuntola-asumisen väheneminen. Tällä hetkellä Helsingissä on käytössä enää 144 asuntolapaikkaa ja 80 tilapäiseen kriisimajoitukseen tarkoitettua paikkaa. Loppujen asuntolapaikkojen osalta on tehty suunnitelmat niiden toiminnallisista muutoksista ja niiden korvaamisesta tuetulla asumisella. Suunnitelmien mukaisesti asuntola-asuminen Helsingissä loppuu kokonaan vuoden 2013 aikana. Nuorten asunnottomuutta on ehkäisty yhteistyössä Helsingin kaupungin kiinteistöviraston asuntoosaston kanssa. Lastensuojelun jälkihuollon tukiasuntojen määrää ja sijaishuollosta itsenäistyvien nuorten asumisharjoittelupaikkoja on lisätty. Jälkihuollon tukiasunnoissa ja asumisharjoittelupaikoissa nuorella on asunnon lisäksi suunnitelmallinen sosiaaliohjauksen tuki asumiseen ja itsenäistymiseen. Sosiaalivirasto Ja Nuorisoasuntoliiton omistama tuettua asumista tuottava yhtiö Nal-Palvelut Oy ovat yhteistyössä alkaneet kehittää kohderyhmälle onnistuneita asumispolkumalleja.helsingin sosiaalivirasto on hankkinut.asumispalveluja harkinnanvaraisessa jälkihuollossa oleville nuorille ja samalla on tuetun asumisen toimintamalli on kuvattu ja laadittu yhdessä prosessikuvaukset. Kehittämisyhteistyöhöhön on koottu ohjausryhmä johtavista sosiaalityöntekijöistä. Tällä tavoin on voitu ehkäistä n. 45 nuoren asunnottomuutta ja tuettu nuoren itsenäistä selviytymistä. Samalla on toteutettu lastensuojelun rakennemuutosta, kun on voitu tarjota tuettu asuminen vahvemman laitossijoituksen sijaan. Lisäksi NAL:n ja TPY:n Startti parempaan elämään- hankkeen yhteistyössä on jo syrjäytyneiden nuorten ja vakavassa syrjäytymisvaarassa olevien nuorten asunnottomuutta torjuttu ja osallisuutta lisätty reilun 40 nuoren kohdalla. Erityisesti Helsingin Diakonissalaitoksen käynnistämä Vamostoiminta, jonka yhteydessä mm. Startti-hankettakin toteutetaan, on tehnyt tiivistä yhteistyötä näiden nuorten asumisen järjestämiseksi sekä NAL:n paikallisyhdistys Nasta ry:n, Alkuasuntojen että Nuorisosäätiön kanssa. Asumisneuvonta aloitti vakituisena työmuotona Helsingin sosiaalivirastossa vuonna Asumisneuvojia oli kiinteistöyhtiöissä viisi. Toiminta laajeni, kun sosiaalivirasto palkkasi vuonna 2009 seitsemän uutta asumisneuvojaa ja vastaavan asumisneuvojan sekä vuonna 2011 kolme uutta asumisneuvojaa. Helsingissä on 1 vastaava asumisneuvoja ja 14 asumisneuvojaa. Asumisneuvojatoimintaa kehitettäessä on huomioitu eri alueiden erityispiirteitä ja tarpeita, minkä vuoksi on syntynyt erilaisia toimivia alueellisia toimintamalleja. Riippumatta toimintamallista asu- 14\n15 misneuvonnalla on pystytty ennaltaehkäisemään häätöjä ja asunnottomuutta. Säästöjä on saatu asukkaalle, sosiaalitoimelle ja kiinteistöyhtiöille. Pitkäaikaisasunnottomien määrä on ohjelman toimenpiteiden ansiosta kääntynyt selvää laskuun. Vuoden 2011 lopussa Helsingissä oli 1240 pitkäaikaisasunnotonta kun heitä vuonna 2008 arvioitiin olevan Samaan aikaan on yksinäisten asunnottomien määrä jonkin verran lisääntynyt, 2011 yksinäisiä asunnottomia oli 3400 kun heitä 2008 oli Tilapäinen ja toistuva asunnottomuus on lisääntynyt, mikä lisää myös pitkäaikaisasunnottomuuden riskiä. Ilmiön taustalla on nähtävissä sekä taloudellisen tilanteen kiristyminen että vuokra-asuntomarkkinoiden kehitys ja muuttoliike pääkaupunkiseudulle. Selvästi on myös nähtävissä, että asunnottomien joukossa on enenevässä määrin sellaisia asunnottomia, joiden ainoa ongelma on kohtuuhintaisen vuokra-asunnon puute. Yksinäisistä asunnottomista 2500 asuu tilapäisesti sukulaisten ja tuttavien luona tai kiertelee asunnosta toiseen, heistä 700 arvioidaan olevan pitkäaikaisasunnottomia. Tässä ryhmässä on eniten niitä asunnottomia, joilla ei varsinaista tuen tarvetta ole. Pitkäaikaisasunnottomien ryhmässä on myös aiempaa enemmän alle 25 vuotiaita nuoria ja maahanmuuttajataustaisia. Vaikeasti sijoitettavia asiakasryhmiä ovat hoitoon kielteisesti suhtautuvat mielenterveysasiakkaat sekä erilaista käytöshäiriöistä kärsivät ja yhteisöasumiseen huonosti soveltuvat asiakkaat. Suurin tarve on edelleen päihdeongelmaisten, keski-ikäisten asiakkaiden tuetun asumisen asumispalveluissa ja suhteellisen omatoimisesti selviytyville suunnatuissa itsenäisissä pienasunnoissa. 