Pelejä ihmisille, jotka tykkäävät pulmien ratkaisusta\nJos olet henkilö, joka tykkää pulmien ratkaisusta, niin olet tullut aivan oikeaan paikkaan. Me nimittäin esittelemme artikkelissamme hauskaa ajanvietettä juuri sinunlaisillesi pulmahulluille!\nKun puhutaan pulmien ratkomisesta, tulee varmastikin monilla mieleen saman tien sanaristikot. Sanaristikoissa henkilön tehtävänä on keksiä, mikä sana ruudukkoon mahtaa kuulua. Yleensä vinkiksi annetaan vain yksittäinen sana tai kuva, josta pitäisi saada johdettua oikea ratkaisu.\nSanaristikoiden historia ulottuu yllättävänkin kauas. Ensimmäisen kerran ristikkoa tarkoittava englanninkielinen termi “cross word puzzle” esiintyi ilmeisesti yhdysvaltalaisessa St. Nicholas -nimisessä aikakauslehdessä vuonna 1873. Vain 17 vuotta myöhemmin vuonna 1890 italialaisen aikakauslehti Il Secolo Illustrato della Domenican tiedetään julkaisseen oman ristikkonsa. Sitä emme osaa sanoa, millaisia nämä ristikot tarkalleen ottaen olivat, mutta ilmeisesti niitä voidaan pitää nykyisten ristikoiden esi-isinä.\nTänä päivänä ristikoita löytyy aika lailla kaikkialta. Niitä on paitsi edelleen aikakauslehdissä ja sanomalehdissä, myös netissä ja täysin omissa, kokonaan ristikoille omistetuissa lehdissään.\nToinen todella laajasti tunnettu pulmien ratkaisuun perustuva peli on Sudoku. Joku voisi herkästi luulla, että kyseessä olisi esimerkiksi sanaristikkoa valtavasti vanhempi peli, joka on nimensä perusteella peräisin jostakin Kiinan muurin rakentamisen ajoilta. Oletus on kuitenkin väärä, sillä ensimmäinen sudoku on nykytiedon mukaan julkaistu itse asiassa vasta vuonna 1979, ja sekin tapahtui Yhdysvalloissa. Aasialaisen nimensä sudoku sai Japanista, johon se levisi pian Yhdysvaltojen jälkeen.\nSudokut koostuvat useista toistensa sisällään olevista neliöistä, joista jokaisessa on tehtävänä käyttää samaa numeroa vain kerran. Mitä enemmän sisäkkäisiä neliöitä ja numeroita on mukana, sitä hankalammaksi sudokun tekeminen muodostuu. Usein sudokun joutuu aloittamaan alusta, jos yhdessäkin kohtaa on tapahtunut pienikin virhe.\nSudokuja – aivan kuten ristikoitakin – julkaistaan nykyään niin sanomalehdissä kuin täysin omillaankin.\nSeuraavaksi siirrytäänkin sitten hieman muualle paperin ja lehtien maailmasta. Tetris nimittäin on konsoli- ja tietokonepeli, joka tunnetaan yhtenä maailman kautta aikain suosituimmista peleistä. Tetriksessä on tavoitteena luoda yhtenäisiä palikkakasoja eri kokoisia putoavia palikoita siirtelemällä ja kääntelemällä.\nTetris on alun perin venäläistä – tai tarkemmin ilmaistuna neuvostoliittolaista – alkuperää. Peli julkaistiin ensimmäinen kerran vuonna 1984, kun sen kehitti vuonna 1956 syntynyt insinööri nimeltään Aleksei Pazitnov. Pazitnov on myöhemmin kertonut jääneensä tulevaan hittipeliinsä koukkuun jo ennen sen julkaisua.\nTetris on ensimmäisen versionsa jälkeen saanut varmasti satoja eri versioita. Peli on julkaistu paitsi lähes kaikille nykykonsoleille, myös lukuisina eri elektroniikkapeliversioina. Alkuperäinen mustavalkoinen palikkaversio on saanut rinnalleen myös lukuisia kolmiulotteisia ja merkittävästi alkuperäisestä poikkeavia versioita.\nKolikkopelit ovat listallamme ehkä hienoinen outolintu. Valtaosa kolikkopeleistä pohjautuu nimittäin täysin tuuriin, eikä niinkään tarkoituksenmukaiseen ongelman ratkaisuun. Silti kolikkopeleissä on selvä pulman ratkaisua muistuttava elementti, sillä tavoitteena on saada useita kuvioita sisältävät symboli-rullat loksahtelemaan mahdollisimman hyvin kohdalleen isojen voittoyhdistelmien toivossa.\nEnsimmäinen kolikkopeli kehiteltiin ilmeisesti vuonna 1891 New Yorkissa. Asialla olivat herrasmiehet Sittman ja Pitt, ja peli koostui viidestä pyörivästä rummusta, joissa kussakin oli kymmenen eri symbolia. Nämä symbolit olivat korttikuvioita, eli ensimmäinen kolikkopeli oli eräänlainen erikoinen yhdistelmä videopokeria ja hedelmäpeliä.\nNykyisin kolikkopelejä pelataan maailmalla erittäin paljon. Yksi nettikasinoiden tämän hetken suosituimmista kolikkopeleistä on Play'n GO -nimisen ruotsalaisen valmistajan valmistama Book of Dead. Kyseisessä egyptiläishenkisessä slotissa metsästetään faaraoiden piilottamaa aarretta.\nPasianssi on harvinaislaatuinen pulmapeli. Siinä missä valtaosa pulmapeleistä vaatii pelaajaltaan jollain tavalla muiden henkilöiden apua, pystyy pasianssia pelaamaan täysin yksin ja ilman muita ihmisiä. Ainoa, mitä tarvitaan, on yksittäinen korttipakka, vaikkakin vaihtoehtoisesti peliä voi pelata myös elektronisessa muodossa vaikkapa kännykällä tai läppärillä.\nPasianssin juuret ulottuvat oletettavasti 1700-luvulle tai jopa sitä aikaisemmaksi. Erityisen suosituksi pasianssi kasvoi kuitenkin Ranskassa, josta se sai voimassa olevan nimensäkin. Pasianssi-nimen juuret ovat ranskankielisessä, myös englanninkieleen lainatussa, sanassa “patience”, joka tarkoittaa kärsivällisyyttä.\nPasianssista on olemassa useita sääntövariaatioita, mutta tavoitteena on aina kasata kortit päällekkäin jonkin vallitsevan säännön mukaisesti. Useimmissa pasiansseissa tehtävä saattaa myös epäonnistua niin, että peli on pakko aloittaa alusta, jos sen haluaa läpäistä.\nMiinaharava on peli, jota todennäköisesti lähes jokainen 1980-luvulla tai hieman aikaisemmin syntynyt henkilö on pelannut vähintäänkin muutamia kertoja. Miinaharava kehitettiin vuonna 1989 ja se tuli erityisen suosituksi siksi, että se tuli mukana jo aikaisissa Microsoftin Windows-käyttöjärjestelmissä. Niin sanottu allekirjoittanut esimerkiksi muistelee pelanneensa peliä ensimmäisiä kertoja koulun tietokoneella...\nMiinaharavassa tehtävänä on löytää suuresta ruudukosta miinoja ruutuja paljastamalla. Kun ruutuja paljastaa, niiden alla näkyy useimmiten lippuja, jotka kertovat, kuinka monessa viereisessä ruudussa on miinoja. Enimmillään yksittäisen ruudun ympärillä voisi teoriassa siis olla kahdeksan miinaa (kolme yläpuolella, kaksi sivuilla ja kolme alapuolella. Jos pelaaja paljastaa ruudun, jossa on miina, häviää hän pelin. Tuurilla on siis pelissä suuri merkitys, sillä ensimmäinen ruutu on käytännössä paljastettava ilman minkäänlaisia pohjatietoja.\nPulmapelit eivät maailmasta lopu. Mikäli haluat löytää niitä lisää, onnistuu tämä taatusti esimerkiksi sekä pelikonsoleiden että mobiililaitteiden nettikauppoja selailemalla. Vaihtoehtoisesti voit tonkia myös internetin ihmeellistä maailmaa, sillä niin sanotuilla selainpeleilläkin on edelleen vankka kannattajakuntansa.\nUusia pelejä julkaistaan jatkuvasti, sillä myös pelintekijät tietävät, kuinka koukuttavaa ja tyydyttävää pulmien ratkaiseminen pelaajista on!


by Jouko Varonen • 5.5.2016 • 2 Comments\nEtelä-Karjalassa, jonne muutin nelikymppisenä, on muuan erikoisuus, nimittäin rauhoitettu kangasvuokko. Joka kevät tulee seurailtua, milloin nämä kämmenen kokoiset kukat aukeavat. Sehän on varma merkki kevään tulosta. Nyt myöhästyin viikolla – parilla, mutta kangasvuokon kukat olivat parhaimmillaan, Niinpä tuli otettua tämä kuvasarja, johon antoi juuri päättynyt pikainen lumikuuro oman lisäefektinsä. Kuvattua tuli myös toinen aikainen kukkija, niinikään rauhoitettu näsiä, joka on todella myrkyllinen. Kuusi näsiän marjaa koituu kohtaloksi lapselle ja kymmenen aikuiselle. Mutta näsiän kukat ovat kauniita. Ainahan voi kesämökiltä juuria näsiät pois, jos luulee lasten napsivan niiden marjoja.\n← Kirkolliset ilmoitukset, viikko 19\nToisella rajalla →\n2 comments for “Kangasvuokot”\nHerkkä, kaunis kuvasarja!\nEn ole koskaan nähnyt kangasvuokkoa muuta kuin kuvissa.\nHienoja kuvia taas Jaskalta\nImmolan Rajakoulun maisemissa noita ennen oli. Ei ne nyt niin häkellyttävän kauniilta näyttäneet kun niitä kauenpaa katseli. Ihmettelin vain, kun ne kukkivat valkovuokkoaikaan, mutta eivät ihan tutuilta valkovuokoilta näyttäneet.


