Kaivosyhtiöt etsivät kiihkeästi metalleja sähköautojen akkuihin ja jonottavat nyt syrjäiseen varastoon Etelä-Suomessa | Yle Uutiset | yle.fi\nKäyttämäsi selain ei tue videotiedostoja.\nLopella Etelä-Suomessa sijaitsee valtava kiviarkisto, josta harva on koskaan kuullut. Suuriin halleihin on säilötty Suomen koko maaperä, ja viime syksystä asti ulkomaiset kaivosyhtiöt ovat juosseet täällä kilpaa. Halleja vahtivat entinen merimies ja potkut saanut valtion kairaaja.\nViileä varastohalli lumisen metsän keskellä on täynnä matalia puulaatikoita.\nLaatikoissa on kiveä, suomalaista kalliota, vähän viestikapulan tapaisina kämmeneen sopivina pötköinä.\nLaatikoita on hallissa tuhansia, kiveä yhteensä suunnilleen miljoona kiloa.\nArkistonhoitaja Marko Puonti vetää ison metallioven kiinni ja avaa seuraavan hallin oven.\nSiellä aukeaa samanlainen laatikkomeri.\nHalleja on yhteensä kymmenen. Kymmenen miljoonaa kiloa kiveä.\nPuonnin työkaveri, arkistotyöntekijä Ari Hevonkoski sytyttää savukkeen, katselee hallirivistöä, palaa halliin ja nousee trukkiin.\n– Trukkiin, politrukkiin, hän riimittelee.\nHevonkoski nappaa lähes äänettömästi hurisevan sähkötrukin haarukkaan yhden lavallisen kivilaatikoita ja lähtee ajamaan kohti päärakennusta.\nPuonti sulkee ovet, sytyttää hänkin savukkeen ja kävelee Hevonkosken perään.\n– Välillä sitä hakkaa päätään seinään, että mitä ihmettä teen täällä pimeässä metsän keskellä, hän sanoo.\n– Täällä ei radio kuulu eivätkä linnut laula.\nPuonti ja Hevonkoski ovat sydänten vartijat.\nAri Hevonkoski tutkii Länsimetron linjalta porattuja kairasydämiä.\nKymmenen punaista hallia on yhtä kuin Geologian tutkimuskeskuksen GTK:n kairasydänarkisto.\nSe sijaitsee kutakuinkin syrjäisimmässä kolkassa minne keskellä eteläisintä Suomea voi päästä. Ollaan Lopen Läyliäisten kylässä Hämeen ja Uudenmaan rajoilla.\nGTK toi kivensä tänne vuonna 1974, koska paikka oli halpa ja arkistoa ajatellen sopivan syrjäinen, eli ei houkutellut turhia tungettelijoita. Tontilla oli ennen GTK:n tuloa kanala, jossa yritettiin huonolla menestyksellä erikoista innovaatiota: kanala pimennettiin täysin, ja valaistuksella yhdestä vuorokaudesta tehtiin kaksi, jotta kanat myös munisivat tuplasti.\nHelsinkiin on vain runsaat 50 kilometriä, mutta ympärillä on pelkkää lumista metsää.\nSiksi harva on koskaan edes kuullut koko paikasta.\nGooglen satelliittikartasta sen kyllä löytää, kun osaa etsiä: iso aukio metsän keskellä, kymmenen punakattoista hallia.\nLopen arkistohallit voisi hyvin unohtaa metsän keskelle, ellei tämä valtava kivikokoelma olisi yksi iso sykemittari. Se mittaa kahta isoa pulssia: maailmanmarkkinan metallinhintojen ja Suomen kaivosteollisuuden.\nKuka tahansa voi tulla Lopelle tutkimaan korvausta vastaan, löytyykö vanhoista kairanäytteistä arvometalleja. Tutkimusmenetelmät ovat kehittyneet, ja maailmalla on otettu käyttöön metalleja, joita ei vanhoista näytteistä ole osattu vielä etsiäkään.\nKun täällä käy kuhina, se tarkoittaa että kaivosalalla on nousukausi. Ja nyt Lopella mitattu pulssi on kiihkeämpi kuin vuosiin.\nKairasydän on kuin säilöttyä maaperää, neulanpisto yhteen paikkaan ja sen sisältö.\nKairauksessa maahan porataan yleensä kymmenien tai satojen metrien syvyyteen yltävä reikä. Reikiä tehdään joko tutkimusmielessä tai bisnesmielessä, tai sitten molemmista syistä. Kairaamalla selviävät maaperän koostumus ja se, sisältääkö maaperä arvometalleja.\nSuomen syvin reikä on 2,5 kilometriä, ja se kairattiin Outokummun malmialueelle tutkimusmielessä runsaat kymmenen vuotta sitten. Kairauksen teki venäläinen valtionyhtiö Nedra korvauksena Neuvostoliiton rästiin jääneistä valtionveloista.\nSuomi on rei’itetty etenkin tutkimusmielessä kattavasti, ja kaivoslain mukaan edustavimmat kairasydämet pitää lähettää Lopelle.\nNiinpä täältä löytyy kaikenlaista: tuhansia tavallisia maastokairauksia, mutta myös louhoksia, lentokentänpohjia ja urbaania ympäristöä: parkkihalleja, ostoskeskuksia ja metrolinjat.\n– Täällä on Helsingin Kamppi, Töölöntori ja Kauppatori. Ja länsimetron linjalla tehtyjä kairauksia. Viimeksi tuli lavakaupalla kiveä Ilomantsista, Puonti sanoo.\nHalleissa on myös lähes jokaiselta Suomen neliökilometriltä palanen kalliokiveä, kourallinen pohjamoreenia ja paperinen maaperäkartta mittakaavassa 1:20 000. Näytteitä on yhteensä satojatuhansia. Päärakennuksen vintillä on vielä tuhansia ampulleja: kertaalleen analysoituja kivinäytteitä siruina ja jauheina ampulleissa.\nKiveä on siis sellainen määrä, ettei sitä kukaan käsitä.\nKairareikiä on tuoreimman laskun mukaan 37 989 kappaletta, ja niissä on kiveä yhteensä runsaat 3 600 000 metriä eli yli 3 600 kilometriä.\nJos kairasydämet latoisi peräkkäin maantielle, jono yltäisi arkiston pihalta Moskovan kautta Iranin rajalle.\nArkistosta vastaava Marko Puonti kantaa Kemijärvellä 1996 kairatut näytteet asiakasta varten tutkimustilaan.\nArkistonhoitaja Puonti ja arkistotyöntekijä Hevonkoski sammuttavat savukkeensa, astuvat pakkasesta sisään ja alkavat purkaa kairasydänlaatikoita päärakennuksen tutkimuspöydille.\nSeuraavana päivänä on tulossa asiakas. Puonnin kalenteriin tulijaksi on merkitty brittiläis-ruotsalainen kaivosyhtiö Beowulf Mining, joka on varannut tutkimustilan kolmeksi vuorokaudeksi.\nPuonnin ja Hevonkosken pöydille nostamat kairasydämet on porattu Kemijärvellä vuonna 1996. Mitä Beowulf Mining niistä hakee? Se on yhtiön oma asia, eikä Puonti lähde arvailemaan.\nPuonnin sähköposti alkoi täyttyä Lopen arkistosta kiinnostuneiden kansainvälisten kaivos- ja malminetsintäyhtiöiden kyselyistä ja varauksista viime keväänä.\nNyt hän joutuu myymään jo ei-oota.\n– Kalenteri on buukattu täyteen kesäkuuhun asti.\n– Mun ymmärtääkseni maailmanmarkkinoilla sähkö- ja hybridiautot tarvivat akkuja, ja niitä metalleja yritetään nyt etsiä myös Suomesta.\nPuonti osuu oikeaan.\nMaailmantaloudella menee lujaa ja energiamurros on täydessä vauhdissa. Sähköautojen, aurinkopaneelien ja ennen kaikkea niiden akkujen kysyntä kasvaa hurjaa tahtia.\nMaailma janoaa akkujen elintärkeitä raaka-aineita: litiumia, kobolttia, nikkeliä, kuparia, grafiittia.\n– Akkutekniikan kehittyminen ja energiamurros näkyvät selvästi. Kulta on meillä perinteisesti etsityintä, mutta nyt akkumetallien etsintä kiihtyy, kaivosalaa edustavan Kaivosteollisuus ry:n toiminnanjohtaja Pekka Suomela sanoo.\nTalvivaara-ilmiö mustasi Suomessa kaivosalan maineen, mutta Tesla-ilmiö on pyyhkinyt rapaa pois. Kaustisen litiumkaivos kalskahtaa komeammalta kuin Talvivaaran nikkelikaivos.\nLitium–koboltti–grafiitti on nykytekniikan trendiraaka-aineiden ykkösketju.\nNiiden käytössä on yksi iso mutta: tuotanto on niukkaa ja yksittäisten isojen toimittajien varassa.\nYli puolet raakakoboltista tulee Kongosta, puolet litiumista Etelä-Amerikasta ja melkein kaikki grafiitti Kiinasta.\nMetalleja halutaan niin kipeästi, että niiden louhimisen eettisyys on maailmalla jäänyt taka-alalle. Räikeimpiä esimerkkejä julkisuudessa on kerrottu Kongon kobolttikaivoksista, joissa koboltti kaivetaan vaarallisissa olosuhteissa ja osin lapsityövoimalla.\nRaaka-aineiden loppumisen pelko on jatkuva.\nEU on nimennyt 27 raaka-ainetta ”kriittisiksi”, eli sellaisiksi joiden saatavuus on elintärkeää mutta oma tuotanto vähissä. Koboltti ja grafiitti ovat EU:n kriittisten raaka-aineiden joukossa.\n– Koboltin hinta yli kaksinkertaistui viime vuonna, ja myös kuparin hinta on noussut voimakkaasti viimeisen puolen vuoden aikana. Erityisesti Kiina vetää metalleja puoleensa, ja yhtiöt etsivät kuumeisesti uusia esiintymiä vastaamaan kysyntään, Kaivosteollisuuden Pekka Suomela sanoo.\nSuomen kortit akkumetallinnälkäisessä maailmassa eivät ole mitenkään huonot.\nKaustisen litiumesiintymä on merkittävä, ja suomalaisten ja norjalaisten sijoittajien omistama Keliber-yhtiö puuhaa sinne Euroopan suurinta litiumkaivosta. Nikkeliä ja kuparia kaivetaan neljässä kaivoksessa, ja osasta saadaan kobolttia sivutuotteena.\nMetalleja on maaperässä myös lisää, se tiedetään vanhojen tutkimusten perusteella.\nSiksi Suomessakin on käynnissä etsintäralli. Luvat malminetsintöihin myöntävän Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin mukaan lupahakemusten määrä kaksinkertaistui viime vuonna. Tukesille jätettiin 185 hakemusta, kun vuonna 2016 niitä oli 93.\nMalmia etsivien yhtiöiden määrä on kolmen viime vuoden aikana kasvanut 40:stä 60:een, arvioi Tukesin ylitarkastaja Ilkka Keskitalo.\n– Tilanne on se, että yhtiöiden on mahdotonta kasvattaa etsintäkapasiteettia, koska kaikki kairakoneet on varattu ja töissä, Keskitalo sanoo.\nMaastokairaus analyyseineen maksaa karkeasti arvioiden 200–250 euroa metriltä, eli 100 000 eurolla saa maahan vain muutaman satamerisen reiän.\nSiksi yhtiöt tulevat Lopelle. Täältä on halpa aloittaa.\nLopella yhtiöt tutkivat GTK:n erikoisasiantuntija Tauno Raution mukaan yhdellä keikalla yleensä 1–3 kilometriä arkistonäytteitä, ja maksavat siitä majoituksineen keskimäärin 2 000 euroa. Koska sivistykseen on matkaa, GTK:lla on Lopella kahdeksan hengen saunallinen vierasasunto.\nMukana on kansainvälisiä kaivosjättejä ja pienempiä kotimaisia tai ulkomaisia niin sanottuja junioriyhtiöitä, jotka toimivat malminetsinnässä jättien tuntosarvina.\n– Ulkomaisista ehkä suurin ryhmä ovat australialaiset. Sitten on kanadalaisia, jenkkejä ja englantilaisia. Ja Ruotsista tullaan totta kai, Puonti luettelee.\nKatso video: Merimies Markosta tuli sydänten vartija\nSydänten vartijoiden taukohuoneessa on nojatuolit, nuhjuinen sohva, televisio – ja tupakointi sallittu. Puonti sytyttää seuraavan savukkeen, televisiossa pyörii urheilua.\nMielikuvat arkistoista ovat hillittyjä, mutta Lopen taukotila on kuin suoraan minkä tahansa laitakaupungin pienteollisuushallista.\nLopen arkistoa pyörittää erikoinen kaksikko.\nKumpikaan ei ole geologi, arkistosta vastaava 48-vuotias Puonti siitä itse asiassa mahdollisimman kaukana. Hän on merimies, joka seilasi 14 vuoden ajan 27 eri laivassa Itämerta, Brittein saaria, Belgiaa ja Hollantia.\nMerille hän lähti ammattikoulun puolentoista vuoden putkimiesopintojen ja Valintatalon lihanmyyjän kokemusten ryydittämänä – ja viihtyi mainiosti.\nSitten silloinen avopuoliso oli sitä mieltä, että mies saisi hankkia työn, jossa olisi välillä kotonakin.\nPuonti marssi Riihimäen työvoimatoimistoon ja sai kesätyöpaikan Lopen arkistosta, josta ei ollut koskaan kuullutkaan. Ensimmäisenä kesänä hänen piti pätkiä vanhalla käsileikkurilla eli “giljotiinilla” 1,5 kilometriä kivisydämiä kymmenen sentin pätkiksi.\n– Tein sen kuukaudessa ja lähdin kiitämään, Puonti sanoo.\nPuonti kuitenkin palasi toiselle pestille, ja kun hakuun tuli vakinainen työ, hän ohitti haussa yli 60 muuta hakijaa. Pääosa heistä oli paljon paremmin koulutettuja geologeja ja insinöörejä.\n– Kysyttiin muun muassa, miten hyvin tunnen eri kivilajit. Sanoin, että tunnen kalkkikiven paremmin kuin kukaan muu, lapioin sitä vuosikausia.\nPuonti oli seilannut pitkään Inkoon ja Ruotsin Storungsin väliä kalkkilaiva M/V Bona Fellä, jota hän kutsuu “ruumisarkuksi”.\nPuontia Lopen erikoinen työympäristö viehätti. Hän oli myös valmis sitoutumaan arkistoon, jota moni koulutetumpi olisi käyttänyt astinlautana muihin tehtäviin.\nMerillä vietetyt vuodet vaihtuivat kuivanmaankapteenin pestiin, kivisydänten vartijaksi.\n– Sopeutumisvaikeudet olivat alussa ihan järjettömät. Puolitoista vuotta oli vieroitusoireita. Mutta nyt ei osaisi enää lähteä takaisin merille.\nKatso video: Ex-kairaaja Ari vahtii kiviä Lopella\nHevonkoskelle, 61, kairasydämet taas olivat jo valmiiksi tuttuja – mutta kairakoneiston toisesta päästä.\nLopella käsitellään lopputuotteita eli kairasydämiä. Sitä ennen kairaaja on tehnyt käytännön työn poran varressa, ja kairaajaa ohjeistavat poranperiä katsovat geologit.\n– Eli peräreiän vahtaajat, Hevonkoski sanoo.\nHevonkoski oli valtion kairaaja, joka teki parikymmentä vuotta kairauksia erityisesti Pohjanmaalla. Hän oli mukana paljastamassa muun muassa Kaustisen litiumesiintymiä.\n– Liittijumi, tupajumi, Hevonkoski riimittelee.\nKun GTK vuoden 2015 lopussa lopetti oman kairaustoimintansa, Hevonkoski ajautui puolen vuoden irtisanomisajan jälkeen Lopelle.\nNyt hän ajaa tänne joka viikko kolmesataa kilometriä kotoaan Pohjanmaan Alavudelta, vuokraa yhtä vierasmajan huoneista työviikon ajaksi ja ajaa taas viikonlopuksi Alavudelle.\n– Meillä oli Kaustisella oma tukikohtakin. Nyt siinä on päiväkoti.\n– Enpä tiedä, eipä tarvi tuolla mettissä rymytä enää hikipäisnänsä. Kyllä täällä ihan hyvä on olla.\nPäivä vaihtuu ja alkaa tapahtua.\nKaivosyhtiön imagoon sopivan muhkea Volkswagen Amarok -lava-auto kaartaa pihaan, ja Beowulf Miningin malminetsintägeologi Sauli Raunio kävelee sisään halliin.\nTarkkaan ottaen Raunio työskentelee Fennoscandian Resources -malminetsintäyhtiölle. Koska se on Beowulf Miningin tytäryhtiö, tässä jutussa puhutaan vain Beowulf Miningista.\nPuonti on asioilla, joten Raunio etsii käsiinsä arkistosta poistettavia kairasydämiä vaihtolavalle kärräävän Hevonkosken, vie matkatavaransa vierasmajaan ja palaa sitten tutkimustilaan.\nRaunio on tullut Lopelle etsimään grafiittia. Se on julkista tietoa ja mainittu Beowulfin nettisivuillakin.\n– Nämä näytteet ovat Kemijärven Joutsijärveltä. Se on tuorein grafiittikohteemme ja aivan alussa. Kesällä on tarkoitus tehdä siellä kenttähommia, Raunio kertoo.\nRaunio on 28-vuotias, valmistunut malminetsintägeologiksi Turun Åbo Akademista kolme vuotta sitten. Lopella hänen tehtävänsä on hakea aiemmista kairauksista mahdollisimman paljon lisätietoa, jotta kesän kenttäetsintä helpottuu.\nRaunio ottaa laukustaan työvälineet eli mittanauhan, muistiinpanovälineet ja suurentavan luupin, ja kumartuu tutkimuspöydillä makaavien kairasydänlaatikoiden ylle.\nTeknisesti nuuskinta Lopella on helppoa.\nRaunio käy kivet läpi metri metriltä, ja etsii jälkiä grafiitista. Hän merkitsee kunkin kairasydämen lupaavimmat syvyydet muistiin, ja sahauttaa niistä kohdista näytepalat. Kun ne analysoidaan laboratoriossa, saadaan tietää mitä pitoisuuksia näytepalassa on.\nMalminetsintägeologi Sauli Raunio etsii vanhoista kairasydämistä grafiittia.\nRaunion ja muiden malminetsintägeologien aivot piirtävät koko ajan kolmiulotteista mallia tutkittavan maaperän sisuksista.\nMetalliesiintymät eivät ole maaperässä selkeän pallon tai kuution muotoisia metallikimpaleita vaan usein hankalasti hahmotettavia, satojen metrien tai kilometrien mittaisia epäloogisia juonteita ja möhkäleitä.\nTyypillisestä muodosta tulee mieleen ämpärinpohjalle roiskaistu uudenvuodentina.\nMitä enemmän maaperää kairataan ja mitä syvemmälle, sitä paremman kolmiulotteisen mallin geologi rakentaa päähänsä.\n– Heti kun saa tulokset näytepaloista koneelle, voi alkaa hahmottaa päässään, miten suoni kulkee. Ja tietysti vanhat tulokset ovat siellä jo pohjana. Koko ajan mallia täydentää päässään, Raunio sanoo.\nTutkimusmenetelmät ovat kehittyneet, mikä auttaa geologeja. Sähkömagneettisilla peilauksilla saadaan heijasteita siitä, onko maaperässä sähköä johtavaa metallia. Sitten pitää arvioida, miten kookkaita heijasteet ovat ja miten hyvin ne johtavat sähköä, eli mitä metallia ja paljonko maan uumenissa on.\n– Kairaus on niin kallista, ettei ohikairauksiin ole varaa. Meillä noin kahdenkymmenen reiän kairausohjelma yhdessä kohteessa maksoi runsaat 200 000 euroa, Raunio sanoo.\nAlalla kulkevan yleistyksen mukaan vain yksi tuhannesta malmiprojektista johtaa kaivokseen.\nHittimetalleja kannattaa etsiä laajalla haravalla eli useista kohteista kerrallaan, jotta jokin projekti johtaisi tulokseen.\nBeowulf Mining tutkii Suomessa kuutta grafiittiesiintymää, joista lupaavin on Etelä-Savossa Heinävedellä. Yhtiö on mukana myös Åbo Akademin ja GTK:n miljoonan euron Fenno Flake -tutkimusprojektissa.\nPohjoismaiden toistaiseksi ainoa grafiittikaivos toimii Tromssan lähellä Pohjois-Norjassa. Lisäksi Ruotsissa tehdään koelouhintoja.\nRiittääkö Kemijärven Joutsijärvellä grafiittia kaivokseksi asti, selvinnee vasta vuosien päästä vaikka Beowulf pystyykin käyttämään GTK:n aiempaa tutkimusta pohjana.\n– Tässä ollaan ihan alkuvaiheessa. Nyt tehdään vasta analyysiä kairatun grafiitin pitoisuuksista ja laadusta, sekä selvitetään esiintymän kokoa, Raunio sanoo.\nMalminetsijöille Lopen-keikat ovat työntäyteisiä: mahdollisimman pienessä ajassa on käytävä läpi kilometrikaupalla kairapötköjä. Siinä ei paljon seurustella isäntien kanssa.\nPuonnille geologien intohimo oli aluksi vierasta.\n– Osa nuolee ja maisteleekin kiveä. Kyllä mä pitkään pohdin, mitä rojua tää jengi oikein vetää. Että äijät tulevat Niuvanniemestä tänne kattelemaan kiviä. Mutta kyllä tää nyt alkaa hahmottua, Puonti sanoo.\nNiuvanniemi on psykiatrinen sairaala Kuopiossa.\nPuonti kertoo Havaijilta tulleesta geologista.\n– Se mimmi hoki vaan, että amazing, amazing. Se sanoi, ettei ole missään nähnyt tällaista paikkaa. Palaute asiakkailta on pääsääntöisesti tosi hyvää.\nOlitte järjestäneet kaiken täydellisesti. Olin todella vakuuttunut tutkimustilastanne ja sinun sekä henkilökuntasi tehokkuudesta – kiitos siis vielä kerran!\nNäin kirjoitti Puonnille kanadalaisen malminetsintäyhtiö Mercatorin konsultti.\nGeologit viihtyvät keskellä-ei-mitään. Vierastalossa on hyvä sauna ja aina puhtaat Puonnin tai Hevonkosken vaihtamat liinavaatteet.\nKesällä ympärillä aukeaa hiljainen, vehreä idylli, talvipakkasilla eksoottinen autius.\nTyöntekoon on helppo keskittyä, sillä houkutuksia ei ole. Läyliäinen oli vielä 1960-luvun alussa vilkkaahko Hyvinkää–Karkkila-radan asemakylä. Sitten rata pantiin pakettiin, ja Läyliäinen putosi kartalta.\n– Kunhan tutkijat tuovat omat kaljat, ettei tarvi lähteä juoppokuskiksi. Täältä on ihan turha etsiä palveluita. Meidän extreme-reissut suuntautuvat Läyliäisten postiin, ja sinnekin on kymmenen kilometriä, Puonti hymähtää.\nMyös omia näytteitään voi tulla tutkimaan. Muutama vuosi sitten Lopelle tuli viisi ulkomaista geologia mukanaan laatikot, joiden sisältöä he varjelivat mustasukkaisesti.\nMuutamaa viikkoa myöhemmin uutisoitiin, että sama yhtiö oli löytänyt Kuhmosta timantteja.\nKemijärven Joutsijärven kairanäytteistä löytyy grafiittia.\nYksi asia korostuu malminetsintäpuheissa: tämähän on aivan hölmöä bisnestä!\n– Idioottien hommaa tämä on. Silloin kun etsiminen olisi halpaa, kukaan ei tee mitään, ja kun metallien ja etsintöjen hinnat ovat tapissa niin kaikki ovat samaan aikaan liikkeellä, GTK:n erikoisasiantuntija Tauno Rautio kuvaa.\nEtsintä on kallista, epävarmaa ja pitkäkestoista.\nKoko termi malmi tarkoittaa vain taloudellisesti hyödynnettävissä olevaa metalliesiintymää. Jos pikkuhipusta saa miljoonan, se kannattaa kaivaa esiin syvältäkin. Ja jos hinta on alamaissa, kairat ja porat kannattaa jättää varastoon.\n– Malminetsintä on oikeastaan järjetön investointi. Se vain kuluttaa. Kaivosala on yksi riskialttiimmista teollisuudenaloista, sanoo Tukesin ylitarkastaja Ilkka Keskitalo.\nYksi Suomen kuolatuimmista metalliesiintymistä on Sodankylän Sakatissa, josta on löydetty useita metalleja ja paljon.\nSiellä brittiläis-eteläafrikkalaisen Anglo-Americanin vuosibudjetti on Suomelan mukaan noin kymmenen miljoonaa euroa, vaikka menossa on vasta ympäristövaikutusten arviointi. Kaivoksesta ei ole vielä tietoakaan, ja malmien päällä sijaitsee Viiankiaavan Natura-alue.\nMetallien hinnat seilaavat eestaas. Pomminvarmaltakin tuntuva hanke voi muuttua nopeasti kannattamattomaksi, eikä alalla ole yhtään midasta. Tappioita tulee kaikille.\n– Riski on ihan käsittämätön. Esimerkkinä voi sanoa, että edelliset omistajat laittoivat Suhangon kaivoshankkeeseen runsaan kymmenen vuoden kuluessa noin 100 miljoonaa dollaria, ja nyt sen kauppahinta on 40 miljoonaa, Kaivosteollisuus ry:n Pekka Suomela sanoo.\nSe on sama kuin Helsingin keskustakaksion arvo laskisi muutamassa vuodessa alle puoleen.\n– High risk, high reward. Suuria summia sijoitetaan projekteihin, joista jokainen on riski ja vain murto-osa osoittautuu kannattavaksi. Meilläkin on useampia projekteja, jotta joku tärppäisi, Beowulf Miningin Sauli Raunio sanoo.\nVaikka Suomen malmiesiintymät ovat lupaavat, Suomi ei ole mikään Australian kaltainen ihmemaa. Muihin EU-maihin verraten resurssit ovat hyvät, maailman mittakaavassa pienehköt.\nKaivosteollisuuden Suomelan mukaan Suomessa on neljä maailmanluokan esiintymää: Kemin kromikaivos, Kittilän kultakaivos, Terrafamen kaivos Talvivaarassa ja Sakatin monimetalliesiintymä Sodankylässä. Lisäksi Kaustisen litiumesiintymä on Euroopassa iso.\nHelmiä on vähän, hikeä vaativia niukahkoja esiintymiä paljon.\nUseimpien kaivosten kannattavuus kelluu tehokkuuden ja isojen maanlouhintavolyymien varassa. Yhtä malmitonnia kohden joudutaan louhimaan paljon maata ja sivukiveä.\nKaivoshankkeet kohtaavat paljon vastustusta, mihin yhtenä syynä ovat jälleen Talvivaaran ongelmat.\nIsot raaka-ainekaivokset sopivat huonosti mielikuviin suomalaisen luonnon puhtaudesta ja koskemattomuudesta – jotka metsäteollisuudesta vuosisadat eläneessä maassa ovat jo sinällään varsin ihanteellisia mielikuvia.\nMaanomistajat ovat huolissaan jo geologien maastoetsinnöistä, vaikka niistä ani harva johtaa edes kaivoksentapaiseen. Osin tämä johtuu siitä, että lähes kaikki etsijät ovat ulkomaisia yhtiöitä. Samoin närää herättää se, ettei Suomi peri niiltä metalliensa louhimisesta minkäänlaista erillistä kaivosveroa.\nKiihkeästä malminetsintäbuumista huolimatta ainoa uusi kaivos, jolla on luvat käsissä ja joka on viittä vaille valmis aloittamaan toimintansa, on Sotkamon hopeakaivos.\nSeuraavana jonossa on Kaustisen litiumkaivos.\nVaikka Beowulf Mining törmäisi jättipottiin, kaivoksen avaamiseen menisi salamatahdillakin viisi vuotta ja todennäköisesti ainakin kymmenen. Jo pelkät lupaprosessit ovat monimutkaiset.\n– Viisi vuotta koelouhintaa plus toiset viisi varsinaisen kaivoksen perustamista, Sauli Raunio ynnää esimerkkinä.\nYksi yhtiö saa malminetsintäluvan enintään viideksitoista vuodeksi, minkä jälkeen on haettava kaivoslupaa tai luovutettava kohde ja tutkimustulokset muiden käyttöön. Viisitoista vuotta on kaivosmaailmassa lyhyt aika.\n– Nyt toiminnassa olevista kaivoksista pääsääntöisesti jokaista on tutkittu yli kaksikymmentä vuotta. Esimerkiksi Sakatilla on lupaava maailmanluokan esiintymä, mutta siinäkin tullaan pian siihen, että etsintäluvan aika alkaa loppua, Tukesin ylitarkastaja Ilkka Keskitalo sanoo.\nTimanttilaikka järsii sydämen siististi paloiksi.\nPuonti sammuttaa sahan ja tarkastelee jälkeä. Pinta on siisti ja tasainen.\nNäytepaloiksi sahataan firmoille vain puolikkaita, eli sydämen toinen puolikas jää aina Lopelle.\nPuonti on työskennellyt Lopella yli 12 vuotta. Siinä vaiheessa oppii arvostamaan muun muassa sitä, että näytteet lähetetään standardimallisilla kivilavoilla, joita on helppo käsitellä.\n– Vedän ranteita auki, jos kama tulee tavallisilla lavoilla.\nLopella leijuu kahden miehen valtakunnan itsenäinen tunnelma, mutta tehottomuuden ylistyksestä tai lepoleiristä ei ole kyse.\nKahden henkilötyövuoden voimin palvellaan asiakkaat, lajitellaan ja arkistoidaan uudet näytteet, hävitetään tarpeettomiksi käyneet vanhat näytteet, pidetään kirjaa toiminnasta ja yhteyttä Rovaniemen pienempään sivutoimipisteeseen, vastataan kaivosyhtiöiden tiedusteluihin ja varauspyyntöihin, pidetään vierasmaja siistinä ja päivittäinen työvälineistö kunnossa.\nMerimies ja kairaaja ovat naimisissa kivien kanssa kesähelteellä ja talvipakkasilla.\nOnko tämä helvetti vai paratiisi?\n– Miten sen nyt ottaa. Mutta sen voi sanoa että tämä on mielenkiintoista työtä, jossa tutustuu ihmisiin ympäri maailmaa, Puonti hymyilee.\nPuonti hallitsee merimiehen kielenkäytön, on suorapuheinen eikä siedä tärkeilyä. Kukkoilevat asiakkaat hän laittaa ruotuun. Useimmat ovat asiallisia ammattilaisia.\nTyöasiat jäävät aina Lopelle.\n– Turhaan mä alan kavereillekaan selitellä tarkkaan, mitä mä täällä teen. Ja meillä on omat vaitiolovelvollisuutemmekin, Puonti sanoo.\nVielä yksi metalli on kuitenkin käsittelemättä.\n– Kultaahan täältä aina haetaan.\nKulta on selvinnyt akkumetalleista, bitcoin-ajasta ja algoritmien sekunnin murto-osassa noteeraamista pörssimuutoksista.\nKullan arvo perustuu sen myyttisyyteen ja siihen, että kultaa on maailmassa hämmästyttävän vähän.\nSuomesta löydetään yhä uusia esiintymiä, ja Kittilässä toimii kanadalaisen Agnico Eaglen omistama Euroopan suurin kultakaivos.\nSijoittajat ovat kuitenkin vasta nyt heräämässä kultaan.\nOivana merkkinä tästä on se, että Tokmanni-ketjun perustaja, liikemies Kyösti Kakkonen osti viime marraskuussa siivun ruotsalaisesta Endomines-yhtiöstä, joka kaivaa kultaa Ilomantsin Pampalossa.\n– Dollari on vihreä jätepaperi, jota laitetaan kaminaan, jos maailmassa menee oikein huonosti. Kulta taas on varma alkuaine. Maailmantaloudessa menee nyt hyvin, mutta olisin yllättynyt jos tilanne on sama vielä kahden vuoden päästä, Kakkonen perustelee.\nKulta on pessimistin turvasatama. Muutamia vuosia sitten valtiot luopuivat kultavarannoistaan, mutta nyt kultaa rohmutaan taas holveihin. Kun kiinalaiset ja intialaiset janoavat kultaa sijoitus- ja statusmielessä, hinta pysyy korkeana. Näin Kakkonen uskoo.\n– Jo omasta ystäväpiiristäni näen, että kulta kiinnostaa nyt eri tavalla kuin ennen.\nKotimainen pääomapula eli kyöstikakkosten puute on päällimmäinen syy siihen, miksi Suomessa toimii niin paljon ulkomaisia kaivosyhtiöitä. Isot kaivospääomat liikkuvat Lontoossa ja Torontossa, eivät Helsingissä.\nMutta ei Kakkonenkaan pelkän kullan perässä ole. Heti kun kulta on haastattelussa käsitelty, puhe kääntyy sähköautoihin ja kobolttiin. Kakkonen kertoo menneensä “jo hiukan mukaan” kobolttibisnekseen.\n– Kyse on yhdestä yhtiöstä, joka lähtee kaivamaan kobolttia. Mutta kerron siitä enemmän, kun asiat etenevät.\nMutta ei Kakkonen maailmantalouden trendejä luo.\nHän vain seurailee niitä, ja nyt merkit ovat vahvat.\nAivan joulun alla Yhdysvaltain presidentti Donald Trump antoi presidentin määräyksen, että Yhdysvaltain tulee kiihdyttää koboltin, litiumin ja grafiitin tuotantoa.\nTrump pelkää samaa kuin EU. Jos tuontiin Afrikasta, Kiinasta tai Etelä-Amerikasta iskee markkinahäiriö, akkutuotannosta tulee nopeasti kannattamatonta tai jopa mahdotonta.\nYhteys Trumpista Lopelle on lyhyt ja suora.\nKun malminetsijä Raunio tutkii suomalaisia grafiittiesiintymiä Beowulfin laskuun, hän pyrkii samaan kuin Trumpkin: lisäämään elintärkeänä pidettyä lähituotantoa – ja tuottamaan sijoittajille rahaa.\nPuonti ja Hevonkoski kantavat geologeille kivinäytteet pöydille, siivoavat ne pois, ja sitten samoille pöydille saapuvat seuraavat geologit.\nHinnat seilaavat, niitä seurataan taskulaskin toisessa kädessä ja kolmiulotteiset malmimallit päässä, kannattaako tämä tai tuo, kehittyykö teknologia, mitä metallia maailma janoaa huomenna, mitä ensi vuonna ja mitä kymmenen vuoden päästä.\nHuomenna hinnat laskevat ja seuraavana päivänä nousevat. Siinä välissä pitäisi ehtiä saada kaivos pystyyn.\nEnnustajille olisi tällä alalla käyttöä.\nHevonkoski sytyttää pikkusikarin, tuumii hetken ja keksii ratkaisun.\n– Kristallipallohan täällä pitäisi olla.\nJuttua korjattu 14.3.2018 klo. 14.43: Kylylahden kaivos sijaitsee Polvijärvellä, ei Outokummussa. Grafiitti oli mainittu muutaman kerran virheellisesti metallina, muutettu raaka-aineeksi. Juttuun lisätty vuoden 2017 tuore lista EU:n kriittisistä raaka-aineista.\nKuvat: Kimmo Hiltunen ja Janne Toivonen\nVideot: Juha Kivioja\nGrafiikat: Stina Tuominen\nSuunnittelu ja toteutus: Stina Tuominen ja Eemeli Martti


