aurinkoenergia arkistot • Page 3 of 3 • Sähkölamppu\nHelsingissä vain puolet päiväntasaajan aurinkosähköstä, Nuorgamissa enää kolmannes\nSuomalaiset tajuavat harvoin, kuinka pohjoisessa asumme. Kukaan suomalainen tuskin tyrkyttäisi Alaskaan aurinkopaneeleita. Alaskan pääkaupunki Anchorage on kuitenkin samalla korkeudella kuin Lahti. Miltei koko Suomi on pohjoisempana. Alaskan eteläisin osa on itse asiassa Tanskan ja Saksan rajan tasolla. Alaskaa lukuunottamatta koko USA on paljon Suomea etelämpänä. Sama pätee tietysti myös kaikkiin muihin Euroopan maihin (Islantia lukuunottamatta). Myös lähes koko Australia on lähempänä päiväntasaajaa kuin Välimeri, kylmin Tasmanian kärki on yhtä kaukana päiväntasaajasta kuin Ranskan Nizza.\nMuista maista tuleviin energianeuvoihin tulisi suhtautua äärimmäisellä varauksella, koska ne tuskin soveltuvat pohjoiseen maahamme. Esimerkiksi sähkölamppudirektiiviä perusteltiin Australian esimerkillä.\nSuomessa on lämpimämpää kuin Alaskassa Golfvirran ansiosta. Aurinkoa emme saa kuitenkaan tippaakaan enempää kuin alaskalaiset. Eikä aurinkoa lisää mahdollinen ilmaston lämpeneminenkään.\nTehdäänpä yksinkertainen peruskoulumatematiikalla tehty laskelma, kuinka paljon vähemmän Suomessa saadaan aurinkoenergiaa kuin muualla maailmassa. Helsingissä sama pinta-ala saa samasta auringonpaisteesta melko tarkkaan puolet energiaa verrattuna päiväntasaajaan. Ja Nuorgamissa enää kolmanneksen. Miksiköhän?\nAuringonvalon määrä on cos(leveysaste)\nOheinen kuva esittää maapallolle tulevaa auringon säteilyä sekä päiväntasaajalle, että jollekin toiselle leveysasteelle, esim. Helsinkiin.\nAurinko on on kaksi kertaa vuodessa täsmälleen päiväntasaajan yläpuolella, kevätpäivän- ja syyspäiväntasauksissa. Se on siis aika hyvä keskiarvo vuodelle. Tarkemmassa laskelmassa tulisi ottaa paljon muitakin tekijöitä huomioon, mutta ne eivät paljoa muuttaisi lopputulosta.\nAuringon valo tulee maapallolle niin kaukaa, että voimme pitää auringon valoa kuvaavia keltaisia viivoja samansuuntaisina.\nTutkimme auringonvalon määrää, joka tulee päiväntasaajalla yhden neliömetrin alueelle. Tätä kuvaavat vihreät janat.\nMuualla maapallolla päiväntasaajalla yhdelle neliömetrille tuleva aurinkoenergia jakaantuu pinnan myötäiselle (tangentti) maakaistaleelle, jonka pituus on kuvassa merkitty sinisellä janalla.\nPunainen kulma on leveysaste. Esimerkiksi, jos ylempi auringonsäde tulee Helsinkiin, punainen kulma on 60 astetta.\nSinisen ja vihreän janan välinen kulma on myös sama punainen kulma. Kaikki kuvan suoralta näyttävät kulmat ovat suoria 90 asteen kulmia, joten perusgeometrian sääntöjen mukaan punaiset kulmat ovat yhtä suuria.\nSuorakulmaisessa pikkukolmiossa vihreä/sininen = cos punainen.\nPunaisella leveysasteella, se aurinkoenergia, joka päiväntasaajalla tulee yhdelle neliömetrille, tuleekin maa-alueelle, jonka koko on vihreä kertaa sininen eli 1*1/cos(leveysaste) neliömetriä.\nAurinkoenergia/neliömetri on siis 1/1/cos(leveysaste) eli yksinkertaisesti cos(leveysaste).\nHelsingissä aurinkoenergiaa saadaan cos(60) = 0,5 = 50% siitä aurinkoenergiasta, joka samalle alueelle tulisi päiväntasaajalla.\nAurinkoenergian määrä on karttapallolla paikan etäisyys pyörähdysakselista\nHieman yllättäen voidaan sanoa, että aurinkoenergia on suoraan verrannollinen havaintopaikan etäisyyteen maapallon pyörähdysakselista. Voimme siis ottaa karttapallon ja vertailla paikkojen aurinkoenergiaa vertailemalla paikkojen etäisyyttä pyörimisakselista.\nSeuraavassa kartassa on asetettu muutamia kaupunkeja maapallon neljännekseen (Australia siirretty samalle pallonpuoliskolle). Auringon valon määrä eli leveysasteen kosini on suoraan pyörimisakselille kulkevan viivan pituus. Näemme, että päiväntasaajalta Miamiin asti (26 astetta) valovoima vähenee vain hyvin vähän. Noustaessa palloa pohjoisemmaksi, auringonvalo vähenee yhä nopeammin. Helsinki on 2/3 kulmasta ylös, mutta valoa on ”vielä” 50%. Nuorgamiin mennessä tuostakin valosta on jo iso osa kadonnut\nIlmakehän vaikutus ja sää\nVoimme aina väittää, että koska aurinkopaneeli osoittaa suoraan aurinkoon, niin silloinhan saamme energian suoraan aurinkopaneelille. Edellä oleva laskelma osoittikin, että keskimäärin Helsingissä saadaan aurinkoa 50% päiväntasaajasta johtuen maapallon geometriasta. Sen sijaan toinen ilmiö koskee Helsingissä suoraan aurinkoa osoittavaa aurinkopaneliakin: auringon ja paneelin välissä on kaksi kertaa enemmän ilmaa kuin päiväntasaajalla.\nAurinko tekee sitä pidemmän matkan ilmakehässä, mitä pohjoisemmaksi mennään. Valon kulkema matka ilmakehässä on 1/cos(leveysaste). Helsingissä matka on kaksinkertainen päiväntasaajaan verrattuna ja Nuorgamissa jo kolminkertainen. Esimerkiksi Roomassa matka on vain 35% pidempi kuin päiväntasaajalla ja sitä etelämpänä ero on melko merkityksetön.\nSeuraavassa vielä joukko kaupunkeja ja niiden saama vuosittainen aurinkomäärä (cos) ja auringon edessä oleva ilmakehä (1/cos), ja vertailut Helsingin aurinkomäärään ja ilmakehään.\nkaupunki leveyspiiri aurinko ilmakehä aurinko ilmakehä\nvrt. Hki vrt. Hki\nNuorgam 70 0.34 2.92 -32% +46%\nKittilä 67 0.39 2.56 -22% +28%\nRovaniemi 66 0.41 2.46 -19% +23%\nOulu 65 0.42 2.37 -15% +18%\nJyväskylä 62 0.47 2.13 -6% +7%\nAnchorage, Alaska 61 0.48 2.06 -3% +3%\nLahti 61 0.48 2.06 -3% +3%\nHelsinki 60 0.50 2.00 0% 0%\nBerliini 52 0.62 1.62 +23% -19%\nIrkutsk 52 0.62 1.62 +23% -19%\nMünchen 48 0.67 1.49 +34% -26%\nNew York 44 0.72 1.39 +44% -30%\nRooma 42 0.74 1.35 +49% -33%\nLos Angeles 34 0.83 1.21 +66% -40%\nSydney 34 0.83 1.21 +66% -40%\nHouston 30 0.87 1.15 +73% -42%\nKairo 30 0.87 1.15 +73% -42%\nBrisbane 28 0.88 1.13 +77% -43%\nMiami 26 0.90 1.11 +80% -44%\nPäiväntasaaja 0 1.00 1.00 +100% -50%\nJa muista ”It never rains in Southern California”. Eikä talvisateiden ilmastossa kesällä. Mutta Suomessa sataa.\nYhteenveto: harkitse kahdesti\nAurinkoenergia on lupaava tapa saada puhdasta energiaa. Pohjoisessa sitä vain on vähemmän kuin muualla. Siksi laskelmat kannattaa tehdä itse – englanninkielisessä materiaalissa ei varmastikaan ole laskelmia, jotka toimisivat Suomessa. Useimmat englanninkieliset maat – Alaska mukaan lukien – ovat yllättävän etelässä.\nKirjoittaja etuJulkaistu 15.07.2012 16.02.2016 Kategoriat energiansäästöAvainsanat aurinkoenergia3 kommenttia artikkeliin Helsingissä vain puolet päiväntasaajan aurinkosähköstä, Nuorgamissa enää kolmannes\nMaailman suurin aurinkosähköhanke konkurssiin\nMaailman suurinta aurinkosähkövoimalaa puuhaava Solar Trust of America on mennyt konkurssiin. Se suunnitteli laajentavassa Etelä-Kalifornian Blythessä olevaa 1000 MW voimalaansa.\nHankkeeseen ehdittiin jo myöntää 2,1 miljardin dollarin USA:n hallituksen lainatakuut.\nSolar Trust of American takana on saksalainen aurinkoenergiayhtiö Solar Millennium, joka meni konkurssiin jo viime joulukuussa.\nSijoituskommentaattorit ovat alkaneet pitää USA:n hallituksen tukemia uusiutuvan energian hankkeita Enron-tyyppisinä huijauksina. Tämä ei tiedä niiden tulevaisuudelle kovin hyvää.\nWikipedia: Blythe Solar Power Project\nWikipedia: Solar Millennium\nKirjoittaja etuJulkaistu 03.04.2012 16.02.2016 Kategoriat energiansäästöAvainsanat aurinkoenergia1 kommentti artikkeliin Maailman suurin aurinkosähköhanke konkurssiin\nSaksan aurinkosähkö tuntuu Suomessa asti\nSuomi on oikeastaan aika onnekas ollessaan eri aikavyöhykkeessä Ruotsin kanssa. Pahimmat sähkön kulutushuiput ovat tunnin eri aikaan ja yhteydet yleensä riittävät tasaamaan tämän sähkön hinnassa.\nSaksan sähkön hinnan luulisi olevat melko erilainen kuin Suomen sähkön hinnan. Näin ei kuitenkaan ainakaan tänään sunnuntaina 25.3.2012 ole. Puolet vuorokaudesta sähkön hinta on käytännössä sama Suomessa ja Saksassa.\nAjat Keski-Euroopan aikaa\nSE1 = Pohjois-Ruotsi, DK1 = Kööpenhamina, DE = Saksa\n(Aikaa kello 2-3 ei ole tänä päivänä olemassa kesäaikaan siirtymisen vuoksi)\nSaksan sähkön hinnassa on syntynyt viimeisen parin vuoden sisällä uusi ilmiö: aurinkoenergiaa kerätään niin paljon, että iltapäivisin sähkön hinta putoaa radikaalisti. Toisaalta sitten öisin hinnat ovat nousseet parin vuoden takaisesta lähinnä ilmeisesti siitä syytä, että perinteiset sähköntuottajat keräävät katteensa yön sähköstä, kun ne ennen keräsivät katetta tasaisesti koko vuorokauden.\nNämä ilmiöt näkyvät selvästi oheisesta kaaviosta. Kello 13-17 Suomen aikaa Saksan sähkön hinta on jopa senttiä alempi kuin Suomessa ja muissa Pohjoismaissa. Illalla taas hinta on senttiä korkeampi – kuluttaja ei taida keskimäärin hyötyä tuosta aurinkoenergiasta. Tanska seuraa alkuillasta Saksan hintaa ylös, mutta palaa puoleenyöhän mennessä takaisin vesisähköntuottajien hintatasoon.\nTässä kuussa Suomessa on ollut niin erikoiset hinnat, ettei vastaavaa kaaviota kannata tehdä tämän kuun arkipäivistä. Sunnuntai on hyvä päivä tehdä tämä kaavio, koska rajallinen siirtokapasiteetti maista toiseen vaikuttaa mahdollisimman vähän ja näemme ilmiöitä, joita arkipäivänä peittyvät muun satunnaisuuden alle.\nYhteenvetona voisi todeta, että Suomi on saavuttanut Saksan hintatason ja ylittääkin sen. Tämä tekee omituiseksi keskustelun siitä, että Suomen kautta pitäisi toimittaa sähköä Venäjältä Saksaan. Sähköä harvoin siirretään kalliimmasta halvempaan suuntaan. Samoin Suomessa kannattaa herätä Saksan aurinkosähkön vaikutuksiin Suomen sähkön hintaan. Yölämmityksestä voi tulla suhteessa entistä kalliimpaa.\n The afternoon dip\nKirjoittaja etuJulkaistu 25.03.2012 16.02.2016 Kategoriat energiansäästöAvainsanat aurinkoenergia, pörssisähkö, sähkön hinta, sähköverkko, uusiutuva energia1 kommentti artikkeliin Saksan aurinkosähkö tuntuu Suomessa asti\nAkku vs. tulitikku\nAkku voi syttyä tuleen. Kuinka suurta polttovoimaa vastaa akun energia?\nKännykän akun energia\nAkkujen varaus ilmaistaan yleensä ampeeritunteina. Esimerkiksi kännykkäni akku on 1500 mAh, 3,7 V. Ampeeri kertaa voltti on watti eli akun kapasiteetti on 5,6 wattituntia.\nJos tätä verrataan puun polttamiseen, akun energiasisältö vastaa poltettaessa 1,4 grammaa koivua.\nKoivun lämpöarvo (20% kosteus): 4,1 kWh/kg\n5,6 Wh / (4,1 kWh / kg) = 1,4 g\nTulitikku painaa luokkaa 0,2 grammaa eli kännykän akun energiasisältö vastaa seitsemän tulitikun ”nuotiota”.\nKannettavan tietokoneen akun energia\nKannettavan tietokoneen akku on suurimmillaan noin 5000 mAh, 15 V eli 0,075 kWh (yhdellä sentillä sähköä). Poltettavana koivuna tämä on 18 grammaa. Kaksi tulitikkulaatikkoa.\nSähköauton akun energia\nFisker Karma -sähköautossa on 22 kWh akut eli poltettavana koivuna tämä on jo 5,3 kiloa (ja sähkönä maksaa kaksi ja puoli euroa). Tästä saa jo jonkinlaisen nuotion. Näiden akkujen painosta en löytänyt mainintaa, mutta arvioisin niiden painavan noin tonnin (koko auton paino on yli kaksi tonnia). Tästä voidaan päätellä, että akut varastoivat noin kahdeskymmenesosan siitä energiasta, minkä vastaan painoinen määrä koivua palaessaan tuottaisi. Tämä on vielä aika vähän.\nJoissakin kannettavissa on magnesium-kuoret magnesiumin keveyden takia. Jos akku saa kilon magnesiumia syttymään, se palaa iloisella 3100-asteisella liekillä ja vastaa 3,3 kWh lämpoöenergiaa (+10% valoa) (*)(**)\nAkku vastaa koivun palamisena:\nkännykkäakku: 1,4 grammaa\nkannettavan tietokoneen akku: 18 grammaa\nsähköauton akku: 5,3 kiloa\nMikäli tulevaisuudessa määrät kasvavat kymmenkertaisiksi (1), niin akun palaminen täytyy todella ottaa huomioon merkittävänä vaarana. Tällä hetkellä määrät ovat vielä kohtuullisia. Tulen suitseminen akun sisään on vielä vaikeaa.\n(1) Tekniikka&Talous: Uusi ihmeakku tekeillä – moninkertainen kapasiteetti verrattuna litium-akkuihin\n(*) tätä lukua oli hieman vaikeaa löytää enkä ole 100% varma siitä. Magnesiumin polttoarvo olisi alle koivun, mikä kuulostaa matalalta. Reaktion 2Mg + O2 -> 2 MgO tuottama energia on 602 kJ / mooli, mikä ruostuneiden kemiantaitojeni mukaan tarkoittaisi, että 49 g magnesiumia palaessaan tuottaa tuon 602 kJ. Silloin kilo tuottaa 12 MJ eli 3,3 kWh. Magnesiumin palamiseen liittyy myös muita reaktioita ja huomattava osa energiasta muuttuu lisäksi valoksi.\n(**) Törmäsin tässä yhteydessä mielenkiintoiseen ajatukseen käyttää magnesiumia akkuna: http://inventorspot.com/articles/japan_magnesium_energy_cycle_5887. Magnesiumin energian voi vapauttaa paljon polttamista rauhallisemmin yhdistämällä sen ensin veteen (tuottaa lämpöä) ja sitten polttaa vielä syntynyt magnesiumhydroksidi. Magnesiumia taas voi tehdä magnesiumoksidista laserin avulla esimerkiksi alueella, jossa aurinkoenergiaa on tarjolla. Magnesiumia on maapallosta kaksi prosenttia, joten se ei heti lopu.\nKirjoittaja etuJulkaistu 29.10.2011 06.03.2016 Kategoriat energiansäästöAvainsanat aurinkoenergia, energian varastointi, puunpoltto, sähköautoJätä kommentti artikkeliin Akku vs. tulitikku\nAurinkopaneelit puun lehtien muotoon?\nUutisissa on levinnyt mielenkiintoinen tarina 13-vuotiaasta pojasta, joka tutki, kannattaako aurinkopaneelit levittää matkien puun lehtiä.\nValitettavasti juttu on jo mielikuvituksettomasti osoitettu vääräksi. Tuollainen aurinkopaneeli ei voi voittaa optimaalisesti aurinkoa kohti suunnattua paneelia.\nMutta. Minun mielikuvitukseni juttu sai vielä lentoon. Suomen talvessa panelin kääntömoottori ei ole aina paras mahdollinen ajatus, voisi olla halvempaa käyttää 50% enemmän paneeleja ja saada sama lopputulos. Kuinka paneelit kannattaa silloin asetella? Sata pientä paneelia voi olla paljon halvempi kuin yksi iso. Luonnollisen näköisesti asetettu satapaneelinen puu voisi olla esteettisesti paljon mielyttävämmän näköinen kuin yksi iso litteä möhkäle. Pystyisikö tuulta käyttämään hyväksi siinä, että lehdet asettuvat optimaaliseen asentoon itsekseen?\nLuonto ei ole väärässä. Onko kukaan nähnyt puuta, joka näyttäisi aurinkopaneelilta?\nKirjoittaja etuJulkaistu 21.08.2011 16.02.2016 Kategoriat energiansäästöAvainsanat aurinkoenergia1 kommentti artikkeliin Aurinkopaneelit puun lehtien muotoon?