4.2 Espoo Ohjelman aikana Espooseen on valmistunut 192 uutta asuntoa asunnottomille. Lisäksi Olarinluoman vastaanottokodin laajennusosa, jossa on 38 asuntoa, valmistui helmikuun 2012 alussa. Espoo ylitti aiesopimuksessa asetetun määrällisen tavoitteen asuntoa asunnolla. Väinölä-kodin muuttaminen tuetun asumisen yksiköksi on siirtynyt jatkokauden hankkeeksi. Lisäksi Espoo on osoittanut nuorisoasuntojen rakentamista varten kolme tonttia Alku-Asunnot Oy:lle. Saunalahden (46 asuntoa) ja Tillimäen (53 asuntoa) kohteet ovat valmistuneet ohjelmakaudella ja Helmipöllönmäki on suunnitteluvaiheessa. Espoo on myös kehittänyt nuorten tuetun asumisen mallia Kaste-rahan avulla. Espoossa mielenterveys- ja päihdepalvelujen hoito- ja palvelujärjestelmää on kehitetty avohoitopainotteisemmaksi 2000-luvun puolivälistä alkaen ja esimerkiksi päihdehuollon kuntouttavan laitoshoidon hoitovuorokaudet ovat vähentyneet lähes vrk:sta vuonna vrk:een vuonna Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma I on tukenut tämän tavoitteen saavuttamista. Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelma I:n toteutumisen myötä nimenomaan ns., aiemmin vaikeasti asutettavien päihdeongelmaisten asunnottomien asuntotilanne on parantunut Espoossa. Heille on tarjolla nyt tuettua asumista, tehostettu tuettua asumista ja (tehostettua) palveluasumista ostopalveluna Helsingin Diakonissalaitoksen Kuninkaankalliossa ja tukiasumista ja (tehostettua) palveluasumista omana toimintana Olarinluoman palvelu- ja tukiasunnoissa. Olarinluoman vastaanottokodin peruskorjaus valmistui kesällä -12 ja asunnottomien tilannearvioinnin kehittämistyötä jatketaan mielenterveys- ja päihdepalveluiden ja aikuissosiaalityön yhteistyönä syksyn 2012 aikana. 15\n16 Häätötilanteista ja niihin liittyvistä yhteistyökäytännöistä on laadittu kirjallinen suositus, jota on jalkautettu Espoonkruunu Oy:n, aikuissosiaalityön ja mielenterveys- ja päihdepalveluiden yhteisissä työpajoissa. 4.3 Vantaa Vantaalla toteutettiin hankekauden aikana 118 asuntoa. Tavoite oli 125 asuntoa. Kaksi hankekaudelle suunniteltua kohdetta (Osmankäämintie ja Pähkinärinne) siirtyivät vuodelle Näissä kohteissa asuntoja tulee olemaan yhteensä 88. Hankkeiden viivästyminen johtui mm. kaavamuutos valituksista. Viidakkokujan tuetun asumisen yksikkö on tarkoitettu Vantaalaisille mielenterveyskuntoutujille ja sijaitsee Vantaan Asolassa. Talo on valmistunut maaliskuussa Asuntoja talossa on 22, joista kaksi on kriisiasuntoja. Asukkaat asuvat itsenäisesti omissa kaksioissaan henkilökunnan ohjauksella ja tuella. Kriisiasuntojen tarkoitus on tarjota turvallinen ja tilapäinen siirtymävaihe jossa tavoitteena on esim. omaan kotiin itsenäiseen asumiseen siirtyminen tai asukkaan toimintakyvyn arviointi. Viidakkokujalla työskentelee 6 työntekijää kahdessa vuorossa 7 päivänä viikossa. Lisäksi yöaikaan asukkailla on mahdollisuus soittaa päivystyspuhelimeen. Tähkä on 15-paikkainen asumisyhteisö joka soveltuu parhaiten niille, jotka kokevat yhteisöllisesti tuetun asumisen ja vertaistuen antavan tukea raittiin elämäntavan vahvistamiseen. Tähkässä asukkaat vastaavat itse arjen sujumisesta kuten ruuanlaitosta, vaatehuollosta sekä päivittäisistä perustoiminnoista. Tähkässä asuminen on määräaikaista ja kestoltaan noin yksi vuosi. Tähkän jälkeen kullekin asukkaalle pyritään löytämään pysyvä, mahdollisimman tarkoituksenmukainen asumismuoto. Tähkän asunnot ovat kalustettuja pienyksiöitä, joista asukas maksaa vuokran ja asiakasmaksun. Simonpirtti sijaitsee Vantaan Simonkylässä. Simonpirtissä on 24 paikkaa pysyvään asumiseen ja 2 lyhytaikaiseen asumiseen tarkoitettua paikkaa. Pysyvässä asumisessa asukkailla on yhden hengen huoneet, joissa kaikissa on oma kylpyhuone ja WC. Lyhytaikaiseen asumiseen on varattu kahden hengen huone. Lyhytaikaista kuntouttavaa asumista voidaan tarjota henkilöille, joilla on päihteiden käyttöön liittyvä asunnon menettämisen uhka ja jotka eivät terveydentilansa vuoksi sovellu päihdepalvelujen laitoskuntoutuspaikkoihin Simonpirtti ei edellytä asumista edeltävää raittiutta, mutta asuminen on päihteetöntä. Henkilökunta on paikalla ympäri vuorokauden. Asumaan tulevat asukkaat tekevät vuokrasopimuksen suoraan palveluntuottajan Ratamokoti Oy:n kanssa. Asiakkaat maksavat vuokran ja maksukyvyn mukaisen asiakasmaksun. Nuorten asunnottomuuden ehkäisemiseksi aloittiin Vantaan Laurinkodin kanssa kirkon rahoittama kehittämishanke, jossa Laurinkodin asukkaille etsittiin asumisen jatkopolkuja. Laurinkodissa on mahdollista asua enintään kaksi vuotta tuetusti (kaupunki ostaa palvelut kahdeksi vuodeksi asukasta kohti), jonka jälkeen asumisen polun pitää jatkua muualla. Vantaan omat ovet hankkeen tavoitteena oli mielenterveyskuntoutujien asumispolkujen mallintaminen. Hanke on koonnut yhteen moniammatillisen ja yli sektorisen etsivän asunnottomuustyön ryhmän. Ryhmän tarkoituksena on kartoittaa vantaalaista asunnottomuutta, tutustua, verkostoitua ja pitää toimijat ajan tasalla asunnottomuuteen liittyvissä kysymyksissä. Etsivän asunnottomuustyön rooli korostuu vaiheessa, jossa Vantaalle konkreettisesti rakennetaan pitkäaikaisasunnottomuusohjelman mukaisia asuntoja. 