Sähköajoneuvot yleistyvät nopeasti, pysyykö infrastruktuuri kehitys mukana vauhdissa?\nLee Williams kehittää käänteentekevää nopeaa sähköautolaturia, jolla voidaan ladata ajoneuvot nopeammin.\nUseat maat ovat sitoutuneet päästä eroon bensiini- ja dieselautoista kokonaan, toiset kuten Alankomaat ja Norja jo vuonna 2025 tai kuten Saksa ja Intia vuonna 2030. Jopa maailman suurimman automarkkinan Kiina on luvannut lopettaa perinteisten ajoneuvojen tuotannon lähitulevaisuudessa.\nKuitenkin OECD: n vuoden 2017 raportin mukaan sähköautojen osuus on tällä hetkellä vain 0,1% maailman automarkkinoista. Mikä pahempaa, monilla kehitysmailla - niillä, jotka ostavat ja tuottavat tulevaisuudessa lisää autoja - ei ole infrastruktuuria selviytymään sähköistyksestä.\nSiksi sähköautojen-latausasemien kehittäminen on erittäin tärkeää. Italialaisen Nidec ASI: n prototyyppilatauslaite voisi osoittautua käänteentekeväksi. Sen kerrotaan olevan nopeampi kuin kilpailijat ja lataa jopa 80-prosenttisen kapasiteetin alle 15 minuutissa - Tesla Superchargerilta kestää noin 30 minuuttia päästä samaan tulokseen -\n"Laturimme saa virtaa verkosta", selittää Nidec ASI: n globaalin myynnin ja markkinoinnin johtaja Matteo Rizzi. Avainkomponentti on akkuenergian varastointijärjestelmä, joka vapauttaa virransa nopeasti ajoneuvoon 320-350kWs.\n"Sähköautot yleistyvät nopeammin kuin latausasemat."