TALVIRAKENTAMINEN Dipl.ins. Anssi Koskenvesa - PDF\nDownload "TALVIRAKENTAMINEN Dipl.ins. Anssi Koskenvesa"\n1 697 TALVIRAKENTAMINEN Dipl.ins. Anssi Koskenvesa TALVIOLOSUHTEET Talvikausi on se aika vuodesta, jolloin vuorokautinen keskilämpötila on nollan alapuolella. Etelä-Suomessa talven pituus on keskimäärin 4 vuorokautta. Kun tähän lisätään satunnaiset kylmät jaksot syksyisin ja keväisin, koskevat talvityöjärjestelyt noin puolta vuotuisesta rakennusajasta. Suomessa onkin hallittava menetelmät, keinot sekä materiaalit, joilla laadukas ja kustannuksiltaan kilpailukykyinen rakennus pystytään tekemään myös talviolosuhteissa. Lähes poikkeuksetta talvirakentaminen lisää työmenekkiä ja rakennusmateriaalien kulutusta sekä viivästyttää rakentamista. Talvella tarvitaan enemmän koneita sekä kalustoa ja energiankulutus on suurempi kuin muina vuodenaikoina. Myrskyt, pakkaset, vesi- ja lumisade hidastavat rakennustyötä ja aiheuttavat usein keskeytyksiä. Jos näihin haittoihin ja lisiin suhtaudutaan rutiininomaisesti ja vähätellen, niistä tulee suuria lisäkustannuksia. Huolellinen suunnittelu vähentää kuitenkin talven haitta- ja kustannusvaikutuksia. Kustannuksiin ja lisäresurssien tarpeeseen varaudutaan suunnittelemalla talvirakentaminen hyvin ja varautumalla häiriöihin. Lisätyön vaatima aika otetaan huomioon suurentamalla työryhmiä ja lisäämällä yleensäkin resursseja. Työ- ja materiaalimenekeistä on olemassa tietoa suunnittelun perustaksi. Myös koneista ja laitteista sekä energiankulutuksesta voidaan laatia suunnitelmien mukaiset laskelmat etukäteen. Sään vaikutusta sen sijaan on vaikea arvioida. Talviolosuhteita koskevat tilastotiedot helpottavat talvirakentamisen suunnittelua. Suunnittelun apuna käytetään talviolosuhteita kuvaavia tietoja kuten kuukausien keskilämpötilat talvikuukausien keskilämpötilat kuukausien keskilämpötilat ilman pakkaspäiviä termisen talven alkamis- ja päättymisajankohta pakkasrajat ja pakkaspäivärajan ylittävien päivien lukumäärän keskiarvo lumisadepäivien lukumäärä ja sademäärät sekä työajan päivittäisen keinovalaistuksen tarve tunteina. Tilastoista saadut tiedot on tarkoitettu lähinnä alustavaan rakennustyön suunnitteluun. Paikalliset lämpötilat ja pakkasmäärät voivat poiketa tilastotiedoista merkittävästi, sillä Suomen säätila vaihtelee vuosittain paljon. Lisäksi työmaiden sijainnin mukaan saattaa esimerkiksi sade- ja pakkaslukemissa olla suuriakin eroja. Rakentajan sääpalvelu on hyvä apu normaalien säätiedotusten täydentämiseen. Sääpalvelusta saatavat tiedot lämpötilan kehittymisestä, sateiden alkamisajankohdista ja kestoista helpottavat päivittäistä työnjärjestelyä. Säätietojen perusteella voidaan päättää esimerkiksi raudoitusten ja valujen yöllisestä suojaamisesta tai tarvittavasta lämmityksestä. Kuva. Todennäköinen talven alkamisaika .\n2 698 Talvirakentaminen Taulukko. Työpäivien määrä, joina lämpötila on alle tietyn raja-arvon . Paikkakunta Lämpötila C Työpäivät Helsinki -5 - Vantaa -5 - Turku -5 - Lappeenranta -5 - Tampere -5 - Vaasa -5 - Joensuu -5 - Oulu -5 - Sodankylä -5 - loka marras joulu tammi helmi maalis huhti Talven kuvaustietoja on laajemmin muun muassa lähteissä [7, 9 ja 5]. TALVEN VAIKUTUS TÖIDEN SUUNNITTELUUN. Hankesuunnittelu Talvi vaikuttaa aina rakennushankkeen toteutukseen ja kustannuksiin. Talvi tulee ottaa huomioon jo hankesuunnitteluvaiheessa, jolloin talven vaikutuksen ja lisäkustannusten minimoimiseksi selvitetään ajoitustekijät ja vertaillaan eri toteutusvaihtoehtoja. Talvikustannuksiin vaikuttavat hankkeen ajoitus laajuus kesto ja suunnitelmat. Rakennushankkeen ajoitus vaikuttaa merkittävästi kustannuksiin pienissä hankkeissa. Laajuuden kasvaessa ajoituksen vaikutus kokonaiskustannuksiin pienenee. Kohteen tuotannollisen laajuuden ylittäessä 8 kk syntyy aina talvikustannuksia ajoituksesta riippumatta. Ajoituksen vaikutukset voidaan ottaa huomioon esimerkiksi Teknillisen korkeakoulun rakentamistalouden laboratoriossa kehitetyn laskentamallin avulla . Talvirakentamisen resurssitarpeeseen vaikuttavat kokonaistyömenekin kasvu talvesta johtuvat lisätyöt materiaalihukat lisääntynyt energiatarve ja rakennusajan piteneminen. Rakennushankkeen laajuus vaikuttaa rakennusosien määriin ja edelleen työmenekkiin ja siten hankkeen normaalikestoon. Talvikustannusten suhteellinen osuus kokonaiskustannuksista on pienissä hankkeissa suurempi kuin isoissa hankkeissa. Hankkeen keston vaikutus talvikustannuksiin on vähäinen. Keston merkitys ilmenee, kun tarkasteltava työ tai rakennusvaihe ajoittuu talven ja kesän rajakohtaan. Vaikutus tulee ilmi selvimmin kestoltaan lyhyissä hankkeissa. Miten herkkiä suunnitelmat ovat talven vaikutuksille, riippuu siitä kuinka paljon ne sisältävät talvella hankalasti suoritettavia töitä ja rakennusvaiheita sekä näiden talvikustannuksista. Paljonko suunnitteluratkaisut aiheuttavat talvikustannuksia, riippuu toisaalta työlajeista ja -määristä ja toisaalta töiden ajoituksesta.\n3 Talvirakentaminen 699 Kuva. Laajuudeltaan erilaisten kohteiden työmenekin vaihtelu kesäarvoon nähden prosentteina .. Rakentamisen valmistelu Rakentamisen valmistelussa selvitetään hankkeen kustannuksiin vaikuttavia sisäisiä ajoitustekijöitä, vertaillaan eri tuotantotekniikoita ja varaudutaan mahdollisiin tuotannon häiriöihin. Talvikustannuksiin voidaan rakentamisen valmistelussa vaikuttaa  sisäisellä ajoituksella hankkeen kestolla tuotantotekniikalla ja varautumalla häiriöihin. Talvikustannuksia voidaan pienentää siirtämällä talvella hankalasti suoritettavat työt kesään, mikäli töiden keskinäinen riippuvuus ei muuta määrää. Sisäistä ajoitusta pystytään parhaiten hyödyntämään osakohteisiin jaetuissa ja tuotannolliselta laajuudeltaan suurissa kohteissa. Talvikustannusten erot eri tuotantotekniikoiden välillä johtuvat runkovaiheen suoritteista, työmenekistä ja työmenekkiä vastaavasta normaalikestosta. Kun kohteen esivalmistusaste kasvaa, vähenee talven vaikutus. Erot runkovaiheen tuotantotekniikoiden talvikustannuksissa aiheutuvat pääasiassa paikalla valettavien rakenteiden työmenekeistä, lisätöistä ja -kalustosta sekä energian tarpeesta. Esivalmistusasteen ollessa suuri ovat tehtävien talvityöhaitta- ja lisäprosentit pienemmät kuin esivalmistusasteen ollessa alhainen. Eri tuotantotekniikoiden työmenekkiä vastaavat normaalikestot aiheuttavat eroja talvikustannuksiin, koska tehtävät ajoittuvat eri tavalla talveen. Tuotantotekniikan vaikutus kestoon ilmenee, kun vertaillaan töitä, jotka tehdään kokonaisuudessaan joko kesällä tai talvella. Hankkeen rakennusaika määrätään urakkasopimuksessa. Urakkasopimuksen mukaiseen urakka-aikaan vaikuttavat rakennuttajan käsitys kohtuullisesta urakka-ajasta sekä rakennuksen suunniteltu käyttöönottoajankohta, rahoitustilanne ja myyntimahdollisuudet sekä viranomaisten toiminta ja suunnitelmien valmistuminen. Yritysten tuotannon kokonaissuunnittelun vuoksi yksittäisten hankkeiden aikataulujen kireys vaihtelee ja aloitusajankohdat eivät ole parhaita mahdollisia. Hankkeen koko rakennusaika Taulukko. Tuotantotekniikan vaikutus kokonaistyömenekkiin . Rakennustyyppi Tuotantotekniikka Asuinkerrostalo täyselementtitekniikka osaelementtitekniikka rationaalinen paikallarakentaminen Toimistorakennus täyselementtitekniikka osaelementtitekniikka rationaalinen paikallarakentaminen Työmenekin kasvu kesään verrattuna (%)...6,4...5,,...6,4,...5,,9...4,9,7...5,\n4 7 Talvirakentaminen ei ole käytettävissä tuotantoon. Työmaalla syntyy useista eri syistä tuotannon keskeytyksiä, jotka on otettava huomioon aikataulussa. Keskeytyksiä aiheuttavat lomien ja arkipyhien lisäksi huonot sääolot ja tuotannon häiriöt. Suunnittelemalla työt ilman häiriöitä ja varautumalla keskeytyksiin varmistetaan aikataulun tavoitteellisuus ja realistisuus samanaikaisesti. Aikataulun realistisuus varmistetaan varaamalla suurhäiriöille aika, ns. vapaa pelivara. Suurhäiriöiden määrä vaihtelee eri töissä. Määrään voidaan vaikuttaa tuotannon ohjaus- ja työnjärjestelykeinoin . Tavanomaisen talonrakennustuotannon aikataulujen suunnittelussa suurhäiriövarauksena voidaan käyttää tarvittavasta kokonaisajasta laskettuna perustusvaiheen työt 5 % runkovaiheen työt % sisävalmistusvaiheen työt %. Myrskyt, pakkaset, vesi- ja lumisade hidastavat rakennustyötä ja aiheuttavat usein keskeytyksiä. Sään vaikutusta työn kestoon on vaikea arvioida, mutta esimerkiksi syys-, loka- ja marraskuussa sataa yli mm vuorokaudessa noin kymmenenä päivänä. Syysmyrskyt haittaavat nosturilla työskentelyä keskimäärin pari kolme kertaa kuukaudessa. Säähäiriöihin kuten pakkasen, tuulen ja sateen aiheuttamiin keskeytyksiin varaudutaan, ja ne merkitään aikatauluun erillisiksi puskuriajoiksi eri rakennusvaiheiden loppuun tai ne sijoitetaan aikatauluun kuukauden välein. Tuulen ja sateen keskeytysten määrä arvioidaan kohdekohtaisesti. Pakkaspäiviä varten aikatauluun varataan 6 työvuoroa siten, että joulu- ja maaliskuussa on pakkaspäivää kuukautta kohti sekä tammi- ja helmikuussa 6 päivää. Pakkaspäivien määrät perustuvat alueellisesti sovittuihin pakkasrajoihin ja Ilmatieteen laitoksen pitkän ajan säätilastoihin. Jotta talvirakentamisen suunnittelusta olisi hyötyä, on tiedettävä, miten rakennustyömaalla toimitaan häiriöiden sattuessa. Häiriöiden ehkäisyyn on paneuduttava erityisen huolellisesti. Säähäiriöiden haitat ovat ehkäistävissä suunnittelemalla vaihtoehtojärjestelyt työn ajoitukselle sekä työmaan suojaukselle, valaistukselle ja lämmitykselle. Nämä asiat tulee ottaa huomioon työmaan laatusuunnitelmassa. Rakennustyömaan suojaus-, lämmitys- ja kuivatustoimintojen suunnittelu on osa häiriöiden ennalta ehkäisyä sekä työmaan ajallista ja taloudellista suunnittelua. Lämmityksen ja kuivatuksen tarve on erilainen rakentamisen eri maanrakennus 5 vesikatto 9 sisävalmistus paalutus 6 runkoa täydentävät työt itselleluovutus perustukset 7 sisävalmistus 4 runko 8 sisävalmistus Kuva. Kriittisten tehtävien paikka-aikakaavio. Tuotannon keskeytykset merkitään niiden todellisiin tai luultaviin kohtiin .