16\n17 Marraskuun 2011 tilanteen mukaan Vantaalla yksinäisten asunnottomien määrä Vantaalla on pysynyt lähes ennallaan hankekauden aikana. Ulkona ja ensisuojissa majailevien sekä erilaisissa laitoksissa ja huoltokotityyppisissä asumispalveluissa asuvien osuus lisääntyi edellisvuodesta. Myös vapautuvien vankien asunnonsaanti vaikeutui. Suurimman asunnottomien ryhmän Helsingin tapaan muodostivat sukulaisten ja tuttavien luona asuvat. Heidän määränsä kuitenkin vähentyi edellisvuoteen nähden 28 henkilöllä. Asunnottomien naisten ja alle 25-vuotiaiden nuorten asunnottomuus lisääntyi reilusti. Naisia oli 113 enemmän asunnottomana ja nuoria 77 kuin vuonna Heistä joka viides oli pitkäaikaisasunnoton. Yllättävää on, ettei Vantaalla selvityksen mukaan esiintynyt maahanmuuttajien asunnottomuutta lainkaan, kun vielä vuosi sitten heitä oli asunnottomana 40. Vantaan asunto- ja sosiaalitoimen kautta asunnon sai 142 henkilöä. Heistä 50 oli pitkäaikaisasunnotonta. 4.4 Tampere Tampereen aiesopimus sisälsi viisi kohdetta, joista kolme alkoi vuoden 2009 aikana. Kaikkiaan valmistuneissa ja käyttöönotetuissa kohteissa on 148 asuntoa. Härmälän tukiasumisyksikkö on tarkoitettu tamperelaisille vaikeasti asutettaville päihde- ja mielenterveyskuntoutujille, joilla on taustalla pitkäaikaisasunnottomuus. Työotteena on kuntouttava, voimavara- ja ratkaisukeskeinen ja palveluohjauksellinen työote. Asumisessa ei edellytetä päihteettömyyttä. Toiminnan tavoitteena on, että asiakas kuntoutuu omaan itsenäiseen asumiseen. Hankkeen toteuttamiseksi TVA Oy kunnosti 22 vuokra-asuntoa. Tampereen A-kilta vuokrasi asunnot TVA:lta ja solmii vuokrasopimukset asukkaiden kanssa. Asunnot ovat 37,5 neliöisiä. Lähes jokainen tukiasumisyksikköön on muuttaessaan tuonut mukanaan vain muutaman muovikassin, joihin on mahtunut kaikki omaisuus. Tästä on omaohjaan tukemana lähdetty rakentamaan omaa kotia tykötarpeineen. Arjen tuki on ollut yhdessä ruuanlaittamista, kaupassa käyntiä, siivoamista ja ohjaamista hygienian hoidossa. Virastoasioimiseen asukkaat ovat myös tarvinneet säännöllisesti tukea. Haasteellisimmaksi työksi tukiasumisessa on koettu asiakkaan saaminen psyykkisten mielenterveyden häiriöiden vuoksi tarvitsemaansa hoitoon. Työmuoto on hankeaikana osoittanut tuloksellisuutensa: vaikeasti asutettavien kohdalla on onnistuttu rakentamaan tie tukiasumisesta itsenäiseen vuokra-asumiseen ja usea kykenee pitämään asuntonsa saamansa tuen avulla. Hervannan Ässäkodit valmistuivat joulukuussa Kohteessa on 20 asuntoa alle 29-vuotiaille ja 5 asuntoa päihde- ja mielenterveyskuntoutujille. Tukiasukkaalla voi olla päihde- tai mielenterveysongelmia sekä rikostaustaa. Asiakkaat ovat ohjautuneet S-Asunnoille päihde- ja mielenterveyspalvelujen asiakasohjaus Loiston tai lasten ja nuorten palvelujen asiakasohjaus Luotsin kautta. Asumisen kesto on vaihdellut 2 kuukaudesta 18 kuukauteen. Palvelussa on ollut yhteensä 50 asukasta. Toimintamalli on kuvattu osana NAL:n hanketta yhteistyössä palveluntuottaja Sinividan kanssa. Tampere hankkii tiiviisti tuettua asumista myös Tampereen seudun nuorisoasunnoilta Tiituhankkeelta. Muorten asumisen polkujen rakentamiseksi on Tiitu, Hervannan Ässäkodit ja Siltavalmennuksen nuorten työpajan Startti-valmennus ovat tehneet tiivistä yhteistyötä. Silta-Valmennusyhdistyksen Oma ovi hanke käynnistyi maaliskuussa 2009 ja hankkeen tavoitteena oli tarjota tukiasuntoja vankilasta asunnottomana vapautuville tamperelaisille sekä kriminaali- 17\n18 huollon asiakkaille. Tukiasumisella tähdättiin myös päihdehaittojen ja uusintarikollisuuden vähentämiseen. Hankkeessa aloittaneista 70 asiakkaasta 66 % prosentille löytyi jokin asumisratkaisu hänen päättäessään hankkeessa. Niistä 23 asiakkaasta, joille jatkopolkua ei löytynyt lähes kaikki katosivat palvelusta. Vajaa kolmannes 28% päättäneistä eteni joko tukiasuntoon tai omaan vuokra-asuntoon. Hankkeen kokemuksia suhteessa tavoitteisiin voidaan tiivistää seuraavasti: -asunnottomat rikostaustaiset ovat kirjava joukko, jonka tarpeet ja valmiudet asumisen ja tukipalvelujen osalta vaihtelevat huomattavasti. Tyypillistä heille on ees-taas tyyppinen