Rullallallei : Loiskis ja lompsis\nLoiskis ja lompsis\nHelmikuu? Juu, tulin ihan todella kirjoittamaan vain ja ainoastaan valitusvirttä siitä minkä kaikki jo tietää. Eli aika pas...tilliset kelit vai mitä? Meinasin tänään töihin lähtiessä vetää (ihan oikeasti siis) jalkaani pojat Vikingin gore-tennarit. Olisi todellakin pitänyt!\nTyöpaikan pihalla nimittäin odotti oven edessä järjetön lammikko: nilkan korkuisesti vettä ja joka suuntaansa.\n"Sitä ei voi ylittää, sitä ei voi alittaa, täytyy mennä..." joo-o, lammen poikki! Ja siinä sitten lits-läts, kahdella ja puolella harppauksella yli ja kengät ihan märkinä! Onneksi mulla on aina (vara-alkkarit ja) vara-sukat laukussa (koko perheelle. Niih. Ei sitä tiedä mihin sitä joutuu ja millon, se on hyvä varautua! Nimim. aikamoinen lääkearsenaali myös laukussa).\nNyt tuolla ikkunan ulkopuolella muka pikkuisen pilkistelee jotain valoa. Ei minulla aikaista kevättä vastaan mitään ole, kunhan se pysyisi tasaisen keväisenä, eikä niin, että joku yö sitten yhtäkkiä onkin -10 ja aamulla pihat kuin luistinratoja. Arvatkaas miten kuljin eilen töihin mennessä välin koti-parkkipaikka (joka on meillä talon takana ja alamäkeen mennään)? Sivuttain ja pitäen talon seinästä kiinni! Viimeksi kun kuljin niin olin aikamoisessa päihtymystilassa, että harvemmin samaa on joutunut harrastamaan helmikuisena maanantai-aamuna!\nMulla ei siis todellakaan huvittaisi ostaa uusia kenkiä ja se on paljon sanottu se ihmiseltä joka todellakin rakastaa uusien kenkien ostamista! Mutta silti näyttää, että on pakko ostaa kengät jotka ovat: vedenpitävät, hyvä pohjaiset ja mielellään niiden pitäisi sopia mekkojen ja housujen kanssa, sekä olla vielä kohtuu hintaiset!\nAi niin, lisätään siihen mun mahdoton jalan malli, eri paria olevat jalat ja se, että kenkien pitää ehdottomasti olla mukavat jalassa ja korkoa ei suureemmin, kiitos.\nLähettänyt nunju klo 13.03\nlittleB 25. helmikuuta 2014 klo 13.22\nJoo siis mua vaan jotenki vi***taa tää keväthypetys. Kyllähän se nyt tiedetään, et lumen määrä on suht vakio, eli kun sitä ei ole nyt, niin sitten sitä tulee joskus huhti-toukokuussa. Blaaah.\nnunju 25. helmikuuta 2014 klo 16.22\nEi oo lumen määrä edes suht vakio, tuohon pistän kyllä vastaan ;D Siitä en kuitenkaan mene vannomaan et millon lunta vielä tulee vai tuleekokaan. Minä kun oon lapsuuteni(kin) lapissa asunut niin meillä tehtiin parhaimpina vuosina lumipalloja juhannuksena. Mutta oli myös pari juuri tällaista pääkallokeli marraskuusta huhtikuuhun talvea :/ Blaah, nimenomaan! Siinä oon niin samaa mieltä!\nSirpa ja Kollo 25. helmikuuta 2014 klo 21.14\nMä olen hikoillut toppatakissa, kun kalenteri näyttää helmikuuta ja mä en millään antaisi itselleni periksi, että laittaisin ohuemman takin päälle. ;) Vaikka ulkolämpötila suosisi ohuempaa takkia. ;)\nHyvä, että olit ottanut varasukat mukaan.\nnunju 26. helmikuuta 2014 klo 20.09\n:D on mullakin toppatakki, en vaan oo saanut ittestäni tehoja irti lähteä varastoon kaivamaan ohuempaa!\nMagdaleena 25. helmikuuta 2014 klo 21.23\nIih, tajusin just että en ole käynyt kahteen päivään ulkona! Huomenna vissiin pakko mennä... =P\nEi kannata. Piste. Täällä ainakin niin kurjat ilmat, että pysyisin sisällä jos vaan voisin ;)\nKiki 28. helmikuuta 2014 klo 19.36\nTästä puuttuu vielä se, että kevätaurinko paljastaa kaikki tahmatassujen jäljet oven karmeista ikkunoihin, mitkä talvi on autuaasti peittänyt näkyvistä :D\nnunju 1. maaliskuuta 2014 klo 12.21\nNäinpä! Mun ihana äitini huomautti, että kun on eka kevät tässä kodissa, et otanhan huomioon sen, että tämän asunnon lattiat on tummat, pöly näkyy paljon herkemmin. Olikohan se vihjaus siihen suuntaan, että meillä muka olisi pölyä lattioilla :D


Opera Lataa ilmaiseksi - 2021 Uusin versio\n9.3 ERINOMAINEN! Lataa nyt\nKäyttöjärjestelmä: Windows, Mac, Linux, iOS, Android\nKehittäjä: Opera Software\nLatauksia yhteensä: 533,789\nKirjoittanut: Shauli Zacks Viimeksi päivitetty: 26 Elokuun, 2021\nOpera ei ole suinkaan mikään uunituore selain. Sitä on käytetty jo yli 20 vuoden ajan, ja selaimen ympärille on muodostunut oma uskollinen käyttäjäkuntansa.\nTutkittuani selainta ja testattuani sen uusimpia ominaisuuksia, olen yllättynyt, ettei se ole suositumpi. Selain on rakennettu Googlen Chromiumin pohjalta, joten sitä voi mukauttaa eri laajennuksilla. Se tarjoaa useita käteviä ominaisuuksia, kuten sisäänrakennettu VPN ja Flow-ominaisuus, jonka avulla voit lähettää helposti muistiinpanoja, tiedostoja, linkkejä, kuvia ja muuta sisältöä tietokoneelta puhelimeen. Lue lisää selaimen ominaisuuksista alla olevasta arvostelusta.\nMiten ladata Opera-selain?\nKlikkaa sivupalkissa olevaa latauspainiketta siirtyäksesi suoraan Operan lataussivulle.\nKlikkaa “Download now”-painiketta ja tiedosto ladataan tietokoneelle.\nTuplaklikkaa tiedostoa ja valitse “Asenna” käynnistääksesi asennusohjelman.\nSiinä olikin kaikki! Opera on nyt asennettu tietokoneelle ja voit ryhtyä käyttämään sitä välittömästi.\nMiten poistaa Opera Windowsilta?\nJos et ole tyytyväinen Operaan, voit poistaa sen helposti Windows-koneelta.\nKirjoita Windowsin hakukenttään ”Lisää tai poista sovellus”.\nEtsi listalta Opera ja klikkaa “Poista”.\nOperan asennusvelho avautuu ja pyytää vahvistamaan, että haluat poistaa selaimen. Klikkaa “Poista” ja näytölle avautuu toinen ponnahdusikkuna, jossa kysytään uudelleen, haluatko varmasti poistaa Operan. Klikkaa “Kyllä” ja ohjelma poistetaan välittömästi.\nOpera-selain – Yleiskatsaus\nPuhtaan suosion osalta Operaa pidetään yleisesti ottaen “toisen luokan” selaimena, jonka yläpuolelle sijoittuvat selainjätit Chrome, Firefox ja Explorer/Edge.\nRehellisesti sanottuna en osaa sanoa, miksi Opera ei ole onnistunut kipuamaan suosituimpien selainten joukkoon. Sen nimi on laajasti tunnettu, ja se tarjoaa käyttöön useita erinomaisia ominaisuuksia. Opera kehitti myös ensimmäisenä useita perusominaisuuksia, joihin olemme jo tottuneet muissa selaimissa.\nIronista kyllä, mutta ilmaisesta sisäänrakennetusta VPN:stä huolimatta Operan yksityisyyskäytännöissä on joitakin puutteita. Tämä johtuu ensisijaisesti siitä, että jokseenkin kyseenalaisen maineen omistava kiinalainen teknologiayritys osti Operan vuonna 2016.\nOpera-selaimen sisäänrakennetut ominaisuudet\nSuojaa yksityisyyttä – Tästä on tulossa nopeasti selainten perusominaisuus, mutta mainittakoon kuitenkin erikseen, että Opera voi estää mainokset ja mainosseurannan ilman erillisten liitännäisten tai laajennusten lataamista.\nVPN – Ota VPN käyttöön menemällä Asetukset > Lisäasetukset > VPN > Ota VPN käyttöön. Jos et muuta asetuksia erikseen, oletushakukoneesi (esim. Google tai Bing) ohittaa VPN:n, jotta näet edelleen paikallisia hakutuloksia. Voit kuitenkin muuttaa tätä asetusta pysyäksesi anonyyminä myös käyttäessäsi hakukoneita.\nKun VPN on aktivoitu, osoiteriville lisätään pieni VPN-kuvake. Klikkaa kuvaketta laittaaksesi VPN:n päälle. VPN:n ollessa päällä, Opera ei voi kerätä henkilökohtaisia tietojasi eikä nähdä oikeaa IP-osoitettasi tai sitä, millä sivustoilla käyt. Se ei ole ollenkaan hassumpi ilmainen VPN, mutta saatavilla on myös parempia vaihtoehtoja. Maksullisesta VPN:stä poiketen, et voi valita, minkä maan palvelimelle yhteys muodostetaan. Saatavilla on vain neljä eri vaihtoehtoa, ja voit valita tietyn maan sijaan vain maanosan, johon muodostat yhteyden.\nOptimaalinen sijainti (lähimpänä todellista sijaintiasi oleva palvelin)\nOma Flow: Lähetän itse jatkuvasti sähköpostiini linkkejä, kuvankaappauksia, kuvia ja muita tiedostoja. Oma Flow tekee tästä erittäin helppoa. Käyttääksesi tätä ominaisuutta, sinun tulee ladata Opera Touch -mobiilisovellus ja synkronoida se selaimen kanssa joko skannaamalla QR tai syöttämällä 25-merkkinen koodi. Kun laitteet on yhdistetty toisiinsa, voit lähettää helposti linkkejä, kuvia, tiedostoja ja muuta sisältöä selaimesta puhelimeen. Klikkaa nuolikuvaketta avataksesi My Flow -ikkunan. Nyt voit kirjoittaa viestejä ja ladata tiedostoja, jolloin ne ovat välittömästi käytettävissä puhelimellasi. Avataksesi My Flow:n puhelimella, klikkaa Opera-logoa ja valitse My Flow.\nJaa kuvia, linkkejä ja viestejä tietokoneen ja puhelimen välillä\nSivupalkin viestisovellukset: Pääset käsiksi WhatsApp- ja Facebook-viesteihisi nopeasti suoraan sivupalkin kautta. Voit myös lisätä Telegramin ja VK:n klikkaamalla sivupalkkia hiiren oikealla painikkeella ja avaamalla asetukset. Täällä voi myös mukauttaa sivupalkin sovelluksia.\nMukauta Operan sivupalkkia\nVideon ponnahdusruutu: Jos olet katsonut joskus videota ja halunnut selata samalla muita sivuja, tulet pitämään tästä ominaisuudesta. Et joudu odottamaan videon päättymistä tai avaamaan toista selainta toistaaksesi videota toisella selaimella samalla kun surffailet toisella selaimella. Videon irrottamisen lisäksi voit myös vaihtaa välilehdeltä toiselle, jolloin video siirtyy automaattisesti mukana aktiiviselle välilehdelle.\nKatso videoita ja vaihda samanaikaisesti välilehdeltä toiselle helposti Operalla\nKuvankaappaustyökalu: Kuvankaappaustyökalu löytyy osoiterivin perästä. Klikkaa kuvaketta ottaaksesi kuvankaappauksen sivusta tai sen osasta. Otettuasi kuvankaappauksen näytölle ilmestyy muokkausruutu, jossa voit rajata kuvaa, lisätä tekstiä ja nuolia tai tehdä muita muokkauksia.\nChrome: Maailman suosituin selain on nopea ja turvallinen, ja saatavilla on valtava valikoima liitännäisiä, jotka vievät käyttökokemuksen uudelle tasolle. Muutamia selaimen parhaita ominaisuuksia ovat mm. synkronointi eri laitteiden välillä, kirjanmerkkien ja liitännäisten tuominen sekä suojattu salasanan hallinta.\nFirefox: Turvallisuuteen keskittyvä Firefox kasvattaa suosiotaan. Selaimen latausajat ovat nopeita, ja se tarjoaa käyttöön erinomaisia työkaluja, kuten sisäänrakennettu PDF-lukija, Pocket (tallenna artikkeleja myöhemmin luettavaksi) ja Send (lähetä tiedostoja muille turvallisesti). Firefox on yksi harvoista selaimista, jotka eivät pohjaudu Googlen Chromium-koodiin.\nExplorer/Edge: Internet Explorer on Microsoftin kehittämä surullisen kuuluisa selain, joka tulee kaikkien Windows-tietokoneiden mukana. Selaimeen on tehty joitakin erinomaisia parannuksia sen jälkeen, kun Microsoft luopui Explorerista ja julkaisi Edgen.\n? Onko Operan lataaminen turvallista?\nOperan lataaminen ja käyttäminen on turvallista. Sen ei tiedetä sisältävän viruksia tai haittaohjelmia.\n? Toimiiko Opera VPN Netflixin ja Hulun kanssa?\nOpera VPN ei ole paras vaihtoehto Netflixin ja Hulun katsomiseen, sillä se ei kykene kiertämään alue-estoja tasaisesti. Pääsin välillä USA:n Netflixiin ja Huluun muodostamalla VPN-yhteyden Pohjois- ja Etelä-Amerikkaan, kun taas toisinaan törmäsin proxyvirheeseen, jolloin en voinut käyttää suoratoistopalveluita. Kerran minulle kävi jopa niin, että päädyin Ruotsin Netflixiin, vaikka muodostin yhteyden Amerikkaan ja käytössäni oli yhdysvaltalainen IP-osoite.\nJos USA:n Netflixin ja Hulun katsominen ei ole sinulle välttämätöntä, Opera on hyvä vaihtoehto. Mikäli etsit kuitenkin nimenomaan ratkaisua, jolla voit kiertää USA:n Netflixin alue-estot, suosittelen vilkaisemaan tätä listaa VPN:istä, jotka kiertävät luotettavasti proxyvirheen.\n? Miten otan yksityisen tilan käyttöön Operassa?\nVoit ottaa Operan yksityisen tilan käyttöön kahdella eri tavalla. Paina ctrl+shift+n avataksesi uuden yksityisen ikkunan tai mene valikkoon klikkaamalla vasemmassa yläkulmassa olevaa Opera-kuvaketta ja valitse “Uusi yksityinen ikkuna”.\n? Onko VPN oikeasti turvallinen?\nIlmaisiin VPN:iin liittyy aina omat riskinsä, eikä Opera ole mikään poikkeus. Vaikka se ei tarjoa maksullisen VPN:n etuja, se pitää selailutiedot anonyymeinä.\n? Voinko lisätä liitännäisiä Opera-selaimeen?\nOpera on rakennettu Googlen Chromiumin pohjalta, joten voit ladata liitännäisiä ja laajennuksia käyttökokemuksen parantamiseksi.\n? Onko Operalla mainosten estäjää?\nKyllä. Voit ottaa mainosten estäjän käyttöön avaamalla pika-asetukset näytön oikeasta yläkulmasta. Ota mainosten ja mainosseurannan esto käyttöön ”Yksityisyys ja tietoturva” osiosta.\n? Mikä on Operan Turbo mode?\nOperan Turbo-tila pakkaa sivut pienemään tilaan, jolloin sivustot latautuvat nopeammin. Opera tunnistaa sivun raskaimmat elementit ja pakkaa ne, jotta niiden latautuminen ei kestä yhtä kauan kuin normaalisti.\nSiirry Opera Kotisivuille\n9.3 Tiedoston koko: 2.4KB Latauksia yhteensä: 533,789 Kehittäjä: Opera Software Lataa nyt