\n5 Talvirakentaminen 7 vaiheissa. Työmaalämmitystä suunniteltaessa tehdään ennakkovalmistelut kunkin lämmitettävän kohteen osalta erikseen. Lämmitys- ja kuivatustoimet otetaan huomioon aikataulussa ja työmenetelmiä valittaessa. Pyrkimyksenä on lopullisen lämmitysjärjestelmän saattaminen toimintakuntoon mahdollisimman aikaisessa vaiheessa, jotta tilat saadaan lämmitettyä tasaisesti. Lämmityksen ja sen suunnittelun merkitys korostuu ympärivuotisessa rakennustoiminnassa. Työmaan valaistuksella on suuri vaikutus työturvallisuuteen ja työn laatuun. Työmaan sähkö- ja valaistussuunnitelman merkitys korostuu pimeällä talvikaudella. Ulkopuolisen yleisvalaistuksen tulee antaa työmaan jokaiseen kohtaan valoa kahdelta suunnalta työturvallisuutta haittaavien varjojen estämiseksi. Sisäpuolinen vakiovalaistus on oltava kulkureiteillä, varastoissa ja työtiloissa. Talvi vaikuttaa myös työmaasuunnitelmaan. Tilaa on varattava lumen kasaamiselle, ajoteiden leventämiselle sekä mahdollisille höyrykattiloille ja polttoaineille. Lisäksi on suunniteltava tarvikkeiden varastointi ja niiden suojaus alueella.. Rakennusvaihe Rakennusvaiheen suunnittelussa talven vaikutusta säädellään tuotantomenetelmillä työnsuunnittelulla ja häiriöihin varautumisella. Tuotantomenetelmät, työnsuunnittelu ja häiriöihin varautuminen kuuluvat tiiviisti yhteen. Eri vaihtoehtojen kustannuksia ja toteutusta vertailtaessa otetaan huomioon myös talven ja siltä suojautumisen vaikutukset. Pakkas- ja sadepäivien vaikutuksiin tulee varautua ja tuotantoa ohjata niin, että häiriöiltä vältytään. Oleellista on töiden ja hankintojen suunnitelmien mukainen ja huolellinen toteutus. Koska laatu syntyy vain tekemällä ja hyvin suunniteltu on puoliksi tehty, syntyy puolet laadustakin hyvällä suunnittelulla. Kriittisten tehtävien osalta tarkka suunnittelu on perusteltua laatuvaatimusten sekä ajallisten ja taloudellisten tavoitteiden toteuttamiseksi. Kun varmistetaan aloitus- ja toimintaedellytykset, sovitaan laadunvarmistustoimista, analysoidaan mahdolliset ongelmat ja niiden ehkäisy sekä ohjataan työtä, saavutetaan myös asetetut tavoitteet. Useimmat rakennusaineet on suojattava kosteudelta. Kosteus on yleensä vesisadetta, betonin kasteluvettä tai jokin muu työnaikainen kosteusrasitus. Kosteutta voi siirtyä myös maasta, rakenteista tai rakennusaineista toiseen, mikäli niiden välillä ei ole estetty kosteuden leviämistä. Työnaikainen suojaus estää kosteudelle alttiiden rakennusaineiden ja rakenteiden vaurioitumisen heti tai myöhemmin, vähentää korjauskustannuksia ja lyhentää kuivatusaikaa. Lämmittämällä suojatilaa estetään jäätymisvaurioita, edistetään kuivumista ja varmistetaan työn eteneminen suunnitellusti. Kosteuden aiheuttamat ongelmat ovat hyvin yleisiä työmaillamme. Teräs ruostuu, puu lahoaa, turpoaa ja halkeilee, materiaalit homehtuvat, valettavat rakenteet kärsivät pakkasvaurioita, maalit ja laatat irtoilevat. Materiaalien vaurioiden korjaaminen ja niistä aiheutuvat terveyshaitat on otettava huomioon jo suojauspäätöksiä tehtäessä. Huolellinen rakennusaikainen suojaus auttaa vähentämään säähäiriöiden vaikutusta ja on osa laadukasta rakentamista. Rakennusaineiden ja -osien suojauksesta tulee huolehtia paitsi rakennustyömaalla myös kuljetuksen aikana sekä tuotteita varastoitaessa tehtaalla tai jälleenmyyjällä.. Suojauskaluston valinta SUOJAUS. Suojauksen tarve Julkisivusuoja Kuva 4. Julkisivusuoja . Työkohteiden suojauksessa voidaan käyttää esimerkiksi sääsuojia suojapeitteitä tai julkisivusuojia. Sääsuoja on kantavan rungon, pitkittäisorsien ja katemateriaalin muodostama suojatila, joka siirretään miesvoimin tai nostokalustolla. Sääsuo- Telinekatto Julkisivupeite Julkisivuteline\n6 7 Talvirakentaminen jat ovat erikokoisia, -muotoisia ja eri tarkoituksiin valmistettuja. Sääsuojia on helppo ja nopea koota sekä siirtää työpisteestä toiseen. Suojien avulla monet talvella vaikeasti hallittavat työvaiheet saadaan toteutettua suunnitellusti. Suojapeitteitä ovat rakennus-, julkisivu- ja erikoispeitteet. Rakennuspeitteet kestävät sään ja vuodenaikojen rasituksia sekä läpäisevät huonosti auringon valoa. Julkisivupeitteet ovat ohuita, kevyitä ja ne läpäisevät auringon valoa. Verkkokangaspeitteet läpäisevät myös ilmaa ja pölyä. Erikoispeitteitä ovat esimerkiksi lämpö-, eriste- ja verkkovahvistetut peitteet. Julkisivusuoja muodostuu pystysuojasta ja telinekatosta. Pystysuoja koostuu rakennustelineeseen kiinnitettävistä rakennus- ja julkisivupeitteistä. Telinekatto kootaan rakennustelineeseen.  Sääsuojia käytetään muun muassa raudoittajien, maalareiden ja kirvesmiesten kiinteiden työpisteiden suojaamiseen perusmuurien ja maanvaraisten laattojen valujen suojana, jolloin varmistetaan betonin riittävä sitoutumislämpötila ja perusmaan sulana pysyminen varastosuojana, jolloin materiaalin laatu pysyy hyvänä ja hävikki pienenee Taulukko. Suojauskaluston soveltuvuus . Käyttökohde Perustustyöt (antura, sokkeli, alapohja) Elementtityöt (ontelolaatta, seinäelementti) Betonointi (holvi, laatta, kansi) Julkisivutyöt (muuraus, rappaus, maalaus) xx x o xx x o xx x x o x xx Kattotyöt x x xx Sisäpuolinen o xx x suojaus Kokonaissuojaus x o xx Työsuoja ja xx x o varasto = ei sovellu x = soveltuu xx = soveltuu hyvin Kunkin työvaiheen tuloksena tulee olla seuraavan työvaiheen lähtötilan vaatimuksia vastaava tilanne. Eräiden materiaalien asennus tai käyttö vaativat tietyn lämpötilan tai kosteuden, jotta materiaalille tai pinnalle asetetut laatuvaatimukset täytettäisiin. Lämmityksen ja kuivattamisen tarkoituksena on saattaa rakenteet ja olosuhteet sellaiseen tilaan, että työt voidaan tehdä sopimusasiakirjojen vaatimusten mukaisesti vaadituissa olosuhteissa. Useilla materiaaleilla on lämpötilaraja, minkä alapuolella niitä ei voi käyttää. Työtilan ja alustan lämpötilalle ovat herkkiä muun muassa betonointi sekä tasoitus- ja maalaustyöt. Myös alustan kosteudelle asetetaan vaatimuksia muun muassa maalaus-, tasoite-, laatoitus-, tapetointija lattianpäällystystöissä. Rakenteissa esiintyvät home- ja laho-ongelmat johtuvat aina rakennusmateriaalin sietokyvyn ylittävästä kosteuspitoisuudesta. Homeen ja lahon kehittyminen riippuu olennaisesti kosteudesta ja lämpötilasta, niiden vaikutusajasta ja materiaalista. Kuiviin olosuhteisiin tarkoitetut rakenteet ja materiaalit eivät kestä pitkäaikaista tai usein toistuvaa kosteusrasitusta. Usein jo rakennusaikainen kosteusrasitus saa vaurion aikaan.  Erityisen herkkiä mikrobikasvuston synnylle ovat orgaanisia aineita sisältävät materiaalit kuten puu, maalit ja paperit, mutta mikrobikasvus- Sääsuojat Suojapeitteet Julkisivusuojat pienen kohteen kokonaissuojaamiseen. Suojapeitteitä käytetään muun muassa väliaikaisina suojina sekä täydentämässä muita suojausmenetelmiä telinejärjestelmien kanssa seinien suojauksessa maan sulatukseen sekä perusmaan ja betonin routasuojaukseen väliseinänä työnaikaisessa osastoinnissa holvi- ja laattavalujen lämpösuojauksena. Julkisivusuojia käytetään ylimmän työtason, seinien tai koko rakennuksen työnaikaiseen suojaukseen. Suojauskaluston käytön kannattavuutta arvioitaessa tehdään vertailulaskelmat työkokonaisuuden kustannuksista ja kestosta käytettäessä suojausta ja tehtäessä työ ilman suojausta. Huomioon otetaan vuodenaika, sääolosuhteet, työkohde, tehtävä työ, kalustokustannukset, lämmitettävyys ja lämmityksen tarve sekä laatuvaatimukset. Suojauskalusto ja sen käyttö mitoitetaan niin, että nostokaluston kapasiteetti riittää. Lisäksi otetaan huomioon kaluston kokoamisen, käytön ja varastoinnin tilantarve. 4 LÄMMITYS JA KUIVATUS 4. Lämmityksen ja kuivatuksen tarve\n7 Talvirakentaminen 7 toa on havaittu myös muovimatoissa, lämmöneristeissä ja betonissa. Lämmitystä ja kuivatusta suunniteltaessa tulee muistaa, että jokaisen homevaurion taustalla on kosteusvaurio. Vaikka kosteusvaurio ei sinällään ole terveyshaitta, se voi kuitenkin korjaamattomana johtaa mikrobikasvuston ja terveyshaitan syntymiseen. Parhaiten kosteusvauriot vältetään suunnittelemalla ja rakentamalla huolellisesti sekä käyttämällä rakennusta oikein. 4. Lämmityksen ja kuivatuksen tavoite Rakennusaikaisella lämmityksellä pyritään saavuttamaan työskentelyn, tilojen ja rakenteiden kannalta sopimusasiakirjojen mukaiset vaaditut olosuhteet. Lämmittämiseen liittyy oleellisena osana rakennuksen kuivattaminen, jonka tavoitteena on poistaa kosteus rakennusmateriaaleista sekä tilasta ja edesauttaa näin rakentamisen etenemistä. Rakentamisen kehittyminen prosessimaiseksi toiminnaksi on korostanut märkien työvaiheiden, rakenteiden kuivumisen ja rakennettujen tilojen kuivattamisen merkitystä.  Betoni- ja kevytbetonirakenteiden sekä muurattujen rakenteiden valmistuksessa käytetään runsaasti ylimääräistä vettä, joka on poistettava. Rakennustyönaikaiset lämpötilavaihtelut, sateet, vesivuodot ja sisäpuoliset pesutyöt lisäävät rakenteiden kosteutta sekä lämmitys- ja kuivatustarvetta. Eri työvaiheet ja rakennusmateriaalit asettavat hyvin erilaisia vaatimuksia sisälämpötilalle ja kosteudelle. Rakenteiden ja tilojen lämmityksellä ja kuivatuksella on seuraavat tavoitteet : Varmistetaan oikeat ympäristöolosuhteet (lämpötila, suhteellinen kosteus) ja oikeat alustaolosuhteet (enimmäiskosteus, vähimmäislämpötila). Luodaan hyvät työskentelyolosuhteet järjestämällä lämpötilaksi C estämällä tarpeeton tuuletus ja energiahäviöt. Varastoidaan materiaalit ja tarvikkeet ohjeiden mukaisesti estämällä kosteuden (lumi, jää, vesi) haittojen syntyminen kiinnittämällä erityisesti huomiota puu- ja eristemateriaaleihin. Poistetaan jäätymisvaara materiaalien (liimat, maalit) osalta sekä vesivaurioiden ennaltaehkäisemiseksi. 4. Suunnitteluperiaatteet Rakenteiden lämmityksen ja kuivatuksen alkuvaiheessa sisäilmasto on kostea, lämpötila alhainen ja epätasaisesti jakautunut. Paikoitellen on kylmien rakenteiden pintaan tiivistynyt kosteutta. Rakennustyön edistyessä on sisätiloissa edelleen usein suuria lämpötilaeroja ja lämpö on epätasaisesti jakautunut. Pintarakennetyöt voidaan aloittaa, jos alustarakenne on riittävän kuiva ja rakenteissa oleva ylimääräinen vesi on poistettu. Rakenteiden kuivattamistarpeen ja kuivatusajan määrittäminen on laskennallisesti vaikeaa. Rakenteiden alkukosteudet ovat erisuuruiset ja sisäolosuhteet Taulukko 4. Rakennusvaiheet ja lämmityksen tarve . Rakennusvaihe Maarakennusvaihe Perustusvaihe Runkovaihe Täydentävien rakenteiden vaihe Sisävalmistusvaihe Lämmityksen tarve perusmaan sulattaminen ja sulana pitäminen lumen ja jään sulattaminen perustusten sulana pitäminen betonin lämmittäminen betonin lämmittäminen työkohdelämmitys lämmityksen ja kuivatuksen käynnistys runko ja julkisivu pääosin valmiit ikkunat osin asentamatta ja tiivistämättä talon oma lämmitysjärjestelmä osin käytössä aukot pääosin suljettu sisätilat ja porrashuoneet avonaiset kuivauksen- ja lämmityksen tarve sisävalmistustöissä\n8 74 Talvirakentaminen vaihtelevat rakennustyön aikana ja eri vuodenaikoina. Kuivattamistarve tulee määritellä ja kuivatuksen tehoa mitata tapauskohtaisesti. Kun rakennusta kuivataan lämmittämällä ja tuulettamalla, on ilmanvaihdon mitoitus tärkeää. Suuri ilmanvaihto kuluttaa tarpeettomasti energiaa, minkä seurauksena sisätilojen lämpötilat pysyvät alhaisina. Ilmanvaihdon perusperiaatteena on mahdollisimman suuren kosteusmäärän poistaminen mahdollisimman pienellä lisäenergialla. Rakennuksen lämmityksen ja kuivatuksen aloittamisessa ja toteuttamisessa noudatetaan seuraavia periaatteita : Materiaalien ja tarvikkeiden huolellinen suojaaminen minimoi vesi- ja lumisateen haitalliset kosteusvaikutukset. Veden käyttö minimoidaan kaikissa työvaiheissa (betoni, pesuvedet, yms.). Rakennuksen sisätilojen lämmittäminen erillisillä lämmittimillä tai lopullisella lämmitysjärjestelmällä aloitetaan vasta, kun lämpötilan kohoaminen ja pysyminen rakennuksessa on mahdollista. Erillisten lämmittimien ja ilmankuivaajien käyttö ja lopullisen lämmitysjärjestelmän kytkentä toimintaan suunnitellaan välitavoitteineen. Rakennuksen lopullinen lämmitysjärjestelmä on saatava mahdollisimman aikaisessa vaiheessa toimintakuntoon, jotta tilat saadaan lämmitettyä tasaisesti. Ennen lämmityksen ja kuivatuksen aloittamista luodaan pois lumi ja imuroidaan lätäköt, sillä irtovesi ja märät pinnat hidastavat kuivumista tarpeettomasti. Ikkunat, parvekkeen ovet, porrashuoneen ulko-ovet ja mahdolliset muut aukot ja läpiviennit suljetaan ja tiivistetään aina huolella. Ulkopuolisten aukkojen tarve rakennustarvikkeiden siirroissa suunnitellaan, ja ilman jäähtyminen aukkojen kautta estetään suunnittelemalla niihin tilapäiset tuulikaapit. Ilmavirtauksia vähennetään osastoimalla rakennuksen sisätiloja, ja estetään lämpimän, kostean ilman kulkeutuminen ja tiivistyminen rakennuksen kylmiin osiin. Sisäolosuhteita valvotaan ja mitataan lämmityksen aikana, ja kosteus poistetaan tuulettamalla ilmankuivaajilla, jolloin kuivumisolosuhteet ovat edulliset. Ulkoiset olosuhteet ja niiden muutokset otetaan huomioon lämmitystä ja kuivatusta suunniteltaessa. 