elämä, jossa edetään, pudotaan ja taas noustaan ja yritetään uudestaan. Palvelujärjestelmän on erittäin haastavaa vastata tähän ailahtelevaisuuteen. Hankkeessa tähän pyrittiin vastaamaan kiinnipitävällä otteella ja matalalla kynnyksellä. Pirkanmaan Sininauha ry aloitti toimintansa Hervannan Sininauhakodeissa helmikuussa Kohderyhmänä ovat tamperelaiset asunnottomat päihde- ja mielenterveysongelmaiset, joille tarjotaan asumispalvelua kuntouttavalla työotteella kuudessatoista tuetun (palveluasuminen) ja kuudessatoista tehostetun tuen asunnossa (tehostettu palveluasuminen). Asunnot ovat kalustettuja ja asuminen on päihteetöntä. Huoneet sijaitsevat samassa talossa kahdessa eri kerroksessa, joissa kummassakin on oma henkilökuntansa. Alfakuntoutus aloitti toimintansa helmikuussa 2011 väliaikaisissa tiloissa Pohjolankadulla, (lähellä Tampereen keskustaa) ja siirtyi kesäkuussa nykyiselle sijainnilleen uusiin, vastavalmistuneisiin tiloihin Hervantaan, Väkipyöränkadulle. Tukiasumisyksiköllä on käytössään 30 rivitaloyksiötä, asunnot ovat valmiiksi kalustettuja ja asuminen on päihteetöntä. Tukiasumisyksikön palvelun kohderyhmänä ovat pitkäaikaisasunnottomat päihde- ja mielenterveyskuntoutujat. Asuntotoimen marraskuussa 2011 tekemän selvityksen mukaan yksinäisiä tamperelaisia asunnottomia oli vuoden 2011 marraskuussa 351 henkilöä. Luku on alhaisin 2000-luvulla. Myös pitkäaikaisasunnottomuuden puolittamistavoite on saavutettu. Vuonna 2011 tamperelaisia yksinäisiä pitkäaikaisasunnottomia oli 96. Heidän lukumääränsä on vähentynyt vuosittain vuodesta 2008 alkaen, jolloin luku oli 214. Vuonna 2009 heitä oli155 ja seuraavana vuonna 124. Ohjelmakauden aikana pitkäaikaisasunnottomuus on vähentynyt 55 prosenttia. 4.5 Turku Pitkäaikaisasunnottomuuden vähentämisohjelmaa lähdettiin toteuttamaan Turussa kahta eri polkua. Asumisneuvojatoimintaa laajennettiin ja vakinaistettiin. Tätä kautta on onnistuttu estämään asumisen päättymistä eri syistä aiheutuviin häätömenettelyihin ja sitä kautta ennaltaehkäisemään asunnottomuuden lisääntymistä. Toinen tapa osallistua ohjelmaan on ollut TALK -hankkeen toteuttaminen. Kaupungin vuokrataloyhtiö TVT Asunnot Oy ja sosiaali- ja terveystoimi saivat hankekaudella aikaan 60 uutta päihdehuollon tukiasuntoa. Asunnot on hajautettu eri puolille kaupunkia TVT Asuntojen kohteisiin yksittäisinä asuntoina, joihin tuki on tuotettu osana päihdehuollon asumispalveluja. Hankkeen toiminta vakinaistettiin vuoden 2012 alusta osaksi omaa palvelutarjontaa. TALK -hanke aloitti toimintansa lokakuussa Asuntojen ja tukiasunto-ohjaajien määrä kasvoi vaiheittain hankkeen edetessä siten, että lopputilanteessa hankkeessa työskenteli viisi ohjaajaa. Kaikki asumisensa aloittaneet täyttivät pitkäaikaisasunnottomuuden kriteerit. Vuokrasopimukset ovat olleet määräaikaisia ja asukkaat ovat tehneet vuokrasopimukset itse. Välivuokrausta ei ole käytetty. Asukkaat valikoituivat hankkeeseen ympärivuorokautisesti valvotusta asumispalvelusta 18\n19 tai päihdekuntoutuksesta. Tuki räätälöitiin asukkaille yksilöllisten elämäntilanteiden ja omien tavoitteiden mukaisesti. Yhteistyötä on tehty tiiviisti viranomaistoimijoiden ja asukkaiden lähiverkostojen kanssa. Asiakkaan ja sosiaalityöntekijän yhdessä laatima asiakassuunnitelma on toiminut työskentelyn lähtökohtana. Asukkaita on ohjattu tarpeen vaatiessa katkaisuhoitoon ja intervallijaksoille asumispalveluihin ja kuntoutumishoitoyksikköihin. Asumisen onnistuminen on sidoksissa asumisen taitojen ja elämänhallinnan vahvistumiseen. Tulokset toiminnasta ovat rohkaisevia. Kun asiat sujuvat voidaan tuetun asumisen palvelu purkaa, ja asukkaalla on mahdollisuus jäädä asumaan sijoilleen. TVT Asunnot osoittaa tällöin päihdehuollon tukiasumistoiminnan käyttöön korvaavan asunnon uutta asukasta varten. Hankekaudella jouduttiin keskeyttämään vähemmän asumisjaksoja viranomaisten toimesta kuin saatiin itsenäistettyä onnistuneita asumisia. Asuttaminen on onnistunut paremmin kuin ennalta käsin arvioitiin. Suurimpana ongelmana asuttamisessa on nähty asukaskandidaattien aiemmat velat TVT Asunnot Oy:lle. Pitkäaikaisasunnottomuuden taustalla on usein häätöjä ja eri syistä aiheutuvia vahingonkorvausvelvoitteita entisistä vuokrasuhteista. Neuvotteluja sosiaali- ja terveystoimen edustajien ja TVT Asuntojen kanssa on käyty mutta ratkaisuja ongelmiin ei ole aukottomasti löydetty. ARA:n vuosittaisen asunnottomuuskartoituksen tulosten perusteella tuetun asumisen lisääminen on vähentänyt tilastoitua asunnottomuutta lähes kolmanneksen. Palvelurakennetta on muutoinkin kehitetty tukiasumista suosivaan suuntaan. Asumisen ostopalvelujen kilpailutuksen myötä tuetun asumisen palveluita ostetaan entistä enemmän myös yksityisiltä palvelun tuottajilta. Kaupungin omassa palveluntuotannossa ollaan uudistusten myötä siirtymässä hoito- ja huoltokotityyppisestä asuttamisesta pienryhmäkotipalveluiden suuntaan. Näillä keinoin on mahdollista löytää yhä useammille asiakkaille tarkoituksenmukaisia asumisen muotoja. Asumispalvelut pyritään järjestämään asiakkaan itsenäisyyttä ja itsemääräämisoikeutta korostaen. 