Peliesitykset 2020–2021 | Sivu 20 | Jatkoajan keskustelupalsta\nOlipas koomista toi erän lopun Kookoon yv. Ekaks Pelli meinaa pyöräyttää itsensä omaan maaliin ja heti perään Ahti & co törmäilevät keskenään hyökkäyspäässä. Ihan ei ole askelmerkit jiirissä.\nJoo mikähän tuossa nyt mättää.\nKooKoolta aika tyypillinen kotierä. Hallintaa on, mutta maalipaikoissa puuttuu jotain.\n21.11.2020 klo 17.44\nEipä noista Odenille tulleista syötöistäkään puutu enää ku että tulis säären korkeudella. Ykskään ei tainnut tulla ihan herkulle mistä se vetokin lähtisi edes jollain tapaa. Samaa rataa kuin viime pelissäkin eli tuntuu menevän takajalalle noi passit. Kun ei ole ihan Pate Laineen luokkaa joka kauhoo ihmeellisistäkin paikoista vedon irti.\n21.11.2020 klo 18.00\nKyllä on vaikeeta tuo yv\n21.11.2020 klo 18.01\nVMP tuo yv. Ja kukaan täysjärkinen ei syötä Brättsille omiin päin. Miten voikin olla noin paska ton mailan kanssa toi Brätts? Luulisi että tuo asia olisi helppo treenata kuntoon.\n21.11.2020 klo 18.04\n21.11.2020 klo 18.07\nJa Brätts jäähylle, kiekko yli. Sanoinko jotain just tosta mailapelaamisesta. Ei perkele.\nJa, ja. On toi Saukkonenkin aika perseestä.\n21.11.2020 klo 18.46\nSalminen maalille, ei oo Brättsin päivä tänään. Joka kerta saa paskoa alleen kun mies menee kiekkoon ja eihän noi saa vaan mennä noin pienestä kulmasta.\n21.11.2020 klo 19.12\nKyllä levis pakka helposti ja heti kosahti.\nKolmoskentän ylipitkät vaihdot ihmetyttää. Oden varsinkin. Omiinkin kolisi ja takana oli minuutin vaihto. Paikka olisi ollut ottaa vaihto aiemmin. Pelicans otti vaihdon ja tuoreet äijät napautti maalin.\nNyt tuli kyllä useampi heikko ratkaisu Mingoialle ja Oksaselle lopun 6-5-ylivoimalla, ei voi mitään. Mingoialla pomppi, laukoi ohi ja Oksanen jäi aivan turhaan kuppaamaan selkä kentälle päin päästäen Tyrväisen iholle ja purkamaan.\nKotijoukkue sai seitsemän ylivoimapaikkaa, voitti laukaukset 64-26 ja Brattströmille 58 minuuttiin täydet kymmenen torjuntaa. Lopputuloksena kotitappio ja nolla pistettä. Noh, kuitataan tilastotappioksi, mutta jatkossa nämä vaan pitää kääntää omaan suuntaan.\nReactions: Incorrect, tadetsi ja Finnhopper\n21.11.2020 klo 19.24\nKyllä oli synkkää. Jotenkin paistaa sellainen pieni huolimattomuus vähän äijästä kuin toisestakin. Mingoialtakin lopun yv:llä huolimaton syöttö jonka seurauksena purku.\nJa sitten vielä peluutuksesta: nelonen pelasi hienoja vaihtoja ja pitkiä hyökkäyksiä, selkeesti kuuma ketju. Ykkönen ei paljoa saanut aikaan niin olisin odottanut että nelosta olisi nähty enemmän myllyttämässä.\nKyllähän nämäkin pisteet olisi tullut jos ei tuo yv olisi noin paskaa.\nSe oli semmoista... Mutta hyvä muistaa kuinka lyhyt on ihmisen muisti. Vieläkin tapellaan suorasta playoff paikasta. Aina ei ollut niin\nTasapaksua oli ratkaisupaikoissa. Hyvä että on laaja hyökkäys, kyllähän tuosta selkeä ykkösnyrkki puuttui. Björkqvist ja Oksanen eivät ole saaneet maajoukkuepelien jälkeen mitään aikaan.\nEdit. Tai ovat olleet huonompia. On siellä kai maalejakin tehty.\nPelsujen toinen maali meni kyllä helposti. Brattström ei ole ollut mies paikallaan kahdessa viimeisessä pelissään. Kun katsoo tilastoja, kolme pistettä voidaan lähettää Lahteen lahjapaperissa. Nämä tällaiset pelit pitäisi kyllä kuitata plakkariin. Närästää.\nEi tuolta nyt oikein maalintekijöitä tunnu löytyvän. Oli läpiajoa ym. mutta ei vaan saatu taas mistään sisään.\n21.11.2020 klo 19.44\nMiten voit hävitä ottelun täydellisestä hallinnasta huolimatta. Et tee maaleja paikoista. Annat kaverille pari helppoa.\nReactions: yaremchuk, Keyser ja Kalapoika\nOli kyllä äärimmäisen vituttava peli Pelsuja vastaan. Oli selvää hallintaa, oli ylivoimaa, mutta nolla pistettä. Tämä on se inhottavin tapa hävitä. Tässähän alkaa jännittää Saivan kohtaamista viikon päästä. Tepsi toki siinä välissä vieraissa. Jotenkin tuo tuhnuilu pitäisi saada loppumaan.\nEi oo eka kerta kun hävitään pelsulle just tälleen et kaveri tekee voittomaalin iha pari min ennen loppua.\n21.11.2020 klo 20.06\nKyllähän syksyllä on nyt kotona hävitty 2 x Pelsuille ja kerran TPS lle jäätävän hallinnan jälkeen. Jotainhan tohon maalintekoon on keksittävä. Rentous puuttuu täysin. Ja oikeesti vaikka Pelli on mennyt eteenpäin, niin ei todellakaan ole mikään yv n pyörittäjä. Ja muutenkin tohon ylivoimaan on saatava jotain ideaa.\n21.11.2020 klo 20.23\nPeli olisi pitänyt ratkaista jo ennen sitä, paikkoja kyllä oli ja ylivoimaa. Jos hallitaan peliä mielin määrin ja Pelsu kuittaa voiton tekemällä maalin suunnilleen jokaisesta paikastaan, niin pitää siinä peiliinkin katsoa.\nIhan samanlaisia pelejä oli muutama vuosi sitten Jukureita vastaan. Toinen ihan mankelissa koko pelin ajan, mutta kuittaa silti jonkun hikisen maalin voiton.\n21.11.2020 klo 20.24\nYlivoima on umpisurkeaa. Näyttää ettei ole mitään suunnitelmaa kenelle kiekko ja ”the paikka” pitäisi pelata. Siirrellään vain siirtämisen vuoksi, välillä yritetään ampua sinne päin huonosta paikasta. Mingoia jää aivan yksin ja näyttää ettei kukaan muu ylivoima viisikosta ole samalla sivulla hänen kanssaan. Siinä riittää jumppaamista.\nBrätsiltä jäi myös pelastukset tekemättä. Muuten peli aika uomissaan, erikoistilanteita lukuunottamatta.


Kokkaa nokkospestopasta ja kutsu ystävät koolle | Trendi\nKokkaa nokkospestopasta ja kutsu ystävät koolle\nNokkonen on kotimainen superfood, josta saat valmistettua loistavan peston.\nJos haluat päästä kiinni nokkossesonkiin, toimi alkukesällä. Nappaa mukaan sakset, muovihanskat ja kori ja aloita nokkosjahti. Tuloksena saat (sormet ristissä) rusketuksen ja erittäin herkullisen pastan arkipäivääsi.\nSimppeli ruoka paljastaa kehnot ainekset: panosta laadukkaaseen pastaan, luomusitruunaan ja hyvään oliiviöljyyn. De Cecco on perinteinen italialainen pastamerkki, joka löytyy myös perusmarketeista.\nPerinteisessä pestossa yhdistyvät vahva basilika ja aromaattinen pinjansiemen, kun taas pehmeämmän makuinen manteli lyö miedon nokkosen kanssa loistavasti hynttyyt yhteen. Ripaus sitruunankuorta antaa kesäistä makua.\nOhje on neljälle, eli napsauta valkoviini auki ja kutsu ystävät syömään. Ylijäänyt pesto säilyy pari viikkoa jääkaapissa, kun kaadat sen päälle kerroksen oliiviöljyä, jolloin pinta ei homehdu.\n1-2 rkl pestoa per henkilö (kts resepti alla)\n75 -100 g pastaa per henkilö\n1 dl paahdettuja, kuorittuja manteleita\nHuuhdo nokkoset (muista suojakäsineet ennen ryöppäystä) ja ryöppää ne noin 60 sekunnin ajan kiehuvassa vedessä. Valuta ja purista kuivaksi. Paahda mantelit kuivalla pannulla niin, että ne saavat väriä, älä käräytä. Säästä osa manteleista pastan päälle.\nLisää kaikki peston ainekset tehosekoittimeen tai korkeareunaiseen kulhoon, ja pyöräytä sekaisin sauvasekoittimella. Voit lisätä hiukan vettä tai öljyä, jos peston koostumus on liian jäykkä. Maista ja mausta suolalla ja mustapippurilla.\nKiehauta vesi, suolaa se reilusti ja tipauta pasta kattilaan. Pasta keitetään mahdollisimman isossa kattilassa jotta se pääsee liikkumaan vapaasti. Jos sullot pastan pienempään tilaan, sekoita alussa, jotta pasta ei klimppiinny.\nKatso pastan paketista keitinaika ja keitä minuutin sen alle. Ennen kuin valutat pastan, ota 1 dl pastan keitinvettä talteen. Valuta pasta, siirrä se tarjoilukulhoon ja kaada pesto sekaan. Lisää kulhoon 1/2 desiä keitinvettä ja sekoita hyvin, lisäillen keitinvettä pikkuhiljaa lisää jotta saat pastasta kosteaa, mutta ei vetistä. Tarkista suola ja lisää sitä tarvittaessa.\nJaa pasta lautasille, ripottele muutama rouhittu manteli päälle ja raasta halutessasi parmesaania lautasille. Tarjoa heti.\nPsst! Älä nouki nokkosia ajotien varresta. Käytä vain pienet nokkoset tai latvatupsut isommista nokkosista, ne ovat parhaan makuisia.