4.4 Lämmitys- ja kuivatusjärjestelmät Rakennustyömailla yleisesti käytettyjä lämmitysjärjestelmiä ovat mm. kaukolämpö öljylämmitys Taulukko 5. Lämmönjakolaitteiden soveltuvuus lämmitystehtäviin rakennusprosessin eri vaiheissa . Vaihe Höyrykattila Maarakennus Perustustyö Runkotyö Kuivaus Viimeistely Kuumailma Infrapuna Sähkövastus Ilmankuivaaja sähkölämmitys ja kaasulämmitys. Lämmitysjärjestelmästä riippumatta lämmönjakolaitteet valitaan laskettua lämmöntarvetta suuremmiksi. Rakennustyömaalla käytetään yleensä yli 5 kw:n lämmittimiä. Laitteiden on oltava helposti käsiteltäviä ja käyttökuntoon saatettavia. Lämmitinvaihtoehtoja ovat kuumailmalämmittimet infrapunalämmittimet sähkövastuslämmittimet ilmankuivaajat sekä höyrykattilat ja -kehittimet. Lisätietoja laitteista saa lähteistä [ ja 5]. Rakennusaikana tilakohtaiseen lämmitykseen käytetään pääosin siirrettäviä ilma- ja säteilylämmittimiä. Rakennustyön edetessä otetaan käyttöön myös rakennuksen lopullinen lämmitysjärjestelmä. Ilmalämmitys Ilmalämmitystä käytetään yleisesti tilojen lämmitykseen sekä osin ilmanvaihtoon. Menetelmää voidaan käyttää yhden huonetilan tai laajempien alueiden lämmittämiseen hormistoja hyväksi käyttämällä. Kierrätysilmalämmityksessä ilmaa kierrätetään tilassa. Menetelmä ei poista kosteutta, mutta ilman lämpötilan nousu pienentää vallitsevaa suhteellista kosteutta ja edesauttaa rakenteiden kuivumista. Kosteutta voidaan poistaa ilmalämmityksellä, jossa ilma imetään ulkoa, lämmitetään ja puhalletaan tilaan. Epäkohtana on lämmitystehon suuri riippuvuus ulkolämpötilasta. Ulkoa otettava ilmamäärä on voitava säätää tarpeen mukaan. Lämmönlähteenä ilmalämmityksessä käytetään pääasiassa sähköä, öljyä tai nestekaasua.\n9 Talvirakentaminen 75 Säteilylämmitys Säteilylämmitys soveltuu kappaleisiin tai tilaan kohdistuvaan suoraan lämmitykseen esimerkiksi betonivaluissa. Säteilyssä energiaa siirtyy sähkömagneettisen aaltoliikkeen välityksellä. Kun säteily osuu johonkin kiinteään kappaleeseen, osa siitä heijastuu ja osa imeytyy kappaleeseen. Ainoastaan kappaleeseen imeytyvä osa nostaa lämpötilaa. Rakennusta kuivatettaessa poistetaan mahdollisimman paljon kosteutta mahdollisimman vähällä lisäilman lämmityksellä. Tavoitteena on poistaa kosteus rakenteista ja tilasta siten, että sisävalmistustyöt voidaan tehdä sopimusasiakirjojen mukaisissa olosuhteissa. Käytettäessä lämmittimiä tilojen kuivaamiseen on lämmitykseen yhdistettävä tehokas ilmanvaihto. Märän pinnan kuivumista voidaan nopeuttaa alentamalla ilman suhteellista kosteutta kohottamalla rakenteen lämpötilaa lisäämällä ilman nopeutta rakenteen pinnassa. Kuivausta voidaan tarkastella myös ilmanvaihdon kannalta, jolloin kyseeseen tulevat avoin ja suljettu järjestelmä. Avointa järjestelmää käytetään, kun tilassa tarvitaan ilmanvaihtoa. Tällaisia kohteita ovat mm. pölyävät tilat tilat, joissa ilma sisältää haitallisia kaasumaisia tai kiinteitä epäpuhtauksia tilat, joissa kierrätysilman käyttö on hankalaa. Suljettua järjestelmää käytetään, kun tila voidaan rajata ja tiivistää ilmanvaihdon minimoimiseksi. 4.5 Lämmityksen ja kuivatuksen toteutus Tehokas rakenteiden ja tilojen lämmitys ja kuivatus edellyttää tarkkaa lämmitettävän kohteen ennakkovalmistelua sekä toiminta-ajan tarkkailua ja jälkihoitotöitä. Lämmityksen ja kuivatuksen toteutuksen vaiheet ovat valmistelu, lämmitys ja lopetus. Valmistelu lämmön- ja kuivatuksen tarpeen määrittely menetelmien ja -laitteiden valinta mitoituslaskelmat käyttösuunnitelma käyttö- ja käyntiaikojen määrittely laitesijoittelu ja reittivalinnat (putki-, yms.) rakenteiden tiivistäminen ja eristäminen Lämmitys ja kuivatus laitteiden asennus ja kohdistus toiminta-arvojen asetus (anturit ja kellokytkimet) toiminnan tarkkailu (käyntiajat, suojaukset, lämmityksen tarve) Lopetus lämmitys- ja kuivatustarpeen loppumisen varmistus (mittaukset) laitteiden purku jälkihoito Teknillisen korkeakoulun talonrakennustekniikan laboratoriossa tehdyissä tutkimuksissa on tehty seuraavia rakennusaikaisen lämmitykseen vaikuttavia havaintoja : Rakennusaikaisen lämmityksen vaikeutena on tasaisten lämpötilakenttien saavuttaminen. Ulko-ovien ja ikkunoiden saumojen sekä muiden ulkovaipassa olevien aukkojen tiivistäminen on ensiarvoisen tärkeää. Lämpöeristämättömät yksittäiset ulkovaipan rakenneosat lisäävät pintojen välisiä lämpötilaeroja sekä kasvattavat hukkaenergian määrää. Kylmät sisäpinnat saavat vesihöyryn tiivistymään, mikä heikentää rakennuksen kuivumista. Kerrosten välisiä lämpötilaeroja tasaa lämmittimen sijoittaminen siten, että nouseva lämmitysilmavirtaus kohdistuu esim. porrasaukkoon. Lämmittimen taakse jää aina kylmempi alue, ja mikäli ulkovaippa ei ole hyvin tiivistetty, kyseisen alueen lämpötila laskee lähelle ulkolämpötilaa. Lämmityksen tasaisuutta voidaan parantaa sekoittamalla kerrosten ja tilojen välistä ilmaa apupuhaltimella. Puhallin sijoitetaan siten, että ilman imu tapahtuu toisesta tilasta ja puhallus toiseen tilaan. Epätasaiset kuivumisolosuhteet vältetään parhaiten käyttämällä ylipaineista lämmitysratkaisua, jossa lämmitettyä ulkoilmaa puhalletaan sisälle ja aiheutetaan ylipaine, joka puretaan hallitusti poistopisteiden kautta ulos. Rakennuslämmittimien käytössä merkittäväksi muodostuu tehon ja tilavuusilmavirran lisäksi heittopituus ja ilmasuihkun suuntautuminen ylöspäin termisten voimien johdosta. Rakennusaikaisessa lämmityksessä vaikeutena on lämmön tasainen jako eri huonetiloihin vaaka- ja pystysuunnassa. 5 TALVIRAKENTAMISEN LISÄKUSTANNUKSET 5. Kustannusten aiheuttajat Tutkimuksissa on saatu hyvinkin erilaisia tuloksia talven vaikutuksista. Tulosten yhteinen piirre on kuitenkin talven aiheuttamien lisätöiden ja -kustannusten riippuvuus rakennustyön aloitusajankohdasta.\n10 76 Talvirakentaminen Taulukko 6. Kerrostalon talvirakentamisen lisäkustannukset prosentteina vastaavista kesäajan rakentamisen kustannuksista . Kustannuslajit Rakennusvaiheiden lisäkustannukset (%) Perustustyövaihe Runkotyövaihe Sisävalmistusvaihe Työmenekkilisä,6...,9,6...,7 - Materiaalilisä,7...,7,6...,9 - Energialisä,9...,,...,4,8..., Kone- ja kalustolisä,8...,,...,4,..., Talviajan lisätyöt,6...,8,7...,9,...,4 Aikakustannuslisä,...,,..., - Yhteensä...5 5,5...7,5,,...,7 Kuva 5. Talvikustannusten muodostumiseen vaikuttavat tekijät . Talvirakentamisen lisäkustannuksia aiheuttavat kokonaistyömenekin kasvu materiaalihukka ja muuttuneet materiaalit energian tarpeen kasvu koneiden ja laitteiden muuttunut tarve sekä rakennusajan kasvu. Talvikustannusten määrittämiseksi tarvitaan tietoja rakennuskohteesta, ajoituksesta, rakennussuunnitelmista ja paikkakunnasta. Lähtötietoja ovat talven kuvaustiedot työmenekkitiedot talvitöiden työmenekkitiedot kalusto- ja materiaalimenekkitiedot energiamenekkitiedot ja työajan keskeytyskustannustiedot. Laskentamalli ja esimerkkejä lisäkustannuksista on lähteissä [7 ja 9]. 5. Kokonaistyömenekin kasvu Kokonaistyömenekin kasvun talvella aiheuttavat töiden talvityöhaitat ja -lisät talvesta johtuvat lisätyöt lyhyiden alle tunnin pituisten (TL) ja pitkien, yli tunnin pituisten (TL) tuotantokatkojen ja -keskeytysten lisääntyminen ja työnaikaiset asennukset. Talvityöhaitat aiheutuvat talven työtä hidastavasta vaikutuksesta eli talvitahmeudesta. Talvella on heikommat sää- ja valaistusolosuhteet. Työtä hidastavat alhaisempi lämpötila, lumisa-\n11 Talvirakentaminen 77 Taulukko 7. Talven aiheuttamat lisätyöt ja niiden työsisältö . Talven aiheuttamat lisätyöt (Talo 9) C8 Lumi- ja jäätyöt C8 Roudan rikkominen ja sulatus C8 Lämpösuojaus C84 Lämmitys ja kuivaus Sisältö lumen luonti, jään poisto ja sulatus erillisenä työnä rakenteilta tai rakennusalueelta sekä lumenajo ja hiekoitus erillisenä työnä tehtävä jäätyneen maan rikkominen ja sulatus rakennuksen ja rakenteiden lämpösuojaus erillisenä työvaiheena rakennusosien lämmitys ja kuivatus, kuten lämmityslaitteiden hoito ja huolto sekä lämmitysasemien pystytys ja purku Taulukko 8. Lumi- ja jäätöiden työmenekkitiedosto, mittausperusteena sataneen lumikerroksen paksuus . Sataneen lumikerroksen paksuus (mm) Lumen luonti ja jään sulatus mm,5 tth/m 5 mm, tth/m mm, tth/m Taulukko 9. Lumi- ja jäätöiden työmenekkitiedosto, mittausperusteena talvella rakenteilla oleva perustusvaiheen pohjapinta-ala ja runkovaiheen bruttopinta-ala . Alue Lumen luonti ja jään sulatus perustusvaihe (tth/m ) Etelä-Suomi,5, Pohjois-Suomi,, runkovaihe (tth/brm ) de sekä työskentelyalueella oleva lumi ja jää. Talvityöhaitat ilmenevät työsaavutusten pienenemisenä ja työn keskeytysten lisääntymisenä.  Talvityölisät ovat talvella työn tekemiseen sisältyviä töitä. Näitä ovat esimerkiksi talvibetonointiin saman työryhmän tekeminä sisältyvät suojaus- sekä lumi- ja jäätyöt.  Talven aiheuttamat lisätyöt sisältävät erillisenä työvaiheena tehdyt tai tehtävään määrättyjen työntekijöiden suorittamat lumi- ja jäätyöt, lämpösuojauksen sekä rakennusten ja runkorakenteiden lämmityksen.  Tuotantokatkot ja -keskeytykset lisääntyvät talvella, mikä johtuu mm. työkoneiden käyttövaikeuksista ja pakkasen rikkomien koneiden aiheuttamista odotuksista. Työmenekkitietojen peruslähteenä kunkin työlajin ja tehtävän osalta on Ratu-tuotantotiedosto [ ]. Työmenekin muutokset talviolosuhteissa otetaan laskelmissa ja suunnitelmissa huomioon erillisarvioina. Arvioinnin pohjana voidaan käyttää esimerkiksi talvityöhaitta- ja lisäprosenttitiedostoa. Tiedostossa on otettu huomioon T-työsaavutuksen aleneminen talven aiheuttamat TL- ja TL-lisäaikojen lisääntyminen ja talveen liittyvät työt. Talvitöiden työmenekkitiedot ovat lumi- ja jäätöiden työmenekit lämpösuojauksen työmenekit rakennuksen lämmityksen työmenekit runkorakenteiden lämmityksen työmenekit. Lumi- ja jäätöiden työmenekkitiedot esitetään sekä sataneen lumikerroksen paksuuden että talvella rakenteilla olevien perustusvaiheen pintaalan ja runkovaiheen bruttoalan mukaan. Lumisademäärään perustuvaa työmenekkitiedostoa käytetään jälkikäteen tapahtuvaan arviointiin.\n12 78 Talvirakentaminen Taulukko. Lämpösuojauksen työmenekkitiedosto, mittausperusteena suojattavan alueen laajuus ja hallien lukumäärä . Tehtävä Työmenekki Suojaustyö, tth/m Sääsuojahallin...6 tth/kpl pystytys Sääsuojahallin tth/kpl purku Mittausperusteena on suojattava alue (m ) Taulukko. Rakennuksen lämmityksen ja kuivatuksen työmenekit, mittausperusteena rakennuksen laajuus ja talvikuukausien määrä . Talvikuukausina lämmitettävät rakennukset (brm ) Lämmityksen ja kuivatuksen työmenekki (tth/talvi-kk) 5. Materiaalihukka ja muuttuvat materiaalit Materiaalikustannukset muodostuvat määrä-, laatu- ja hintakomponenteista. Kustannusten suuruuteen talviolosuhteissa vaikuttavat materiaalihukan lisääntyminen materiaalihintojen kausivaihtelut talvella tarvittavat suojamateriaalit materiaaleille asetettavat laatuvaatimukset sekä muuttuvista materiaaleista aiheutuvat kustannukset. Materiaalihukka lisääntyy työmaalisän (ML4) ja osittain myös työnvaihelisän (ML) osalta. Työnvaihelisää esiintyy esimerkiksi muottien purussa, jolloin rakenteeseen kiinni jäätynyt muottitavara rikkoontuu helposti. Työmaalisä aiheutuu materiaalin pilaantumisesta ja katoamisesta. Talviolosuhteet lisäävät suoranaista materiaalihukkaa. Tarpeettoman paljon myös kalusto- ja käyttötarvikkeita, kuten sähköjohtoja, peitteitä, työkaluja ja muottilukkoja, hautautuu lumen ja jään alle.  