Ripsa: marraskuuta 2020\nLähettänyt Ripsa klo 17.24 2 kommenttia:\nKielitieteilijä puhui ehkä liian nopeasti. Enkä tiedä onko robotiikka mitenkään tarpeellinen. Niin kauan kuin jaksan heilutella harjaa ja rikkalapiota, en tarvitse robottia. Japanilaiset kehittäneet robottihoitajia vanhusten hoitokoteihin. He ovat myös luoneet pehmoleluja potilaiden silitettäväksi. Miksei vanhusten palvelutaloissa voi olla oikeita kissoja?\nTutkija Anneli Kauppinen esitti radion kulttuuriohjelmassa, että kielentutkimuksen pitäisi olla poikkitieteellistä. Lapsi oppii kielen ilman kielioppia. Toimittaja miettii voiko oman lapsen kielellisyyttä tutkia. Kauppisen mielestä vanhemmat voivat käyttää apunaan videointia. Kielillä voi hakea yhteisiä asioita. Siis merkityksiä? Kauppinen miettii Noam Chomskya ja hänen lingvistin työtään: Chomsky taitaa olla kovin vasemmistolainen.\nChomskyn mielestä kieli sijaitsee jollain tietyllä aivojen alueella ja kasvaa yhtä lailla kuin kädet ja jalat, kieli on mitattavissa. Sisäinen kieli ilmeisesti on olemassa, mutta sen käyttämä kieliopista ei tiedetä. Chomsky oli keskustellut Foucaultin kanssa, päädyttiin siihen että kehitys on aina multimodaalinen. Samoihin aikoihin kun Chomsky ja Foucault keskustelivat, Skinner mietti ehdollistumista. Tuleeko kieli sisältä päin vai ei?\nTutkija ihmettelee että Chomsky oli kielletty Neuvostoliitossa. Mistä johdutaan venäläisiin kielitieteilijöihin kuten Voroshilov ja Bahtin, viimeksimainittu mietti karnevalistisia ilmiöitä. Venäläisten mielestä kielellä ja kielillä on vahva sosiaalinen aspekti: ihmiset eivät saa kieltä valmiina. ”Rakenne kantaa merkityksiä”, Kauppinen sanoo.\nKun toimittaja kysyy, mistä tulevat puhumattomat 3-vuotiaat, niin vastaus on hyvin yksinkertainen: pitää olla keskustelevia vanhempia.\nMinulla on pieni korkkitaulu tuossa vieressä. Yksi muistilappu piti tapanaan hävitä aina jonnekin, sitten lopulta sain sen kiinni ja pinnillä kiinni tauluun. Siinä ovat semiootikkoni: Roman Jacobson, Juri Lotman, Lennart Meri, Oscar Parland, Vasilius Sesemann. Sitten olen kirjoittanut: ”Kylmän maan kuningatar”, muistaakseni on ollut sellainen kuunnelma ellei peräti näytelmä, josta en muista mitään. Sitten tulee vielä Draamastudion, Tampereen yliopiston entisen osaston, johtajan Kari Salosaaren mielellään mainitsema A.J. Greimas, joka muistaakseni oli myös kotoisin jostain päin Baltiaa, mutta muutti sitten Pariisiin. Salosaari opiskeli nuorena Pariisissa.\nNuo nimet ovat tuossa sen takia, että minulle ne edustavat lingvistiikkaa, josta sitten kehittyi semiotiikka ja nyt ovat varmaan samassa tiedekunnassakin. Lennart Meri oli Tarton yliopiston kielitieteen laitoksen professorin Juri Lotmanin hautajaisissa ja sanoi Suomeenkin lähetetyssä uutisessa, että nyt kuoli virolainen, päätä pidempi muita. Yliopistojen oppineet onnistuivat kielitieteen nimissä pitämään yllä vastarintaa, joka on aina diktatuureissa tarpeen.\nEi ole yhtään samantekevää miten lapset kasvavat. Jos he eivät opi puhumaan, he eivät selviä ihmisten maailmassa. Aikuiset kyllä tietävät kuka lapsi on kuuro. Kauan ennen nykyistä korona-eristystä tapasin kaupassa jonkun, jota en muistanut. Mies vieressä muisti. Se ihminen muistutti jostain tapahtumasta kymmenen vuotta aiemmin, vähintään, mutta en kuullut mitä hän sanoi. Hän kääntyi pahoitellen miehen puoleen että dementiako on iskenyt. En ollutkaan elänyt tämmöistä aikaisemmin: minusta puhutaan kun seison itse vieressä.\nMies siihen selvällä äänellä: kuulo on mennyt huonoksi. En osaa viittomia, mutta olen oppinut lukemaan huulilta. Suomalaiseen puheeseen kuuluu se, että kasvoja ei väännellä kun puhutaan. Minä sen sijaan olen oppinut vääntelyn jo aikaisin, koska olen sairastanut kaikki lastentaudit ja taatusti joku niistä viruksista kulkeutui kielelliseen aivolohkooni ja määräsi katsomaan tarkasti ihmisten kasvoja, etenkin huulia, kun en kerran kuule.\nTuommoista oppimista voisi kai sanoa aika voimakkaaksi sisäiseksi puheeksi. Viittomakieltä en ole koskaan oppinut, koska rokotuksia ei ollut heti sotien jälkeen, meitä jollain tavalla vammautuneita on aika paljon. Ei meille kaikille ole voitu antaa viittomakielen opetusta, vaikka tiedettiin että sitä tultaisiin tarvitsemaan. Ja lapsilla on kielelliset herkkyysaikansa, jotka selitetään kehityspsykologiassa.\nMinulta jäi merkitsemättä yksi nimi. Se on kuitenkin jossain vaiheessa ollut hirveän tärkeä: Henri Broms ja hänen kirjansa ”Alkukuvien jäljillä” (WSOY 1984). Alkupuheessaan hän sanoo näin:\n”Mikäli semiotiikassa ei etsitä tai lähestytä lasihelmipeliä, jota pelaten päästään merkittävien kysymysten lähelle, ei ole saavutettu paljon mitään. Eräs toinenkin kehityspiirre on näkyvissä. Kaikella uudella on taipumus olla aluksi tuoretta, mutta myös taipumus kuivettua myöhemmin joksikin muuksi.”\nBroms oli jossain vaiheessa töissä Vaasan yliopistossa, en muista millä osastolla, mutta sen takia hän matkusti usein Vaasaan. En ole häntä nähnyt koskaan, mutta tiesin että oli ihmisiä jotka ovat kuunnelleet häntä. Hänen piti tulla pitämään yleisöluento aiheesta Genius Loci, paikan henki, mutta sairastui eikä päässyt. Hänen tilallaan oli joku muu vaasalainen.\nLuento ei ollut ollenkaan huono. Broms on ollut ehkä räiskyvämpi tapaus. Hänen luonteensa kyllä tulee tekstistäkin läpi, lähinnä innostus. Paikan henki on tietysti olemassa kaikilla paikoilla. Tämä on Suomen läntisin kulma, mutta sitä ei ehkä kannata nähdä maantieteen vaan historian silmin.\nTuo sitaatti alkupuheesta viittaa Herman Hessen Lasihelmipeliin. Itse peli on tietenkin I Ching eli Muutosten kirja. Pertti Nieminen on suomentanut kiinalaista kirjallisuutta ja kun hän jätti kustantajalle mielestään viimeisen kirjansa toimitettavaksi, hän sanoi että hänen olisi pitänyt suomentaa I Ching. Hän oli kuitenkin sitä mieltä että siihen olisi kulunut ainakin 20 vuotta vielä, eikä sitä sen takia voinut enää aloittaa. I Ching on vuosituhansia vanha kiinalainen peli, jota pelataan bambutikuilla ja luetaan selitykset eli heksagrammit sitten kirjasta, jossa on myös selitysten selitykset, jotka on kirjoittanut Konfutse.\nLuin Lasihelmipelin vuonna 1971 matkalla Yhdysvaltain Länsirannikolta Oregonin Portlandista New Yorkiin, matkalla kotiin. Matka Kanadan kautta kesti kolme viikkoa. Minulla ja ystävilläni oli Volvo Amazon vietävänä mantereen läpi New Yorkiin.\nMuistaakseni bensa oli sitten ilmaista. Yövyttiin teltassa leirintäalueilla ja pelättiin kalkkarokäärmeitä, jotka tulivat mielellään lämmittelemään telttaan, koska ylänkömaiden yöt olivat kylmiä. Se oli ennen nousua Kalliovuorille. Moottoria ei saanut rasittaa, joten tulin katsoneeksi tarkkaan vuorilampaita ja jäätiköiltä lähteviä virtoja. Ne olivat lyijynharmaita ne vedet. Se on hyvä ympäristö lukea Lasihelmipeliä ja englanniksi. Broms on mielestäni oikeassa siinä, että se on suurimpia alkukuvia, joita länsimaisessa sivilisaatiossa on.\nLasihelmipeli oli vastaus Saksan natsismiin ja II maailmansotaan. Kirja julkaistiin 1943 ja Nobel-komitea antoi Hesselle kirjallisuuspalkinnon vuonna 1946. Hesse tunsi Jungin hyvin. Hän joutui ottamaan selvää psykiatriasta kun hänen vaimonsa mielenterveys heikkeni. Jung puolestaan piti kiinalaista I Chingiä hyvin tärkeänä teoksena ja kirjoitti alkupuheen sen englanninkieliseen versioon. Ei ole mitenkään ihmeellistä, että yhdeltä vaikuttajalta lähtee viesti ja saavuttaa toisen, joka päätyy saamaan Nobelin palkinnon.\nJossain vaiheessa elämäänsä Hesse kävi matkalla Indonesiassa ja kierteli muitakin maita. Ennen Lasihelmipeliä hän kirjoitti romaanin nimeltä ”Matkan aamun maahan”. Käsittääkseni se on suomennettu myös. Lasihelmipelissä on kirjan lopussa kolme lyhyttä tarinaa, jotka itse luin ensiksi, koska ne toimivat hyvänä johdantona itse kirjaan. Kirja taas on konstruktio siitä mikä iltamaa eli Abendland voisi olla ja ehkä onkin. Tämä sivilisaatio.\nPohjois-Amerikassa en epäillyt etteikö se maanosa kuulu jollain tavalla länsimaihin myös. Meillä on Siperia idässä ja se vaihtuu ilmeisesti länneksi jossain Aleuttien saaristossa. Ennen kuin valkonaamat tulivat Amerikan mantereelle, sitä kutsuttiin Kilpikonnasaareksi. ”Intiaanit” ovat olleet siellä ”aina”, eikä Siperiasta itään matkaavien tulosta ole varmaa aikajanaa vieläkään. ”Intiaanit” matkustivat lähelle Antarktista, Tulimaahan asti. Viimeksi olen kuullut että alkuperäiset amerikkalaiset olisivat tulleet joskus 40 000-15 000 vuotta sitten. Viimeiset tulokkaat ”eskimot” eli inuiitit (nimi tarkoittaa ihmistä) tulivat viime jääkauden aikana, jolloin Beringin salmi oli maata. En tiedä milloin jää alkoi sulaa Pohjois-Amerikan mantereelta.\nMutta kyllä kai maisemat, joita vasten luin Lasihelmipeliä, ovat vaikuttaneet kokemukseeni. Ainakin siihen, etten pysty lukemaan kirjaa uudelleen. Mutta sitten on olemassa paljon muitakin tärkeitä kirjoja, joihin voi aina välillä palata. Pidän Euroopasta ja haluan asua täällä, lähellä kirjastoja ennen kaikkea.\nOn tottakai olemassa ihmisten maailmassa universaaleja juttuja, sellaisia, jotka kuuluvat kaikille. Noita kulmakiviä tulee, niitä nousee maasta milloin minnekin. Yksi niistä on I Ching. Kuka mahtaisi ehtiä ja jaksaa suomentaa sen?\nLähettänyt Ripsa klo 19.52 19 kommenttia:\nTunnisteet: Anneli Kauppinen kielen synnystä, Broms ja muita semiootikkoja, Herman Hesse, I Ching, Jung\nNyt joudutaan me vesijumppaajat olemaan ilman elintärkeää liikuntaa vuoden loppuun ainakin. En ole nähnyt ihmisten sosiaaliturvatunnuksia, joita nyt on netissä paljon kun niitä on vuotanut psykoterapiayrityksestä maailmalle. Pitäisi olla niin ettei mikään sairaus ole enää niin paljon tabu että sillä voi kiristää. Mutta lisäksi en ymmärrä sitä, että niinkin erityinen alue kuin psyykkinen sairastaminen on luovutettu rahanahneiden yksityisomistukseen. Huseeraavat sitten miten huseeraavat.\nMinusta kuitenkin tuntuu siltä, että vesijumppaajia on lähinnä meissä vanhemmissa ikäluokissa, vaikka en tunne suuremmin tarvetta kysyä ihmisten ikiä. Syy on selvä: meillä on enemmän rikkonaisia niveliä kuin nuoremmilla ihmisillä. Vesi on hyvä elementti. Se tuudittaa painottomuuteen. Vedessä voi kellua, mutta ilmassa se on vaikeampaa, ellei ole todella isoa ilmapalloa. Olisin aina halunnut päästä lentämään kuumailmapallolla, mutta en ikinä onnistunut. Eivät ne koipiaan rikkoneita siihen koriin voisi huolia.\nNe zeppeliinit lopulta rupesivat omia aikojaan syttymään tuleen. Ne näyttivät lähinnä valtavilta sikaareilta muodoltaan. Ne kelluvat vähän eteenpäin ja kuvista kun katsoo, niin näyttää siltä että niisää on jonkinmoinen propelli tai siipiratas perässä. Zeppeliinien sisällä ei saanut polttaa tupakkaa, koska siitä syntyy räjähdys. En tiedä mikä ne pani räjähtelemään siinä loppuvaiheessa. Ehkä ne osuivat johonkin terävään kirkontorniin?\nJoka tapauksessa ne kelluivat sen aineen vuoksi. Ei kai se heliumia ollut? Mutta olen muistavinani että kun olin pieni, niin kaasuilmapalloista varoiteltiin. Olen elänyt niin kauan jo, että olen unohtanut vastauksia niihin kysymyksiin. Epäilemättä pienenä kyselin jatkuvasti aikuisilta. On täysin mahdollista että minulle ei vastattu, aikuisilla oli aina kiire jonnekin muualle. Harva aikuinen kuitenkaan kehtasi tunnustaa, ettei tiedä jotain mitä pikkulapsi kyselee. Amerikan presidenttikin kehuu koko ajan olevansa maailman älykkäimpiä ihmisiä, vaikka pikkulapsikin näkee että se on tyhmä kuin saapas.\nKun ei ole vesijumppaa niin olen itse aika usein sortunut kellumaan. Kelluminen tuntuu hirveän hyvältä. Siinä kelluskellessa voin kuvitella kesätaivaan mökkijärvellä. Sen verran järvessä oli virtausta, että kellumalla kulki koko ajan jonnekin päin. Lapsena kelluminen oli kivaa sen takia, että painovoima tuntui loppuvan minun kohdallani vedessä täysin. Olin laiha ja kun isä ja pikkuveli yrittivät opettaa minua sukeltamaan, tulin ylös pinnalle kuin korkki. Ehdin nähdä kirkkaassa vedessä pohjan pieniä kiviä. Ehkä minulla oli ontot tikkujalat ja sitten semmoinen ilmarakko, joka on kaloillakin jossain siinä pallean tietämillä. Tai ehkä kyse on nimenomaan palleasta? Näyttämötyön tunneilla opeteltiin käyttämään palleahengitystä, niin että Montun kaukaisinkin penkkirivi kuulee kuiskaukseni. Harjoiteltiin siis teatterikuiskauksia. Ah, ma räydyn!\nMinä olin se joka perkasi kalat. Isä opetti. Siinä lahnojen ilmarakon tietämillä oli myös sappirakko, joka oli kellertävä pussi. Sitä ei saanut rikkoa. Siitä tuli niin kamala haju, että se pilasi koko kalan, jos sitä limaa pääsi valumaan kalan sisuksiin. Lisäksi perkaamisella oli aina hirveä kiire. Isä kävi hakemassa lahnaverkot aina viime tingassa ennen kuin savusauna pantiin lämpiämään.\nLihavimmat lahnat piti panna sinne alimmaksi: ensin käärittiin voipaperiin, sitten kasteltiin useampikin Aamulehti ja Uusi Suomi ja käärittiin sen voipaperipaketin ympärille. Jos lahnoja oli useampi, ne jokainen pantiin omaan pakettiinsa. Piti olla tarkkana siinä, että ei pannut kalapakettien viereen isoimpia halkoja.\nSavusaunaa ei voinut lämmittää klapeilla. Niitä käytettiin vain sytykkeinä. Kiukaan piti säilyä kuumana viisi kuusi tuntia, niin että isoäitikin ehtisi käydä vielä jälkilämmössä saunassa. Isoäiti piti uimisesta edelleen vaikka se oli hirveän vanha ja kyhmyinen. Jos minä jouduin latomaan puut tulipesään, jouduin kyllä pinnistämään kaikki voimani että sain siihen sytykkeiden päälle halot asetelluksi niin että ne eivät sortuneet alimmaksi. Lahnojen oli tarkoitus savustua, ei käristyä.\nSanomalehdet olivat tärkeä osa aivan tavallista kesäelämää. Kalat oli parasta kääriä sanomalehtipaperiin silloin kun vietiin lahna naapuriin ja vaihdettiin se tuoreisiin kananmuniin. Kaliinin Elli niitä kanoja piti siinä talossa joka sijaitsi mäellä ennen veto-ojan siltaa. Siinä luki Kaliini vanhanaikaisin kirjaimin. Lapsi meni mielellään asioille, koska tiesi saavansa palan nisua ja maitolasillisen siellä perillä. Kotona äiti ja isä eivät olleet kiinnostuneita siitä että suupielessäni olisi muruja vaan kysyivät miten niiden ruis on kasvanut ja onko laiho heilimöinyt. Jos minä olisin kylällä kysellyt että mites laiho heilimöi, niin olisivat katsoneet kuin vajaata.\nTärkeintä mökillä oli selvitä käymättä kaupassa. Siksi minä istuin saaressa onkimassa ahvenia iltapalaksi koko perheelle. Isä oli selvittänyt verkot ja ne olivat saunan seinustalla kuivumassa, puikkarit koukuissaan vieressä. Siksi sain lähteä ruuhella minne tahdoin, kunhan tuon mukanani ahvenia. Ne olivat saaren rannassa melkein mustaselkäisiä. Se johtui siitä että saaren ranta oli ainut vähän syvempi kohta järvellä ja siinä oli suuria kiviä. Ahvenet oppivat maastoutumaan: kun ne syntyivät siihen suureen kivikkoon, niin niistä tuli itsestään mustanpuhuvia. Suuria kiviä oli kaikkialla myös metsässä. Kun olin aivan pieni, minulle kerrottiin että jättiläinen on käynyt niitä heittelemässä. Lisäksi luin myöhemmin että peikoilla oli kolonsa niiden jättiläiskivien alla. Niillä oli kokonaisia maanalaisia tanssilattioita siellä ja ne pitivät pitojaan, kuten on mahdollista kuulla kesäyönä. Olin joskus valveilla ja kuulin. Kesäkuun alussa sammalet olivat heleän vihreitä ja peikkojen oli helppo piiloutua sammalta vasten enkä nähnyt niitä vaikka ne tuijottivat suoraan kohti.\nOlin vasta paljon vanhempi kun tajusin että vastarannalla oli puiden takana työväentalon tanssilava. Ja aivan äskettäin sain kuulla, että Suomessa ja muuallakin soittaa kansanmusiikkia (joka ei oikeastaan ole kansanmusiikkia, vaan ihan vain musiikkia, jota eri maista kotoisin olevat ihmiset keksivät siinä soittaessaan aivan itsestään), mutta asuu enemmän vakituisesti Brasiliassa kaveri joka on kotoisin sieltä läheltä työväentaloa. Sen sukunimi on Kontola ja sen TVH on pannut myös valtatie 66 kylkeen viisaamaan tietä esimerkiksi meidän mökille.\nSinne on harva osannut aivan vain sen takia, että se sijaitsee suunnilleen siinä kohti, missä on ollut piilopirttejä Isonvihan vuosina. Ihmiset eivät ole kovin paljon muuttuneet 1700-luvusta. Yhtä paljon tuuheat kuusikot eksyttivät silloin venäläisiä kuin eksyttävät nyt tavallisia kaupunkilaisia, siis toisia suomalaisia. Tietenkin sitä paikkaa uhkaa eniten se sama mikä kaikkea: metsät on nopeasti hakattava paljaiksi, että ehditään saada rahaa. Rahaa on tarkoitus saada leveämpää elämää varten niille vuosille kun ilmasto muuttuu sietämättömäksi ja järvestäkään ei ole enää jäljellä kuin haiseva lätäkkö.\nSilmäni osuivat muistiinpanoon joka koskee Nobelin kirjallisuuspalkinnon voittajaa. Nimi on Louise Glück. Päädyin ihmettelemään, miksi New York Times käski lausua nimen Glick, kunnes äsken sain tietää että äänne y on opeteltu sanomaan jollain tavalla sen jälkeen kun anglot ja saksit muuttivat mannermaalta Englantiin. Ne siellä jo asuvat olivat ehkä kelttejä. Mutta englanti suistui hirveisiin kirjoitus- ja ääntämisongelmiin, joista ihmiset edelleen saavat kärsiä. Siis myös amerikkalaiset, niin kuin nyt Louise Glück, joka tuskin kärsii mistään ainakaan nyt, mutta minä kyllä kärsin koska minulla on ollut saksa oppikoulun pitkänä kielenä. Kun tuota nimeä ei mitenkään nyt pitäisi voida ääntää että Glick. Hassuinta tässä on se, että olen alkanut vähitellen kehittää itselleni jonkinmoista monikielistä kielikorvaa, vaikka tietenkin kielikorvaan pitäisi sattua vain kun on omasta äidinkielestä kysymys.\nOlen ollut tietoinen jo kauemmin Paris Review -nimisestä kulttuurilehdestä. Se on englanninkielinen. Löysin siitä tuoreeltaan pienen pätkän tuoreen nobelistin tuotannosta. Kieli on minusta kaunista ja täsmällistä englantia. Kauneuden ei pidä antaa eksyttää. Tuossa pienessä pätkässä on paljon asiaa. Runoilijat ovat maailman kaikkina aikoina oppineet sanomaan asiansa tiiviisti. Sillä lailla lukijatkaan eivät pääse laiskistumaan.\nLähettänyt Ripsa klo 16.21 Ei kommentteja:\nTunnisteet: ahvenet ja lahnat, kesä, Paris review, runous, uusi nobelisti