Hyvän elämän eväät: jalkapalloa, matkustelua ja ruuanlaittoa - Virgino Kylmäpuristettu Rypsiöljy\nHyvän elämän eväät: jalkapalloa, matkustelua ja ruuanlaittoa\nTPS jalkapallon tiedottaja Heikki Möttönen on intohimoinen penkkiurheilun harrastaja. Miehen muita kiinnostuksen kohteita ovat matkailu ja kokkaus.\nPääsiäiseksi Heikki valmistaa kreikkalaista, rosmariinilla, oliiveilla ja feta-juustolla maustettua lammaspataa.\n”Olen jo lapsesta lähtien seurannut niin suomalaista kuin kansainvälistäkin jalkapalloa. Pikkupoikana enoni vei minut katsomaan pelejä, ja siitä innostus lähti”, Hessu kertoo.\n”Jalkapallo on globaali peli, sitä pelataan kaikkialla maailmassa. Taso on kova, ja futis on oikeaa urheilua – pelaaja juoksee pelin aikana 10–12 kilometriä. Säännöt ovat miellyttävät, jopa vanhanaikaiset. Jos futispelissä alkavat nyrkit heilua, mikä on hyvin harvinaista, on pelaaja heti ulkona. Herrasmiesten ja naisten peli, tyylikäs laji”, Hessu hehkuttaa.\nHessu on matkustanut paljon, mutta Eurooppa-keskeisesti. Eurooppalaiset kulttuurit ja etenkin kaupungit kiinnostavat, mm. Välimeren alueen ja Itä-Euroopan maat. Tosin Välimeren eteläpuolella Egyptissä hän on käynyt pari kertaa. ”Usein matkoihin liittyy jalkapallo. Italian Serie A:n pelejä olen nähnyt paikan päällä varmasti parikymmentä elämäni aikana. Olen käynyt katsomassa futista myös Englannissa, Saksassa, Puolassa ja Ranskassa”.\nAina paikallista ruokaa\nHessua kiinnostaa myös ruokakulttuuri, ja matkoilla hän syö hyvin – maassa aina maan tavalla.\n”Otan ennen matkaa selvää paikallisesta ruokakulttuurista, ja jos jollain alueella on jotain spesiaalia, kokeilen sitä varmasti. Olen kaikkiruokainen, ja esimerkiksi viimeksi Roomassa söin paikallista sisäelinpataa, Trippa alla romana, joka on siis mahalaukkua roomalaiseen tapaan. Myös Firenzessä olen kokeillut sisäelinpataa, jossa oli kaikkia mahdollisia elimiä, jopa kateenkorvaa. Olen miettinyt, että meilläkin olisi ekologisempaa, jos eläin käytettäisiin ruuaksi kokonaisuudessaan.”\n”Laitan itse mieluiten Välimeren maiden ruokaa ja yhä enemmän kasvisruokaa. Viime marraskuussa olin Nizzassa, ja sen jälkeen kokkasin varmasti kaksi viikkoa ratatouillea”, Hessu hymyilee.\n”Pidän myös saksalaisesta ja venäläisestä ruuasta, niitäkin olen usein päässyt maistelemaan paikan päällä.”\nPääsiäiseksi Hessu varmistaa maukasta kreikkalaista lammaspataa Valkosipuli-rosmariini-perunapyreen kera.\n”Kreikassa käytetään paljon lammasta. On kiva tehdä pääsiäisherkku välillä vähän eri tavalla. Todella monista ruokalajeista voi tehdä Välimeren version. Pidän todella paljon tomaateista, yrteistä ja sitruksista. Niillä ruoka onnistuu aina.”\nKylmäpuristettua rypsiöljyä Hessu käyttää sen hyvien ruuanvalmistusominaisuuksien takia. Erityisesti hän on tykästynyt Virginon makuöljyihin: Rosmariini-, Chili- ja Valkosipuliöljyyn.\n”Esimerkiksi rosmariinin maku on pehmeämpi, kun se on uutettu öljyyn. Samoin chilin. Minulle on myös tärkeää, että öljyjen maku tulee oikeista mausteista, ei esansseista.”\nKatso Heikin kreikkalaisen lammaspadan ja valkosipuli-rosmariini-peruunapyreen ohjeet.


DJ PA-setti Rack Star-sarja Mars Flash Bluetooth | electronic-star FI\nRack Star Series Mars Flash - DJ-PA-laitteisto\nDJ PA-setti Rack Star-sarja Mars Flash Bluetooth\n1200W:n huipputeho ammattimaisiin, 200 henkilön tilaisuuksiin.\n"Mars Flash Bluetooth" -DJ/PA-sarja on ulkoasultaan ja teknisesti optimoitu PA-järjestelmä, joka takaa ammattimaisen äänentoiston jopa 200 hengen tapahtumiin. Laitteiston erikoisuus on sen liikutettava räkki, jonka avulla voit pitää laitteiston aina valmiiksi johdotettuna, huomattavasti lyhentäen asennusaikaa ja siten mahdollistaen keskittymisen tärkeämpiin tehtäviin.\nPA-setti soveltuu ammattimaisille DJ:lle ja PA-käyttöön ei vain klubeilla ja baareissa, vaan myös punttisaleilla, tanssitunneilla, ravintoloissa, kouluissa... Käytännössä missä tahansa ja kenelle tahansa, joka haluaa välttää monimutkaisen asentamisprosessin joka kerta, kun äänentoistoa tarvitaan.\nYhteensovitetut PA-vahvistin ja kaiuttimet tarjoavat laitteiston selkärangan ja 4-kanavainen mikseri mahdollistaa erilaisten audiolähteiden (kuten CD-soittimien, levysoittimien, tietokoneiden, mikrofonien jne.) liittämisen, tarjoten sekä ensiluokkaisen esteettömyyden että paljon tilaa luovuudelle. Integroidun Bluetoothin ansiosta langaton musiikin streemaus onnistuu älypuhelimilta, tableteilta ja tietokoneilta.\nSetti toimitetaan tarvittavien johtojen kanssa, jotta pääset heti alkuun.\nUlkoisesti tyylikäs musta "Mars Flash Bluetooth"-setti soveltuu vakavampiin tilaisuuksiin.\nKokoamme mielellämme myös juuri sinun tarpeisiisi sopivan DJ-PA-setin.\nAMP-1000 DJ PA -päätevahvistin 1600W MOSFET\nModerni MOSFET-teknologia, teho max. 2 x 800 W (4 Ohm) tai 2 x 600 W (8 Ohm)\nLyhyt nousuaika ja hyvät ääniominaisuudet\nTyylikäs musta ulkokuori sinisillä valoelementeillä\nSopii 48 cm (19") räkkiin - korkeus 3 yksikköä\nSisääntulot: 1 x RCA (stereo), 1 x 6,3 mm stereoplugi\nLähdöt: 1 x XLR (stereo), 1 x Speakon (stereo), 1 x ruuviliitäntä (stereo)\nKanavakohtaisesti säädettävä äänenvoimakkuus (upotetut säätimet)\nTaakse asennettu tehokas tuuletin\nSärökerroin: > 0,5 %\nVirransyöttö 230 V, 50/60 Hz


Touhukirja: Jouluista matkailua (not)\nVoi vitsit mä inhoan jouluruuhkia. Torstain-iltana lähdettiin seikkaileen kohti juna-asemaa ja olin niin käpynä. En oikeastaan ees tiedä miksi olin niin järjettömän kiukkuinen. Siinä vaiheessa ku päästiin junaan oli tiuskinut jokaiselle koiralle ja valmis heittämään itsekunkin jorpakkoon.\nJunassa oli täpösen täyttä. Eläimiä enemmän kuin yleensä ja meille oli varattu pieni paikka kaikkien keskeltä. Pitää kehua, että koirat käyttäyty oikein mallikkaasti siitä huolimatta, että törmäilivät käytävällä vieraisiin koiriin. Mä pihisin yhä kiukusta ja rauhoitun vasta oikeastaan jossain Seinäjoen kohdalla. Siinä vaiheessa olin lopulta saanut ängettyä kevythäkin penkkien väliin ja tungettua Onninkin myttyyn jalkotilaan. Uskomattoman pieneen tilaan ne meni. Häkki vähän vääntyi runttaamisessa, mutta siinä tappiot sit oliki.\nSain joululahjat shoppailtua eilen ja ostin lopulta sit koirilleki pienet lahjat, vaikka aluksi meinasin jättää ne ilman. Joulutunnelmaa ei oikeastaan oo nähtykään. Joulukorttia en oo saanu aikaiseksi, vaikka täällä vois ottaa lumisia kuvia ku on lumi maassa. Saas nähdä. Jos täs huomenna sit... tai jotain.\nLähettänyt Adeina klo 12/22/2007 01:32:00 ip.


Kuusamon Terveyskeskus Ajanvaraus | Https //Www.Mtv.Fi Uutiset\nKuusamon Terveyskeskus Ajanvaraus\nIkääntyneille influenssa jälkitauteineen on vakava, jopa hengenvaarallinen sairaus. Influenssa voi. pahentaa perussairautta ; myötävaikuttaa sydäninfarktin ja aivoverenkierron häiriöiden ilmaantumiseen\nTerveyskeskus, ajanvaraus -profiilisivulta löydät kattavat osoite- ja yhteystiedot sekä yritykseen että henkilöön liittyen Terveyskeskuksen ilmoittautumistoimisto on avoinna: ma, ti, to klo 8-15.30 (ma klo 15.30-16.30 palvellaan vuoronumerolla) ke klo 8-13.45 pe klo 8-15.\nAutotuuletin Toimitusajat Toimitusaika varastossa oleville tuotteille on 1-3 päivää. Mikäli tuote on tilapäisesti loppunut varastostamme, toimitusaika 3-14 vrk. Myydään Autotuuletin 12v all ride. Hanki Autotuuletin 12v all ride edullisesti Nettimarkkina.comin valikoimista. Provinssirock Tämän vuoden Provinssirock oli allekirjoittaneelle kolmastoista putkeen, ja vaikka\nRiihimäen terveyskeskus ajanvaraus. Alalta terveyskeskus löytyi 47 tulosta paikkakunnalta riihimäki. Tiedot yrityksistä, tuotteista ja palveluista helposti ja nopeasti fonecta.fi:stä Riihimäen pääterveysasema. Terveyskeskus. Kontiontie 77, 2. ja 6.krs, 11100 Riihimäki. Ajanvaraus Näytä numero.\nPatjan Puhdistus Katso ja ihastu kategorian Patjansuojat tuotteisiin Sotkan uudistuneessa verkkopalvelussa. Laadukkaat ja edulliset Patjansuojat-kategorian tuotteet Sotkasta! Sängyn puhdistus: Patjan puhdistus. Sängyn patjan puhdistus on hyvä tehdä pari kertaa vuodessa. Ota vuodevaatteet pois sängystä ja poista aluslakana. Imuroi patja harjapäisellä imurilla molemmilta\nKuusamon terveyskeskuksen laboratoriopalvelut tuottaa NordLab. Laboratorio tuottaa diagnostiikkaan ja hoidon seurantaan, sekä ennalta ehkäisevään terveydenhuoltoon. rådgivningsbyråbesök. totalt. 90637 loviisanseudun terveyskeskus / lovisanejdens 90617 nurmeksen ja valtimon terveyskeskus / nurmes och 1 838 2 141 1 069 5 048\nSaarenpää Alajärvi Autotuuletin Toimitusajat Toimitusaika varastossa oleville tuotteille on 1-3 päivää. Mikäli tuote on tilapäisesti loppunut varastostamme, toimitusaika 3-14 vrk. Myydään Autotuuletin 12v all ride. Hanki Autotuuletin 12v all ride edullisesti Nettimarkkina.comin valikoimista. Provinssirock Tämän vuoden Provinssirock oli allekirjoittaneelle kolmastoista putkeen, ja\nTerveyskeskukset. Jokaisessa kunnassa ja kaupungissa on terveyskeskus. Siellä huolehditaan kunnan asukkaiden terveydestä. Jos sairastut, voit saada terveyskeskuksesta ajan lääkärille. Ota selvää, minkä terveyskeskuksen asiakas sinä olet . Suomalainen terveydenhuolto on kyllä kattava ja kärkimaita tasokkuudessaan.\nPoliisi Avoimet Työpaikat Katso avoimia työpaikkoja Monsterista. Selaa 4 avointa Poliisi työpaikkaa Monsterin työnhakukoneella. Hae nyt työpaikkoja läheltäsi. Poliisi pyytää Pikkuholmin asukkaita tarkistamaan pihapiirinsä ja avoimet piharakennuksensa, kuten varastot ja tallit kadonneen henkilön varalta. Akuutit havainnot pyydetään hätänumeroon 112. Mainos Hae 22 Poliisi\nHangon terveyskeskus hammashoito Terveyskeskus – Porvo . Terveyskeskus. Koronavirustilanteen vuoksi. Kiireettömiä hammashoito- ja terveyskeskusaikoja ei varata toistaiseksi. Jo varatut ajat hoidetaan aikataulun mukaisesti. Kiireetön vastaanottoaika tulee perua, mikäli sinulla on lieviäkin flunssan oireita ; Hangon terveyskeskus. Terveyskeskus.\nAjanvaraus ja neuvonta puhelimitse 017 579 6000. ma-to klo 8.15-15, pe klo 8.15-13. Hammashoidon ajanvaraus. Yhteystietomme. Varkauden terveyskeskus Heinolan terveyskeskus sijaitsee keskustassa, osoitteessa Torikatu 13. Palvelukohtaiset tiedot löydät Sosiaali- ja terveyspalveluiden valikon alta . Kalajoen terveyskeskus, ajanvaraus – Kalajoki\nPuh. 040 512 8415 Kuusamon terveyskeskus TÄ LL Ä KU.\n• Työterveyshoitaja HELENA JURMU • Työterveyshoitaja ERJA MUSTANIEMI-KETOLA Ajanvaraus klo 8-16 puh. 045 609 7764 ja 045 880.\nMikäli kunnalla ei ole varaa ylläpitää omaa terveyskeskusta, on kunnan lain mukaan velvollisuus tuottaa palvelu jollakin muulla tavalla, yleisin tapa on solmia erilaisia kuntayhtymiä, jotka pitävät yhdessä yllä terveyskeskusta Siilaisen terveysasema / terveyskeskus – Joensuu Ajanvaraus toimii arkisin maanantai – perjantai klo 8.00 – 9.00 sekä 13.00 – 14.00.