Eräillä materiaaleilla on eri hinta talvella kuin kesällä. Alennetuilla talvihinnoilla saattaa olla merkitystä pienrakentajille, mutta ammattirakentajille on vuosi- ja kohdekohtaisilla sopimuksilla enemmän merkitystä kuin kausivaihtelulla. Kun rakennetaan talvella, käytetään talvirakentamiseen sopivia materiaaleja. Erikoistuotteiden kustannukset on otettava huomioon esimerkiksi käytettäessä pakkaslaastia ja talvibetonia. Betonin talvihinta muodostuu kuumabetonin lisähinnasta ja betonitoimitusten talvilisästä. Muottimateriaalina käytettävän puutavaran menekki kasvaa talvella suuremman hukan ja käyttökertojen vähenemisen johdosta. 5.4 Energian tarve Energian talvikustannukset aiheutuvat lisääntyneestä energian kulutuksesta. Energian tarve on erilainen eri rakennusvaiheissa. Energian tarve rakentamisessa on riippuvainen lämpötilasta. Talviolosuhteiden aiheuttama energiatarve on merkittävä. Taulukko. Lisääntyneen energiankulutuksen syyt eri rakennusvaiheissa. Rakennusvaihe Koneiden ja laitteiden talvikustannuksella tarkoitetaan kustannuksia, jotka aiheutuvat talvella tarvittavista erilaisista koneista, lisäkoneista ja -laitteista sekä tehokkaammista koneista. Koneita ja laitteita tarvitaan lämmitykseen sekä lumen ja roudan sulatukseen eli varsinaisiin talvesta johtuviin lisätöihin. Lisäkoneilla ja -laitteilla tarkoitetaan sellaisia laitteita, joita tar- Maarakennusvaihe Perustus- ja runkovaihe Sisävalmistusvaihe Koko rakennusaika Lisäenergiatarve Maapohjan sulattaminen ja sulanapito Materiaalien, rakenteiden ja rakennusosien lämmitys- ja kuivatustoimet Valualustojen ja muottipintojen sulatus ja lämmitys Rakennuksen lämmitys ja kuivatus Sosiaali- ja työmaatilojen lämmitys ja lisävalaistus 5.5 Koneiden, laitteiden ja suojausten tarve\n13 Talvirakentaminen 79 Taulukko. Talvesta aiheutuvissa lisätöissä tarvittavaa kalustoa . Talven lisätyöt (Talo 9) C8 Lumi- ja jäätyöt C8 Roudan rikkominen ja sulatus C8 Lämpösuojaus C84 Lämmitys ja kuivaus Kalusto- ja materiaalivaihtoehdot höyrynkehitin, höyrykattila, höyryletku, höyrytysauto, öljysäiliö, lämpöpuhallin, lumenluontivälineet, sääsuoja roudanrepijä, roudansulatin, kompressori ja maakiilavasara lämpölaatikot, eristematot, pressut, suojaustarvikkeet infrapunasäteilijät, lämpöpuhaltimet, lämmitysmuuntajat, betonin sähkölämmitystarvikkeet vitaan talvella useampia kuin kesällä. Varsinkin maarakennustöissä tarvitaan tehokkaampia koneita roudan vuoksi. Talven lisätöissä tarvitaan yleisesti taulukon mukaista kalustoa. 5.6 Rakennusajan kasvu Talven rakennusaikaa pidentävä vaikutus syntyy lisätöiden aiheuttamista työn keskeytyksistä, joita ovat työmaan pakkasrajat rakenteiden teon edellyttämät suojaustyöt ja muut syyt työmenekin kasvusta sekä talvilomista ja arkipyhistä. Työturvallisuuslain mukaan on työnantajan taattava työntekijälle kunnolliset työskentelyolosuhteet. Kun työmaalla ei voida sään vuoksi taata kunnollisia työskentelyolosuhteita tai työn laatu ei ole vaatimusten mukainen, on työnantajan velvollisuus keskeyttää työskentely. Keskeytykseen johtavia säätekijöitä ovat talvella pakkanen tuuli sekä lumi- ja räntäsade. 6 MAARAKENNUS- JA PERUSTUSTYÖT Perustuksia ei saa tehdä jäätyneen maan varaan. Perustusta varten kaivetut kuopat pidetään sulana lämmityksen ja suojauksen avulla. Maan sulatukseen ja lämmitykseen voidaan käyttää höyryä, routamattoja, kuumailmapuhaltimia, sähkölämmityslankoja ja infrapunasäteilijöitä. Höyryä käytetään karkearakeisen maan lämmittämiseen, jolloin tiivistynyt vesi poistuu perustustasosta. Hienorakeisen maan sulatukseen ei saa käyttää höyryä, ellei maata kaiveta pois. Höyry puhalletaan pilleillä suoraan maahan tai suojapeitteiden alle.  Kuumalla ilmalla lämmitettäessä käytetään tavallisia lämmittimiä tai tarkoitusta varten tehtyjä routasulattimia. Sulatettava alue peitetään suojapeitteillä, jotka jätetään cm irti maasta. Peitteenä voidaan käyttää myös maan sulatukseen valmistettuja eriste-elementtejä.  Infrapunalämmitystä käytetään perustusten teossa yhdessä sääsuojien kanssa. Säteilylämmityksestä on samalla apua myös työkohteen lämmityksessä. Säteilijät asennetaan yleensä sääsuojan kattoon. Sähkövastuslämmityksessä maa lämmitetään routamatoilla tai betonin lämmitykseen tarkoitetulla lankalämmityksellä. Kun maata kaivetaan pienissä erissä, maan oma lämpö pitää sen sulana työskentelyn ja betonoinnin ajan. Menetelmä on edullinen, mutta vaatii tarkkaa suunnittelua. Maata voidaan kaivaa vain sen verran, mitä pystytään kerrallaan betonoimaan. Huomioon on otettava valettavan perustuksen laajuus sekä rakenteiden ja työvaiheiden yhteensovittaminen.  Jos perustusta ei tehdä saman tien, on maa suojattava yöksi suojapeitteillä ja lämmöneristeillä. Lumi on helppo poistaa suojapeitteen päältä, kun taas lumen sulattaminen aiheuttaa lisätyötä, on kallista ja saattaa löysentää maapohjaa Ṗerustusta valettaessa tai asennettaessa on maan oltava sulaa perustamistason alapuolella. Maata vasten valettavat rakenteet tulee valaa viivytyksettä, jottei maan lämmitystä jouduta ylläpitämään turhaan. Betonointia nopeuttaa hyvä ennakkosuunnittelu ja esivalmistus. Ennakkoon voidaan tehdä muun muassa laudoituksen siivut, teräsosat ja lankalämmityssilmukat. Valu suojataan suojapeitteillä ja eristeillä. Suojapeitteet estävät tuulen pääsyn suojauksen alle, varmistavat lämpösuojauksen paikalla pysymisen ja pidentävät sen käyttöikää. Anturoita voi lämmittää myös kuumailma- ja säteilylämmityksellä sekä kuumabetonilla.\n14 7 Talvirakentaminen Lyöntipaalutus onnistuu hyvin talvellakin. Lyhyet vain vähän tiiviissä moreenikerroksessa kiinni olevat paalut nousevat kuitenkin helposti hiukan ylös roudan vaikutuksesta, jos paalua ei suojata. Roudan edetessä paaluun kiinni jäätyvä pintamaa nostaa paalua mukanaan. Suojaamaton lyhyt paalu on todennäköisesti jälkipaalutettava talven jälkeen ennen kuin sen päälle voidaan rakentaa. Paalujen suojaus on helpointa mineraalivillalevyillä ja suojapeitteillä.  Routasuojaus on syytä tehdä heti ympäristötäytön yhteydessä. Muottien purkamisen jälkeen ympärillä oleva maa täytetään routasuojauksen tasoon, routasuojaus asennetaan ja täyttöä jatketaan seuraavan työvaiheen vaatimaan tasoon. Varsinainen routasuojaus on myös työnaikainen suojaus, jossa maan ja betonin lämpö saadaan hyödynnetyksi. 7 TALVIBETONOINTI 7. Betonin lämmitys Betonointia alle +5 C:n lämpötilassa kutsutaan talvibetonoinniksi. Kylmä sää hidastaa betonin sitoutumis- sekä kovettumisreaktioita ja pakkanen voi vaurioittaa vastabetonoituja rakenteita. Jotta myös talviolosuhteissa voidaan varmistaa betonoinnin onnistuminen ja rakenteiden suunnitelmien mukainen kovettuminen, pitää betonoinnissa käyttää tilanteeseen soveltuvia menetelmiä. Talven asettamat vaatimukset otetaan huomioon jo muottien ja raudoitusten teon yhteydessä. Tällöin asennetaan mahdolliset lämmityslangat, lämpötilan mittausputket ja tarvittava muottien lämpö- ja lumisuojaus. Työmaalle varataan myös normaalin betonointikaluston lisäksi sulatus-, suojaus- ja lämmityslaitteet. Kaluston toimintakunto varmistetaan aina ennen töiden aloittamista. Muotit ja raudoitteet puhdistetaan lumesta ja jäästä aina ennen betonointia. Muotteihin jäävä lumi ja jää estää muotin täyttymisen betonimassalla, ja terästen ympärillä oleva jää estää tai heikentää betonin tarttumista teräksiin. Sulatukseen käytetään yleensä höyryä. Betonimassan omaa lämpöä ei saa käyttää sulatukseen, koska tällöin massan lämpötila laskee ja sen vesi-sementtisuhde nousee. Valettavaan betonimassaan rajoittuvat kylmät pinnat kuten maa, kallio tai vanha betonirakenne lämmitetään esimerkiksi höyryllä tai infrapunasäteilyllä niin lämpimäksi, ettei uusi betoni jäädy.  Kylmässä säässä betonointi tehdään aina huolellisesti ja ripeästi, turhia massaa jäähdyttäviä siirtoja ja käsittelyjä välttäen. Pumppaus on yleensä paras tapa massan siirtoon lämpöhäviöiden välttämiseksi. Tiivistetty betoni lämpösuojataan mahdollisimman pian, sillä lämpöhäviöt lisäävät lämmityksen tarvetta ja hidastavat betonin lujuuden kehitystä. Talvibetonointi vaatii aina lämmitystä. Lämmityksen tavoitteena on betonin jäätymislujuuden saavuttaminen lujuudenkehityksen varmistaminen ja muottien purkulujuuden saavuttaminen. Lämmityksessä tarvittavaan tehoon vaikuttavat ulkoilman lämpötila ja tuuli betonin alkulämpötila betonin jäähtyminen ennen suojausta suojauksen tehokkuus betonin oma lämmönkehitys ja muottikierron nopeus. Lämmityksessä erotetaan lämpötilan perusteella kaksi lämmitystapaa, tavallinen lämmitys ja lämpökäsittely. Betoni katsotaan lämpökäsitellyksi, jos massan lämpötila betonoitaessa on yli + 4 C kovettumislämpötila on yli + 5 C lämpötilan nousu kovettumisen aikana on yli +5 C. Lämpökäsittelyn vaikutus betonin ominaisuuksiin pitää betoninormien mukaan erikseen selvittää ennakkokokein tai muulla luotettavalla tavalla. Lämpökäsittely voi aiheuttaa betoniin jopa %:n loppulujuuskadon. Tavallisen lämmityksen yhteydessä betonin lujuudenkehitystä arvioidaan kovettumisajan ja -lämpötilan avulla. 7. Lämmitysmenetelmät Betoninormien mukaan betonimassan lämpötilan on betonoitaessa oltava vähintään +5 C. Massan lämpötila valitaan tavallisesti sitä korkeammaksi, mitä alhaisempi ulkoilman lämpötila on. Massan lämpötilaa valittaessa otetaan huomioon kuljetuksen, betonoinnin ja muiden käsittelyvaiheiden aiheuttama lämpötilan aleneminen. Kuten edellä on todettu yli + 4 C:n lämmitetyn massan katsotaan tulleen lämpökäsitellyksi. Lämpökäsittely alentaa betonin loppulujuutta. Betonin lämmitys pitää suunnitella siten, että lämpötila on mahdollisimman tasainen koko rakenteessa. Erityistä huomiota tulee kiinnittää kylmien rakennusosien ja reuna-alueiden lämmitys- ja suojaustarpeisiin. Lämmitysmenetelmiä ovat lankalämmitys muottilämmitys infrapunasäteilylämmitys sekä rakenteen eristäminen ja lämmitys. Lisäksi voidaan käyttää kuumabetonia tai pakkasbetonia.  