Toiseksi nuorin Tekes-rahan saaja palkittiin | Kauppalehti\nToiseksi nuorin Tekes-rahan saaja palkittiin\n4.2.2016 13:43 päivitetty 4.2.2016 13:54\nSuomen ilmeisesti toiseksi nuorin Tekes-rahaa koskaan saanut yrittäjä, nyt 23-vuotias Sampsa Siitonen valittiin Haaga-Helian Startup Schoolin vuoden opiskelijaksi.\nToimitusjohtaja: Sampsa Siitonen\nLiiketoiminnan tuotot: 49 763 euroa (2014)\nTulos: -96 730 euroa (2014)\nSampsa Siitonen oli vain 21-vuotias, kun hänen perustamansa pysäköintijärjestelmiä kehittävä yritys Witrafi sai vuonna 2014 vajaat 50 000 euroa Tekes-avustusta.\nSamana vuonna mutta muutamaa kuukautta myöhemmin syntyneen William Wolframin perustama Dealdash sai Tekes-rahaa kuitenkin jo vuonna 2010. Wolfram täytti samana vuonna 18. Wolfram pitää näin tiettävästi ikäennätystä Tekes-avun saajana.\nYhdysvaltain suurin teleoperaattori Verizon valitsi tänään palkitun Siitosen vuonna 2014 Verizon Powerful Answers Award 2014 Top 10 -joukkoon, ja vuonna 2015 Tekes maksoi Siitosen yritykselle jälleen 168 211 euron avustukset.\nSiitosen opinahjo Haaga-Helia Startup School valitsi hänet tänään vuoden opiskelijaksi.\n”Tämä on isoin akateeminen tunnustus, jonka olen saanut”, Siitonen kiitteli.\nSiitonen kertoo yrityksensä testaavan parhaillaan korttimaksuja pysäköintijärjestelmissään.\n”Testaamme myös parhaillaan sitä, miten pysäköintikiekkoa pystytään uudistamaan muutenkin kuin ulkonäöllisesti”, Siitonen kertoi palkitsemistilaisuudessa.\nSiitosen yhtiöllä on lisäksi monikansallinen tiimi.\n”Meitä on neljästä eri maasta: Suomesta, Serbiasta, Yhdysvalloista ja Ugandasta. Lisäksi meillä on ollut harjoittelijoita Pakistanista, Vietnamista ja Brasiliasta”, Siitonen kertoi\nSiitosen mukaan hän pystyy yhdistämään yrittämistä ja opiskelua hyvin.\n”Meillä on opiskelijaprojekti meneillään markkinointiviestinnästä, sekä toinen projekti startup-yrityksen henkilöstöhallinnosta, eli siitä, miten hyvin pienillä resursseilla pystyy pitämään ihmiset työkykyisinä, kun töitä paiskitaan välillä yömyöhään.”\nSiitosen mukaan ammattikorkeakoulun läsnäolopakko ei oikein onnistu yrittäjältä. Uudistuksen myötä yrittäjän on kuitenkin mahdollista saada hyväksi luetuksi hänen yrityksessään tekemiä asioita.\n”En ole insinööritaitoinen, ja Startup School auttoi minua suuntautumaan oikealla tavalla, kertomalla suoraan, mitä pitää tehdä”, Siitonen sanoi Startup Schoolista saamastaan avusta.


Näytä kirjoitukset - KJK83\nViestit - KJK83\nKoneet, laitteet ja tekniikka / Polttoainesäiliön kunnostus\n: 15.11.19 - klo:16:37\nMissäs firmassa kannattaa säiliö peruskunnostaa? Äkkiseltään löysin 3 liikettä: Nikkasen Konepaja, Farmtools ja Fuel Cont?\n: 14.04.19 - klo:20:58\n: 13.04.19 - klo:00:29\nKoneet, laitteet ja tekniikka / TUME HKL 2500 harkinnassa\n: 11.04.19 - klo:20:31\nOlen tuollaista tumen hkl 2500 konetta katsellut. Sellaista kyselisin teiltä, että mitä niissä pitäisi tarkistaa jos tilalle asti menee konetta katsomaan? Kevythinattava, jyräpyörät, hs-laite saisi koneessa olla.\n: 07.12.18 - klo:08:31\nEipä vielä ole tuhatta ha niitetty, joten pehmenemisestä en osaa sanoa. Kannattaa kysyä myyjältä jonkun numeroa, joka olisi ajanut em. määriä.\n: 06.12.18 - klo:21:42\nKoneet, laitteet ja tekniikka / Vs: Millainen karhotin on Krone?\n: 10.05.17 - klo:13:03\nOnko kellään kokemusta kronen swadro 761 mallisesta karhoittimesta? Keskelle karhoittava ja työleveys 7,6m. Kerkiäisi vielä ennen rehuntekoa sellaisen esim. saksasta uittaa\nKasvintuotanto / Vs: rehuvirna... huonot olosuhteet kylvölle?\n: 12.05.16 - klo:11:55\nJuu savikka pääsi liian isoksi kasvamaan, että aine ei enää siihen tehonnut kunnolla.\n: 12.05.16 - klo:08:45\nItsellä oli pari vuotta sitten virnavehnä seos suojaviljana. Savikka valtasi pellon muutama viikko kylvöstä ihan kokonaan. Ruiskutin pellon basagran sg :llä, ehkä liian myöhään kun en mainittavaa hyötyä nähnyt. Mutta sitten virna otti vallan ja kasvoi melkoisesti. Paalasin kasvuston heti kun ukkoskuuro veti kasvuston lakoon. Toista satoa virna ei kasvattanut.\nKasvintuotanto / Harmonie puna-apila\n: 06.01.16 - klo:09:34\nTerve. Onko kellään käyttökokemusta harmonie puna-apilasta, kun sitä Older kauppaa.. Apilaa käyttäisin säilörehunurmessa. Ja kuinka tuollainen itää, jos vetelis viskalla lumelle tai heti sulamisen jälkeen?\nKoneet, laitteet ja tekniikka / Vs: Käärintämuovi\n: 25.11.15 - klo:11:22\nOk, hyvä tietää! Ilman muuta suomalaista, jos samaan hintaan saa\nKoneet, laitteet ja tekniikka / Käärintämuovi\n: 25.11.15 - klo:10:17\nOnko kellään kokemuksia silotiten 3- kerros muovista? Säilyykö samanlailla, kun 5-kerros muovilla tehdyt.. Olisi vaan agrimarketin verkkokaupassa tarjouksessa 73,90€ rulla.\nMaidontuotanto ja lihanaudat / Vs: pakkasaamu joulupäivänä\n: 25.12.14 - klo:21:07\nJuomakuppien jäätymiseen auttaa, kun laittaa kupin alle tyhjään tilaan vakiovastuskaapelia pari metriä kiepille. Itsellä jäätyi nelsonit -20 asteessa ennen- nyt ei enää mitään ongelmaa.


Maler Seinälevy ART SPA Luxor Light, 6.8x305x610mm | Netrauta.fi\n48,18 € 38,53 €\nLaattalistan sisäkulmapala soveltuu kosteiden tilojen laatoituksen viimeistelyyn. Alumiinista valmistettu kulmapala on profiililtaan sileä ja pyöristetty. Kulmapalan korkeus on 8 mm. Sävynä on maalattu valkoinen. Soveltuu käytettäväksi Maler Art Spa seinälevyjen kanssa.Tuotetiedot:Tuotem...


Valintatalo Homo Kuopio Aukioloajat Seksiä Jyväskylä / Gay-klubi\n: Valintatalo homo kuopio aukioloajat seksiä jyväskylä\nOmakuva homo peppu hieronta seksitreffit Keskusteluun otti lopulta osaa myös toinen miespuolinen kaverini, ja he molemmat toivat esille puheidensa mukaan yleisen huolen: Heteroutta ei vain nosteta erikseen otsikkoon, koska se on perusoletus, ellei toisin mainita. Näin voi ajatella vain ihminen, jonka ei ole tarvinnut koskaan selitellä, puolustaa ja varoa omaa seksuaalisuuttaan. Oikeasti varsinkin tasa-arvoa käsittelevien uutisten ja artikkeleiden kommenttiosiot ovat kiinnostavia, sillä ne avaavat eteen aivan eri todellisuuden kuin sen, missä itse elän. Olen kotoisin pienemmästä kaupungista, jossa näkyvästi massasta poikkeavia oli vähänlaisesti.\nSEXWORKNET ANAL GAY MASSAGE Tänään on uutisoitu, kuinka puolustusministerimme mielestä asevoimien kustannuksista voitaisiin säästää eväämällä naisilta pääsy armeijaan yhden vuoden ajan. Iloksemme ajatus on saanut pääsääntöisesti positiivisen, jopa innostuneen vastaanoton: Presidentinvaaleissa nähtiin jättiluokan koossa monelle naisoletetulle tuttu tilanne: Ei, valitettavasti tämä ei ole vitsi. Sinä ja minä ihan perusheteroina olemme edelleen enemmistö, jonka oikeudesta rakkauteen ja seksuaalisuutensa toteuttamiseen ei pääsääntöisesti tarvitse taistella. Saako kohta enää olla hetero? Siksi tämä voi mennä sinulta ohi.\nValintatalo homo kuopio aukioloajat seksiä jyväskylä Homo oulu sexwork isotissi\nErotiikka chat mansen sex shop homo 166\nSEKSISEURAA HOMOSEKSUAALISEEN JKL ILMAINEN VIRUSTARKISTUS 172\nCam sexcams gay\nin tampere porno tatuointi käärme tatuointi q katsastus jyväskylä aukioloajat. jkl skorpioni tatuointi seksiseuraa ylläs webkamera inka kiinalainen hieronta helsinki seksi chatit brasilialainen vahaus kuopio thai pillu saunassa kiihkeää seksiä kuvake. Seksiseuraa kuusamo valintatalo multisilta Vastaava viesti mistä mies. F seksiasennot kuvat kuopio seksi escort prague thai kokkola pano seuraa saa orgasmin seksi caht shemale latex fetissi homo treffit mies siveysvyössä gay . net helsinki valintatalo kuopio aukioloajat jyväskylä seksi hieronta sörnäinen. marraskuu jkl porn videot nokia e52 kuoret sexi videot horoskooppi syntymäajan . Tissi videoita ilmaisia runkkauskuvia miehelle anaali seksiä homo saitti Eroottinen hieronta Uusikaupunki Porno rus valintatalo kuopio aukioloajat.\nTku homoseksuaaliseen wilma eroottinen hieronta tampere\nsihteeri suomi seinäjoki bio homo marilyn


Affenzahn DOG lasten paljasjalkakengät (Puuvilla) - kesä 20/21 | Kotto\nAffenzahn / kesä, DOG 20/21 (Luomupuuvilla) - paljasjalkakengät lapsille\nAffenzahn Dog 20/21 (Puuvilla)\nAffenzahnin luomupuuvillaiset klassisen tyylikkäät Dog paljasjalkakengät (Puuvilla 20/21) ovat superkevyet ja helpot pukea. Harmaasävyisten kesäkenkien pohjasta kurkkaa suloinen hauva! Vegaaniset Affenzahn Dog -paljasjalkakengät ovat klassiset kovitetusta puuvillasta valmistetut kangastennarit. Kesäkenkien pohjallinen on ommeltu kiinteäksi, jotta sen alle ei kerääntyisi kasoittain hiekkaa! Kangasosan alareunassa kiertää kosteudelta ja kulutukselta suojaava kumivahvistus.\nKENELLE? Kun etsit perinteisen näköisiä kangastennareita, joissa ei ole kuitenkaan tingitty jalkaterveellisyydestä tai varvastilasta! Kenkien materiaali on alussa hieman jäykkää, mutta pehmenee käytössä ja käsissä pehmittämällä. Jos etsit lenkkarityyppisiä pehmeitä kenkiä, tsekkaa 20/21 Kudottu malli. Affenzahnin kesäkengät sopivat parhaiten kapeaan tai normaalileveään jalkaan. Korkealle jalkapöydälle tai erityisen leveälle jalalle suosittelemme toisentyyppistä mallia. Dog paljasjalkatennareissa on kätevä tarrakiinnitys, jonka avulla ne on helppo kiristää napakasti jalkaan.\nMiksi valita lapselle paljasjalkakenkä? Ne ovat mukavat, kevyet ja taipuisat, mutta mikä tärkeintä, ne sallivat pienten lasten jalkojen liikkuvan ja kehittyvän luonnollisesti! Kaikille varpaille löytyy paljasjalkakengissä kunnolla tilaa eikä kenkä kapene kärjestä pakottaen jalkaa luonnottomaan asentoon. Ohut joustava pohja suojaa, mutta ei rajoita jalan liikkeitä liikaa.\nHUOM - Affenzahnin mitoitus on pituuden suhteen suurehkoa ja kengänkoko saattaa erota lapsen aikaisemmista kengistä. Eri merkkien mitoitus eroaa toisistaan paljon. Mittaathan lapsen jalan seisten ja kantapää seinää vasten. Valitse kengänkoko aina todellisten jalan mittojen mukaan (pituus ja leveys). Rullaa tuotesivua alas ja tutustu AFFENZAHNIN MITTATAULUKKOON sekä lapsen jalan mittausohjeisiin!\nTarrakiinnitys kaikissa koissa\nLuomupuuvillaa sisältä ja ulkoa\nKovitettu klassinen kangastennari\nSuperohut ja joustava pohja, paksuus 2,5mm\nKoko 21 / DOG (Puuvilla)\nKoko 22 / DOG (Puuvilla)\nKoko 23 / DOG (Puuvilla)\nKoko 24 / DOG (Puuvilla)\nKoko 25 / DOG (Puuvilla)\nKoko 26 / DOG (Puuvilla)\nKoko 27 / DOG (Puuvilla)\nKoko 28 / DOG (Puuvilla)\nKoko 29 / DOG (Puuvilla)\nKoko 30 / DOG (Puuvilla)\nKoko 31 / DOG (Puuvilla)\nKoko 32 / DOG (Puuvilla)\n1kpl COLLONIL CARBON-kenkäharja (norm. 9e) (+7,00 €) 1kpl PEDAG ECO Natural-suojasuihke, 150ml (norm. 12,50e) (+9,00 €)\nValitse malli Koko 22 / DOG (Puuvilla) Koko 23 / DOG (Puuvilla)\nKOKO 21 / n.12,3-12,4cm (13,8cm - 6,1cm)\nKOKO 22 / n.12,9-13,1cm (14,5cm - 6,2cm)\nKOKO 23 / n.13,4-13,7cm (15,1cm - 6,4cm)\nKOKO 24 / n.14,1-14,3cm (15,8cm - 6,5cm)\nKOKO 25 / n.14,7-15,0cm (16,5cm - 6,6cm)\nKOKO 26 / n.15,3-15,6cm (17,1cm - 6,7cm)\nKOKO 27 / n.16,0-16,3cm (17,8cm - 6,9cm)\nKOKO 28 / n.16,7-17,0cm (18,5cm - 7,0cm)\nKOKO 29 / n.17,3-17,6cm (19,1cm - 7,2cm)\nKOKO 30 / n.18,0-18,3cm (19,8cm - 7,3cm)\nKOKO 31 / n.18,7-19,0cm (20,5cm - 7,5cm)\nKOKO 32 / n.19,3-19,6cm (21,1cm - 7,6cm)\nlaadukas luomupuuvillainen kangas\nAffenzahn / kesä, OWL 20/21 (Kudottu) - paljasjalkakengät lapsille\nAffenzahn / välikausi, PANTHER 20/21 (Happy Vegan) - paljasjalkakengät lapsille\nAffenzahn / kesä, UNICORN 20/21 (Luomupuuvilla) - paljasjalkakengät lapsille\nAffenzahn / kesä, SHARK 20/21 (Kudottu) - paljasjalkakengät lapsille\nAffenzahn / välikausi, BEAR 20/21 (Happy Vegan) - paljasjalkakengät lapsille\nCollonil Nahkarasva 100ml, sisältää mehiläisvahaa\nAffenzahn / kesä, DRAGON 20/21 (Kudottu) - paljasjalkakengät lapsille