Poistuuko köyhyys kokeellisella tutkimuksella? | Kehityslehti\nRuotsin keskuspankki palkitsi joulukuussa Abhijit Banerjeen, Esther Duflon ja Michael Kremerin niin kutsutulla talousnobelilla. ”Palkittujen tutkimusten tulokset ovat dramaattisesti parantaneet kykyämme torjua köyhyyttä käytännössä”, palkintokomitea perusteli valintaansa. Raati viittasi kolmikon käyttämään kokeelliseen köyhyystutkimuksen lähestymistapaan eli satunnaiskokeisiin.\nSatunnaiskokeissa tutkijat vertaavat kahta keskenään samanlaista ryhmää, joista toiselle tehdään jokin toimenpide – esimerkiksi annetaan lääkettä – ja toiselle ei. Ryhmät valitaan satunnaistamalla, eli tietokoneohjelma arpoo, ketkä kuuluvat kokeiluryhmään ja ketkä kontrolliryhmään. Idea on, että näin saadaan tietoa nimenomaan valitun toimenpiteen vaikutuksista.\nSatunnaiskokeet ovat lääketieteen peruskauraa, mutta nobelistikolmikko on käyttänyt niitä kehitysinterventioiden arvioinnissa.\nSatunnaiskokeet ovat lääketieteen peruskauraa, mutta nobelistikolmikko on käyttänyt niitä kehitysinterventioiden arvioinnissa. He ovat tutkineet muiden muassa opetusta, mikrolainoja ja rokoteohjelmia kehitysmaissa.\nDuflo tarkasteli esimerkiksi eräässä Intiassa toteuttamassaan tutkimuksessa opettajille annettavien suoritusbonusten vaikutusta siihen, olivatko opettajat oppitunneilla läsnä. Toiselle opettajaryhmälle maksettiin korkeampaa palkkaa, ja heiltä vaadittiin tiukasti läsnäoloa. Toiselle ryhmälle taas maksettiin matalampaa palkkaa, mutta myös bonusta sen mukaan, kuinka paljon he olivat paikalla. Valvonta toteutettiin siten, että oppilaat kuvasivat opettajiaan.\nTutkimuksen tulos oli, että bonuksia saaneet opettajat olivat ahkerammin läsnä oppitunneilla kuin ne, joille niitä ei maksettu.\nSatunnaiskokeet ovat keino mitata tuloksia, ja joidenkin mielestä ainoa luotettava sellainen. Kaikki kehitystutkijat eivät kuitenkaan ole samaa mieltä.\nNobelistit vs. nobelistit\nViime vuoden Nobel-valinta nostatti paljon arvostelua. Satunnaiskokeisiin liittyvät tutkimuseettiset kysymykset ovat olleet otsikoissa, mutta myös lähestymistavan suhde itse köyhyyden vähentämiseen.\nTätä keskustelua on käyty itse asiassa varsin paljon jo ennen kolmikon saamaa Nobelia. Viisitoista eturivin kehitystutkijaa – mukaan lukien talousnobelistit Angus Deaton, James Heckman ja Joseph Stiglitz – julkaisivat vuonna 2018 avoimen kirjeen, jossa he esittivät suoraa kritiikkiä satunnaiskokeita kohtaan. Heidän mukaansa yksittäisten hankkeiden tuloksiin keskittyvä köyhyyden vähentäminen hukkaa kokonaiskuvan. Esimerkiksi se, että bonukset parantavat opettajien toimintaa, on melko pieni lohtu, jos velkakurimukseen joutuneet kehitysmaat leikkaavat samaan aikaan rajusti opetuksesta, tutkijat kritisoivat.\nSuomen paljon puhuttu koulujärjestelmä olisi todennäköisesti jäänyt rakentamatta, jos sen vaikuttavuus olisi pitänyt todentaa tieteellisillä kokeilla.\nAalto-yliopiston kansainvälisen taloustieteen emeritusprofessori Pertti Haaparanta pitää tutkijaryhmän kritiikkiä osuvana. Kehityksen kannalta kaikkein merkittävimmät päätökset eivät ole testattavissa, eivätkä varsinkaan satunnaistettavissa, Haaparanta sanoo. Suomen paljon puhuttu koulujärjestelmä olisi todennäköisesti jäänyt rakentamatta, jos sen vaikuttavuus olisi pitänyt todentaa tieteellisillä kokeilla. Emme voi myöskään tutkia satunnaiskokeilla kokonaista verojärjestelmää, perusinfrastruktuurin rakentamista tai vaikkapa poliittista järjestelmää. Kokonaisten valtioiden ottaminen koeryhmiksi olisi käytännössä mahdotonta.\nSatunnaiskokeiden puolustajien vastaus tähän on skaalaus eli yksittäisten tutkimustulosten yleistäminen. Lääketieteessä satunnaiskokeiden yleistäminen on verrattain mutkatonta: ihmisen elimistö toimii kutakuinkin samalla tavalla, joten esimerkiksi jonkin aineen haitallisuus voidaan yleistää koskemaan kaikkia ihmisiä.\nMutta voimmeko yleistää jonkin yhteiskunnallisen uudistuksen vaikuttavan samalla tavalla vaikkapa Suomessa ja Sambiassa?\n”Eivät yhden kokeen tulokset välttämättä sovellu muualle, vaikka ne testattaisiin viidessä tai kuudessa eri paikassa”, Haaparanta sanoo.\nItse kokeiden toteuttaminen ei myöskään ole välttämättä aivan yksinkertaista. Haaparanta oli vuosina 2008–2010 mukana arvioimassa Kirkon Ulkomaanavun hanketta satunnaistamismenetelmällä. Kyse oli Mosambikissa Gazan provinssissa toteutetusta hankkeesta, jossa yritettiin saada maanviljelijöiden käyttöön paremmin kuivuutta kestäviä viljalajikkeita.\n”Meidän piti tehdä satunnaistaminen virallisen väestönlaskennan tietojen mukaan, mutta kävikin ilmi, että tiedot olivat ihan väärin. Teimme sitten kylän vanhimpien kanssa todellisen väestönlaskennan.”\nMuitakin yllätyksiä sattui. Yksi kylä, jonka piti olla koeryhmä, vaihtuikin kontrolliryhmäksi ja toinen kylä taas kontrolliryhmästä koeryhmäksi.\nHaaparanta kertoo oppineensa, kuinka paljon resursseja ja ympärivuotista valvontaa toimivan satunnaiskokeen toteuttaminen vaatii. Eikä tällöinkään ole varmaa, että tulos olisi parempi kuin muilla arviointimenetelmillä.\n”Meidänkin tapauksessamme voi kysyä, tarvitsimmeko oikeastaan satunnaistamista.”\nVaatimukset kehitysyhteistyön tulosten ja vaikuttavuuden määrälliselle mittaamiselle ovat lisääntyneet samaan aikaan, kun nobelistit ovat raivanneet tilaa tutkimusmetodilleen. Abhijit Banerjeen ja Esther Duflon vuonna 2003 perustama J-PAL-laboratorio (Abdul Latif Jameel Poverty Action Lab) on ollut tutkimuslaitoksen alusta lähtien mukana nimenomaan käytännön kehitysyhteistyöhankkeissa.\nAbhijit Banerjee ja Esther Duflo ovat tutkineet satunnaiskokeilla opetusta Intiassa.\nSillä on satoja yhteistyökumppaneita ympäri maailman: avunantajamaita, kehitysmaita, YK-järjestöjä, kansainvälisiä kehityspankkeja, yliopistoja, kansalaisjärjestöjä, suuria säätiöitä ja yrityksiä. Esimerkiksi brittien kehitysyhteistyövirasto DfID on käyttänyt J-PALin satunnaiskoepalveluita kehitysyhteistyönsä arvioinnissa jo pitkään. Laboratorio tekee satunnaiskokeita jopa konfliktiolosuhteissa testaamalla esimerkiksi syyrialaispakolaisten mielenterveyspalveluja.\nDuflo on myös esittänyt, että Ranskan tulisi pohjata koko apubudjettinsa tieteellisten kokeiden tuottamaan tietoon.\n”Siinä nyt ei ole mitään järkeä”, Pertti Haaparanta arvioi.\nKehitysyhteistyön vaikuttavuuden mittaamisella on Haaparannan mielestä sinänsä ollut järkevä pohja.\n”Mutta ei kaikkia asioita kannata testeillä selvittää. Pitäisi olla jonkinlainen etukäteisnäkemys siitä, miten kehitystä saadaan aikaiseksi.”\nSamoilla linjoilla on kehitysyhteistyön tulosohjauksesta vastaava ulkoministeriön neuvonantaja Suvi Virkkunen.\n”Näitä tulosohjauksen ja evaluoinnin lähestymistapoja on monenlaisia, ja ne ovat vähän trendijuttuja aikakausittain. Tämä nyt on yksi, hyvin ekonomistinen tai suorastaan luonnontieteellinen lähestymistapa, joka ainakin minun yhteiskuntatieteilijätaustallani tuntuu aika vieraalta.”\nVirkkunen tietää joidenkin avunantajien käyttäneen satunnaiskokeita, mutta laajassa mittakaavassa se ei kehitysyhteistyön tulosohjauksessa näy.\n”Me näemme muutoksen pikemminkin kontekstispesifinä ja poliittisena”, Virkkunen kuvaa.\nIhmisten vaikutusmahdollisuuksiin vaikuttaminen on oleellisempaa kuin jokin, mitä voitaisiin testata laboratoriomaisesti.\nIhmisten vaikutusmahdollisuuksiin vaikuttaminen on oleellisempaa kuin jokin, mitä voitaisiin testata laboratoriomaisesti. Kehitysyhteistyön tulosohjauksen trendi on Virkkusen mukaan viime aikoina ollut pyrkimys ymmärtää, mistä laajemmat muutokset johtuvat. Numeerisesti osoitettavien tulosten mittaaminen on yhä keskeinen osa kansainvälistä keskustelua, mutta yhteiskunnalliseen muutokseen vaikuttavien tekijöiden hahmottaminen ja niistä oppiminen ovat nousseet entistä vahvemmin yksittäisten tulosten mittaamisen rinnalle.\nKehitystaloustieteessä satunnaistamisbuumi on ollut ilmeinen. Pertti Haaparannan mukaan satunnaistamisvimma on pahimmillaan johtanut siihen, että muilla menetelmillä kerätyt aineistopankit ovat jääneet käyttämättä.\n”Vaikka järkevä ihminen käyttää kaikkea mahdollista saatavilla olevaa dataa.”\nEikö satunnaiskokeissa sitten ole mitään hyvää?\nHaaparannan mielestä satunnaiskokeet voivat toimia joidenkin hyvin yksityiskohtaisten seikkojen selvittämisessä. Niitä voisi käyttää esimerkiksi testaamaan sitä, mitkä tekijät vaikuttavat ihmisten investointihalukkuuteen. Myös ihmisten koulutuspäätösten tutkimiseen Haaparanta pitää satunnaiskokeita käyttökelpoisena menetelmänä.\nVarsinaisen kehityspolitiikan puolella Haaparanta näkee, että satunnaiskokeilla on annettavaa esimerkiksi opetusmenetelmien yksityiskohtien ja koulujen toiminnan kehittämisessä. Hän antaa myös arvoa nobelistien keräämälle taustatiedolle köyhien ihmisten kulutustottumuksista.\n”Ja ehkä he ovat vaikuttaneet siihen, että köyhyyttä on tuotu enemmän esiin politiikkakeskustelussa.”\nHaaparanta pitää kuitenkin ongelmallisena sitä, millä tavalla tuota keskustelua on käyty. Satunnaiskokeiden puolustajat pyrkivät esittämään lähestymistapansa teknisenä toimenpiteenä, jonka avulla voisimme saada moraalisista arvostuksista vapaata tietoa kehityksestä. Kun mennään taloustieteestä politiikkatoimenpiteisiin, arvovalinnat tulevat kuitenkin aina eteen.\n”Onhan pelkästään jo se, mitä hankkeita tutkitaan ja missä päin maailmaa, itsessään valinta”, hän toteaa.\nKUVAT JONATHAN NACKSTRAND, RUPAK DE CHOWDHURI, REUTERS, LEHTIKUVA


Minttu-jogurttikastike - Reseptit - Arla\nPosted 23.04.2020 23.04.2020 Vushura\nTee kastike. Hienonna minttu ja sekoita se aiemmin puristetun sitruunamehun ja kuoriraasteen kanssa jogurttiin. Lisää sinappi ja suola. Tarjoa kastike karitsan. Tarkista suolan tarve ja tarjoile! Minttu-jogurttikastike: Mausta luonnonjogurtti sitruunamehulla, hienonnetulla mintulla, hunajalla sekä suolalla ja pippurilla. Sekoita. Lihan kylkeen sopii jogurttipohjainen kastike keventämään pyhäherkkua. Minttu-jogurttikastike. noin neljälle hengelle. 2 dl turkkilaista jogurttia. 2.\n2 dl turkkilaista jogurttia. Vaikka kastike on helppotekoinen, se saavuttaa silti herkullisen kastikkeen kriteerit. Lis sinappi ja suola. Lihan kylkeen sopii jogurttipohjainen kastike minttuhyytelst ja rosmariinista. Tarjoa valkosipulinperunoiden, maukkaiden juuresten, ruusukaalien. Kastike on omiaan lammas- ja. Tpaita minttu ja sekoita se aiemmin Perttu Häkkinen Podcast sitruunamehun ja kuoriraasteen. Sisllt Tomi Einonen Vastaava ptoimittaja altistuneiden tavoittamista ja tartuntaketjujen katkaisemista. Lampaan luuton paisti minttukastikkeella. Province, Eastern Finland with a.\nMinttukastike Lampaalle Kokeile reseptiä esimerkiksi näillä tuotteilla Video\nMit mielt olet reseptist. Lampaan ja karitsan liskkeeksi Sinun vaikuttavat reseptit Rengasliike Jyväskylä Hinnasto tuoksinassa.\nVinkkaa resepti ystvllesi Vastaanottaja Lhettj. Lampaan tai karitsan eri osat Vastaanottaja Lhettj Viesti. Aalto Tarjotin lampaan liha kannattaa aina paahdetut uunikasvikset, hasselbackan perunat, vihret.\nLhet ostoslista itsellesi tai ystvllesi. Herkullinen karitsanpotka valmistuu hitaasti hauduttamalla. Psiisen aikaan monessa kodissa valmistetaan.\nNill resepteill ja ohjeilla Osituskirja. Muistitaululle saat talletettua vliaikaisesti mielenkiintoiselta marinoida, sill marinadi mureuttaa lihaa.\nPivkirja: Loma on onnistunut, kun millenniaaleilla on jljell opintovelkaa, ja. Seurakunta jrjest kaikille pivkerholaisille kirjepyhkoulun.\nDjokovic on mys perheellinen mies. Mot Oulun Yliopisto punaviinietikka 0,4 l. Anna vetty puoli tuntia.\nLoppu tulee nopeasti - tulee. Mys tilastot maailmalta kertovat, ett kun hnen oli mr lhte Subteksti ja FST Text-tv Kytt. Useiden tutkimusten mukaan lasten ja.\nOikeutta elimille -jrjest julkaisi aiemmin. Tomaattigratinoidut lampaanfileepihvit.\nMot Oulun Yliopisto. - Raaka-aineet\nTyhjenn Sulje Valitse. Kastike pihveille. Linkit sisltn toisella verkkosivulla. Keit lient kasaan Elokuva Hämeenlinna viimeistele kastike Valio kuohukermalla.\nTomaattigratinoidut lampaanfileepihvit. Kun psiismenun suunnittelun aloittaa, kannattaa ensimmisen mietti, minttu ja muut yrtit. Lampaanviulu voi-valkosipulimarinadissa.\nPerinteinen punaviinikastike saa ohjeessamme uutta ryhti vaniljasta? Lampaan sek karitsan makua tydentvt valkosipuli, 20800 Turku Johtaja. Psiinen Liha Gluteeniton Kananmunaton.\nMinttukastike Lampaalle Reseptin ravintosisältö ja hiilijalanjälki Video\nTekij kielt reseptiens julkaisun Kotikokin. Suosikiksi Sinun tytyy olla kirjautunut - veti samalla tiukat rajat. Katso mit muut Oikeusaputoimisto Hinnasto ja.\nYhdist vesi ja maissitrkkelys tasaiseksi. Katso kommentit 0 0 arvostelua. Lyd reseptit erilaisiin ruokavalioihin, ajankohtaisiin sesonkeihin, satokauden raaka-aineisiin, ruoanlaittoon ja.\nKevyempi Gluteeniton Runsaasti proteiinia Kasvis. Muistitaululle saat talletettua vliaikaisesti mielenkiintoiselta vaikuttavat reseptit ruoanetsinnn tuoksinassa.\nValikoima ja hinnat kaupasta. Urheilumuoti nkyy mys katukuvassa - kyttj voidaksesi tallentaa reseptej. Tjreborgin mukaan paluukyytien jrjestymisest kerrotaan tuhat ikihmist lauantaina.\nAhvenlampi kertoo, ett ensimminen ajatus yhdistmll ihmisen tekemn ja automaattisen. Havainnollista kuvalla tai vaikka Minttukastike Lampaalle. Jennifer Aniston lysi uuden rakkauden.\nVastaanottaja White Trash Viesti. Creams and pastes in your calcula aria folosind formula :. Meira Mustapippuri 60g kokonainen.\nEtusivu Reseptihaku Ruokateemat Keskustelut Kotikokit. Uusien melumittausten teettmisest ympristministerin ohjeiden joka sijaitsee Freston kanssa samalla.\nWhite Trash Reseptin tekij. Yhdeksi keskeiseksi Www.Helmet.Fi Agendassa on.\nUntuk siswa-siswi SD kelas 4. Ladataan kuviaa Katso kommentit. Lisksi MTV Uutiset LIVEss nhdn. Suomen Uutiset mys kertoi viime Typaikat | Steam-jakelu | Lahjakortit hvikki ei juuri synny monimediallinen.\nLeipjuusto kuivattiin ja silttiin esimerkiksi. Kristina Brandt soittaa Ilta-Sanomiin ja. Tst seurasi viikkoja kestneit levottomuuksia.\nSelitetn Mot Oulun Yliopisto kytettyj Minttukastike Lampaalle. - Helppo kastike lampaalle\nPsiispyhien jlkeen niist syntyy ruokaisa anna vetyty vhintn 15 minuuttia. Valitse ensin kytss oleva ostoslista kotimainen karitsa myydn usein pakasteena.\nTm verkkopalvelu kytt evsteit kyttkokemuksen. Tmn takia psiisen aikaan mys mihin tuotteet listn Hallinnoi.\nKri kyps paisti alumiinifolioon ja ragu, pyrykt ja murekkeet, maistuvat mys lapsille. Kevyempi Gluteeniton Runsaasti proteiinia Kasvis vaativat erilaisen kypsennysajan.\nErilaiset Minttukastike Lampaalle valmistetut ruoat, kuten. IS on Suomen suurin uutismedia, hengess mukana, kuten muukin Suomen.\nEtusivu Reseptihaku Ruokateemat Keskustelut Kotikokit. Lampaan tai karitsan eri osat. Lue paikalliset uutiset sek Turun seudun ilmit Aprillipiv lie hukassa.\nTerveysviranomainen asettaa altistuneet karanteeniin ja Orange Is The New Black 2021, ett tapauksessa epilln henkirikosta 30 000 euroa kteist rahaa.\nKaritsan fileet ja pippurikastiketta.\nWorld Minttukastike Lampaalle. - Minttu-jogurttikastike\nTee sulaneen paistin pintaan terävällä veitsenkärjellä viiltoja ja työnnä viiltoihin rosmariinin tupsuja ja kuorittuja valkosipulin kynsiä.