Lankalämmityksessä muuntajan avulla suojajännitteiseksi (U 4 V) muunnettu virta johdetaan runko- ja kytkentäkaapelien kautta betonirakenteen sisällä oleviin vastuslankasilmukoihin. Vastuslangat lämpenevät virran avulla ja\n15 Talvirakentaminen 7 Kuva 6. Betonin kovettumisen vaiheet kylmissä olosuhteissa . lämmittävät betonia ympärillään. Lankalämmityksen suunnitteluohje on lähteessä . Lankalämmitys soveltuu erityisesti anturoiden, pilareiden, palkkien, elementtisaumojen ja kylmien rajakohtien lämmittämiseen. Sitä voidaan käyttää muiden lämmitysmenetelmien yhteydessä lisälämmityksenä hankalissa paikoissa, kuten muottien reunoissa ja pystyrakenteiden alaosissa. Muottilämmityksessä käytetään lämpöeristettyjä suurmuotteja, kuten pöytä- ja seinämuotteja. Muottimateriaalin ja lämmöneristeen väliin on asennettu vastuslankasilmukoita tai lämpövastuksia, joista lämpö siirtyy muottimateriaalin läpi betoniin. Lämmitysjärjestelmä voi olla joko verkko- tai suojajännitteinen. Muottilämmitys soveltuu pääasiassa seinien ja laattojen lämmitykseen. Infrapunalämmityksessä kohdetta lämmitetään säteillä. Infrapunasäteet etenevät suoraviivaisesti ilmassa ja muuttuvat lämmöksi kohdatessaan kiinteän esteen. Säteilijät lämpenevät kaasulla, sähköllä tai öljyllä. Infrapunalämmitystä käytetään erityisesti laajapintaisten ja massiivisten rakenteiden lämmittämiseen. Lämmitys voi olla suoraa tai epäsuoraa säteilyä. Epäsuorassa lämmityksessä säteily kohdistetaan muottiin joka siirtää lämmön betoniin. Suorassa lämmityksessä säteily suunnataan suoraan betonipintaan, joka on suojattu muovikalvolla liiallisen kosteuden haihtumisen estämiseksi. Koska säteilylämmitys on herkkä tuulen ja sateen vaikutuksille, säteilytila on eristettävä ilmavirtauksilta ja lämmitettävä rakenne on lämpösuojattava huolellisesti. Betonin tulee saavuttaa suunniteltu lujuustaso kaikissa olosuhteissa. Muotteja ei saa purkaa ennen kuin rakenne kestää toimenpiteen vaurioitumatta. Kylmissä olosuhteissa betonointiin liittyy kolme tärkeää lujuuden tarkistushetkeä: jäätymislujuuden saavuttaminen muottien purkamislujuuden saavuttaminen ja nimellislujuuden saavuttaminen. Suurin osa työmailla käytettävästä betonista on valmisbetonia. Se lämmitetään betoniasemalla kuumentamalla kiviainesta höyryllä, kuumalla vedellä tai ilmalla. Jos betoni valmistetaan työmaalla, voidaan massaan käytettyä vettä tai kiviainesta lämmittää halutun lämpötilan saavuttamiseksi. Vesi ja tavallisesti myös runkoaine voidaan lämmittää enintään + 7 C:seen. Runkoaine lämmitetään työmaaolosuhteissa esimerkiksi lämpösäteilijöillä, kuumailmapuhaltimilla tai höyryllä. Kaikkien lämmitystapojen kanssa on käytettävä tehokasta lämpösuojausta. Betonin kovettuminen talviolosuhteissa voidaan turvata myös käyttämällä pakkasbetonia, joka kovettuu jopa 5 C :n lämpötilassa. Pakkasbetonille sopivia käyttökohteita ovat mm. elementtien asennus- ja saumavalut, jälkivalut sekä kiinnitys- ja korjausvalut. Betonoidut rakenteet voidaan eristää suojapeitteillä suljettuun tilaan, joka lämmitetään joko kuumalla ilmalla tai höyryllä. Näin turvataan betonin kovettuminen talviolosuhteissa. 7. Lämpösuojaus Lämmitystavasta ja muottitekniikasta riippumatta talvibetonointi vaatii aina rakenteiden suojamista. Lämpösuojauksen tehtävänä on estää rakenteen jäähtyminen tasata rakenteen lämpötilaeroja vähentää lämmityksen tarvetta ja estää kosteuden haihtuminen.\n16 7 Talvirakentaminen Kuva 7. Ulkoilman ja sisäilman lämpötilaeron vaikutus sisäilman suhteelliseen kosteuteen . Lämpösuojaukseen voidaan käyttää seuraavia tapoja muottien lämmöneristys lämpösuojalaatikot lämpösuojamatot ja -levyt suojapeitteet. Muottien lämpöeristäminen soveltuu pystyrakenteiden ja laattojen alapuoliseen eristämiseen etenkin käytettäessä suur- ja kasettimuotteja. Lämpösuojalaatikoita käytetään laattojen yläpuoliseen suojaamiseen. Suojamattoja, -levyjä ja -peitteitä käytetään kaikkien rakenteiden suojaamiseen ja suojapeitteiden avulla voidaan eristää tarvittavia lämmitystiloja esimerkiksi kuumailma- ja infrapunalämmitystä varten. Erilaisten lämpösuojaustarvikkeiden yhdistelmillä päästään hyvään suojaustulokseen seuraavilla periaatteilla : Asennetaan valun yläpinnan suojaus kiinni betoniin, jottei ilma pääse kiertämään valun ja eristeen välissä. Tehdään suojaukset kosteus- ja lämpövuotojen estämiseksi mahdollisimman tiiviiksi. Käytetään lisälämmitystä hankalasti suojattavissa rakenteissa. Suojataan tartuntaraudoituskohdat, reuna-alueet ja työsaumat erityisen hyvin. Varmistetaan suojausten paikallaan pysyminen. Tehdään suojaukset mahdollisimman nopeasti, ettei turhaa jäähtymistä pääse tapahtumaan. Vältetään liukkaiden suojaustarvikkeiden käyttöä ja estetään putoamisvaara esim. laatoissa olevien aukkojen kohdalla. 7.4 Betonin kuivuminen Olosuhteilla on suuri vaikutus betonin kuivumisnopeuteen. Ympäristön lämpötila, suhteellinen kosteus ja ilman virtaus vaikuttavat siihen, miten nopeasti betonirakenteen pinnalla oleva kosteus haihtuu ja rakenteen sisällä oleva kosteus siirtyy pintaan. Ilman suhteellinen kosteus on riippuvainen lämpötilasta. Lämpötilan noustessa suhteellinen kosteus pienenee, jos vesihöyrymäärä pysyy vakiona. Tällöin betonia ympäröivän ilman kyky vastaanottaa betonista haihtuvaa kosteutta kasvaa. Ilman lämpötilan nostaminen C vaikuttaa jo merkittävästi kuivumiseen. Talviaikaan kuivumisolosuhteet saadaan helposti hyviksi lämmittämällä rakennusta. Myös kesäaikaan rakennuksen lämmittäminen ulkoilmaa lämpimämmäksi olisi kuivumisen kannalta suositeltavaa. Jos sisäilman lämpötila on kesäaikaan ulkoilman lämpötilaa alhaisempi, suhteellinen kosteus rakennuksessa voi nousta hyvinkin korkeaksi. Rakennustyömaalla olosuhteet vaihtelevat runsaasti. Betonilaatta saattaa joutua valun jälkeen olemaan useita viikkoja kylmässä ja kosteassa ympäristössä, pahimmassa tapauksessa vesi- tai lumisateessa. Lisäksi monet rakennustyöt, kuten tasoite- ja maalaustyöt, tuovat rakennuksen sisätiloihin lisää kosteutta nostaen sisäilman suhteellista kosteutta merkittävästi. Betoniin päässyt lisävesi hidastaa rakenteen kuivumista huomattavasti. Mitä myöhemmässä vaiheessa betoniin pääsee lisävettä, sitä hitaammin se poistuu. Niin kauan kuin betoni on huonoissa olosuhteissa, kuivumista ei tapahdu. Betonin kuivuminen edellyttää ympäröivän ilman alhaista kosteuspitoisuutta ja riittävän korkeaa lämpötilaa. Rakenteet tulee suojata sateelta mahdollisimman pian. Betonin kuivumisen voidaankin olettaa alkavan vasta siinä vaiheessa, kun vesikatto on valmis, ikkunat asennettu ja lämmitys aloitettu.\n17 Talvirakentaminen 7 Betonin ominaisuuksilla, ympäristöolosuhteilla ja rakenneratkaisuilla on merkittävä vaikutus betonin kuivumisnopeuteen. Lämmitystä suunniteltaessa ja aloitettaessa tulee muistaa, että liian nopea lämpötilan nosto tai liian korkea lämpötila betonin lujuudenkehityksen alkuvaiheessa saattaa johtaa veden haitallisen nopeaan haihtumiseen betonista. Talvella ilman suhteellinen kosteus lämmitetyissä sisätiloissa voi olla jopa alle %. Tällaisissa ääriolosuhteissa betonin halkeiluriski kasvaa, minkä vuoksi jälkihoito on tehtävä erityisen huolellisesti ja liiallista lämmitystä on vältettävä. Yleisimpiä menetelmiä betonin suhteellisen kosteuden alentamiseksi ovat rakennetta ympäröivän ilman lämmittäminen ja tuulettaminen, betonin lämmittäminen esimerkiksi säteilylämmittimillä sekä kosteuden poiston tehostaminen rakennuksesta ns. kosteuden kerääjillä. Ohuita pintalaattoja voidaan lämmittää myös sähkölämmityslankoja käyttäen. Kun lämmönlähde sijaitsee betonin sisällä, kuivatus on huomattavasti tehokkaampaa kuin ilmaa lämmittämällä. Betonia lämmitettäessä on lämmityslaitteet sijoitettava niin, ettei kosteusvirtaa käännetä vastoin luonnollista kulkusuuntaansa. Esimerkiksi säteilylämmittimet kannattaa sijoittaa välipohjalaatan alapuolelle. Erityistä huomiota on kiinnitettävä ontelolaatastojen saumavalujen kosteuspitoisuuteen ja sen vaikutuksiin yläpuolisissa rakennekerroksissa. Liittolaattarakennettakin kuivatetaan tehokkaimmin altapäin, jolloin betonin kosteus siirtyy ylöspäin. Rakenteen kuivumista voidaan tehostaa kuivaamalla laataston yläpuolista ilmatilaa. Oikea betonin valinta lyhentää betonin kuivumista ja koko kohteen rakennusaikaa merkittävästi. Nykyisin käytettävissä olevat nopeasti päällystettävät betonit kuivuvat kertaa tavanomaista betonia nopeammin. Itsestään kuivuva betoni, jonka lujuusluokka on enintään K4, kuivuu pinnoituskelpoiseksi erittäin nopeasti eikä ole niin riippuvainen ympäröivistä olosuhteista. Betonin valintaan on syytä kiinnittää huomiota riittävän aikaisessa vaiheessa, jotta nopeasta kuivumisesta saatavat edut voidaan hyödyntää koko rakentamisprosessissa. Lisätietoa erilaisten rakenteiden ja betonien kuivumisesta sekä betonin kosteuden hallinnasta on lähteessä . KIRJALLISUUS  Björkholz D.: Rakennuksen kuivattaminen. Rakentajain Kustannus Oy 99  Kankainen J, Sandvik T.: Rakennushankkeen ohjaus. RTK ja Rakennustieto Oy 99  Koski H.: Rakennushankkeen tuotannonsuunnittelu ja -ohjaus. Rakennustieto Oy 995  Leppikorpi J.: Rakennushankkeen aloitusajankohdan vaikutus rakennushankkeen talouteen. TTKK Rakentamistekniikka, Tampere 98  Lumme P., Merikallio T.: Betonin kosteuden hallinta. Suomen Betonitieto Oy997.  Poikonen J., Kiiras J.: Talonrakennuksen ajoituskustannusmalli. Rakentajain Kustannus Oy989.  Saarikivi M, Kankainen J.: Vuodenajan kustannusvaikutukset rakennustuotannossa. TKK Rakentamistalous 989  Talo 9 Yleisseloste. Rakennustieto Oy 99  Talvirakentaminen. Rakentajain Kustannus Oy 99  Tynkkynen S.: Talvilisäkustannukset asuinrakennustuotannossa. TKK Rakentamistalous 978  Uusitalo J., Ihanamäki J., Rajala R., Vallin O.: Betonityöt by 5. Rakentajain Kustannus Oy 99 Ratu-kortit  Hukka-aikojen poistaminen rakennustuotannossa, Talo-Ratu -L. Rakennustieto Oy 979  Höyrynkehittimet, korkeapainekattilat, Kone-Ratu 7-. Rakennustieto Oy 989  Lankalämmityksen suunnitteluohje, Kone-Ratu 7-. Rakennustieto Oy 995  Rakennuskuivaajat, kiertoilmalämmittimet, ilmankuivaajat, Kone-Ratu 7-. Rakennustieto Oy 989  Rakennustyömaan sähköistys, Kone-Ratu -, Rakennustieto Oy 994  Rakenteiden lämmitys ja kuivatus, Kone- Ratu 7-. Rakennustieto Oy, 996  Suojauskalusto. Sääsuojat, suojapeitteet, julkisivusuojat, Kone-Ratu 7-. Rakennustieto Oy 99  Talvityöt ja -kustannukset, Kone-Ratu 7-4. Rakennustieto Oy 996  Työmaatilat. Suunnitteluohje, Kone-Ratu -. Rakennustieto Oy 996 RT-kortit  Ilmasto, tuulet, RT 5-9. Rakennustieto Oy 989  Ilmasto, kosteus, sade ja lumi, RT 5-4. Rakennustieto Oy 989  Ilmasto, lämpötila, RT Rakennustieto Oy 99  Ilmasto, säteily, RT 55.. Rakennustieto Oy 976  Varjon suunta ja pituus, RT 55.. Rakennustieto Oy 975\nTalvityön vaikutukset lisäkustannuksiin alapohjan ja paikalla valettujen seinien osalta\nSaimaan ammattikorkeakoulu Tekniikka Lappeenranta Rakennustekniikka Rakennustuotanto Ville Summanen Talvityön vaikutukset lisäkustannuksiin alapohjan ja paikalla valettujen seinien osalta Opinnäytetyö