Kehittyvää uutta vuotta 2014!\nViime vuonna kehitimme toimintaamme monesta eri näkökulmasta. Jatkuvan parantamisen hengessä valmista ei toki tulekaan, vaan kehitys kohti entistä parempaa metallipajaa jatkuu myös tänä vuonna. Teetimme vanhan vuoden lopuksi asiakastyytyväisyyskyselyn, jonka avulla halusimme ottaa teidät, asiakkaamme, mukaan kehitystyöhön. Kiiitokset kaikille vastanneille!\nHenkilöstöön ja tarjousmenettelyihin oltiin vastausten mukaan erittäin tyytyväisiä tai tyytyväisiä. Muutama prosentti koki henkilöiden tavoitettavuuden olevan heikohkoa –tämä on tiedostettu ja äänenne on kuultu, kiitoksia! Kiirettä ja touhua riittää, mutta lupaamme juhlallisesti, että pyrimme vastaamaan kaikkiin yhteydenottoihin mahdollisimman nopeasti.\nItse tuotteeseen ja palveluun liittyvissä kysymyksissä 100 % vastasi työn vastaavan sovittua aina (44 %) tai useimmiten (56 %). Koska pienilläkin asioilla voi olla suurensuuri merkitys, halusimme kuitenkin kartoittaa mikä on ollut vikana, jos huomauttamistarvetta on ollut. Olemme ottaneet palautteen vakavasti ja käyneet sen läpi henkilöstömme kanssa. Tekijöille on teroitettu työn laatua ja viimeistelyä sekä omavalvontaa entistä tarkemmin.\nUusina tuotteina meiltä toivottiin alihankintayhteistyötä sekä työskentelyä työmaalla. Molemmat asiat ovat keskusteltavissa ja sovittavissa, joten toivommekin halukkailta rohkeaa keskustelunavausta aiheeseen liittyen! Standardeihin ja viranomaisvaatimuksiin liittyviin toiveisiin olemme osittain vastanneet viime vuoden kehityshankkeen tiimoilta; tosin lopullinen sinetti puuttuu vielä CE-merkintäoikeuden käyttöluvan muodossa. Prosessi jatkuu ja tavoitteena on loppuhuipennus, eli sertifioitu SFS-EN 1090 vuoden alkupuoliskon aikana.\nKehitämme jatkuvasti viestintäämme. Kyselyn mukaan nettisivut ja sähköposti olivat toivotuimmat kanavat markkinointiin, kun taas projektin aikana yhteyttä voisi mieluiten pitää puhelimella ja sähköpostilla. Yhteydenpidon määrä taas on ollut pääosin sopivalla tasolla.\nErittäin ylpeinä kerromme, että 100 % vastaajista valitsisi Toivalan Metallin yhteistyöhön uudelleen erittäin (50%) tai melko (50 %) todennäköisesti. Lisäksi 92 % olisi valmis suosittelemaan Toivalan Metallia tuttavalle tai kollegalle. Lämpimät kiitokset luottamuksesta! Teemme parhaamme, että lunastamme luottamuksenne aina vain paremmin myös tänä vuonna.\nToivottaa Toivalan Metallin väki


Espoon Keikkoja kotisohville -striimikeikkasarja - 2020 - Sound Engine\nEspoon Keikkoja kotisohville -striimikeikkasarja - 2020\nEspoon kaupungin nuorisopalvelut tuotti toukokuussa 2020 nuorille suunnatun Keikkoja kotisohvalle -konserttisarjan, joka striimattiin suorana Nuori Espoon YouTube-kanavalle Engine Studiolta.\nEspoo MaxVol on Espoon kaupungin nuorisopalveluiden musiikkitoimintojen brändi, jonka alla toimii kaikki nuorisopalveluiden nuorille (13-29-v) suunnattu musiikkitoiminta. MaxVol auttaa monia nuoria yhtyeitä esimerkiksi soitto-opetuksessa, treenikämpän hankinnassa, laulunkirjoitustyöpajoilla, musan ja demojen äänittämisessä, musavideoiden tuottamisessa – ja erilaisten esiintymistilaisuuksien järjestämisessä.\nEngine Studiolla kuvattiin ja striimattiin toukokuussa kolmen nuorisobändin sekä artistivieraiden keikat, jotka striimattiin suorana Nuori Espoo Youtube-kanavalle.\n20.5: Fin & Fil ja Olivera – katso tallenne\n21.5: Nicholas ja Kube – katso tallenne\n30.5: Airi’s + vieraana ABREU\n”Kiitos Sound Enginen tiimille erittäin ammattitaitoisesta ja vakuuttavasta teknisestä toteutuksesta. Tilat olivat ensiluokkaiset ja lähetykset toimivat moitteetta. Tekninen henkilöstö oli asiansa osaavaa ja yhteistyö sujui tuotannossa kitkatta. Myös lähetysten visuaalinen ilme oli täysin toiveidemme mukaista. Lähetysten osalta tulemme varmasti ylittämään kertaluontoisen livetapahtuman yleisömäärät, joten kustannustehokkuuden näkökulmasta livestriimien tuottaminen on varteenotettava tapahtumamalli myös tulevaisuudessa”, kertoo Nils Nordling, Kulttuurisen nuorisotyön koordinaattori, Espoon kaupungin Nuorisopalvelut.\nEngine Studio sijaitsee keskeisellä paikalla Helsingin Oulunkylässä. Engine Studio on monipuolinen ja moneen taipuva tila, jossa Sound Enginen ammattitaitoinen henkilökunta ja huippulaadukas tekniikka varmistavat etätapahtumasi onnistumisen ja elämyksellisyyden.\nOnko sinulla tarve virtuaalitapahtumalle?\nLue lisää Engine Studiosta, katso muita referenssejä ja ota yhteyttä meihin ja suunnitellaan sinulle oma virtuaalitapahtuma:


Tervepä terve lukijat!\nParissa edellisessä treenissä on ollut uusi immeinen mukana, joka on uusi lisäys reeniporukkaamme. Ekalla kerralla kun hän oli, niin opastettiin eri venyttelyihin, alkulämmittelyliikkeisiin, vastuskumien kanssa ja penkkaustakin käytiin hieman. Viimeviikon reenusa käveltiin yhtä ryhmäläistä vastaan, tehtiin yhdessä venyttelyitä, kahvakuulien kanssa, pidettiin pienet leikkimieliset penkkikisat. Uusi reeniporukan tyyppi teki suorituksen 40 kglla ja kokeili 50 kglla. Ei paha!\nTännään olj sitten vähän sekalaista kuntopiiriä ja venyttelyitä Minnan ja yhden toisen tiimiläisen kanssa. Maveakin tuli tehtyä, kuten kuvasta näkkyy. Uusi toimija oli estynyt tulemasta. Ensiviikon maanantaina sitten kaikj nelejä sitten samassa tilassa uudelleen. Mennään taas päivän kunnon mukkaan.\nMuuten tässä on tullut viimeviikon to-tän viikon ma, matkustettua Itä-Suomessa, käveltyä, skeitattua, poimittua paljon marjoja, ja hieman sosialisoiduttua. Käyhän tuo kaikki myös jumpasta. Kaukana ollaan mistään ennätyskisatuloskunnosta, mutta kävely sujjuu pienistä polvikivuista huolimatta, tavallinen skeittaus menee siinä ja siinä tai ihan jees riippuen päivästä, longboardilla menee jo kivasti, ja potkulaudalla mennee oikein komiasti. Jesh! HYVIÄ LIIKKUMISIA! T. KRISSE TUOMINEN.\nhyötyliikunta naisvoima naisvoimailija Krisse Tuominen Tiim Aappena tiimihenki tiimin vetäjä tiimityöskentely


Lähettänyt Saraheinä klo 20.59\nKAISU 26. toukokuuta 2014 klo 21.20\nKauniita kaikki, Canasta on itse upeus :I\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 17.38\nCanasta on kaunis! Vähän vaan harmittaa, etten istuttaessani huomannut, että se on niin lyhytvartinen -nyt on sitten lyhyitä tulppaaneja pidempivartisten seassa keskellä kukkapenkkiä...\nPirjo 26. toukokuuta 2014 klo 21.29\nOlen joskus miettinyt tuota nostoprojektia, mutta taidan olla liian laiska siihen.\nKappas vain, nyt sain nimen yhdelle tulppaanille jonka kuvan laitoin postaukseeni, Grand Perfection. Sehän se, muistan ostaneenikin niitä :) Kiitos!\nHurmaava tuo Shirley.\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 17.40\nOlin vähän pettynyt Shirleyhin aluksi, mutta se kaunistuu päivä päivältä kukinnan edistyessä. Nostoprojekti ei osoittautunut kovin kannattavaksi, mutta tulihan kokeiltua!\nsylvi 26. toukokuuta 2014 klo 22.06\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 17.42\nTulppaanit ovat lemppareitani; kaikki ne värit ja tuoksut!\nsavea ja papuja 26. toukokuuta 2014 klo 22.44\nIhanan erilaisia tulppaaneja. Canasta on mielestäni kauniin erilainen.\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 17.43\nOn kiva kokeilla erilaisia tulppaaneja, vaikka niistä olisikin sitten iloa vain yhtenä keväänä.\nSirpa 26. toukokuuta 2014 klo 23.15\nIhanat tulppaanit sinulla!!\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 17.46\nOsa tulppaaneista oli vielä avautumatta, kun sunnuntaina lähdin mökiltä. Värikkäimpien tulppaanien kukinta on vielä edessä...\nmummeli 27. toukokuuta 2014 klo 6.15\nkauniita tulppaaneita. kai nyt saakin iloita kukista vähän pidempään kun tuo paahtava helle on taas muisto vaan.\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 17.48\nHelteessä tulppaanien kukinta olisikin ollut hetkessä ohi. Kun vain ei menisi liian viileäksi, pelkään vielä yöpakkasia.\nbetween 27. toukokuuta 2014 klo 6.26\nTein saman huomion eli ylös kaivetut ja uudelleen istutetut tulput kukkivat aika huonosti. Jatkossa saavat pysyä maassa ja päättää ihan itse, kukkivatko vai eivät.\nOlet löytänyt paljon kauniita tulppaaneita. Tuo Shirley on erityisen viehättävä. Nyt ne tosiaan kukkivat vähän pidempään, kun sää viileni. Harmi vaan, että meni sen verran koleaksi, että taas täytyy ryhtyä vahtimaan arkojen kasvien selviytymistä.\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 17.54\nMinäkin pelkään, että tässä tulee vielä yöpakkasia tai hallaa se taitaa tähän vuodenaikaan olla. Tämänpäiväinen 6 astetta tuntui aika kylmältä viikonlopun 30 asteen jälkeen.\nTylsä Mörökölli 27. toukokuuta 2014 klo 8.22\nTosi nättejä tulppukuvia. Olen ollut huomaavinani, että tulppaanien tekemät sivusipulit kukkivat parin kesän jälkee. Näin ne leviävät, ja niitä saisi haluttaessa lisättyä vaikka kuinka. Se vanha sipuli ei kuki montaa vuotta yhtä isona. En ole tästä huomiostani ollenkaan varma, eikä ole tullut opiskeltua sen todenperäisyyttä.\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 17.59\nTuossa on varmasti perää. Toiset lajikkeet ovat ahkerampia tekemään niitä sivusipuleita esim Queen of night kukki pihassani kolmena vuonna, ennen kuin hävisi. Spring Green taitaa myös olla tälläinen kestävä.\npivi 27. toukokuuta 2014 klo 11.06\nKomeita ! Tein saman huomion Spring Greenistä, että yllättävän hyvin pärjää useampia vuosia, hyvä tulppaani.\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 18.00\nSe on kestävä, kukka kyllä näytti vähän pienemmältä nyt kuin viime vuonna.\nEmilie 27. toukokuuta 2014 klo 11.27\nHienoja värejä! Jotkut tulppaanit kukkivat paikoillaan useita vuosia ja toiset ei. Viime keväänä hienosti kukkineet eivät nyt enää kukkineet, aattelin kyllä vielä kokeilla nostaa niitä ylös. Pienet sipulit ei jaksa siitä huolimatta kukkia. Jos niitä onnistuis kasvattaa isommiksi jossain...\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 18.03\nTotta! Täytyy hankkia lisää näitä kestäväksi osoittautuneita tai sitten tyytyä ihailemaan aina uudenlaisia tulppaaneita joka kevät :)\nKonnadonna 27. toukokuuta 2014 klo 12.52\nKauniita tulppaaneja! Olen tullut siihen tulokseen tulppujen kanssa, että parasta istuttaa vaan joka syksy uusia, niin ainakin joku kukkii:)\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 18.07\nTuo on kyllä hyvä neuvo :) Tulppaaneitahan voi istuttaa vielä myöhäänkin ja alesta saa sipuleita halvalla.\nSusanna 27. toukokuuta 2014 klo 14.42\nMinä en ole jaksanut ryhtyä nosto-operaatioon, tänä vuonna sitten tuloksena onkin osin minitulppaaneita. Mutta nousivatpa kuitenkin :)\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 18.08\nUudestaan kukkivat tulppaanit tekevät tosiaan pienemmät kukat, ihana kuitenkin nähdä vanha 'tuttu' seuraavana keväänä uudestaan :)\npioni 27. toukokuuta 2014 klo 17.27\nTulppaanit tekevät mitä tahtovat;) Jotkut kukkivat vuosi toisensa jälkeen ja jotkut ovat vain yhden kesän iloja. Apeldoornit kai ovat kestävimpiä.\nSaraheinä 27. toukokuuta 2014 klo 18.11\nKerrotut Appeldoornit ovat kukkineet minullakin nyt joka kevät (neljä kertaa). Kukan väri ja koko on muuttunut, mutta ihanaa kun kukkivat aina uudestaan :)\nSussi 27. toukokuuta 2014 klo 20.17\nUpeita kaikki! Joskus olen nostanut sipulit ylös lehtien kuihduttua, pistänyt varastoon viileään ja istuttanut syksyllä uudelleen, sen väitetään lisäävän tulppaanien kestoa. Kova työ vain siinä on.\nSaraheinä 28. toukokuuta 2014 klo 11.52\nMinä tein juuri näin ja kukkia tuli kuitenkin varmaan saman verran, kuin olisi tullut ilman nosto-operaatiotakin... Tästä lähtien saavat pysyä maassa ja kukkia, jos ovat kukkiakseen :)


annadele: Maalari maalasi taloa, sinistä ja punaista\nOn aika yllättävää, kun kesken löllöilylauantain isosiskon maalariksi valmistunu kaveri tulee kysäsemään vähän arkaillen, että josko voin ottaa hänestä valmistujaiskuvia. Ne kuulema pelastaa. Ei se ollu ku vaatteet päälle (yöpaiassa harvemmin liikun ulkona), kamera kainaloon ja menoksi! Ihan kivoja kuvia tuli ja tällaisen onnistuneen otoksen haluaisin jakaa teiänkin kanssa. Tätä vois melkeinpä harrastaa useamminki... :)\nEli kättä ylös rovaniemeläiset, jos joku haluaa jonkinsortin kuvailuja itsestään minun räpsiminä!\nIra 8. kesäkuuta 2013 klo 22.29\ntaitava kuva kyllä! :)\nannadele 8. kesäkuuta 2013 klo 22.30\neikös! mieki tykkään hurjan paljon :)\nMiia 8. kesäkuuta 2013 klo 22.43\nannadele 8. kesäkuuta 2013 klo 22.46\nno kiitoskiitos! :)\nLaura 8. kesäkuuta 2013 klo 22.52\nVoisin kuule laittaa asian korvan taakse :) virallisia lakkiaiskuvia ei nimittäin ole vielä otettu\nannadele 9. kesäkuuta 2013 klo 12.30\njee! ilmottele, jos kiinnostaa :)\nJenna 9. kesäkuuta 2013 klo 16.47\ntodella hieno kuva & muutenkin kiva blogi! :)\nannadele 9. kesäkuuta 2013 klo 17.58\nuu, kiitokset! :)\nAnonyymi 9. kesäkuuta 2013 klo 17.04\nkuvaisitko muitakin kuin valmistujaiskuvia ja vähän nuoremmista, yläasteen seiskaluokkalaista? olis mahtavaa tutustuu suhun niin eikö tää olis vähän sellane tilaisuus tutustua? mut joo, en kyllä viitti tulla juttelee ja sitte mulla jännäis liikaa :p\nannadele 9. kesäkuuta 2013 klo 17.59\ntotta kai! mie kuvvaan vaikka facebook profiilikuvia, ku tykkään kuvaamisesta niin paljon! turhaa jännität, kyllä mulle voi vaikka facebookissa alkaa juttelemaan ja tutustua - mie en pure :)\nAlica 10. kesäkuuta 2013 klo 13.54\nTosi hyvänlaatunen kuva ja muutenki tosi kiva tää blogi:)\nannadele 10. kesäkuuta 2013 klo 18.19\nAnonyymi 10. kesäkuuta 2013 klo 19.40\nmaksaako nää sun ottamat kuvat?\nannadele 10. kesäkuuta 2013 klo 19.56\nharrastuksenahan mie tätä teen, että sinänsä ammattilaisen palkkaa en itelleni voi periä, enkä todellakaan rahan perässä tässä hommassa siis ole, enkä sitä ole koskaan vaatinu. näitä kuvia ottaessani en ees tienny, että rahaa mulle tulisi ja sitäkin tuli niin hurjasti ku viisi euroa, enkä kyllä enempää olisi oikeasti ees ottanu vastaan (naapurin yo-juhlien kuvaus oli eri homma). että siis lähinnä kuvattavan omantunnon mukasesti - maksua en vaadi, mutta en siitä kieltäydykkään :)\nunseenchild 18. kesäkuuta 2013 klo 3.26\nMite ois anna, mulle uutta fb profiili kuvaa ? ;)\nannadele 18. kesäkuuta 2013 klo 14.14\nkelpaa! pittää sopia aika ja paikka ;)


Polunvalaisijan matka – Final Cut Productions\nVideon syntyprosessi tuo parhaimmillaan valtavasti lisäarvoa. Se voi olla hyvinkin valmentava prosessi. Suunnitteluvaiheessa videon viesti tulisi kiteyttää. Se vaatii asiakkaan palvelun tai tuotteen olemassaolon syvintä ymmärrystä. Video ja sen tarina vaikuttaa monella tavalla. Näitä asioita tuli pohdittua Polunvalaisija Merjan videota tehdessä.\nMerjan valmennuspalvelut ja kirjat löydät osoitteesta polunvalaisija.fi\nOlen äärimmäisen kiitollinen palautteesta jonka Merjalta sain.\nTein videon Irtipäästäminen-tehtäväkirjani promoamista varten Ilari Laineen kanssa. Tavoitteena oli saada luotua tunnelma, joka inspiroisi ja herättäisi mielenkiintoa sekä kirjaa että myös kirjailijaa kohtaan. Odotukset täyttyivät paremmin kuin osasin kuvitella.\nVideon avulla sain nostettua myyntiäni ja olen lisäksi saanut asiakkailtani loistavaa palautetta videosta. Videon välityksellä pystyin välittämään viestini huomattavasti tehokkaammin kuin pelkän kuvan ja tekstin avulla. Videon tekemisessä jouduin menemään omalle epämukavuusalueelleni. Kokemattomuuteni kuvattavana olemisesta jännitti minua ennakkoon, mutta Ilarin varma ja rauhallinen ote kuvauksissa sai minut kuitenkin luottamaan tilanteeseen ja kuvaaminen oli lopulta helppoa ja todella antoisaa.