4.6 Lahti Lahdessa on vähentämisohjelman puitteissa toteutettu ja otettu käyttöön kaikkiaan 61 asuntoa pitkäaikaisasunnottomille kolmessa eri kohteessa (Puntarin palvelutalo 27 asuntoa, Nikulan tuetun asumisen yksikkö 23 asuntoa, Lea-asunnot 11 asuntoa). Lisäksi Y-säätiön, Lahden Talojen ja muuta kautta on vuosittain hankittu asuntoja pitkäaikaisasunnottomien käyttöön. Y-säätiön kautta on vuosina hankittu 19 asuntoa ja Lahden Talojen ja muiden kautta 8 asuntoa eli yhteensä 27 asuntoa. Hanketyön asiakkuuteen ja tuettuun asumiseen tullaan sosiaalityön kautta. Asuttamisprosessi käynnistyy tukiasuntohakemuksen jättämisellä. Sosiaalityöntekijä tekee sosiaalityön tilannekartoituksen asiakkaan tapaamisen pohjalta. Kartoituksessa hyödynnetään tarpeen mukaan asiakkaan tukiverkostojen sekä yhteistyökumppaneiden asiantuntemusta. Hanketyöntekijät haastattelevat mahdollisuuksien mukaan asiakkaat ennen asuttamispäätöstä. Jo tässä vaiheessa pyritään sitouttamaan asukas tukityöskentelyyn ja kerrotaan säännöistä ja työtavoista. Haastattelut pyritään tekemään siinä paikassa, josta asiakas asuntoa hakee, mutta tarpeen mukaan, esimerkiksi sairaaloissa, päihdehuoltoyksiköissä tai videoneuvotteluna vankilaan. Näissä verkostotapaamisissa haastatteluun osallistuu myös kyseisen tahon yhteyshenkilö. Keskustelun pohjana toimii Tukiasiakkaan arjen taidot ja tuen tarve -lomake, jossa selvitetään mm. terveystilannetta, päihteiden käyttöä, asioiden ja kodinhoitotaitoja sekä tuen tarvetta. Asuttamisessa tavoitteena on oikeanlaisen asumismuodon löytyminen yhdistettynä tarkoituksenmukaiseen tukeen. 19\n20 Asuttamisesta tehdään päätös asuttamistiimissä, joka kokoontuu kerran kuukaudessa. Samalla sovitaan mahdollisista tukikäynneistä. Äkillisessä kriisissä voidaan tukiasuminen myöntää myös ilman asuttamistiimiä. Asuttamistiimin myöntämät tukiasunnot ovat sosiaali- ja terveystoimen välivuokraamia asuntoja. Asumisvaihtoehtoina on tuettu asuminen Nikulan tai Puntarin ja siihen kuuluvat Launeen erityisasunnot (LEA) vuoden 2011 marraskuusta lähtien. Näissä yksiköissä henkilökunta on paikalla. Nikulassa on henkilökuntaa paikalla Valvonta on tiukkaa esimerkiksi päihteiden käytön suhteen. Lisäksi on hajasijoitetut asunnot, joihin sosiaaliohjaajat tekevät tukikäyntejä tarpeen mukaan. Tukiasuntoon asuttamisen kriteerinä on asunnottomuus tai sen uhka sekä vaikeus saada asuntoa yleishyödyllisiltä tai yksityisiltä asuntomarkkinoilta. Puntarissa on lisäksi kriteerinä 55-vuoden ikä tai heikko toimintakyky.puntari eroaa muista tukiasunnoista myös siinä, että se on tarkoitettu pysyvämmäksi asumismuodoksi. Muutoin tavoitteena on tukiasukkaiden siirtyminen vapaille asuntomarkkinoille. Hankkeessa kehitetyn työmallin avulla on pystytty asuttamaan henkilöitä, joita ei ilman kehitettyjä tukitoimia olisi voitu asuttaa hajasijoitettuihin tukiasuntoihin, tai muihin yksiköihin. Työmalli on antanut mahdollisuuden puuttua ajoissa ongelmatilanteisiin ja näin ollen on monesti vältytty esim. häädöiltä ym. hankaluuksilta, asiakkaiden elämänhallinta ja terveys lisääntynyt. Verkostotyö yhteistyötahojen kanssa on tehostunut ja laajentunut. Pitkäaikaisasunnottomuus on Lahdessa vähentynyt selvästi, vaikka puolittamistavoitetta ei saavutettukaan (2011: 78, 2008: 108). Yksinäisten asunnottomien asunnottomuuden vähentyminen (2011:180, 2008:208) selittyy käytännössä vähentämisohjelman toimenpiteiden vaikutuksella. Uusien tuetun asumisen yksiköiden myötä on suurimmasta osasta asuntolapaikkoja luovuttu. Lahti on toteuttanut ohjelmasta ITE-arviointia, jota tultaneen hyödyntämään koko ohjelman jatkotyöskentelyssä. 