KADOTETTU PARATIISI | Open Doors Finland\nItä-Afrikan Swahilin rannikko on joillekin eksoottinen lomakohde. Toisille se on kuitenkin vihamielinen ja vaarallinen asuinpaikka.\nItä-Afrikan Swahilin rannikko on yksi maailman eksoottisimmista lomakohteista, mutta paikallisille kristityille, jotka muodostavat vähemmistön tässä ”paratiisissa”, ympäristö on melko vihamielinen. Open Doorsin työntekijä Eglan* vieraili äskettäin kohteessa.\nPalmujen läpi puhaltava lämmin tuuli toivotti minut tervetulleeksi Kenian rannikolle. Tuntui kuin olisin paratiisin porteilla. Lentokentän ulkopuolella odotti jono taksiveneitä, jotka kuljettivat ihmisiä kapean kanavan kautta Lemun saarelle. Veneen kuljettaessa meitä upotin käteni syvän siniseen valtamereen.\nAjoittain vihainen virta pyöräytti veneen ympäri. Saaren vihertävä vesi valkoisine rantoineen ja nurmikattoisine swahilitaloineen tuijotti meitä lähestyessämme.\nKun astuin veneestä rannalle, lukuisat kapeat käytävät kutsuivat minua seikkailemaan. Käytävä, jolle lähdin, oli niin kapea, että jouduin seisomaan suuaukon edessä antaakseni tietä ohi kulkevalle miehelle ja hänen kahdelle aasilleen. Seisoessani siinä katseeni vangitsi korallista ja simpukankuorista rakennettu seinä, joka oli vain yksi monista silmän iloista tällä ihmeellisellä saarella.\nEksoottisen swahiliruoan raskas tuoksu keskeytti haaveiluni. Kaksi kissaa katsoi minua käytävän suuaukolta ikään kuin kehottaen minua seuraamaan lumoavaa Taraab-musiikkia asuinpaikkaani.\nSyömiseni jälkeen yö oli lähestymässä, ja suuntasin takaisin veden ääreen. Aurinko muuttui suureksi oranssiksi palloksi juuri ennen kuin se katosi horisontin taakse.\nYhtäkkiä useat muezziinit rikkoivat hiljaisuuden vaatimalla läsnäoloa iltarukoukseensa. Jatkuva laulaminen sai minut ymmärtämään, että tämä salaperäinen paikka on paratiisi vain joillekin.\nTämä saari kuuluu rannikkoalueeseen, jonka muslimit haluaisivat muuttaa sulttaanikunnaksi, jollainen se kerran oli. Vuosisatoja sitten muslimikauppiaat lähtivät näille merille tuoden mukanaan orjia, mausteita, arabian kielen ja islamin uskonnon. Nyt joku on saanut vision: perustaa Somaliasta alkava etelään, jopa Mosambikin Sofalan provinssiin ulottuva Sharia-valtio. Tämä valtio olisi tyhjä kaikesta ”uskottomasta”, toisin sanoen kristillisestä vaikutuksesta. Vaikka sulttaanikunnan virallista lippua ei ole vielä nostettu salkoon, monet rannikon muslimit elävät ikään kuin uudistus olisi jo tapahtunut.\nElämä on vaikeaa kristityille, jotka asuvat täällä tai muilla alueilla Kenian ja Tansanian Swahilin rannikolla. Somalian ja Kenian raja ei ole yhtenäinen. Näin ollen ääriliikkeiden edustajien on helppo ylittää raja ja hyökätä kristittyjä vastaan. Vuonna 2014 useiden hyökkäysten sarja aiheutti 88 ^ kristityn kuoleman alueella.\nÄärimmäisen väkivaltaiset ja kuolettavat hyökkäykset ovat jatkuva uhka koko alueella. Kristityt ovat ei-toivottu vähemmistö. He kokevat päivittäistä painetta ja vainoa. Muun muassa tällaisia haasteita kristityt ovat kohdanneet:\nEräs kirkko menetti maansa sen jälkeen, kun joukko musliminuoria istutti puita tontin ympärille päivää ennen kuin heidän oli määrä laskea perustukset kirkon rakentamiseksi. Kun pastori kysyi nuorilta, mitä he olivat tekemässä, hänen kimppuunsa hyökättiin. Asiaa käsitellään tuomioistuimessa.\nKiviä heittävät nuoret häiritsevät jumalanpalveluksia (vanhempien aloitteesta).\nKirkot kamppailevat saadakseen hyväksynnän ulkoilmakokouksiin.\nErään kristityn pariskunnan lapsi kuoli kahden kuukauden ikäisenä. Lapsen ruumis kaivettiin ylös haudasta. Kahta vuotta myöhemmin heidän vetoomuksensa apua varten on unohdettu. Kirkon johtajat ovat pyytäneet ratkaisua vailla menestystä.\nKristityt työntekijät, toisin kuin muslimikollegansa, eivät saa lomaa kirkkoon liittyvistä syistä. ”Saamme lomaa vain pääsiäisenä”, Juma* valitti. Eräs pastori kertoo: ”Olemme menettäneet vaikutusvaltaiset kuoromme jäsenet sekä muut osastopäälliköt työhön liittyvien sitoumusten takia.”\nGospel-musiikin soittaminen muslimilta vuokratussa kodissa voi johtaa häätöön.\nSuurimpiä vaikeuksia kohtaavat muslimitaustaiset uskovat. Jotkut erotetaan työpaikoista uuteen uskoon kääntymisen takia.\nKoulussa kristityt opiskelijat jäävät säännöllisesti vaille hallituksen apurahoja. Kristitty opettaja Manzu* kertoi, kuinka elämä tuli vaikeaksi kristityille, kun kristitty rehtori korvattiin muslimilla. Kristityt pakotettiin ulos viileästä huoneesta äärimmäiseen kuumuuteen yhteisönsä takia. Seitsemän kristittyä opettajaa siirrettiin muihin kouluihin. ”Tämä on strategia, jota muslimit käyttävät hallitessaan instituutioita. He huolehtivat siitä, että kristillinen kulttuuri katoaa”, Manzu päätteli.\nMercy*, 24, on muslimitaustainen uskova. Kun hänen pomonsa sai kuulla kääntymyksestä, häntä syytettiin väärin perustein varastamisesta. Sen jälkeen hänen palkkansa laskettiin kuudennekseen siitä, mitä se oli ennen.\nAlan*, 30, työskentelee kuljettajana. Hän kieltäytyi antamasta kyytiä musliminaapurille työnantajansa autolla (hän ei saanut antaa kyytejä). Tästä syystä hänen kimppuunsa hyökättiin viidakkoveitsellä, jonka jälkeen hänet jätettiin henkihieveriin. Asiaa käsitellään edelleen oikeudessa. Kun työnantaja kuuli, että Alan* ei hyväksynyt lahjuksia asian hylkäämiseksi, hänet erotettiin.\nViettäessäni aikaa saarella minua hämmästyttivät vastakohdat: Swahilin rannikon elinvoimainen kulttuuri tarjoaa matkustajille poikkeuksellisen rikkaan ja monipuolisen kokemuksen.\nUskovia kuitenkin painostetaan jatkuvasti kääntymään islamiin. Jos he kääntyvät, heidät palkitaan hyväksynnällä ja taloudellisella osallisuudella. Alueen uskovat eivät todennäköisesti kuvaile itseään elävänä osana Kristuksen ruumiista, mutta he ovat sitä. He loistavat hiljaa Kristuksen valoa ihmisille, jotka pitävät heitä vihollisinaan.\nItä-Afrikan rannikon kristityt, veljemme ja sisaremme Kristuksessa, pyytävät ystävyyttämme ja tukeamme.\nRukoile heidän puolestaan, että he kykenevät kestämään painetta, kun heitä kohdellaan kuin toisen luokan kansalaisia.\nRukoile heille viisautta ja rohkeutta elää elämäänsä todistuksina Kristuksesta – erityisesti ollessaan vuorovaikutuksessa musliminaapureiden ja viranomaisten kanssa.\nRukoile uusien uskovien puolesta, jotka ovat tulleet perheidensä hylkäämiksi uskonsa tähden. Rukoile, että he tuntisivat kuuluvansa kristilliseen yhteisöön ja Jumalan perheeseen.\nRukoile Open Doorsin työn puolesta – että työ saisi kirkastaa Jumalaa ja vahvistaa Itä-Afrikan kirkkoa.\n* Salanimien ja edustuskuvien avulla voidaan suojata henkilöllisyyttä.\n^ 16. kesäkuuta: 48 tapettiin Mpeketonissa. 5. heinäkuuta: 29 tapettiin Hindi & Gambissa. 18. heinäkuuta: 7 kuoli Witussa. 20. heinäkuuta: 4 kuoli Mombasassa.


Vastavalmistuneet kauppatieteilijät kaipaavat opetukseen enemmän digitaalisuutta ja yhteyksiä elinkeinoelämään | Suomen Ekonomit - Finlands Ekonomer\n15.10.2018 10:37:04 EEST | Suomen Ekonomit - Finlands Ekonomer\nVaikka vuonna 2017 valmistuneet vastaajat arvioivat koulutuksensa hyväksi, nähtiin opetuksessa silti olevan useita puutteita. Tyytyväisyys digitaalisuuden hyödyntämiseen opetuksessa sai selvästi muita opetuksen osa-alueita alhaisemman keskiarvon. Peräti viidennes (18 %) vastaajista koki, ettei ollut tyytyväinen käytössä olleisiin opetusmenetelmiin. Avovastauksien perusteella digitaalisuutta toivotaan hyödynnettävän erityisesti videoluentojen, sähköisten opiskelumateriaalien ja tenttimahdollisuuksien muodossa. Lisäksi digitaalisuutta toivotaan opetettavan enemmän erilaisten ohjelmistojen muodossa.\nVastaajat kokivat myös koulutusyksiköiden elinkeinoelämäsuhteet puutteellisiksi ja kertoivat kaipaavansa enemmän yritysyhteistyötä, vierailijaluentoja ja toimeksiantograduja. Noin joka neljäs vastaaja teki tutkielmansa toimeksiantona, mutta toimeksiantojen osuus vaihteli melko suuresti yksiköittäin.\nVastavalmistuneiden maistereiden työtilanne parani lievästi edellisestä vuodesta\nVastaajista hieman yli puolet ilmoitti olevansa vakituisessa kokopäivätyössä ja vain 14 % vastaajista etsi kyselyhetkellä töitä. 76 % vastaajista koki olevansa tyytyväisiä valmistumishetken työtilanteeseen (v. 2016: 70 %).\nVastavalmistuneiden hyvä työtilanne näkyy opintojen viivästymisessä, sillä lähes kolme neljästä ilmoitti opintojen viivästyneen. Yleisin syy opintojen viivästymiselle oli ylivoimaisesti koko- tai osa-aikainen työssäkäynti opintojen ohella. Vastaajat työllistyivät pääsääntöisesti yksityiselle sektorille.\nTyössä olleiden vastaajien bruttokuukausipalkka oli mediaanilla mitattuna 3 100 euroa ja keskiarvolla mitattuna 3 291 euroa. Palkan keskihajonta oli 1 364 euroa. Sukupuolten välinen palkkaero (435 €) on edelleen huomattava, muttei kasvanut edellisestä vuodesta. Erot pääainevalinnoissa selittänevät palkkaeroa jonkin verran.\nToteutamme palautekyselyn vastavalmistuneille kauppatieteiden opiskelijoille vuosittain yhteistyössä kauppatieteellisten yliopistojen kanssa. Kyselyssä selvitetään valmistuneiden kokemuksia kauppatieteellisestä koulutuksesta ja kerätään tietoa valmistuneiden sijoittumisesta työmarkkinoille. Kyselyn ensisijaisena tarkoituksena on koulutuksen laadun ylläpitäminen ja kehittäminen. Vuonna 2017 palaute kerättiin kolmatta kertaa ainoastaan KTM-tutkinnon suorittaneilta.\nLue lisää: https://www.ekonomit.fi/vastavalmistuneiden-palaute\ndigitaalisuusekonomielinkeinoelämäkauppakorkeakoulukauppatieteellinen koulutuskauppatieteiden maisterikoulutuksen laatukoulutussuomen ekonomittyöllistyminenyliopisto


Pohjoissaame lisätty Sanakirja.fi-nettipalveluun - smackthejack.net - kulttuuria ja viihdettä\nPohjoissaame lisätty Sanakirja.fi-nettipalveluun\n15.5.2017 / yllapito / Tuoteuutiset\nSanakirja.fi on ilmainen sanakirja- ja sanojenoppimispalvelu, jonka sisältö perustuu Kielikone Oy:n laadukkaisiin MOT®-sanakirjoihin. Palvelua kehitetään jatkuvasti, ja nyt kielivalikoimaan on lisätty pohjoissaame. Sanakirjahakujen lisäksi Sanakirja.fi-palvelussa voi opetella sanoja hauskoilla peleillä, nyt myös saameksi.\nKieltenopiskelijoille suunniteltu Sanakirja.fi on monikielinen kielipalvelu. Palvelussa on julkaistu täysin uusi pohjoissaamen sanakirja, jossa on 33 507 hakusanaa, 50 033 käännöstä. Pohjoissaamen lisäämisen myötä Sanakirja.fi sisältää kaikkiaan 45 kielen keskeisen sanaston ja yhteensä lähes 2 000 kieliparia.\nSanakirjahaun kielipari on vapaasti valittavissa. Opiskelija voi käyttää lähtökielenä omaa äidinkieltään olipa se saame, suomi, ruotsi, norja tai jokin muu palvelun kymmenistä kielistä. Saamen hakutuloksessa näkyvät sanan käännös, sanaluokka, astevaihtelu, loppukonsonantin vaihtelu, adjektiivin attribuuttimuodot sekä lyhyellä pystyviivalla merkitty ns. kolmannen pituusasteen konsonanttikeskus.\nSanakirja.fi-palvelussa voi tehdä myös sanalistoja ja opetella niitä pelaamalla viittä eri peliä. ”Sanojen oppiminen vaatii paljon toistoa. Sanakirja.fi:ssä toistaminen on kivaa pelimäisten harjoitusten ansiosta”, kertoo Liisa Stén, Kielikoneen Chief Product Officer.\n“Kunnollinen sanakirja on kielten opiskelun tärkein työkalu. On tärkeää, että suomalainen Sanakirja.fi-palvelu sisältää sanakirjan ja -pelit myös pohjoissaameksi, saamelaisalueen virallisella kielellä. Uskomme erityisesti koulujen hyötyvän palvelun käytöstä vieraiden kielten opetuksessa”, sanoo Liisa Stén, Kielikoneen Chief Product Officer.\nSanakirja.fi toimii puhelimella, tabletilla ja läppärillä, kaikilla yleisimmillä selaimilla. Palvelussa voi käyttää sanakirjoja ja opetella sanoja ilmaiseksi ilman rekisteröitymistä. Rekisteröityneet käyttäjät voivat lisäksi luoda omia sanalistoja, ansaita pinssejä sekä seurata edistymistään ja ehdottaa sanakirjaan lisättäviä sanoja.\nOta Sanakirja.fi käyttöön osoitteessa www.sanakirja.fi


02.12.2020 2020-12-02 16:18:00 JaME Lähde: Viralliset sivut\tKirjoittaja: Anu\nMUCC on vahvistanut jatkavansa toimintaansa SATOchin eron jälkeen.\nSATOchi on ilmoittanut eroavansa MUCCusta ja samalla päättävänsä koko uransa rumpalina. Eron ajankohdaksi on kerrottu kevät 2021. Hän soitti yhtyeessä 23 vuoden ajan. MUCC on jo vahvistanut jatkavansa toimintaansa.\nSATOchi kertoo puhuneensa eroaikeistaan bändin muulle jäsenistölle jo toukokuussa. Julkisesti asiasta tiedotettiin tänään 2. joulukuuta. SATOchi toteaa taipaleensa varrelle lukeutuvan kivuliaitakin muistoja, mutta ennen kaikkea paljon loistavia muistoja. Kokonaisuutta katsoen hän summaa tehneensä parhaansa ja ettei kadu mitään urallaan. SATOchin ja muiden jäsenten kommentit voi lukea kokonaisuudessaan englanniksi bändin tiedotteesta.\nAlla viime keväänä julkaistu musiikkivideo kappaleelle Aku -JUSTICE-.