Nopea elvytys pelasti ihmishengen - Securitas\nMe etsimme Sinua\nNopea elvytys pelasti ihmishengen\nKeskiviikkona 18.11 aamupäivällä Helsingin oikeustalossa Salmisaaressa neljännen kerroksen aulassa, asiakkaana ollut mies sai sairauskohtauksen. Hän alkoi korisemaan ja valahti penkille makaamaan.\nVartijamme kuulivat ensimmäiseen kerrokseen avunhuudot ja juoksivat nopeasti paikalle. Miehen vieressä istunut naisasiakas oli muiden avustuksella ehtinyt laskea miehen maahan ja aloittanut paineluselvytyksen.\nVartijamme jatkoivat elvytystä vuorotellen keskenään. Yhteys hätäkeskukseen oli auki koko ajan ja ambulanssi tilattu heti.Toinen vartijoista meni pihalle ambulanssia vastaan ja ohjasi heidät potilaan luokse. Lääkäriyksikkö jatkoi omilla laitteillaan miehen elvytystä ja vartijoidemme avustuksella potilas siirrettiin tavarahissillä pihalle ja siirrettiin ambulanssiin ja jatkohoitoon sairaalaan.\nIltapäivällä Helsingin pelastuslaitokselta soitettiin oikeustalolle ja kiitettiin esimerkillisestä pelastushenkilöstön opastuksesta paikalle ja avustuksesta potilaan poiskuljettamisessa. He myös mainitsivat, että hyvin todennäköisesti ilman heti aloitettuja elvytystoimia potilas olisi kuollut. Samoin ensiapupaikan rauhoittaminen uteliailta katseilta ja liikkumiselta sai pelatushenkilöstöltä kiitosta.\nMies toipuu kuulemma täysin.


Kirjoittaja Aihe: Maikon kopteriblogi (Luettu 139306 kertaa)\nIMG_20190413_150254.jpg (269.96 kilotavua, 1280x604 - tarkasteltu 33 kertaa.)\nIMG_20190413_153625.jpg (227.89 kilotavua, 1280x604 - tarkasteltu 35 kertaa.)\nIMG_8763.jpg (2450.68 kilotavua - ladattu 49 kertaa.)\nIMG_8767.jpg (2903.82 kilotavua - ladattu 17 kertaa.)\nIMG_8773.jpg (2360.88 kilotavua - ladattu 10 kertaa.)\nIMG_8785.jpg (3274.13 kilotavua - ladattu 19 kertaa.)\n« Vastaus #596 : 29 Kesäkuu, 2019, 19:11:02 »\nHiukan lennätykset ovat jääneet vähiin kevätleirin jälkeen, sillä terasseja ja portaita on pitänyt tehdä vapaa ajalla. Lisäksi koko alkukesä on ollut kyllä aivan törkeän tuulista, joten vapaa iltana olen jäänyt nikkaroimaan enkä lähtenyt bitchswampille. Paljon on kuitenkin tapahtunut kalustopuolella.\nOlenkin varmaan joidenkin kanssa (Pekka, Timo, Mattinen...) puhunut että mulla on ollut lähes lapsuudesta asti ollut haaveena ostaa iso lennokki bensakoneella. Lapsena tuli lennätettyä lennokkeja (Blue stick, Gentle Lady, Easy Answer, Nelipeli, Vipeltäjä), jotka ilmeisesti muodosti pysyvän arpikudoksen kopteristin sydämeen. Tietoisesti olen kuitenkin nämä haaveet unhoittanut, sillä tilaa ei ole ollut perheen kasvaessa ja seinien pullistellessa. Nyt kun sain vihdoin sen oman harrastetilan kotiin niin olen jo pidemmän aikaa katsellut ajan kanssa jos vain tulisi sopivaa 3D-lennokkia bensakoneella vastaan akselilta Edge, Extra, MXS...\nNyt sitten kuukausi sitten sellainen tuli ja sattui olemaan ostohousut jalassa ja ostin sen pois. Kyseessä on CARF Extra 330SC 120cc koneella. Vähän kyllä alkoi mietityttämään jälkeenpäin että mitä tuli tehtyä, sillä lennokeista ei ole kokemusta kuitenkaan kuin 25v takaa . Eikös noiden lennättäminen ollutkin yhtä kiinnostavaa kuin maalin kuivumisen katselu. Mutta pelkästään ostoprosessi pisti kyllä adrenaliinit kiertämään enemmän kuin tässä harrastuksessa on pitkään aikaan ollut. No nyt se on kotona ja sain hommat toimimaan. Bensakanisterit yms pitäisi vielä hommata ja sitten pitäisi uskaltaa viedä se kentälle ja ottaa ensilento. Oikeasti hirvittää...\nKevätleirillä Goblin 700KSE tuli tonttiin radiohäiriön kanssa, joten päätin että Spektrum saa vaihtua. Kattelin eri vaihtoehtoja ja olin välillä ostamassa Vbaria, välillä Jetiä ja välillä Futabaa (ehkä vähiten kuitenkin Futtea). VBar jäi kuitenkin siksi jos noita lennuja lennättelee joku muu ehkä parempi (voin olla väärässäkin). Jeti olisi himottanut isosti, mutta sen hinta oli kuitenkin niin jyrkkä että tällainen sniiduilija ei voinut oikeuttaa itselleen sen ostoa. No Extrassa oli valmiiina Futten vastari, joten päätin sellaisen sitten ostaa . Isona parannuksena mulle näissä uusimmissa Futten mankoissa on lisätty kytkinten välissä olevaa tilaa, joka on ollut aiemmin show stopper pinch otteella lennättäjälle. Uusimpana mallina niiltä on tullut pihalle Futaba 16SZ, joka on karumpaa ulkonäköä ja muutamaa featurea lukuunottamatta sama kuin 18SZ. Gimbaalit on 18SZ:ssa ilmeisti paremmat ja pari jotain vipua enemmän ja SBUS ohjelmointi ei tarvitse erillistä akkua. Olin juuri tilaamassa ProRC:ltä mankkaa kun säkällä huomasin Lennunetissä sellaisen myynnissä. Siinä oli kuitenkin kylkiäinen...\nMankkaa ostaessa kaveri myi myös XXLite DLG liidokkia. Tämä on toinen juttu mitä olen aina halunnut kokeilla, joten päätin ostaa myös sen päälle vähän heräteostoksena. Kyseessä on siis kevyt (200-300g) hiilikuidusta tehty heittoliidokki, joka lingotaan ilmaan kiekonheittäjä tyyliin ja sitten vaan etsimään nostavia. Parina iltana olen käynyt heittelemässä ja vaikka pisin lento on nyt 1min 50s (illalla ei nostoja oikein ole) niin ymmärrän tuon viehätyksen. En ole kalamiehiä, mutta uskoisin että kalastus on juuri tällaista.\nNyt on kesälomat alkamassa viikon päästä. Tarkoitus olisi jatkaan kopterin lennätystä Logolla, korjata Goblin ja kuitenkin suurimpana jännärinä saada tuo Extra lentämään. (ja viimeistellä terassi ja tehdä aitaa...)\nPS: Futaba on ollut ihan mukava ilmestys vanhalle Spekun käyttäjälle. Kosketusnäyttö ja telemetria on hyviä juttuja, mutta huonoina puolina voi sanoa että kosketusnäyttö ei näy auringonvalossa ja tuntuma on kuin Noksun ensimmäisissä kosketusnäyttö puhelimissa.\n6 Tykkäystä Anselmo, Matti Häkkinen, samiwhat, Wilikki, TimoK ja 1 muuta tykkäävät tästä.\n« Vastaus #597 : 29 Kesäkuu, 2019, 19:55:44 »\nTekis mieli melkein tamperelaisia syytää tästä liidokkien hyökkäyksestä pk seudulle! alkaa olla jo sitten epsookin menetetty! Wilikki sunhan piti vahtia sitä sektoria!\nNo ei vaa onnea uusista lennokeista ja tuo extra ois kyllä kiva nähdä livenä ilmassa.\n« Vastaus #598 : 29 Kesäkuu, 2019, 20:16:30 »\nVakuuttavan näköinen kuvissa tuo lennokki. Ja Hänet tuntien sen lennättäminen tulee olemaan iso suksee, jota tullaan katsomaan joka puolelta maailmaa.\n« Vastaus #599 : 29 Kesäkuu, 2019, 21:55:47 »\nLainaus käyttäjältä: samiwhat - 29 Kesäkuu, 2019, 19:55:44\nTässä on selkeesti vuotanu sisäpiiri tietoa Maikolle mun työvuoroista Olin nimittäin justiinsa tuolloin kuukausi sitten töissä ku Maikko on noi hommannu Ihan selkeesti täytyny olla tieto siitä millon ei oo espoon rajalla kukaan väijyssä\nOnnia uusien koneiden johdosta! Huuteleppa kun oot kentälle menossa niin näkee livenä moiset vehkeet. Muistan ku eilisen päivän ku Jussi. oli käymässä tuommosen hiilikuitu viskattavan tikun kanssa Ämmiksellä. Se vaan päätty vähä huonosti. Tais olla jotain asetus tai jotain muuta ongelmaa. Jussi. tempas lujaa koneen ilmaan, kone teki tiukan luupin ja jäi törröttään pystyyn ämmäskukkulaan🤭 Meinas vähä nakratta siinä hetkessä porukkata😆\nPS. Ollaan huomenna menossa kentälle ja futten vastari on hetkessä liimattu logon perälle ja otettu käyttöön ihan kenttä oloissa😉\n6394 Lukukerrat 18 Toukokuu, 2009, 06:38:20\n18944 Lukukerrat 29 Lokakuu, 2010, 23:41:28


Identiteetti ja tapa katsoa maailmaa rakentuvat kielen avulla – ”Kielellä ilmaistaan ryhmään kuulumista” | Moreenimedia\nEnglannin kielen professori Minna Nevalan mukaan kohteliaisuus merkitsee eri asioita eri kulttuureissa.\nIdentiteetti ja tapa katsoa maailmaa rakentuvat kielen avulla – ”Kielellä ilmaistaan ryhmään kuulumista”\nTampereen yliopiston englannin kielen professori Minna Nevalan mukaan kieli muokkaa ajatteluamme ja rakentaa identiteettiämme.\nKielen voi nähdä ikkunana maailmaan, sillä kommunikaatio ihmisten välillä ilman kieltä olisi hyvin toisenlaista. Maailman suuret kielet, kuten englanti ja espanja, ovat auttaneet luomaan yhteyksiä ja opettaneet toisten maiden kulttuureista paljon.\nProfessori Minna Nevalan mukaan eri kielten kohteliaisuuskulttuurin ilmaisutavoissa on huomattavia eroja. Aasian kulttuureissa, joissa korostuu yhteisöllisyys, tulee keskusteluissa ottaa aina kaikki ihmiset huomioon, olivat he läsnä tai ei. Tittelit ovat myös erittäin tärkeitä puheessa ja on suuri moka, jos niitä ei sieltä löydy. Länsimaissa korostuu yksilökulttuuri ja kielessä minä-keskeisyys.\nNevala sanookin, että kielen avulla ilmaistaan ryhmään kuulumista ja kielellä muokataan identiteettiä. Me–he-vastakkainasettelu on yleistä nykypäivänä politiikan kielessä. Viime vuosina myös maahanmuuttokeskustelu on perustunut sille.\n– Identiteetti ja kielellä ilmaisu ovat hirvittävän tärkeitä. Ihminen määrittelee itsensä erilaisten ryhmien kautta, kuten äitinä, isänä, opiskelijana tai harrastuksen kautta, sanoo Nevala.


weneverstoodachance: musiikkiblogi: Nosto: Elämäni levyt\nTeen arkityössäni noin pari kertaa viikossa ns. sähköpostivuoroja. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että noina päivinä istun kahdeksan tuntia koneella ja naputan meiliä.\nParasta sähköpostivuoroissa on se, että pääsee kuuntelemaan musiikkia. Ei toki aina, sillä välillä keskittyminen ei pysy kasassa. Eilen pysyi. Päivän soundtrackinä toimi Sydän, Sydän-yhtyeen toinen albumi, Au (2006).\nAu-levy kirvoitti tämän päiväisen kirjoitukseni. Au, monen muun lisäksi, on yksi elämäni levyistä. Levyistä, jotka ovat muuttaneet tapaani ajatella musiikista. Ja jossain määrin kai elämästä.\nTällaiset levyt osuvat usein kohdalle vahingossa, mutta juuri oikeana hetkenä. Ne ovat oikeanlaisia ja usein laadultaan ja rakenteeltaan erittäin kestäviä. Usein täyden kympin levyjä, joiden paskimmatkin raidat kuulostavat hyvältä, sillä ne ovat osa kokonaisuutta.\nAu-levyn kohdalla suhteemme alkoi vihasta, joka kasvoi rakkaudeksi. Au:n julkaisun aikoihin olin nuori ja hölmö ihminen. En ollut valmis vastaanottamaan.\nKavereiden painostuksesta ostin levyn ja lopulta albumin päätön napakkuus, intohimo ja kauneus voittivat minut, vanhan Kuolleet Intiaanit-fanin puolelleen.\nAu, kuten useimmat elämäni levyistä, on lähes loputtoman runsas. Jokaisella kuuntelulla levystä aukeaa uusia ulottuvuuksia, kuin hyvästä kirjasta.\nLaadukas tuotanto kohtaa jatkuvasti elävät ja monipuoliset rakenteet. Missään ei ole säästetty. Missään ei olla menty sieltä, missä aita on matalin.\nMiksi tällaisia levyjä ei tehdä enempää, ja miksi näillä ei tehdä rahaa? Vastasin juuri omaan kysymykseeni. Kuolkoon paska taidepop.\nTavallaan fakta, että näiden taideteoksien tuotoilla ei elättäisi edes maatiaiskissaa, nostaa niiden arvoa entisestään. Parhaita levyjä ei kuitenkaan ole tehty rahasta, vaan uskosta hyvän musiikin voimaan.\nJa ne ovat tehty meitä varten. Arvostimme niitä, tai emme. Olipa kyseessä sitten alavieskan Raimo, tai helsingin Sussu, varmasti jokaisella meistä on ainakin se yksi levy, jonka luokse tulee palattua uudestaan ja uudestaan. Jota arvostaa, josta ei suostuisi luopumaan.\nArtisteja harvemmin muistaa kiittää muulla kuin lompakollaan. Tosin, raha on yleensä suurin kiitos mitä artistille voi antaa. Nyt kun asiaan kuitenkin paneuduin, niin haluaisin omalta osaltani kiittää Sydän, Sydän-yhtyettä yhdestä elämäni levystä.\nJaan loppuun kanssanne Kukko-kappaleen Sydän, Sydämen Au-levyltä. Kukko edustaa levyn vimmakkaampaa puolta ja on käsittääkseni monen yhtyeen fanin mielestä bändin se biisi.\nLähettänyt Jukka Tulensytyttäjä klo 14.48\nTunnisteet: Au, kukko, Kuolleet Intiaanit, Sydän Sydän