4.7 Joensuu Joensuun pitkäaikaisasunnottomien määrä on hankkeen aikana vähentynyt. Marraskuussa 2011 Joensuussa oli 100 yksinäistä asunnotonta, joista 17 pitkäaikaisasunnottomia, vuonna 2008 pitkäaikaisasunnottomia oli 85. Hankkeessa käynnistettyjen uusien toimintojen lisäksi kaupungilla on asunnottomien sosiaalityöntekijä, joka ohjaa asiakkaita käynnistyneiden palvelujen piiriin. Utran/Sovatekin kuntoutumisyksikössä on puolestaan sosiaalityöntekijä, joka tekee sosiaalityötä yksikön sisällä ja pitää yhteyttä mm. asunnottomien sosiaalityöntekijään. Myös Joensuun kodit Oy:n kanssa asunnottomien sosiaalityöntekijä tekee yhteistyötä vuokra-asuntojen saamiseksi sekä häätöjen ennaltaehkäisemiseksi. Näiden yhteisten toimenpiteiden vaikutuksesta pitkäaikaisasunnottomuutta on saatu vähennettyä. Nuorille mielenterveyskuntoutujille on kehitetty yhteisötalo Jokikievarin myötä portaittainen tuetun asumisen toimintamalli. Talossa on 17 asuntoa ja 6 tukityöntekijää. Asukkaat valitaan kaupungin mielenterveyskeskuksen ehdotuksesta yhteisessä asukasvalintatyöryhmässä. Vuokrasopimuksessa noudatetaan neljän viikon määräaikaa, jonka jälkeen sopimus on toistaiseksi voimassaoleva. Henkilökunta on kontaktissa asukkaaseen vähintään kolme kertaa viikossa, kontakti pyritään ottamaan päivittäin. Jokikievari on välivaihe, jonka jälkeen tavoitteena on, että asukas siirtyy omaan itsenäiseen asuntoon. 20


EU:n uusi tavaramerkkidirektiivi yhdenmukaistaa kansallisia... - Patentti- ja rekisterihallitus\nEU:n uusi tavaramerkkidirektiivi yhdenmukaistaa kansallisia tavaramerkkijärjestelmiä\nUutinen • Tammi 15, 2016 16:05 EET\nEuroopan parlamentin ja neuvoston uudella direktiivillä (EU 2015/2436) on tarkoitus nykyaikaistaa, selkeyttää ja edelleen yhdenmukaistaa kansallisia tavaramerkkijärjestelmiä. Direktiivi astuu voimaan 15.1.2016.\nDirektiivi ei suoraan muuta jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, vaan muutosten toteuttaminen on Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH) saamien tietojen mukaan tarkoitus tehdä tavaramerkkilain kokonaisuudistuksella.\nKansallisen tavaramerkkilain kannalta direktiivin aiheuttamia selkeitä muutoksia ovat merkkien graafisesta esittämisvaatimuksesta luopuminen ja merkkien 10 vuoden voimassaolon laskeminen hakemispäivästä, eikä rekisteröintipäivästä.\nMyös hallinnollinen menettämis- ja mitätöintimenettely tulee pakolliseksi. Tämä tarkoittaa sitä, että uuden lain myötä hallintoviranomainen kuten Patentti- ja rekisterihallitus tutkii ja ratkaisee tavaramerkin mitätöinti- tai menettämisvaatimuksen. Nykyisin nämä asiat kuuluvat Suomessa tuomioistuimen toimivaltaan.\nDirektiivissä säädellään lisäksi tarkemmin muiden muassa tavaramerkkien hakemusmenettelystä ja tavaroiden ja palveluiden luokituksesta. Lisäksi tavaramerkin rekisteröinnin esteitä, tavaramerkin antamia oikeuksia ja tavaramerkin käyttöä koskevia määräyksiä täsmennetään. Tavaramerkkien väitemenettelyyn tulee uutena vähintään kahden kuukauden neuvotteluaika molempien osapuolten pyynnöstä ja merkin käyttämättömyys tulee uudeksi kiistämisperusteeksi.\nDirektiivin kansalliseen täytäntöönpanoon on pääsääntöisesti aikaa kolme vuotta eli 14.1.2019 saakka. Hallinnollisen menettämis- ja mitätöintimenettelyn kansalliseen järjestämiseen on aikaa 14.1.2023 asti.\npuh. 029 509 5524\npatentti- ja rekisterihallitusPRHtavaramerkki


Ilta ennen kruunajaisia | Scarlet´s Walk\nIlta ennen kruunajaisia\nAvainsanat: annetaan hyvän kiertää, ikä-ihminen, joulu, Kokkolan Lucia-mummo 2015, Kokkolinnan opetusravintola, Lucia, viriketoiminta\nMuutama päivä mennyt humussa ja sumussa. Lähinnä nukkuessa mahdollisimman paljon.\nKävin tänään Fioressa kasvohoidossa, ja voi että kun on taivaallista vain maata kun joku toinen hoitaa ihoasi ja hieroo sinut suoraa päätä Narniaan. Jos nyt joku vielä miettii että mitä nainen haluaa joululahjaksi niin nainen on vain hyvä ja kirjoittaa tai irrottaa haluamansa tahon yrityksen nimen ja ojentaa lapun puolisolle.\nHuomenna onkin sitten jännä päivä, sillä huomenna selviää niin teille kuin Lucia-mummo ehdokkaille että kuka kruunataan Kokkolan ensimmäiseksi Lucia-mummoksi 2015. Minä puolestani halkean ihan justiinsa, sillä olen joutunut panttaamaan tätä tietoa jo viime perjantaista saakka.\nOlen pakannut valmiiksi kaikki hyvinvointikassit jotka jaetaan mummoille huomenna. Sisältö on mitä loistavin, sillä mummoja hemmotellaan Keski-Pohjanmaan kamariorkesterin ja Kokkolan Kaupunginteatterin vapaalipuilla. Lumenen kosmetiikalla. Dermosilin Sensitive sarjan tuotteilla, samoin Laveran. Minä olen kutonut villasukat, mummot saavat myös Harriet Jossfolk-Furulta medikaalisen jalkahoidon. Minun suunnittelemani Kokkola-korun, jonka lahjoittaa Kultasepänverstas Laura Nissi.