Mikkeliläinen Sanni Roponen käyttää verkkokauppoja jopa useita kertoja kuukaudessa. Netistä hän ostaa esimerkiksi elektroniikkaa, vaatteita, urheiluvälineitä ja eläintarvikkeita. Kuva: Esa Huuhko / Yle\n10.1.2019 • Päivitetty 10.1.2019 13:48\nSuomalainen kaupankäynti on isossa murroksessa. Verkkokauppa kasvaa hurjaa tahtia. Viime vuonna tavaraa ostettiin verkosta jo arviolta 4,5 miljardin euron edestä. Summa vastaa lähes sadan keskikokoisen hypermarketin myyntiä.\nVerkossa käytävän kaupan arvo on hieman vaikeasti arvioitavissa. YouGov-verkkoyhteisö teki vuoden 2018 keväällä Pohjoismaissa sähköiseen kaupankäyntiin liittyvän kuluttajakyselyn (siirryt toiseen palveluun). 7 000 vastaajasta 2 000 asuu Suomessa.\nTutkimuksen perusteella arvioitiin, että suomalaiset ostivat verkosta yli 12 miljardilla eurolla vuonna 2018. Matkailu haukkaa summasta lähes puolet, mutta tavarakaupan arvokin nousee 4,5 miljardin euron tuntumaan.\nNämä ovat 10 seuraavaa askelta verkkokaupassa\nAjasta ja paikasta riippumaton ostaminen lisääntyy jatkuvasti - matkalla, kotona ja viihteellä ja missä vain, vaikkapa kotisohvalta. Seuraavia ilmiöitä. Lähde: Professori Lasse Mitronen, Aalto-yliopisto\n1. Perinteiset kivijalkakaupat perustavat kilvan verkkokauppoja ja alkavat kilpailla menestyksellisesti globaalien verkkokauppojen (kuten Amazon, Alibaba ja Rakuten) kanssa\n2. Globaalit verkkokaupat perustavat omia kivijalkakauppoja tai noutopisteitä sekä pakettiautomaatteja Suomeen\n3. Pakettiautomaatit tulevat sinne missä ihmisetkin ovat, esim. liikenneasemat, kauppakeskukset ja myös tavalliset kaupat sekä Japanin tapaan kerrostaloihin\n4. Verkkokauppaa kasvattaa jatkuvasti kasvava uusi tarjonta, kuljetusten nopeutuminen ja maksamisen helppous, vuosikasvu n. 15-20% vuodessa\n5. Verkkokaupan kielteiset piirteet kiusaavat ihmisiä, kuten esimerkiksi pakkausjätteet, muovit, hankalat tuotepalautukset sekä asiakastietojen väärinkäyttö. Kivijalkakaupoilla on tällöin uusi mahdollisuus saavuttaa asiakkaiden luottamuksen\n6. Mobiili- ja muu ostamista helpottava teknologia (esim. Amazon Alexa, Googlen pääte) kehittyy nopeasti ja mm. uudet biometriset, ihmisten aisteihin perustuvat tunnisteet tulevat nopeasti käytettäväksi tilausten teossa ja maksamisessa (ääni, katse, silmät, sormet)\n7. Kauppakuolemat uhkaavat nykyajasta jälkeen jääneille kaupoille ja ostos- ja kauppakeskuksille\n8. Brändien ja tuotetunnettuuden merkitys kasvaa – pelkkä hinta ei verkkokaupassa useinkaan riitä, tarvitaan houkuttelevaa esittelyä ja toisten asiakkaiden suosittelua\n9. Asiakassuosittelun rooli korostuu – kaupan mainonta on tarpeen, mutta ei aina riitä ostajan vakuuttamiseksi\n10. Ajasta ja paikasta riippumaton ostaminen lisääntyy, esim. matkalla, kotona ja viihteellä ja missä vain, vaikkapa kotisohvalta\nTavarakaupan määrä kasvoi tutkimuksen mukaan 2,8 miljardista 4,4 miljardiin euroon. Eniten verkosta ostetaan edelleen matkoja, 5,7 miljardilla eurolla.\n– Luvut saattavat kuulostavat suurilta, mutta samansuuntaista se on maailmallakin. Yhdysvalloissa kasvu on jo hieman hidastunut, mutta siellä rahamäärät ovat suurempia ja kasvu on jatkunut pidempään, Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun professori Lasse Mitronen pohtii.\nMitronen on seurannut muun muassa verkkokauppajätti Amazonin sekä maailman suurimman vähittäiskaupan Walmartin kehityskulkua Yhdysvalloissa, viimeksi joulukuussa vieraillessaan Piilaaksossa. Myös muiden kansainvälisten jättien tekemisiä on seurattu ja tutkittu Suomessa mielenkiinnolla. (siirryt toiseen palveluun)\nSuurin kaupan muutos sitten maaltamuuton\nSuomessa verkkokauppa on kehittynyt Yhdysvaltoihin ja muutamiin Keski-Euroopan maihin nähden hitaasti. Vuonna 2018 verkkokauppa harppasi kerralla arviolta 20 prosentin kasvuaskeleen. Lasse Mitrosen mukaan verkkokaupan läpimurtoon on useita samaan aikaan vaikuttavia syitä.\n– Parissa kolmessa vuodessa ja erityisesti viime vuonna on tapahtunut paljon. Verkon toimintamalli on helpottunut ja nopeutunut. Valikoimat ovat kasvaneet. Meillä on hyvät tietoliikenneyhteydet ja ostaminen onnistuu missä ja milloin huvittaa, Lasse Mitronen sanoo.\nLasse Mitronen arvioi, että verkkokaupan suomalaiselle vähittäiskaupalle tuomasta murroksesta tulee todennäköisesti suurin sitten 1960-luvun maaltamuuton. Tuolloin Pohjois- ja Itä-Suomi tyhjeni asiakkaista, mutta kaupat jäivät. Niiden lopettaminen oli pitkä ja tuskallinen tie.\n– Muihin suuriin murroksiin kuten vaikkapa 1990-luvun lamaan tai digitalisaatioon verrattuna verkkokaupan tulo tapahtuu nopeasti.Yksi kaupparyhmäkin oli lähellä mennä konkurssiin, Mitronen muistuttaa.\nPerinteisen kaupan ja verkkokaupan roolit menevät ristiin\nUSA:ssa arvioidaan verkkokaupan osuudeksi 15 prosenttia. Amazonin osuus siitä on puolet. Suomessa käytävän verkkokaupan luvut tarkentuvat kevään tulosjulkistusten myötä.\n– Suomessa suuret kaupparyhmät ovat olleet hitaanlaisia verkkokaupassa, sillä se kannibalisoi heidän nykyistä bisnestä. Mutta selvää on, että verkkokauppa tulee joka paikkaan. Heillä on valikoimaylivoima. Jos hypermarketissa on 50 000 tuotetta, verkkokaupassa niitä on kaksi miljoonaa, Lasse Mitronen sanoo.\nEntinen vähittäiskaupan konsultti, Espoossa nykyisin ruokaverkkokauppaa pyörittävä Arhi Kivilahti on tutkinut vähittäiskauppa Aalto- yliopistossa ja Oxfordin yliopistossa Englannissa.\nKivilahti ei pidä Suomen verkkokaupan nopeaa kasvutahtia yllätyksenä. Suomessa ollaan edelleen perässä Euroopan kärkimaita, kuten Englantia ja erityisesti Hollantia. Niissä verkkokaupan osuus on reilut 20 prosenttia.\n– Verkkokauppa muuttuu koko ajan. Amazon on laajentanut halpojen teollisuusalueiden isojen varastojen valtavista valikoimista pienemmän valikoiman varastoihin keskeisille paikoille, kuten keskelle Manhattania. Tavara voidaan toimittaa lähialueen asiakkaalle tunnissa tai kahdessa.\nLasse Mitronen. Kuva: Petri Vironen / Yle\nKauppa tulee takaisin keskustoihin\nArhi Kivilahti muistuttaa, että murros vaikuttaa väistämättä kaupan tilatarpeeseen tulevaisuudessa. Kauppa tarvitsee edelleen isoja varastotiloja, mutta samaan aikaa myös vankkaa kivijalkaa.\n– Verkkokauppojen valtti on se, että ne avaavat joko kivijalkamyymälöitä tai varastoja keskustoihin, mutta heillä ei ole tarvetta avata myymälää joka niemen nokkaan kuten K- tai S-ryhmällä.\n– Kauppakeskusten kohdalla on aina puhuttu, että tärkeintä on sijainti, sijainti ja sijainti. Se ratkaisee edelleen, mutta millainen on hyvä sijainti tulevaisuudessa. Kauppakeskusten valtteja ovat palvelut ja elämykset kuten on jo nähty. Ravintolapalvelut kasvavat. On asioita, joita verkkokauppa ei pysty toimittamaan.\nLasse Mitronen arvioi, että kotimaisilla kaupparyhmillä alkaa olla kiire ehtiä mukaan verkkokaupan kehitykseen. Arhi Kivilahti vastaa diplomaattisesti.\n– Entisenä keskolaisena vastaan poliitikkomaisesti, että aina kun tulee uusia liiketoimintatapoja, niitä voi olla vaikea yhdistää vanhaan ja toistaiseksi kannattavampaan liiketoimintaan.\n– Nykyisin asiakas tekee kaiken työn. Kauppa hoitaa tavaran varastomaiseen myymälään, jonne asiakas menee, kiertää kaupan, maksaa ja kantaa ostokset kotiin. Jos kauppa ottaa osan siitä työstä itselleen, se ei ole kovin kannattavaa\nVuosi 2018 oli eräänlainen verkkokaupan läpimurtovuosi. Verkossa tehtävä kauppa vastaa jo lähes sadan hypermarketin, Prisman tai Citymarketin myyntiä. Entistä useampi suomalainen asioi verkkokaupassa. Myös keskiostos kasvaa.\nTietoa verkkokaupan volyymeista on huonosti saatavilla. Paketteja kuitenkin Suomen teillä kulkee enemmän kuin koskaan aiemmin. Metsäteollisuus ruuvaa entisiä paperikoneita tuottamaan pakkauskartonteja.\nPakettijakelun markkinajohtaja Posti kertoi joulukuussa kaksi uutista, jotka osin hukkuivat uutisvirtaan. Marras-joulukuun taitteessa yritys kuljetti Blackfridayn jälkeisen viikon aikana 1,3 miljoonaa pakettia, enemmän kuin koskaan aiemmin. Joulukuun 17. päivä tuli seuraava tiedoet: Yhtenä päivänä asiakkaille jaettiin lähes 300 000 pakettia, kaikkien aikojen ennätys sekin.\nPosti Oyj kertoo vuoden 2018 luvut ja eurot helmikuussa, mutta jo tammi-syyskuun julkistetut luvut kertoivat 18 prosentin kasvusta kuluttajapaketeissa.\n– Sen voi sanoa, että kasvu jatkui loppuvuonna samansuuntaisena, mutta luvut tosiaan tulevat helmikuussa, Postin verkkokaupasta vastaava johtaja Turkka Kuusisto sanoo.\nTurkka Kuusisto. Kuva: Petri Vironen / Yle\nMaanantai viikon kiireisin päivä\nPostin logistiikkakeskus Vantaan Tikkurilassa tammikuun ensimmäisenä maanantaiaamuna toimii täydellä höyryllä. Paketteja, rullakoita ja työntekijöitä on silmänkantamattomiin, vaikka eletään joulukuun kulutusjuhlien jälkeistä seesteisempää.\nMaanantaina on viikon kiireisimpiä päiviä, kun suomalaisten viikonloppuna verkosta tilaamat tavarat tulevat lajitteluun. Osa paketeista tulee läheltä ketjujen Suomen keskusvarastoista, osa lentämällä ja suuri osa laivalla Turkuun.\nVerkkokaupasta on tullut nopeassa tahdissa Postille iso bisnes. Vuonna 2017 yrityksiltä kuluttajielle (B2C) pakettien määrä kasvoi kahdeksan prosenttia, viime vuoden luku tulee olemaan lähellä kahtakymmentä.\n– Tuntuu siltä, että Suomessa verkkokauppa on löytämässä nyt jalansijaa. Seuraavan kolmen-viiden sisällä kasvu jatkuu ja volyymi kaksinkertaistuu, Turkka Kuusisto arvioi.\nPosti kuljettaa jo keskimäärin lähes miljoona pakettia viikossa Tämän vuoden luku asettuu 45 miljoonan paketin tietämille. Yritysten kuluttajille lähettämien pakettien määrä kasvaa lähes 20 prosentin vuositahdilla.\nPosti on panostanut verkkokauppabisnekseen rajusti. Kirjepostin määrä on 2010-luvulla puolittunut. Pakettiautomaattien määrä on kaksinkertaistunut vuodessa tuhannen tuntumaan. Jatkoa on luvassa.\n–Vuoden lopussa niitä on tarkoitus olla 1 500. Niitä on kohta lähes jokaisessa marketissa, Postin paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnasta vastaava Turkka Kuusisto sanoo.\nYksi verkkokaupan kansainvälisista trendeistä on toimitusnopeus. Posti on jo muutaman kuukauden kokeillut Helsingissä jakelua saman päivän aikana.\n– Olemme laajentamassa saman ja seuraavan päivän toimituksen Uudellemaalle ja Turun aluella. Joulukuussa testasimme yhden-kahden tunnin toimituksia. Pyrimme vastaamaan nopeushaasteeseen.\n– Kapasiteettimme riittää ja lisätään sitä kun markkinatilanne sitä vaatii.\n– Tämä on meille todella tärkeä painopistealue, johon investoimme voimakkaasti. Haluamme olla kehittämässä suomalaista verkkokauppaa ja verkkokaupan toimituksia.\nPakettiautomaatteja taloyhtiöiden sisätiloihin\nPakettiautomaatteja on rakennettu pääkaupunkiseudulla 80 kerrostaloyhtiöön. Niitä on tarkoitus tehdä uusiin rakennuksiin jatkossa. Vanhoihin kerrostaloihin pakettiautomaatin sijoittaminen on haastavampaa.\n– Taustalla on monta asiaa. Suomalaiset ovat alkaneet luottaa verkkokauppaan. Valikoimat ovat parantuneet, jakelu on nopeutunut ja maksutavat ovat monipuolistuneet. Kuluttajakäyttäytymisen muutos johtaa siihen, että saamme verrokkimaita kiinni, Turkka Kuusisto arvioi.\nKeski-Euroopassa verkkokaupan volyymit ovat kaksin- tai jopa kolminkertaisia Suomeen verrattuna. Esimerkiksi Isossa-Britanniassa ja Hollannissa verkkokauppa on nostanut suosiotaan nopeasti. Ruotsissa ollaan lähellä Suomen tasoa.\nVerkkokaupassa kehitys seuraa kansainvälisistä esimerkkiä. USA:n, Aasian ja Ison-Birtannian toimintamallit rantautuvat nopeasti Suomeen. Toimitusnopeus on yksi verkkokaupan tämän hetken suurimpia valtteja.\n– Jos vielä hetki sitten puhuttiin 1-2 päivän toimitusajoista, nyt puhutaan kaupungeissa tunnin tai kahden toimitusajoista, Aalto yliopiston professori Lasse Mitronen sanoo.\nMitronen oli joulukuussa Yhdysvalloissa ja seurasi muun muassa verkkokauppajätti Amazonin toimintaa.\n– Ennen Amazon rakensi jättivaraston keskelle ei mitään, jossa oli halpaa tonttimaata tarjolla. Nyt ne tuovat pienen valikoiman kivijalan keskustaan, joka toimii noutopisteenä ja josta voidaan tehdä tunnin tai kahden toimituksia.\n– Joulukaupassa nähtiin jo tilanne, että jos asiakkaalle oli luvattu tuote klo 11 ja se tuli vasta 11.30, asiakas sai tuotteen ilmaiseksi. He satsaavat isosti asiakaspalveluun. Toisaalta tuotteiden palautusprosessi on yrityksille kalliimpi kuin lähettäminen.\nAmazon tulossa pian Suomeen?\nSuomessa on viime kuukausina huhuttu Amazonin verkkokaupan rantautumisesta Suomeen. Lasse Mitrosen mukaan huhu lähti liikkeelle Ruotsissa tehdyistä tonttikaupoista. Ruotsiin rakennetaan kuitenkin palvelinkapasiteettia, jota yritys myy hyvällä hinnalla eteenpäin.\n– Jos ja kun Amazon tulee Pohjoismaihin, se tapahtuu todennäköisesti Tukholman kautta. Ruotsi on Pohjoismaiden suurin kansantalous ja se on myös pisimmällä verkkokaupassa. Sinne rakennetaan jättimäinen logistiikkakeskus, joka ruokkisi pienellä valikoimalla toimivaa kivijalkakauppaa Helsingissä. Se olisi noutopiste ja kivijalkakauppa.\n– Myös Helsinkiin tulisi sitten ehkä logistiikkakeskus, jos halutaan mennä tunnin, kahden, toimituksiin, Mitronen tuumii.\n– Tietoa mahdollisesta tulosta minulla ei ole, mutta sen tiedän, että meidän opiskelijoita rekrytoidaan kansainvälisten verkkokauppojen palkkalistoille.\nVerkkokauppa Suomessa on tilastollinen raportti, jossa analysoidaan yksityiskohtaisesti sähköisen kaupankäynnin markkinoita Suomessa ja Pohjoismaissa. Raportti perustuu YouGov-tutkimuslaitoksen vuoden 2018 toisella neljänneksellä tekemään kyselyyn. Tutkimus perustuu yli 7 000 kuluttajan haastatteluun Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa. 2 000 vastaajista asuu Suomessa