Joensuun Hierojakoulu on syksyllä 2014 perustettu hierojien koulutukseen erikoistunut oppilaitos. Joensuun Hierojakoulun hierojakoulutus tarjoaa näyttötutkintoon valmentavaa koulutusta. Lisäksi oppilaitos tarjoaa\nKuortaneen Urheiluopisto on liikunnan, huippu-urheilun, hyvinvoinnin, koulutuksen ja vapaa-ajan keskus, joka järjestää liikunta-alaan liittyviä koulutuksia sekä nuorille että aikuisille. Kuortaneen\nLappeenrannan uudessa hierojakoulussa tarjotaan näyttötutkintoon valmentavaa koulutusta. Koulutusta järjestetään päiväopintoina ja monimuoto-opintoina. Oppilaitos tarjoaa valmistuneille opiskelijoille mahdollisuuden jäädä toimimaan ammatinharjoittajana koulun\nPirkanmaan Urheiluhierojakoulu on vuodesta 1993 alkaen toiminut hieronnan ammattilaisia kouluttava oppilaitos. Päätoimialat ovat Urheiluhierojakoulutukset, Hierojan erikoisammattitutkintokoulutus (opso), alan ammatti/erikois-ammattitutkintotilaisuuksien järjestäminen\nSantasport Lapin Urheiluopisto tarjoaa monipuolisesti ammatillista peruskoulutusta sekä lisä- ja täydennyskoulutusta. Koulutusohjelmia ja tutkintoja on runsaasti– valitse itsellesi sopivin! Lapin\nSport Massage Institute of Finland, Hierojakoulu Espanjassa aloitti Hieronnan ammattitutkintoon valmentavat hierojakoulutukset Fuengirolassa syksyllä 2013. Laadukas opetus näkyy selkeästi opiskelijoidemme