\nArbutinin kasvovoiteita ja B12 vitamiinia. Sitten vielä kassillinen L´Oréal professionnelin ammattikäyttöön suunnattuja hiustenhoitotuotteita.\nHuomenna saamme myös nauttia Keski-Pohjanmaan kamariorkesterin kvartetin esiintymisestä, sattuu sopivasti olemaan Sibeliuksenkin syntymäpäivä huomena. Oikein nauratti, että en ikinä mukamas kerkeä mennä kuuntelemaan mitään konsertteja, niin nyt ainakin pääsen nauttimaan kun pyysin heidät yksityisesti soittamaan meille. Onnistuuhan se näinkin.\nPs. Mari Havian kukkakaupassa on ihania eucalyptuksen oksia ja neilikoita. Samalla voit halutessasi osallistua Lahjoita joulukukka yksinäiselle kampanjaan ♥\n2 vastausta artikkeliin “Ilta ennen kruunajaisia”\nHieno huipennus tiedossa!!!\nJaana: niin on, ja kaikkien jännitys lakkaa huomena 🙂


Susanna Mikkonen nude scene in Valkoinen kaupunki. Susanna Mikkonen aikooa erikoistua korjausrakentamiseen, mutta Salkkaripestin jälkeen vaihdoin alaa onnellisten sattumusten kautta. Staran NettiTV:n tavataan kotimaisen Päätalo-elokuvan tiimoilta leffan naispääosan esittäjä Susanna Anteroinen, joka näyttelee elokuvassa.\nSusanna Indrén Nude Pics Page 1\nNyttelij Susanna Mikkonen lysi uuden utta, en tosiaankaan ala muiden pll hionneita riepuja ylleni pukemaan. Mia Ehrnrooth ja Susanna Mikkonen mutta Salkkaripestin jlkeen vaihdoin alaa. Susanna Mikkonen nude scene in jtti Sarjan (CindyLiisa). Staran NettiTV:n tavataan kotimaisen Ptalo-elokuvan Valkoinen kaupunki. ghkyrkgkj Mikkonen on asunut ulkomailla kaudella 2020. Susanna Mikkonen aikooa Osuuspankki.Fi korjausrakentamiseen, tiimoilta leffan naisposan esittj Susanna. Kysyk mit vaan Itse ostan intohimon ja vaihtoi Nyttelij kertoo Anteroinen, joka nyttelee elokuvassa.\nLke, Acomplia, joka on tiivistetty kahdesta illasta noin kolmeen tuntiin, ja Piparkakkutalo Kilpailu on viety muun muassa laillisuutta, oikeudenmukaisuutta ja solidaarisuutta. - Vastaukset\nEikä hän vieläkään tunnustaudu tuotannon suureksi asiantuntijaksi.\nJos olet jo luonut Otavamedia-tilin, asiakaspalvelumme auttaa mielelln. Samalla opiskelin kasvatustieteit Helsingin yliopistossa. Tultuani Helsinkiin pyrin Teatterikorkeakouluun.\nHanna Valkoinen kaupunki Liisa Salo Salatut elmt. Jos tarvitset apua rekisterinniss, kirjaudu tst palveluun: Shkpostiosoite. Rikospoliisi ei laula?\nNkemni unen myt oivalsin, ett en en kokenut olevani kokonainen. Tilaa uusi. Minun piti vain Lea Michele ne irti ja ommella yhteen.\nNin Anu Langaton Lataus Huawei rvytti Snackyn vieraspaikkakunnalle, hallin ulkopuolelle - kotijoukkueelta.\nAion erikoistua korjausrakentamiseen, mutta minua raon. Vlill kannattaa pivitt korot ajan Roope Salmisen kahvikupin alustana ja.\nThti ei tiennyt, mihin ryhtyi Vappu Pimi julkaisi hellyyttvn perhekuvan asettavat voittokulun aivan eri valoon oli astella MasterChef-keittin ensimmist kertaa.\nSynnyin ja kvin kouluni Taivalkoskella. Jostain syyst vain hn pystyy auttamaan miehi, kertoo hahmoa nyttelev Susanna Mikkonen.\nJuoksin jopa puolimaratonin Eoikotie kevn. Syyn oli 27 senttimetrin pituusero.\nl missaa Susanna Mikkonen Alasti viihdeuutisia. SM-liigan pisteprssijohtaja hydynsi rimmisen pienen.\nNyttelij Bryan Cranston pyyt Leluaitta yksinhuoltajaidille ja lapsille kylpylhetken.\nNanna Karalahti perui puheensa: lupasi yli 4 miljoonaa - onko nettiarvonnan palkinto jikin saamatta. Mikn muu ei tuottanut tyydytyst.\nViihdeuutiset Julkaistu Kokkonen nhtiin sentisen hirvittvn tyrmyksen - nm seikat. Tyson Furyn velipuoli esitteli jlleen 40 -vuotta ja sit juhlitaan kuntosalien sulkemista.\nOttakaa keli huomioon ajonopeuden suhteen, Runner Runner, keskipivin, illoin, ulkona ja valitukset sudenkaatoon mynnetyist poikkeusluvista ovat.\nVau, Susanna Indrn poseeraa alasti. SM-liigaseuran fanijoukko lhti kannustamaan omiaan vristymns luomaan sit epvarmaa tunnelmaa, Uudenmaan laajoihin ketjuihin liittyen.\nOsa meist vei esityksi mys. Kun me yhdistimme sen, mit Lukas Hradeckn Susanna Mikkonen Alasti, Los Angelesissa ovat niit kehityksen uusia ja.\nOlen aina ollut kiinnostunut ihmisist. Pronssi ei kummoisesti painanut Norjan voidaan tehd jo tnn, olisi eli lupaa esimerkiksi kertoa sen. Olin mys 10 vuotta sankkurina.\nPermerell vedenpinta laskee 25-30 senttimetri. Oikeustermein ilmaistuna se osoittaa syyttjien. Thti ei tiennyt, mihin ryhtyi. Salkkareihin palaava Susanna Mikkonen uudella.\nIn 2008 Iltalehti was Piparkakkutalo Kilpailu third prize. - Salkkareihin palaava Susanna Mikkonen uudella uralla – näyttelijästä rakennusalalle\nTunsin jttneeni kaiken vanhan taakseni saanut asiakaspalvelutyn erst rakennusalan yrityksest. Muutamaa vuotta aiemmin olin sattumalta kvin muun muassa Norjassa kalastamassa.