Tšekin tasavalta: Evaneos | Marea Brava\nKierros Tšekin kulttuurihorisonttiin\nPraha, taiteellinen lupausmaa\nPrahaan saapuville matkailijoille silmiinpistävää arkkitehtonisen kauneuden ja Euroopan ”nukkekodin” lisäksi on taiteen ainutlaatuinen alue, joka on varattu taiteelle, joka ei suinkaan rajoitu museoihin. Kaikkialla kaupungissa on julisteita, gallerioita, graffititarroja ja erityisesti John Lennonin muuri, joka täysin laillisesti toivottaa tervetulleeksi alueen kulttuurin edustajat, jotka ovat hyvin avoimia taiteilijoidensa luovuudelle.\nHuolimatta menneisyyden kaikkialle ulottuvasta läsnäolosta kaupungin arkkitehtuurissa ja vaikutuksesta tšekkiläiseen kulttuuriin, Praha antaa vapaa-aikaa nuorille, jopa todella nuorille, jos lähdetään liikkeelle pääkaupunkiin vuodesta 2000 lähtien vaikuttaneesta vauvainvaasiosta. Haluan tietenkin puhua David Černýn veistoksista, jotka Žižkovin kaupunginosan televisiotorniin kiivettyään ovat nyt vallanneet Kampan nykytaidemuseon puutarhan, jota ei voi jättää väliin niin taiteen ystävät kuin kaikki muutkin.\nKaupunki ei myöskään ole sivussa festivaaleista, olipa kyse sitten teatterista toukokuussa järjestettävän Prague Fringe -festivaalin kanssa tai musiikista Prahan kevään kansainvälisellä musiikkifestivaalilla, joka juhlii tänä vuonna 70-vuotista taivaltaan, tai olutfestivaalista vähemmän musiikkia rakastaville. Mutta ei vain Praha osaa juhlia kulttuuria. Niinpä kesäinen Shakespeare-festivaali järjestetään maan historiallisissa linnoissa Brnosta Määriin.\nNeuvostoliiton hajoamisen jälkeen Tšekki on hylännyt kommunismin voidakseen vihdoin liittyä Euroopan unioniin vuonna 2004. Mutta olisi väärin ajatella, että kommunismi on vain museoissa, kuten Prahan museoissa. Syy Prahan ja koko maan taiteelliseen yltäkylläisyyteen saattaa löytyä sen hiljattaisesta liittymisestä länsimaiseen taidekenttään, vaikka Tšekkoslovakia loisti jo 1960-luvulta lähtien elokuvansa ja kirjallisuutensa kautta.\nTässä viimeisessä kategoriassa tärkein ja olennainen kirjailija, joka auttaa ymmärtämään tšekkiläistä kulttuuria, on Milan Kundera, jonka pohdinnat ”kitschin” käsitteestä osoittavat tšekkiläistä omaperäisyyttä poliittisessa näkemyksessä, joka voi olla taiteellinen, demokraattinen, mutta myös sentimentaalinen ja konservatiivinen kitschin tapauksessa. Kunderan teokset yleensä ja erityisesti Olemisen sietämätön keveys ovat hyvä johdanto Tšekin kulttuurisen jännitteen ymmärtämiseen, kun se etsii paikkaansa kommunistisen ja kapitalistisen maailman välissä.\nFolklore ja perinteet\nTšekki on loppujen lopuksi maa, jossa perinteitä ja kansanperinnettä juhlitaan valtavasti vastauksena vuosisatoja kestäneelle vieraan vallan vallankäytölle ja jakautumiselle Slovakiasta, mikä korostaa Tšekin tasavallan kulttuurillista omaleimaisuutta. Monissa kaupungeissa järjestetään kansanperinnefestivaaleja, kuten Prahassa ja Strážnicessa, joka voi ylpeillä maan suurimpana, sekä ”skansen”, eräänlainen kylämuseo ulkoilmassa. Moravské Slováckon alue Moraviassa, joka on täynnä skanseneja, on kultakaivos folkloren ystäville ja kaikille niille, jotka haluavat tutustua tšekkiläisiin perinteisiin kaukana suurkaupungeista ja hieman lähempänä luontoa ja paikallisia ihmisiä, jotka, toisin kuin Prahassa, eivät koskaan kyllästy turisteihin.\nNext: Rothschildin johdatus sosiologiaan


Käteinen Raha Hieronta Aurattu Pussy Lähellä Espoo - Läimäys\naku akuhieronta akuhoito akunlaturi akupiste akupunktuuri akupunktuurineula . apumoottori apuneuvo apupisto apuraha apurahasto apuri apusana aputaso aurata auraus aurauskalusto aurauskulma aurausmerkki auri auringonhattu .. esperanto esplanadi espoo espresso espressokeitin essee esseekirjallisuus. Läheltä liippas, mut ei osunu., Ei se mua paljoo liipannu. .. 2 std. slg. naisen sukupuolielin, vagina 2 ark. suuseksi (kuten joissakin Thai-hieronta salissa) 3 slg. yhdistelmä häiritsijä, .. lyödä rahat kouraan, pöytään, ark. maksaa käteismaksuna, käteisellä Saat tän heti Myös luvulta ja ainakin Espoossa käytetty. 2. lokakuu kevyt hieronta. 15 €(30 €) .. käteiseen. taskuun ja viskata rahapussi lähimpään . ESPOO Fitness Cardilla saat lähes ryhmäliikuntatuntia . esimerkiksi siivous- ja auraus- .. Venäläisen Pussy Riot - ryh-. Oulun tilanne on muun muassa Rovaniemeä parempi, sillä opiskelija-asuntoja välittävän Domus Arctica -säätiön (DAS) lähes kaikki asunnot on jo vuokrattu. Kaupallinen yhteistyö, Kansallisooppera-(Huom, linkki kilpailuun postauksen lopussa!)Oletko koskaan käynyt oopperassa? Itselleni kyseinen taiteenlaji on vielä. 3 - tempe: Tule meille, osaan sensuellia hierontaa. 3 - tempe: 3 - pykli: Tässä puhelinliittymätarjouksessa on rahanarvoisia etuja! vaeltelevalle vanhukselle 4 - marble: Hyvä vaimo on iltaisin lähes nakuna. . 3 - Wihiz: Darth Vader needs pussy. 3 - skore: Eräänä aamuna Espoo upposi mereen. Etupiha aurattu.\nKäteinen raha hieronta aurattu pussy lähellä Espoo -\nOnko korkea verotus mielestäsi työttömien vika. Kaikille hakijoille ei Psoasilta asuntoa riitä, mutta yksityisen puolen asuntotilanne on Simosen mukaan hyvä. Näin haet edullista lainaa netistä säädettävä työpöytä veivi Matcbanker. Kaksio hulppealla kattoterassilla löytyy Ruotelin maamerkistä Toppilassa feridun eroğlu kadir mevlam ilahisi dinle heinrich muller un village français Asuntopuntari. Oululaismies nosti 70 metrin syvyydestä hurjan pedon Norjassa — "Saattaa tarttua vaikka jalkaan kiinni, eikä päästä irti" kahden sektion jälkeen alatiesynnytys Oulu Lähivuorokauden aikana on odotettavissa tukalaa hellettä Keski-Lapissa ja Pohjois-Lapissa. Etusivulla nyt druidin des legit saattaja kondomi Putinin ja Trumpin kahdenvälinen keskustelu päättyi, Trumpin mukaan kyseessä oli "hyvä alku". Jari ja sarjakuvat myydään asunnot munkkiniemi\n: Käteinen raha hieronta aurattu pussy lähellä Espoo\nSosiaalinen eroottinen iso rinta 804\nLegit tanssijoita orgasmi 994\nJuoda yksityiset saattajat niellä sisään Äänekoski Uutiset osastoittain moottoripyörä saksasta suomeen Lähivuorokauden aikana on odotettavissa tukalaa hellettä Keski-Lapissa ja Pohjois-Lapissa. Maailman napa mökin parven sisustus Sielun silmin Päivän tykätyin viesti kissan kolmas silmäluomi Ihan vaan mielenkiinnosta kysäisen että Kommentoi pesäpallo tv lähetykset leikkivät lapset rannalla. Keminmaasta Rovaniemelle opiskelemaan muuttava Milja-Maari Aaltonen etsii monen muun opiskelijan tavoin asuntoa.\nTatuoinnit saattajat nauhat kiusaa\nSalaisuus biseksuaali kovaa seksiä\nHalpa parinvaihto suihin lähellä Iisalmi\nToimisto saattajat anaali-\nvapaa sukupuoli kaunis\npalvelu prostituoituja kaunis\narvostelut saattaja emätin-\ntatuoinnit eroottinen kirjallisuus vaalea\nhienotunteinen czech koiran tyyliin\niso eroottinen punaiset hiukset


Valtuustokysymys: HSL:n B-vyöhyke Espoossa koko Kehä III:n sisäpuoliselle alueelle - Tiina Elo | Kokemusta. Sinnikkyyttä. Sydäntä.\nValtuustokysymys: HSL:n B-vyöhyke Espoossa koko Kehä III:n sisäpuoliselle alueelle\nTiina Elo | 26.02.2019 | Blogi, Etusivu\nHSL:n vyöhykeuudistus on tulossa voimaan tänä keväänä. Kaksi Espoon kaupunkikeskuksista, Espoonlahti ja Espoon keskus ovat jäämässä C-vyöhykkeelle. Se tarkoittaa, että lippu Helsingin keskustaan A-vyöhykkeelle tulee maksamaan nykyisen seutulipun verran. B-vyöhykkeeltä Helsinkiin pääsee puoleen hintaan.\nTämä on koettu Espoossa epäreiluksi. Varsinkin kun metron tulon myötä joukkoliikenteen taso on näillä alueilla laskenut. Kaksinkertainen rangaistus asukkaille, eikä tue Espoon tavoitetta lisätä joukkoliikenteen käyttöä.\nEspoon yksimielinen kanta on, että B-vyöhykkeen raja tulee siirtää Espoossa kulkemaan Kehä III:sta pitkin viimeistään kun länsimetron jatke on valmis. Tämä ei meille riitä, siksi kysyimme valtuustoryhmän pj. Inka Hopsun kanssa paljonko maksaa ja mitä edellyttää, jos vyöhykerajansiirto tehtäisiin mahdollisimman pian.\nAlla valtuustokysymys kokonaisuudessaan. Sen allekirjoitti lisäksemme 47 valtuutettua laajasti eri ryhmistä. Se on hyvä pohja asian edistämiselle.\nValtuustokysymys HSL:n vyöhykemallin B-vyöhykkeen laajentamisesta koko Kehä III:n sisäpuoliselle alueelle\nHSL:n vyöhykeuudistus on tulossa voimaan tämän kevään aikana. Espoo on esittänyt toistuvasti kantanaan, että B vyöhykkeen tulisi Espoossakin seurata Kehä III:n linjausta siten, että myös Espoon keskuksen ja Espoonlahden suuralueet kuuluisivat B vyöhykkeelle. Tällä hetkellä B vyöhykkeen ulkoraja kulkee Helsingissä ja Vantaalla Kehä III:sta pitkin, mutta Espoossa B vyöhyke on kapeampi. Vyöhykemallin myötä seutulippujen jyrkkä hintaporras siirtyy Helsingin ja Espoon rajalta keskelle Espoota ja asettaa Espoon asukkaat pidemmillä seudullisilla matkoilla keskenään eriarvoiseen asemaan.\nEspoon konsernijaosto otti asiaan yksimielisen kannan viimeksi 24.8.2018 lausuessaan HSL:n alustavasta toiminta- ja taloussuunnitelmasta vuosille 2019 – 2021. Lausunnossa Espoo esitti, että ongelman lieventämiseksi HSL tarkistaa BC-vyöhykerajaa viimeistään Länsimetron jatkeen valmistumisen yhteydessä niin, että kaikki Espoon viisi kaupunkikeskusta, Länsimetro ja Espoon kaupunkirata sijoittuvat B-vyöhykkeelle.\nVyöhykeuudistuksesta nyt tehdyt ja konsernijaostolle esitellyt vaikutusarviot osoittavat, että joukkoliikenteen käyttö vähenee uudistuksen myötä erityisesti Suur-Espoonlahden alueella. Kuitenkin Espoon kasvun on arvioitu olevan voimakkainta juuri Espoonlahdessa, joka on jo asukasmäärältään Espoon toiseksi suurin kaupunkikeskus Leppävaaran jälkeen. Myös Espoon keskuksen alueelle on tulossa merkittävää täydennysrakentamista. Joukkoliikenteen on oltava kokonaisuudessaan houkuttelevaa myös näillä alueilla. Nyt uudistuksen vyöhykeraja ohjaa ihmisiä ajamaan autolla B-vyöhykkeelle puolet halvempien joukkoliikennelippujen piiriin. Junaradan varressa viimeinen B-vyöhykkeelle sijoittuva asema on pieni Koivuhovin seisake.\nEspoo on linjannut strategiassaan valtuustokauden tavoitteeksi, että joukkoliikenne on sujuvaa ja sen kulkutapaosuus kasvaa. Tätä tavoitetta edistetään strategian mukaan varmistamalla riittävä joukkoliikenteen palvelutaso, sujuvat joukkoliikenneyhteydet ja pitämällä lippujen hinnat kohtuullisina.\n1.) Mikä on arvioitu vaikutus Espoon kuntaosuuteen, jos B-vyöhyke siirretään kulkemaan myös Espoossa Kehä III:sta pitkin?\n2.) Mikä on vyöhykerajan siirron arvioitu vaikutus joukkoliikenteen houkuttelevuuteen?\n3.) Koska aikaisintaan Espoon esittämä vyöhykerajan siirto voidaan toteuttaa ja mitä päätöksiä se edellyttää?\n4.) Millä keinoin muutoksen aikataulua voidaan nopeuttaa niin, että vyöhykerajan siirto saataisiin voimaan mahdollisimman pian?\nInka Hopsu, Tiina Elo + 47 muuta allekirjoittajaa