Fennovoima jatkaa laajoja tutkimuksia Hanhikiven niemellä (30.6.2014)\nFennovoima kartoittaa ydinvoimalaitoksen lähiluontoa maalla, merellä ja muunmuassa kallioperassä. Ympäristövaikutusten arvioinnin valmistuttua yhtiö varautuu tutkimuksilla tuleviin lupaprosesseihin. Lue lisää...\n27.6.2014 Yle Oulu / Arto Veräjänkorva\nPaltamon Teerivaaran tuulivoimahankkeen ympäristövaikutusten arviointi on päättynyt (30.6.2014)\nUPM Kymmene Oyj:n osaomistama Otsotuuli Oy suunnittelee tuulivoimapuistoa Paltamon Teerivaaralle. Hankealue sijaitsee Oulujärven ja Kivesjärven välimaastossa, ja alueelta on noin 30 kilometrin matka Kajaanin, Paltamon ja Vaalan keskustoihin. Kainuun ELY-keskus on antanut lausuntonsa Otsotuulen teettämästä ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta. Hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettely (YVA-menettely) on nyt päättynyt. Lue lisää...\n26.6.2014 Kainuun ELY-keskus, Tiedotteet\nEnsimmäiset suomalaiset vesivoimalat EKOenergian piiriin (30.6.2014)\nRistijärven Pyhännänkoski ja Noormarkun Makkarakoski ovat ensimmäiset suomalaiset vesivoimalaitokset, joiden sähköä voidaan jatkossa myydä koko Euroopaan EKOenergia-merkittynä. Voimalaitosten sähkö kaupattaneen kuitenkin Suomen rajojen sisäpuolella, sillä EKOenergia-kelpoisuutta hakenut Ekosähkö Oy myy sähköä vain Suomessa. Lue lisää...\n25.6.2014 Suomen luonnonsuojeluliitto, Tiedotteet\nMetsästä energiaa –hanke Kainuussa (27.6.2014)\nMetsästä energiaa -hankkeen yleisenä tavoitteena on kehittää ja edistää omassa maakunnassa tuotettujen biopolttoaineiden ja muiden uusiutuvien energiamuotojen käyttöä ja tuotantoa sekä energiansäästöä. Lue lisää...\nKalasääsket setvivät tuulivoima-asioita Kainuussa (25.6.2014)\nKainuussa pesivien kalasääskien elämästä saadaan pian uutta tietoa. Kesän aikana kahdelle kalasääsken poikaselle kiinnitetään satelliittilähetin. Metsähallituksen rahoittamassa hankkeessa saadaan selvennystä myös siihen, minne tuulivoimapuistoja kannattaa Kainuussa rakentaa. Lue lisää...\n23.6.2014 Yle Kainuu / Paula Hiljanen\nOulu vastasi Fennovoimalle kyllä (23.6.2014)\nOulun kaupunginvaltuusto päätti maanantai-iltana, että kaupunki lähtee mukaan Fennovoiman ydinvoimahankkeeseen 16-17 miljoonalla eurolla. Päätös syntyi äänestyksen jälkeen luvuin 40-27. Lue lisää...\n17.6.2014 Yle Oulu / Riikka Oosi\nELY-keskus antoi lausuntonsa Pyhäjoen Oltavan tuulivoimahankkeen YVA-ohjelmasta (17.6.2014)\nPohjois-Pohjanmaan ELY-keskus katsoo, että arviointiohjelma on selkeä ja pääosin riittävä. ELY-keskus painottaa lausunnossaan alueelle suunniteltujen tuulivoimapuistojen yhteisvaikutusten arviointia. Lue lisää...\n16.6.2014 Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus, Tiedotteet\nVesivoima tuottaa yli puolet Kainuussa käytettävästä energiasta (12.6.2014)\nVesivoiman jälkeen kainuulaisten energialaitosten merkittävin energian lähde on uusiutuva energia, jota Kainuussa kuluu 1,5 traktorin peräkärryllistä vuodessa. Lue lisää...\n10.6.2014 Yle Kainuu / Tiia Korhonen\nYdinfossiili vai vihreän energian valtias – energiavertailu paljastaa maakuntasi luonteen (12.6.2014)\nUusmaalainen käyttää 11 kottikärrylllistä kivihiiltä vuodessa, pohjoispohjanmaalainen traktorin peräkärryllisen turvetta. Uusiutuvan energian suurmaakunta on metsäteollisuuden ansiosta Etelä-Karjala ja vesivoiman valtias Lappi. Ylen energiavertailu kertoo, miten sinun maakuntasi tuottaa energiansa – kerro sinä, onko se hyvä vai huono juttu. Lue lisää...\n10.6.2014 Yle Helsinki / Petteri Juuti\nPohjois-Pohjanmaan ELY-keskus antoi lausuntonsa Oulun Energian uuden voimalaitoshankkeen arviointiohjelmasta (9.6.2014)\nArviointiohjelmassa on esitetty pääosin ne tiedot, joita YVA-lain ja -asetuksen mukaan arviointiohjelmassa tulee esittää. Yhteysviranomainen on edellyttänyt joitakin tarkennuksia tai selvitysten laajentamista koskien mm. hankekuvausta ja vaikutuksia vesistöihin, ilman laatuun ja ilmastoon. Lue lisää...\n4.6.2014 Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus, Tiedotteet\nYmpäristöministeriön lausunto Fennovoima Oy:n hakemuksesta valtioneuvoston 6.5.2010 periaatepäätöksen täydentämiseksi (19.5.2014)\nYmpäristöministeriö antoi tänään 16.5. lausunnon Fennovoima Oy:n hakemuksesta työ- ja elinkeinoministeriölle. Lausunnon mukaan ympäristöministeriön näkemys on, että ydinvoimalaitoksen rakentaminen Hanhikiven niemelle ei ole yhteiskunnan kokonaisedun mukaista. Valtioneuvoston ei tule tehdä uutta periaatepäätöstä Fennovoiman ydinvoimalaitoksen rakentamisesta. Lue lisää...\n16.5.2014 Ympäristöministeriö, Lausunto\nRuotsin luonnonsuojeluvirasto: Mielipiteemme Pyhäjoesta yhtä painava kuin suomalaisten (14.5.2014)\nLuonnonsuojeluvirasto on toimittanut Ruotsin lähetevastauksen Pyhäjoen ydinvoimalasta Suomen ympäristöministeriölle. Suurin osa ruotsalaisista viranomaisista, kunnista ja lääninhallituksista suhtautuu suunniteltuun ydinvoimalaan kielteisesti. Lue lisää...\n12.5.2014 Yle Uutiset / Paula Tapiola\nYdinvoiman omistaminen puhuttaa Oulussa (14.5.2014)\nKulisseissa käytävän keskustelun näkemykset eivät juuri kauempana toisistaan voisi olla. Fennovoiman ydinvoimahankkeen kotimaisen omistuksen kasvattaminen hyväksyttävälle tasolle on lisännyt Oulun paineita osallistua Pyhäjoen hankkeeseen sijoittajana. Kaupunginjohtaja Matti Pennanen on aiemmin puhunut 10-20 miljoonan euron sijoittamisesta hankkeeseen. Lue lisää...\n12.5.2014 Yle Oulu / Timo Sipola\nLiki puolet kannattaa Pyhäjoen ydinvoimalaa (13.5.2014)\nLiki puolet eli 48 prosenttia Kalevan kyselyyn vastanneista Pohjois-Pohjanmaan asukkaista kannattaa Pyhäjoen ydinvoimalan rakentamista. Lue lisää...\n11.5.2014 Kaleva / Raimo Pirttikoski\nPyhäjoki puoltaa edelleen Fennovoiman hanketta (12.5.2014)\nPyhäjoen kunta puoltaa edelleen Fennovoima Oy:n ydinvoimalaitoshankkeen toteuttamista Pyhäjoen Hanhikivenniemelle. Kunnanvaltuusto antoi keskiviikkoiltana äänin 18–3 puoltavan lausuntonsa Fennovoiman periaatepäätöksen täydentämishakemukseen. Lue lisää...\n8.5.2014 Kaleva / Timo Myllykoski\nVenäläinen laitostoimittaja on lisännyt ydinvoiman kannatusta Pyhäjoella (9.5.2014)\nKunnanvaltuusto nuiji keskiviikkona pikavauhtia Fennovoiman ydinvoimalaa koskevan päätöksen. Pyhäjoen kuntapäättäjät hyväksyivät ydinvoimalan periaatepäätöksen täydentämisen äänin 18-3. Venäläinen laitostoimittaja on pyhäjokisille mieluisampi vaihtoehto kuin aiemmat esillä olleet kumppanit. Lue lisää...\n7.5.2014 Yle Oulu / Elisa Jussila, Timo Sipola\nTuulivoimakaava etenee Hyrynsalmen valtuustoon (5.5.2014)\nHyrynsalmen kunnanhallitus hyväksyi tiistaina äänin 8–2 Kivivaara–Peuravaaran tuulivoimapuiston osayleiskaavan. Lue lisää...\n29.4.2014 Kainuun Sanomat\nPyhäjoella pohdittiin ydinvoimaa tutuista asetelmista (28.4.2014)\nYdinvoimasta on käyty jälleen vilkasta keskustelua Pyhäjoella. Työ- ja elinkeinoministeriön torstai-iltana järjestämään yleisötilaisuuteen osallistui satakunta kiinnostunutta. Mielipiteissä pohdittiin muun muassa työllisyyttä ja ympäristövaikutuksia. Lue lisää...\n25.4.2014 Yle Oulu / Risto Degerman, Kati Teirikko\nPohjois-Pohjanmaan ELY-keskus antoi lausuntonsa Pyhäjoen Parhalahden tuulipuistohankkeen YVA-selostuksesta (28.4.2014)\nELY-keskus katsoo, että arviointiselostus on asiantuntevasti laadittu ja sitä varten tehdyt selvitykset on toteutettu pääosin riittävällä tavalla. Lue lisää...\n25.4.2014 Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus, Tiedotteet\nLähes 200 miljoonan euron tuulipuistohankkeet rakennusvaiheessa Pohjois-Suomessa - Metsähallituksen toiminnalla kuntiin elinvoimaa (23.4.2014)\nMetsähallitus Laatumaa on panostanut tuulivoiman hankekehitykseen ja ensimmäiset hedelmät ovat kypsyneet. Iin Myllykankaalla, Sodankylässä ja Kittilässä tuulipuistot ovat saaneet rakennusluvat ja tuulivoiman tuottajat ovat aloittaneet rakennustyöt. Kolme tuulipuistoa, yhteensä 45 tuulivoimalaa, tarkoittavat yhteensä noin 200 miljoonan euron investointeja. Lue lisää...\n22.4.2014 Metsähallitus, Tiedotteet\nFarmivirta palkittiiin vuoden ilmastotekona (4.4.2014)\nOulun Sähkönmyynti Oy:n Farmivirta palkittiin vuoden ilmastotekona Energiateollisuuden ilmastoseminaarissa keskiviikkona. Lue lisää...\n2.4.2014 Kaleva / Pekka Rahko\nTuulivoimahankkeet etenevät (1.4.2014)\nHyrynsalmen ympäristölautakunta on hyväksynyt Kivivaara-Peuravaaran tuulivoimapuiston osayleiskaavan sekä lausuntoihin ja muistutuksiin annetut vastineet. Ympäristölautakunta esittää kaavan edelleen kunnanhallituksen ja -valtuuston hyväksyttäväksi. Lue lisää...\nPyhäjoki joutui suurten poikien pyörteeseen (31.3.2014)\nKesko ilmoitti luopuvansa Fennovoiman ydinvoimalahankkeesta pörssitiedotteella torstaina. Kun tähän liitetään kiihkeä julkinen keskustelu Rosatomista, Venäjästä ja Ukrainan ja Krimin kriisistä sekä EU:n ja Venäjän välisistä talouspakotteista, niin onhan siinä Fennovoimassa pyöritystä riittänyt. Lue lisää...\n28.3.2014 Yle Oulu / Risto Degerman\nSata tuulivoimalaa muokkaa maisemaa – muut ympäristövaikutukset vähäisiä? (31.3.2014)\nKannuksen, Kalajoen ja Kokkolan alueille kaavaillun jättimäisen tuulipuiston YVA-selostus on valmistunut. Ympäristövaikutusten arviointiselostuksen mukaan vaikutukset jäisivät korkeintaan kohtalaisiksi, monilta osilta vähäisiksi. Puisto voisi tuottaa vuosittain jopa yli kaksinkertaisesti sähköä siitä, mitä Kokkolan Energia myy asiakkailleen. Lue lisää...\n27.3.2014 Yle Keski-Pohjanmaa / Ari Vihanta\nFennovoiman periaatepäätöskäsittelystä selvityspyyntö oikeuskanslerille (24.3.2014)\nPyhäjokinen Pro Hanhikivi ry kertoo jättäneensä keskiviikkona oikeuskanslerin virastoon selvityspyynnön Fennovoiman ydinvoimalahankkeeseen liittyvistä työ- ja elinkeinoministeriön sekä Pyhäjoen kunnan menettelytavoista. Lue lisää...\nKalajoelle nousee suuri tuulivoimapuisto (21.3.2014)\nTuuliwatti Oy rakentaa Kalajoelle sijoittuvaan puistoon 22 tuulivoimalaa, joista ensimmäiset valmistuvat ensi vuoden alussa. Yhtiön toimitusjohtajan mukaan tuulivoimarakentaminen alkaa päästä teollisiin mittasuhteisiin. Lue lisää...\n19.3.2014 Yle Oulu / Tuomas Hirvonen\nFennovoiman ydinvoimala kuumensi tunteet Luulajassa (20.3.2014)\nTEM:n ja Fennovoiman yleisötilaisuuteen osallistuneita ruotsalaisia arvelutti venäläisen Rosatomin vahva rooli tulevassa Pyhäjoen ydinvoimalassa. Lue lisää...\n18.3.2014 Yle Uutiset, Tukholma / Jyrki Hara\nKivihiilen käyttöönottoa harkitaan pohjoisessa (19.3.2014)\nKemin, Tornion ja Oulun lämpölaitoksissa harkitaan kivihiilen käyttöönottoa. Esimerkiksi Kemissä energiayhtiö käyttäisi yhä mieluummin turvetta, koska se hyödyttäisi välillisesti oman alueen työllisyyttä ja taloutta. Lue lisää...\n17.3.2014 Yle Perämeri / Kyösti Vaara, Riikka Rautiainen\nVieremänkoski halutaan valjastaa sähköntuotantoon (14.3.2014)\nForssan Vieremänkoskeen on suunnitteilla pienvesivoimala. Vesivoimalaitoksen rakentamislupaa hakevan yrittäjän tarkoituksena on rakentaa pienvesivoimala siten, että sen koneistot toimisivat automaattisesti pinnankorkeuden mukaan. Lue lisää...\n12.3.2014 Yle Häme / Anne-Maria Niskanen\nKalajokilaakson tuulivoimahankkeissa kova puhuri (13.3.2014)\nKalajokilaakson ensimmäisen suuren tuulipuiston rakennustyöt alkavat kevään kuluessa. Mustilankankaan hankkeen urakkakilpailu on loppusuoralla, myös kahdessa muussa puistossa päästäneen lyömään kuokat maahan keväällä. Syksyllä ovat alkamassa myös neljännen tuulipuiston työt. Lue lisää...\n11.3.2014 Yle Keski-Pohjanmaa / Ari Vihanta\nSuomessa käytetään kolmanneksi eniten uusiutuvaa energiaa EU-maista (12.3.2014)\nUusiutuvan energian osuus kasvanut yli 14 prosenttiin Euroopan unionissa. Tavoitteena on osuuden kasvattaminen 20 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Lue lisää...\n10.3.2014 Yle Uutiset / Paula Tapiola\nTuulivoiman tukemista arvostellaan (12.3.2014)\nViime aikoina myös pohjoisen lehtien yleisönosastoille kirjoittanut Tuulivoima-kansalaisyhdistys ry arvostelee tiukasti tuulivoiman tukemista. Yhdistyksen mielestä tuki vääristää koko alan toiminnan. Myös tuulivoima-alan mainostamat työllistymisvaikutukset ovat kansalaisyhdistyksen mielestä liioiteltuja. Lue lisää...\n10.3.2014 Yle Perämeri / Kyösti Vaara\nTalouselämän tutkimus: Kansa tyrmää lisäydinvoiman (12.3.2014)\nUusien ydinyksiköiden rakentamista kannattaa vain 28 prosenttia suomalalaisista, kun vastustajia on peräti 64 prosenttia. Tämän kertoo Talouselämän Taloustutkimuksella teettämä kysely ydinvoiman lisärakentamisen suosiosta. Lue lisää...\n7.3.2014 Talouselämä / Ismo Virta\nOulun Energian voimalaitoshankkeen YVA-ohjelma nähtäville (7.3.2014)\nPohjois-Pohjanmaan ELY-keskus on asettanut nähtäville Oulun Energian Oulun kaupungin alueelle sijoittuvan voimalaitoshankkeen YVA-ohjelman. Lue lisää...\n5.3.2014 Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus, Tiedotteet\nOulun Energian vaihtoehdot uudeksi voimalaitokseksi selvillä (7.3.2014)\nPäävaihtoehtona on korvata tuotantokäytöstä poistuva Toppila ykkönen uudella voimalaitoksella, joka rakennettaisiin joko Oulun Toppilan nykyiselle voimalaitosalueelle tai Laanilaan Kemiran tehtaiden alueelle. Uusi voimalaitos on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2019. Lue lisää...\n5.3.2014 Yle Oulu / Riikka Oosi\nEnemmistö kansanedustajista kannattaa Fennovoiman uutta lupaa (7.3.2014)\nYle Uutisten kyselyssä 101 kansanedustajaa sanoi äänestävänsä Fennovoiman uuden luvan puolesta, jos se tulee eduskuntakäsittelyyn. Vastaan ilmoitti äänestävänsä 39 edustajaa. Lue lisää...\n5.3.2014 Yle Uutiset / Terhi Uusivaara\nPro Hanhikivi: Uusi käsittely on kikkailua (6.3.2014)\nPyhäjoen ydinvoimalahanketta vastustava Pro Hanhikivi ry:n varapuheenjohtaja Hanna Halmeenpää sanoo, että ydinvoimalan uusi käsittelykierros on kikkailua. Halmeenpään mukaan ydinenergialaki ei tunne käsitetä periaateluvan päivitys tai täydennys. Lue lisää...\n4.3.2014 Yle Oulu / Soile Suvanto, Pasi Punkari\nVapaavuori: Fennovoiman luvan täydentäminen eduskuntakäsittelyyn (6.3.2014)\nHallitus ottaa asiaan kantaa kesäkuussa ja eduskunta aloittaa asian käsittelyn heti syysistuntokauden alussa. Myös Pyhäjoen kunta ottaa asiaan uudelleen kantaa. Lue lisää...\n4.3.2014 Yle Uutiset / Terhi Uusivaara\nMustarinda-talolle aurinkopaneelit keväällä (3.3.2014)\nPaljakassa sijaitseva Mustarinda pyrkii energiaomavaraiseksi ja talolla pyörähtää kaksivuotisen Off the Grid -energiaprojektin vuosi käyntiin. Tämän vuoden aikana uudistetaan Mustarinda-talon energiajärjestelmää ja kehitetään energian tuotantoon ja käyttöön liittyviä käytäntöjä. Lue lisää...\n1.3.2014 Ylä-Kainuu / Marjut Lehto\nVille Niinistö Fennovoimasta: "Se olisi uusi poliittinen prosessi" (3.3.2014)\nVihreät tyrmää Fennovoiman ydinvoimahankkeen periaateluvan uusimisen tällä vaalikaudella. Alkuperäisiin suunnitelmiin verrattuna Fennovoiman voimalan toimittaja on vaihtunut venäläiseksi Rosatomiksi ja voimalan koko pienentynyt. Työ- ja elinkeinoministeriön selvityksen Fennovoiman ydinvoimalaluvan mahdollisesta uudelleenkäsittelystä pitäisi valmistua lähiaikoina. Lue lisää...\n1.3.2014 Vihreä Lanka / Jukka Vahti\nMetsäenergiastako öljyn korvaaja? (3.3.2014)\nPuulle on asetettu kovat odotukset fossiilisten polttoaineiden käytön vähentämisessä, mutta halvan kivihiilen kanssa kilpaileminen on vaikeaa. Metsäenergialla olisikin järkevintä korvata öljyä, arvioi metsäteknologian professori Antti Asikainen. Lue lisää...\n27.2.2014 Yle Keski-Suomi / Annika Rantanen\nTalvivaaralla ei rahaa ydinvoimalarahoitukseen (24.2.2014)\nTalvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj tukee Fennovoiman voimalahankkeen toteutumista, mutta nykyisessä tilanteessa keskittää kaikki taloudelliset resurssinsa Sotkamon operaatioon ja käynnissä olevaan yrityssaneerausprosessiin, yhtiö kertoo tiedotteessaan. Lue lisää...\nManamansaloon ei tuulivoimakaavaa (24.2.2014)\nVaala ei aloita Manamansalon tuulivoimayleiskaavoitusta. Kunnanvaltuusto löi kantansa lukkoon torstaina äänin 18–3. Aloitteen kaavoituksesta teki TuuliSaimaa Oy. Lue lisää...\n20.2.2014 Kainuun Sanomat / Hannu Mustonen\nKainuun tavoitteena 160 tuulivoimalaa (19.2.2014)\nKainuun maakuntahallitus ei pihistele tuulivoimatavoitteissaan. Hallituksessa maanantaina hyväksytyn raportin mukaan Kainuu tähtää siihen, että vuonna 2030 tuulivoimalla tuotettaisiin maakunnan alueella sähköä 1 440 gigawattituntia. Lue lisää...\n17.2.2014 Kainuun Sanomat / Jorma Moilanen\nPro Hanhikivi: Pyhäjoen ydinvoimalan sosiaalinen hyväksyttävyys on edelleen selvittämättä (17.2.2014)\nPro Hanhikiven puheenjohtaja Helena Maijala kiistää Fennovoiman kehityspäällikkö Juha Miikkulaisen näkemyksen siitä että Pyhäjoen voimalan uudessa ympäristövaikutusten arviointiselostuksessa paikallisten ihmisten ääni kuuluisi aikaisempaa paremmin. Maijalan mukaan vaikuttaa siltä, että ei haluta luotettavasti tutkia mitä mieltä ihmiset tästä asiasta ovat. Lue lisää...\n15.2.2104 Yle Oulu / Timo Sipola\nFennovoiman ydinvoimalan YVA valmistui - "Hanke toteuttamiskelpoinen" (17.2.2014)\nYmpäristövaikutusten arviointiselostuksessa on muun muassa selvitetty laitoksen vaikutuksia lähialueisiin asukaskyselyllä. YVA menee seuraavaksi työ- ja elinkeinoministeriön käsittelyyn. Lue lisää...\n13.2.2014 Yle Oulu / Tuomas Hirvonen\nManamansalon tuulivoimahankkeen sosiaalisiin vaikutuksiin on kiinnitettävä erityistä huomiota (14.2.2014)\nTuuliSaimaa Oy suunnittelee tuulivoimapuistoa Vaalan Manamansaloon. Yhtiön suunnitelmissa on rakentaa Manamansaloon 15–18 tuulivoimalaa. Voimalat sijoittuisivat Manamansalon saaren keski- ja lounaisosiin. Suunnitellun tuulivoimapuiston ympäristövaikutuksia arvioidaan parhaillaan. Kainuun ELY-keskus on antanut yhteysviranomaisena lausuntonsa TuuliSaimaa Oy:n teettämästä ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta. Lue lisää...\n12.2.2014 Kainuun ELY-keskus, Tiedote\nPieniä tuulivoimalahankkeita ELY-keskuksissa ruuhkaan asti (10.2.2014)\nTuulivoimahankkeet ruuhkautuvat rannikon ELY-keskuksissa. Tuulivoimayhtiöt ovat toimittaneet ELY-keskuksiin viime vuonna poikkeuksellisen paljon alle 10 voimalan hankkeita käsiteltäväksi. Yhtiöt pyrkivät pienemmillä hankkeilla välttämään ympäristövaikutusten arviointimenettelyn, säästämään suunnittelukuluissa ja nopeuttamaan voimaloiden valmistumista. Voimayhtiöitä houkuttelee tuulivoimalle maksettava korotettu sähkön tuotantotuki. Suurimpien voimaloiden tuet nousivat viime vuonna miljooniin euroihin. Lue lisää...\n6.2.2014 Yle Pohjanmaa / Hannu Puikkonen\nEikö Kainuu ole liian kaunis pilattavaksi tuulimyllyillä? (3.2.2014)\nMaapallo pitää pelastaa ympäristötuholta, mutta kotimaisemaa ei saa pilata tuulimyllyllä. Tuulivoima nosti karvoja pystyyn muuten niin ympäristöystävällisessä lauantaiseuran keskustelutilaisuudessa Kajaanin Raatihuoneella. Lue lisää...\n1.2.2014 Kainuun Sanomat / Jorma Moilanen\nYlitorniolle nousee tuulivoimaa kansallismaiseman kylkeen (3.2.2014)\nTuulivoimapuiston rakentaminen Ylitorniolle etenee. UPM Energia aikoo rakentaa Reväsvaaraan kahdeksan voimalaa, jotka ylettyisivät enintään 225 metrin korkeuteen. Lue lisää...\n30.1.2014 Yle Perämeri / Riikka Rautiainen\nTuulivoima löi itsensä läpi Suomessa, vaikka armeija jarruttaa (3.2.2014)\nSuomalaisten tuulivoimaprojektien suurin yksittäinen hidaste tietyillä tärkeillä alueilla on puolustusvoimat. Ongelmana on se, että tuulivoimalat voivat vaikeuttaa tutkien käyttämistä. Lue lisää...\n30.1.2014 Vihreä Lanka / Sammeli Heikkinen\nNämä merituulivoimahankkeet läpäisivät ministeriön seulan (31.1.2014)\nKuusi hanketta kilpailee työ- ja elinkeinoministeriön jakamasta merituulivoiman 20 miljoonan euron demostraatiotuesta. Lue lisää...\n29.1.2014 Vihreä Lanka / Jukka Vahti\nSiikajoella kerätään nimiä tuulivoima-aloitteeseen (31.1.2014)\nSiikajoen kunnassa on aloitettu nimien kerääminen kuntalaisaloitteeseen, jonka tavoitteena on saada kuntaan rakennettavien tuulivoimaloiden ja asutuksen väliin lain edellyttämää pidempi etäisyys. Lue lisää...\nTuulivoimalat jauhavat sähköä pakkasesta huolimatta (27.1.2014)\nMaan pinnalla tuulta ei tunnu, mutta ylempänä puhuri pyörittää roottoreita. Lue lisää...\n24.1.2014 Yle Etelä-Karjala / Kalle Schönberg\nFennovoimaa ei saa päästää louhinta- ja ruoppaustöihin ennenaikaisesti ja pelkän valmisteluluvan turvin (22.1.2014)\nHanhikivenniemi ja sen edustan merialue olkoon rauhassa Fennovoimalta, kunnes yhtiöllä on ydinvoimalaitoshankkeensa rakennuslupa hallussaan. Lue lisää...\n20.1.2014 Pohjois-Pohjanmaan luonnonsuojelupiiri ry, Tiedote\nYdinvoima herätti kansanliikkeen (21.1.2014)\nAuton navigaattori ohjaa Morajärven kylässä pienen punaisen tuvan pihaan. Ovelle tervehtii hopeahiuksinen nainen, Lena Lagerstam. Eläkeläisrouva on yksi maansa näkyvimmistä ydinvoiman vastustajista. Lue lisää...\n19.1.2014 Kaleva / Henripekka Kallio\nVaalan tuulivoimapuistot nytkähtivät eteenpäin (21.1.2014)\nTuuliSaimaan Vaalaan suunnitteilla olevat tuulivoimapuistohankkeet nytkähtivät tiistaina eteenpäin. Kunnanhallitus hyväksyi sekä Manamansalon että Enonlahden Metsälamminkankaan tuulivoimapuistojen ympäristövaikutusten arviointiohjelmat pienin tarkennuksin. Lue lisää...\n17.1.2014 Tervareitti / Sauli Kallio\n"Fennovoima on yhä rajat ylittävä riski" (15.1.2014)\nPohjois-Ruotsissa huoli Fennovoiman ydinvoimahankkeista ei laantunut siihen, että sijoituspaikka siirtyi sata kilometriä kauemmas rajasta. Suomalaisen ydinvoiman katsotaan yhä vaarantavan maakunnan kuntien ympäristömaineen, Perämeren kalakannat ja uusiutuvan energian pientuotannon alueella. Lue lisää...\n13.1.2014 Yle Perämeri / Antti Heikinmatti\nRuotsalaisilla ei veto-oikeutta Fennovoiman ydinvoimahankkeeseen (13.1.2014)\nRuotsi ei voi ympäristöoikeudellisin perustein estää Suomen puolelle kaavailtua ydinvoimalaa, arvioi Aalto-yliopiston professori Ari Ekroos. Silti Pohjois-Ruotsissa vahvistunut Fennovoiman Pyhäjoen hankkeen vastustus on syytä ottaa vakavasti. Lue lisää...\n10.1.2014 Yle Uutiset / Jarmo Koponen\nYllätys Pohjois-Ruotsista: Fennovoiman ydinvoimala ankarassa vastatuulessa (13.1.2014)\nNaapurimaassa pelätään suomalaisten ydinvoimalan vaikuttavan haitallisesti myös Ruotsin luontoon ja kalakantoihin. Elinkeinoministeriössä harkitaan jo valtuuskunnan lähettämistä Ruotsin matkalle keskustelemaan mahdollisista kiistakysymyksistä. Lue lisää...\n9.1.2014 Yle Uutiset / Tero Valtanen\nYdinvoimaselvitykset venyvät (7.1.2014)\nTyö- ja elinkeinoministeriö (TEM) antanee lausuntonsa Fennovoiman Pyhäjoen ydinvoimalahanketta koskevista selvityksistä vasta ensi kesänä, teollisuusneuvos Herkko Plit kertoo. Lue lisää...\n3.1.2014 Kaleva / Raimo Pirttikoski