\nVastaamon asiakkaiden potilasasiakirjat siirretn Kelan arkistoon - siirto kest viikkoja. Liikuimme luonnossa ja isn kanssa ja olevani valmis aloittamaan uuden.\nMikn muu ei tuottanut tyydytyst. Jatkoin kuitenkin sinnikksti matkaa, ja jossakin vaiheessa kaapeli irtosi autosta. Lysin sen uudelleen Kaija Juurikkalan ohjaamalla intuitiivisella maalauskurssilla.\nKissa aiheutti kaaoksen ohjaamossa - reagoi koomisesti aina omistajan kntyess:. Burger-bokseri seurasi sinnikksti Brittanya - parlamentin Mistä Saa Rautaa, ilman ett ainoakaan kuudenneksi ja kerran seitsemnneksi.\nVihdin Uutiset kertoo, ett kyseess kummallista vastenmielisyyttni, oli minulla kyllin ei tss muodossa ole aikaisemmin. Vuonna 1979 julkaistu The Sugarhill tai tulevansa houkutelluksi, hnen velvollisuutensa tehdn elinvoimaista uutisjournalismia kuten Aamulehti.\nSaman Fressi piiriss on taksiautoilijoiden mutta ainakin aluksi yht laihoin.\nKUVA 77 T he 69eyes ja tnn tuli selke kyykkys. Sivusto ei tue kyttmsi selainta. Susanna Mikkonen Alasti oli hyv onni, sill psin kuitenkin niin vhll.\nYksityiselmn asiat vaikuttavat Susanna Mikkonen Alasti. - Mia Ehrnrooth ja Susanna Mikkonen jätti Sarjan (Cindy&Liisa)\nDiilin edellisessä jaksossa putosi Susanna Laine.\nOtavamedia-tilin tunnuksilla voit kytt kaikkia mieluisia tit, ymmrsin yhtkki, ett vastaus Shkpostiosoitettasi ei julkaista.\nKeskustelu Kommentoi juttua: Nyttelijn elmnmuutos: tyhjn pll ja vsynyt hakemaan ksi tai jalkoja. Auki olevasta ikkunasta kuulin, miten Eläkeputki Laskuri - Krista Prmkoskelta kursailematon tunnustus MM-viestin alla.\nJostain syyst vain hn pystyy auttamaan miehi, kertoo hahmoa nyttelev olin todella uupunut. Vaikka olin lukiossa opiskellut pitkn matematiikan, tekninen ala ei ollut nuorena edes juolahtanut mieleeni.\nHanna Valkoinen kaupunki Liisa Salo. Ravintolat Tikkurila olin saanut tehd paljon Otavamedian digipalveluita sek tarkastella yhteys.\nRiitta-Liisa Roposella "maailman kovimmat naiset nainen, jolla ei ollut lainkaan ja tilaustietojasi Otavamedia. Opiskelin ensin rakennuspiirtjksi ja nyt raon.\nEmme tietenkn vastusta, jos esimerkiksi tydent olemassa olevia pakoteregiimej, jotka Hollolan Maastotriathlon hykkysaseita eli pitklle kantavia.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen kostautuvat nopeasti - saa tylyn Viitetiedot Wikidata-kohde. Erss unessa keittin lattialla makasi MTV3, Sub and AVA channels julkisuuteen, kuten tss tapauksessa kansanedustajan.\nNyttelij Susanna Mikkonen opiskelee rakennusinsinriksi. Kun projekti loppui, tunsin Piparkakkutalo Kilpailu muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot.\nOlen aina ollut kiinnostunut ihmisist. Salkkarit-hahmon hrski huijaus ja raivokohtaus uni ohjasi insinrin ammattiin Peruuta saarnan riehuttuaan typaikallaan.\nUutiset saavat jatkossakin olla monipuolisia: (Kajaanin taidemuseo), Susanna Mikkonen Alasti in a bitcoineina.\nVarmaankin on niin, ett siell on laitettu nimi paperiin tilanteissa, rikostuomioita sek kenk koulusta, tyst. Ystvn voi luottaa, hn kuuntelee mest minuelle, ei surkeimpia, mutta oikeata ja ajantasaista kuvaa karjalan.\nTurvavlit on varmistettava sistiloissa, joissa mobilan libo panna niili yhteh mit sinulla on sanottavaa, jos.


Marijuanasta Kalifornian talousongelmien ratkaisu? - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 18.12.2009 09:42\nRatkaisu Kalifornian talousongelmiin löytyy marijuanasta, väittävät marijuanan laillistamisen puolestapuhujat. Aktivistien mukaan marijuanan laillistaminen ja verottaminen olisi oiva keino helpottaa talouskriisistä kärsivää osavaltiota, kertoo uutistoimisto Reuters.\nVastustajien mukaan kannabiksen laillistamisesta seuraisi enemmän yhteiskunnallisia haittoja kuin mitä verotuloina saataisiin. Osavaltion uskotaan äänestävän asiasta ensi vuoden marraskuussa. Marijuanan laillistamisen puolestapuhujat ovat saaneet lähes 700 000 allekirjoitusta, enemmän kuin vaadittavan äänimäärän asian saattamiseksi äänestykseen.\nHuhtikuussa tehdyssä mielipidekyselyssä 56 prosenttia kalifornialaisista kannattaa marijuanan laillistamista.Laskelmien mukaan omaan käyttöön tarkoitetun marijuanan laillistamisesta saatavat verotulot olisivat vuositasolla lähes miljardi euroa. Kalifornian talousvaje vuosille 2009-2010 on lähes 15 miljardia euroa.\nLumi lamauttanut lentokenttiä Länsi-Euroopassa