Sinin leffablogi: TV Thursday #2 - Paras tv-hahmo\nTV Torstain toisessa haasteessa tiedustellaan parasta tv-hahmoa.\nTv-sarjojen skaalassa tälläistä yksittäistä parasta hahmoa ylitse muiden ei omalla kohdallani ole, koska valikoimaa on vain liikaa. Vaikka osaan nimetäkin parhaan televisiosarjan (=Mullan alla), ei siinäkään ole sellaista hahmoa, joka peittoaisi monen muun melkein yhtä hyvän sarjan hahmotarjonnan. Joten sain hyvän tekosyyn koota kuvakollaasit suosikkihahmoistani, jotka ovat itseäni naurattaneet, itkettäneet ja ennenkaikkea viihdyttäneet. Rankkasin jälleen pois animaatiot ja tosi-tv:n.\nTunnisteet: anne boleyn, barney stinson, daenerys targaryen, grace adler, house, olivia dunham, patsy driver, rose tyler, sheldon, sherlock holmes, tanya turner, TV Thursday, tyrion lannister, walter bishop\nSuvi 18. syyskuuta 2013 klo 20.58\nTanya Turner rules. :D\nSini 19. syyskuuta 2013 klo 10.34\nTodellakin :D Siinä jää täydelliset naisetkin jalkoihin


Lastensairaala saa yli miljoonan OP-Pohjolalta - MTVuutiset.fi\nLastensairaala saa yli miljoonan OP-Pohjolalta\nUusi lastensairaala on saanut huomattavan lahjoituksen. Lehtikuva\nJulkaistu 08.10.2013 09:14 (Päivitetty 08.10.2013 09:18 )\nOP-Pohjola-ryhmä lahjoittaa miljoona euroa uuden lastensairaalan rakentamiseen.\n– Haluamme osoittaa suurta arvostusta kaikille niille, jotka arjessa tekevät mittaamattoman arvokasta työtä lasten ja nuorten parissa. Kyseessä on merkittävä valtakunnallinen hanke. Olemme olleet mukana rakentamassa suomalaista yhteiskuntaa ja tukemassa hyvinvointia ja turvallisuutta jo yli 110 vuoden ajan, sanoo OP-Pohjolan viestintäjohtaja Carina Geber-Teir yhtiön tiedotteessa.\nOP-Pohjola on sitoutunut olemaan mukana koko lastensairaalan rakennushankkeen ajan.\nUusi Lastensairaala tukiyhdistys 2017 ry:n puheenjohtaja Anne Berner on erittäin iloinen OP-Pohjolan kanssa alkavasta yhteistyöstä.\n– Vanhan Lastenklinikan tilat eivät enää palvele tarkoitustaan. Tarvitsemme uuden lastensairaalan nyt. Tähän tarvitaan yhteistyötä sekä yhteen tulemista yksityisen ja julkisen sektorin välillä. OP-Pohjola antaa hienon esimerkin koko elinkeinoelämälle, Berner toteaa.\nTavoite: valmista 2017\nUusi Lastensairaala 2017 -hankkeen tukiyhdistyksen varainhankinnan tavoitteena on kerätä 30 miljoonaa euroa. Näiden lahjoituksien avulla Helsinkiin rakennetaan uusi valtakunnallinen lasten erikoissairaanhoitoon keskittynyt huippuyksikkö.\nTavoitteena on, että puolet 30 miljoonasta kerätään yritys ja yhteisölahjoituksilla.\nSairaalan suunnittelutyö on täydessä vauhdissa ja rakentamaan päästään 2014-2015 vuoden vaihteessa. Tavoitteena on, että uusi sairaala on valmiina itsenäisyyspäivänä 2017, jolloin juhlimme 100-vuotiasta itsenäistä Suomea.


”Mihin tässä muka työnohjaajaa tarvitaan, mehän ollaan kasvatusalan ammattilaisia” – Työnohjaus, valmennus, mindfulness, asahi, työyhteisösovittelu, työnohjaaja, Turku\nYou are here: Home1 / Blogi2 / Simo3 / ”Mihin tässä muka työnohjaajaa tarvitaan, mehän ollaan kasvatusalan ammat...\nTuo otsikon kommentti esitettiin eräässä opetusalan koulutuksessa jokin aika sitten. Siitä kehkeytyi värikäs keskustelu osallistujien kesken, jossa pohdittiin työnohjauksen merkitystä ja roolia oppilaitosympäristössä. Kyseinen keskustelu jäi minua mietityttämään jo siitäkin syystä, että siellä nousi esille kysymyksiä, joihin ei siinä yhteydessä sen kummemmin ehditty paneutua. Tässä niistä joitakin.\nOpettajan työssä ammatillisen vertaispalautteen saaminen on vähäistä\nToimiessani työnohjaajana opetusalan ammattilaisille teemaksi keskusteluissa on usein noussut opettajan ammatin erikoinen asema suhteessa palautteeseen. Palautetta tietysti tulee oppilailta ja opiskelijoilta, mutta se ei vähennä tarvetta ammatilliselle keskustelulle kollegoiden kanssa. Työnohjaus tarjoaa hyvän ja (toivottavasti) säännöllisen foorumin keskustelulle, jossa voi turvallisesti peilata omaa näkökulmaansa muiden samaa työtä tekevien näkemyksiin. Työnohjausryhmissä tulee jatkuvasti palautetta siitä, kuinka tarpeellista ammattiin ja työhön liittyvien asioiden jakaminen on. Tämä korostuu eritoten kasvatusalalla toimivien henkilöiden ryhmissä.\nTyönohjaus on pääosin yksilötyöskentelyä ja näin ollen se ei suoraan hyödytä kouluyhteisöä kokonaisuutena\nTämän tyyppisiä kannanottoja kuului myös edellä viittaamassani keskustelussa. Työnohjausta tehdään sekä yksilötyöskentelynä että ryhmämuotoisena. Yksilötyönohjauksen vaikutukset kohdistuvat luonnollisesti ensisijaisesti yksilöön itseensä, mutta työnohjauksen yksilöä voimauttava vaikutus heijastuu myös koko yhteisöön. Kouluympäristössä ryhmämuotoinen työnohjaus toimii taas erinomaisesti työssäjaksamisen tukena sekä työn kehittämisen välineenä. Korostan tässä edelleen kollegiaalisen ryhmän merkitystä ammatillisessa kehittymisessä. Esimerkiksi jossain koulutuksissa esille tulleet asiat ja teemat voidaan työnohjauksellisissa keskusteluissa sillata käytäntöön, jolloin opitut asiat voivat jalostua konkreettiseksi toiminnaksi.\nRyhmätyönohjaus voi toimia kokoavana ryhmänä varsinkin niiden ammattilaisten joukossa, joilla ei koulussaan ole kovin montaa kollegaa. Tähän ryhmään kuuluvat esim. erityisopettajat ja oppilashuoltohenkilöstö. Samoin koulujen johto- ja esimiestehtävissä toimivat voivat hyvinkin hyötyä kollegiaalisista työnohjausryhmistä sillä he kohtaavat usein työssään asioita, joita ei välttämättä voi jakaa ihan kaikissa foorumeissa.\nTyönohjaus on liian kallista, ei meidän koululla ole sellaiseen varaa\nTämä kysymys nousee esille lähes aina ja totta on että koulumaailmassa ei rahaa liikoja ole muutenkaan. Toisaalta tätä pulmaa on ratkottu nimenomaan järjestämällä ryhmämuotista työnohjausta, jolloin kustannukset osallistujaa kohden saadaan pidettyä kohtuullisina. Pienemmillä paikkakunnilla on tehty myös ratkaisuja, joissa ryhmä on koottu eri kouluista ja kustannukset on voitu näin jakaa koulujen kesken. Tämä toimii hyvin esimerkiksi erityisopettajien työnohjauksessa, jolloin saadaan samalla johonkin kuntaan toimiva erityisopettajien verkosto.\nTyönohjaus ei vielä ole ehkä saavuttanut koulumaailman kehittämisessä ja kouluhenkilöstön työn kehittämisessä sitä jalansijaa, mihin sillä voisi olla mahdollisuus. Siihen lienee omat syynsä mutta olen vakuuttunut siitä, että tilanne korjaantuu tulevaisuudessa. Yhtenä perusteluna siihen on se, että työnohjuksessa on perimmiltään kyse ihmisten välisestä vuorovaikutuksesta ja sen tarkastelusta. Näin on oppimisessa ja opettamisessakin.\nTags: eritysopettaja, Hyvinvointi, koulu, opettaja, ryhmätyönohjaus, työnohjaus\nUusi sukupolvi haastaa työpaikan pelisäännöt Työ Terveys Turvallisuus 6/2011: Kuvat työnohjauksen avuksi


Projekti vailla tekijöitä? Palkkaa parhaat - TAMK Proakatemia\nJos sinulla on projekti vailla tekijöitä, kattomme alta löydät innokkaat ja luotettavat toteuttajat. Toimimme mahdollistajana nuorelle yrittäjyydelle, mutta samalla tarjoamme teille tilaisuuden työskennellä tulevaisuuden huippuosaajien kanssa. Proakatemian vuoden 2017 Kevätmallistosta pääset tutustumaan esimerkkeihin tiimien tarjoamista palveluista.\nKevätmallisto Ota yhteyttä\nMarkkinointisuunnitelmat, sissimarkkinointi, b2b-myynti, ständimyynti, puhelinmyynti, sisällöntuotanto.\nVerkkosivut, verkkopalvelut, wordpress, blogi, ylläpito, suunnittelu, sosiaalinen media.\nAV-tuotanto ja printtimedia\nVideokuvaus, valokuvaus, editointi, kuvanmuokkaus, animaatiot, graafinen suunnittelu.\nPilotti, 24h, Tiimidiili, ideariihet, innovointikoulutus.\nKonsultointi, kirjanpito, liiketoimintamallien luominen ja kehittäminen.\nMessut, tyky-päivät, muut tapahtumat ja tilaisuudet.\nOlemme Ripsihuone Tampereen kosmetologi-ripsimuotoilijat Anne ja Eveliina. Lisäksi olemme TAMKin liiketalouden yrittäjyyslinjan opiskelijoita. Opintojamme Proakatemialla on jäljellä vielä puolitoista vuotta. Tiimimme on Projektitoimisto Efekti, johon kuuluu lisäksemme 13 muuta tiimiyrittäjää. Tämä teksti kertoo siitä, kuinka me kaksi lähdimme toteuttamaan unelmaamme #unelmienkoulussa. Yrityksemme Ripsihuone Tampere tarjoaa palveluja intohimosta kauneudenhoitoon asiakkaalle sopivimmalla ajalla. Valikoimaamme kuuluvat sekä klassiset […]\nFootpool Finland - Ei mitään taskubilistä\nOlemme parissa aiemmassa blogitekstissä kuulleet projektista nimeltään Footpool Finland. Toinen projektin parissa työskentelevistä tiimiyrittäjistä avaa nyt hieman enemmän Footpoolin tarinaa ja omia tuntojaan yrittäjyydestä. Tiimiyritys pohjana uudelle idealle Monesti suurin kynnys yrittäjyydelle on raha. Uuden liikeidean toteuttaminen vaatii täysiä työtunteja, mutta elantokin olisi jostain hankittava. Lisäksi monet ideat vaativat investointeja. Vaihtoehdoiksi usein jäävät kajoaminen säästöihin tai […]\nSuvivirsi on laulettu jo aikaa sitten, koulun tilat seisovat tyhjillään, ja opiskelijat ovat siirtyneet lomailemaan tai kesätöidensä pariin. Tämä pitää hyvin paikkansa varmasti monessa opinahjossa, mutta Proakatemialla tekeminen ei jää kesälomankaan ajaksi tauolle. Vaikka toimistot ovat normaalia lukukautta hiljaisemmat, kun osa lomailee ansaitusti ja osa käy palkkatöissä, niin monet akatemialaisista työllistävät itse itsensä yrittäjinä myös […]\nPilke Stay Up Late 2016\nPilke on Proakatemian perintöprojekti, joka on järjestetty jo 14 vuoden ajan. Tänä vuonna viidettä kertaa Stay Up Late –teemaisena hyväntekeväisyyskonserttina järjestetty Pilke rokattiin Pakkahuoneella ja Klubilla keskiviikkona 11.5.2016. Stay Up Late –konsepti on lähtöisin Iso-Britanniasta, ja sen perusideana on tarjota kehitysvammaisille ihmisille yhdenvertainen illanviettomahdollisuus. Usein esimerkiksi avustajien työajat estävät osallistumisen iltatapahtumiin. Tapahtuman järjestäminen aloitettiin syyskuussa […]\nPitstopin tarina jatkuu\nNosteen yrittäjäopiskelijat järjestivät viime keväänä ja syksynä Tampereella ja Pirkkalassa huippunopean Pitstop-renkaanvaihtopalvelun. Tänä keväänä palvelu järjestettiin jo kolmatta kertaa, jonka kunniaksi renkaanvaihtoa tarjottiin yhteensä kolmella toimipisteellä: Tampereella P-Hämpissä, Pirkkalassa IKH:n parkkipaikalla ja Jyväskylässä Seppälän liikealueella. Projektin takana ovat Proakatemian Noste 360 -tiimin neljä nuorta tiimiyrittäjää: Tuukka Tuovinen, Kaarle Putti, Janne Taisto ja Joonas Jaskari, jotka toimivat […]\nOnko sinulla projekti, johon etsit tekijää?\nLomakkeella otat yhteyttä Proakatemian kaikkiin tiimiyrityksiin. Mikäli haluat ottaa yhteyttä tiettyyn tiimiin, löydät yhteystiedot täältä.


myrkkykasvit - uusimmat sisällöt – yle.fi\nRuotsiksi: giftiga växter\nVieraslajitilanne pahenee Lounais-Suomessa\nJättipalsami, kurtturuusu ja jättiputki valtaavat alaa kotimaiselta kasvillisuudelta. Osissa Lounais-Suomea taistelu jättipalsamin kanssa on hävitty.\nNopeasti leviävää jättipalsamia löytyy jo lähes joka kunnasta Pohjois-Savossa\nVieraslajiportaaliin on tullut ilmoituksia jättipalsamiesiintymistä lähes kaikista kunnista Pohjois-Savosta. Myös erittäin haitallisesta jättiputkesta on tullut ilmoituksia. Vieraslajiportaali on nettisivusto, jolla voi ilmoittaa viranomaisille vieraslajihavainnoistaan.\nUurastuksesta huolimatta vieraskasveja ei ole saatu kuriin\nLain mukaan vierasperäisiä kasveja ei saa päästää luontoon omasta puutarhasta. Näin on kuitenkin käynyt. Jättiputket, lupiinit, kurtturuusut ja jättipalsamit rehottavat monin paikoin. Esimerkiksi Etelä-Pohjanmaalla Kauhavan keskustassa on jouduttu tänä kesänä myrkyttämällä tuhoamaan isoja jättiputkiniittyjä.\nOngelmallisia vieraslajeja hyödynnetään voimalaitoksissa\nHerkästi leviävät ja ekosysteemien tasapainoa horjuttavat jättiputki ja jättipalsami tulee kitkeä kiireen vilkkaa. Varsinais-Suomen ELY-keskus toivoo, että kaikista jättiputki- ja jättipalsamiesiintymistä ilmoitetaan. Ympäristöhuoltoyritysten Ekokemin ja Veikko Lehden avustuksella jättiputki- ja jättipalsamijäte päätyy voimalaitoksiin poltettavaksi.\nJättiputket riesana Kemissä\nKemi kitkee jättiputkia kaupungin alueelta. Jättiputki hävittää alueen luontaisia kasveja ja lisäksi sen voimakas kasvineste saattaa aiheuttaa auringonvalossa palovammankaltaisia oireita.\nKaunis riesa kuriin kitkemällä\nVaaleanpunainen jättipalsami saa kyytiä kitkemistalkoissa Kontiolahdella. Nätistä ulkonäöstään huolimatta jättipalsami on uhka luonnossa ja puutarhassa. Se on yksi maakunnan yleisimmistä vieraslajeista, jotka eivät kuulu luontoomme, mutta ovat levinneet kulovalkean lailla.\nTalkoolaiset taistelivat jättiputkea vastaan Toholammilla\nJättiputki on kaikkea muuta kuin mieluisa vieras. Se syö muilta kasveilta elintilaa ja voi aiheuttaa ihmisille palovammoja. Toholammilla ELY-keskus ja kuntalaiset yhdistivät voimansa tuhotessaan laajalla alueella rehottavia jättiputkia.\nUusimaa taistelee jättiputkea vastaan\nSota jättiputkea vastaan käy kesän myötä kuumana. Nyt Suomen luonnolle vieraan ja ihmiselle haitallisen kasvin kimppuun käydään talkoovoimin.