Whippetin vauhtia : lokakuuta 2019\nVuosi sitten pidettiin kotona sairastupaa, mutta tänä vuonna oli Maanvaiva Oy varannut virkistysviikonlopun Hailuodon maastoista.\nMei ei lopulta kisannut, kun se ei ole ollut mielestäni täysin kunnossa ja Nipulla ei riittänyt ikä viralliseen starttiin, joten se testasi radan aamulla nollakoirana. Yleensä olen natsitarkka siitä, että kisaviikolla ei juosta irti, mutta Nippu on varsin raskas elukka, joten se oli juossut pari päivää maalla ennen Hailuotoon matkaamista. Alun radasta Nippu vetikin todella hienosti ja terävästi kääntyen, mutta puskan jälkeen radan loppupuoli meni vähän juoksennellen eivätkä Nipun kultakalan aivot enää kyenneet ajattelemaan viimeisiä mutkia skarppina. Kaikkinensa kuitenkin hieno veto ja ensi kaudella toivottavasti päästäisiin aloittamaan jostain hiekkamaastoista kisaura! 👏🏻\nMatti Näsä eli Häsä kisasi jälleen suurimmassa kilpailuluokassa, narttuja starttasi 19. Pariarvonta jännitti, Hailuodon puskaosuudessa viehe hukkuu helposti jos pariksi sattuu reilusti ennakoiva veteraani. Meillä kävi superhyvä tuuri ja Häsän pariksi arpoutui suunnilleen samoja ikiä oleva Softrack Hypersweet. Kylläpä tyttöjen juoksu olikin upeaa katsottavaa, ne olivat supertarkkoja ja ketteriä, hiekka pöllysi mutkissa ja koirat vaihtelivat sujuvasti ajolinjoja saadakseen parhaan tähtäimen vieheeseen. Alkuerästä ei oikein nähnyt muuta kuin alun ja lopun, mutta pisteitä kuunnellessa huomasi että oli siellä juostu oikein hienosti. Muutkin olivat juosseet, Häsällä upeat 243p ja sijoitus silti vasta 7./19!\nHäsä ja velipojat.\nFinaalipariksi saatiin Häsästä yhden pisteen perässä ollut näyttelylinjainen narttu. Nyt radan lähtö oli niin, että koko radan näki lähtöpaikalta. Voi hurja mikä juoksu. Häsä meni kuin sähköankerias, tuollainen tekninen ja tosi mutkainen rata näytti todellakin olevan Häsän heiniä. Korvat vaan heilahtelivat mutkaan tullessa ja yksikään käännös ei mennyt pitkäksi. Ennen starttia sateelle (oli aivan karmea keli) selkänsä kääntänyt ja istumaan ruennut Häsä ei paljon hyytävää merivettä karttanut, kun viehe kävi aivan vesirajassa yhden mutkan. Pari juoksi aivan huippuhienosti Häsän kanssa yhteen, Häsä sai toki etua kun oli sopivan verran nopeampi. Tiesin, että juoksusta on tultava reippaasti pisteitä. Se oli sellainen Memmujuoksu nimittäin. Sellainen, että iho nousi kananlihalle.\nEn ehtinyt kuunnella pisteitä, mutta ne tulivat sopivasti onlinetulospalveluun litimärkänä jäähdyttelyn lopuksi mökkiin palatessa, ja kyllä: 264 pistettä pätkähti siitä juoksusta.\nKuva: Koska Pikka\nAloin päässäni laskeskella, että hetkinen ei muissa lähdöissä näyttänyt tulleen yhtä kovia pisteitä että tuolla tuloksellaan Häsä nousee reippaasti sieltä 7.sijalta. Sitten piti Lotan kanssa ottaa ihan kynä ja paperia. Ja todeta, että niin siinä taisi käydä. Häsä nousi voittoon, 2 pistettä jo alkuerien jälkeen toisena olleen ohi.\nPalkintojenjaossa ei siis tällä kertaa tullut yllätystä, mutta voihan vitsit mikä huikea Häsä! Kauden ekassa kisassa hyvä tasainen pistesaalis ja sijoitus puolen välin paremmalle puoliskolle, ja kaksi muuta kisaa sitten voitettiin. Vaikka mitään ei odotettu tai toivottu muuta kuin sitä että päästäisiin yhdessä kisaamaan ja ehjänä kisoista pois. Nyt on kyllä melko mukava jäädä odottelemaan tulevia juoksuja ja pentuprojektia, kun Häsä järjesti mukavat näytöt tähän kauden loppuun vielä taidoistaan. Vaikka olisin minä käyttänyt sitä jalostukseen ilman näyttöjäkin, minä tiesin että mihin siitä on.\nVälillä sitä aina havahtuu siihen, että pakko sitä vaan on tehdä jotain oikein näiden koiriensa kanssa kun koira toisensa jälkeen juoksee maastoissa näin hyvin.\nIlo täyttää ensi kuussa 9 vuotta ja Uni sitten helmikuussa jo 11! Kumpaakaan ei kyllä ikä hidasta vielä pätkääkään, ihana kun on saatu nauttia näin monista terveistä vuosista.\nRauhallista talvitaukoa kaikille kisakavereille ja lukijoille. Päivitellään tännekin toki Häsän pentueprojektin etenemistä. :)


Näyttelijä Martti Suosalo oli asunnoton 1980-luvun lopulla: "Kun ei ollut kämppää, asuin milloin missäkin" - Seura.fi\nMartti Suosalo vuonna 1988. © Taina Takala / Om-arkisto\n"Tehtiin autolla mahtavia retkiä kavereiden kanssa. Minulla ei ollut asuntoa. Autossa oli patja, koska olin joskus sielläkin yötä."\nMihin tapahtumaan oheinen kuva liittyy?\n”Eräällä naistenlehdellä oli Kesämies-sarja. Toimittaja soitti minulle ja kertoi, että jäljellä olisi vielä ’loppukesän mies’. Sanoin, että toi kuulostaa hauskalta, on pakko suostua. Ikään kuin peli olisi jo menetetty, mutta vielä on jäljellä loppukesän mies.”\nMiksi makaat kuvassa auton konepellillä?\n”Minulla ei ollut asuntoa. Päätin pötkötellä hemaisevasti konepelillä, että saisin jostain kämpän. Annoin siihen juttuun silloisen teatterini Ryhmäteatterin numeron, että olen asunnoton, soittakaa, jos löytyy asunto. Yhtään soittoa ei tullut.”\nMiksei sinulla ollut asuntoa?\n”Olin asunut Lapinlahdenkadun kommuunissa, jossa asui myös Tapio Liinoja. Siitä paikasta Lapinlahden linnut taisi saada nimensä. Kun jouduimme sieltä pois, minusta tuli asunnoton.”\nMillaista oli elää ilman asuntoa?\n”Olin villi, vapaa ja huoleton poikamies. Elin aika boheemia elämää. Jos ei ollut rahaa, joku vippasi. Kaikki kamat mahtuivat jätesäkkiin. Kun ei ollut kämppää, asuin milloin missäkin, joskus Ryhmäteatterin pukuhuoneessakin. Ei se minulle ollut ongelma, aina johonkin pääsin nukkmaan. Aika vähällä sitä tuli toimeen.”\nKesällä Martti Suosalo lomailee ja avustaa puolisoaan Virpi Suutaria, joka tekee elokuvaa Alvar Aallosta. PEKKA MUSTONEN / OM-ARKISTO\nMikä auto kuvassa on?\n”Se on ensimmäinen autoni, Toyota Crown vuodelta 1967. Sillä ajettiin ihan viimeisiä kilometrejä. Tehtiin autolla mahtavia retkiä kavereiden kanssa. Autossa oli patja, koska olin joskus sielläkin yötä.”\nMillaista elämäsi muuten oli tuohon aikaan?\n”Suomenlinnassa meni tuona kesänä Ryhmäteatterin Taru sormusten herrasta. Kuuden tunnin näytelmä. Myös Suomenlinnassa olin yötä. Asuimme rättivarastossa, puolikosteassa luolassa, jossa aikoinaan oli ollut vankileiri. Joka ilta oli nuotio esityksen jälkeen. Pelattiin lautapelejä ja rupateltiin. Se oli mahtavaa aikaa. Siellä pyöri näyttelijöiden lapsetkin, Siiri ja Reino Nordin nykyisin kuuluisimmasta päästä.”\nTeitkö paljon töitä?\n”Kun katsoo vanhoja kalentereita, niin aika vähän nykyiseen verrattuna. Hyvä jos oli kahdeksankymmentä esitystä vuodessa. Nyt on yli kaksisataa. Välillä mietin miksi, mutta tämä on niin mukavaa hommaa. Ja kun esitykset eivät lähde pois ohjelmistosta, niitä täytyy pitää yllä. Hyvää piti tehdä, mutta priimaa pukkaa tulemaan.”\nMilloin asunnottomuus loppui?\n”Sain Thalian Torpasta, näyttelijöiden vanhainkodista Munkkiniemestä, opiskelijoille tarkoitetun palvelijanhuoneen. Taneli Mäkelä, joka asui asunnossa aiemmin, muutti pois.”


Jyväskylän kaupunki » Uutisarkisto » Kulttuuriluotsit ulkoiluttavat Pekka Suomäen taideteosta Jyväskylän kävelykadulla 22.4.\nKulttuuriluotsit ulkoiluttavat Pekka Suomäen taideteosta Jyväskylän kävelykadulla 22.4.\nValtakunnalliseen kampanjaan liittyvä Taide ulkoilee -tapahtuma järjestetään Jyväskylän kävelykadulla perjantaina 22.4. klo 12 - 14. Jyväskyläläisten kulttuuriluotsien ja Taiteen edistämiskeskuksen järjestämään kävelytilaisuuteen on ulkoilutettavaksi teokseksi valittu kuvataiteilija Pekka Suomäen työ Hätätilanteessa riko lasi. Kulkue lähtee liikkeelle Jyväskylän taidemuseosta klo 12 kiertäen Kävelykadulla (sateen sattuessa kauppakeskuksissa) ja palaten takaisin museolle klo 14.\nTaiteen ulkoiluttajien kanssa keskustellaan muun muassa siitä, mitä taide heille merkitsee, missä taidetta pitäisi olla ja millaisia teoksia tarvitaan. Tapahtumassa on mukana Jyväskylän kaupungilta mm. vanhuspalveluiden palvelujohtaja Risto Kortelainen, kaupunkirakenteen toimialajohtaja Erja Saarivaara ja hyvinvointikoordinaattori Tytti Solankallio-Vahteri sekä kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja Jaakko Selin. Kävelylenkin jälkeen taidemuseossa voi tutustua Pekka Suomäen Vuosituhannen retroskeptio -näyttelyyn ja jatkaa keskustelua taiteesta kulttuuriluotsien Perjantaiporinoissa.\nTaiteen edistämiskeskuksen ja taiteen hyvinvointivaikutusten yhteyspiste Taikusydämen toteuttamassa Taide ulkoilee -kampanjassa taidetta viedään ihmisten lähelle ja luodaan taiteen ympärille kiinnostavia kohtaamisia ja keskusteluja. Kampanjalla halutaan lisätä taiteen saatavuutta ja saavutettavuutta sekä tietoisuutta taiteen hyvinvointivaikutuksista. Taiteen ulkoilutukset ovat pop-up -henkisiä tapahtumia, joita toteutetaan huhtikuussa ympäri Suomea. Tapahtumissa paikalliset taiteilijat tekevät taidetta paikoissa, joissa sitä ei normaalisti ole koettavissa ja mukana on paikallisvaikuttajia tutustumassa taiteeseen ja keskustelemassa taiteen vaikutuksista tapahtuman osallistujien kanssa.\nTaiteen ja hyvinvoinnin läänintaitelija


Vapaa-aika – Nastanetti\nMielekäs vapaa-aika on yksi merkittävä osa nuoren hyvinvointia. Harrastukset antavat eväitä, rytmiä ja sisältöä elämään, vahvistusta itsetunnolle, onnistumisen ja epäonnistumisen kokemuksia sekä sosiaalisia suhteita ja yhdessäoloa. Vapaa-aikaa voi viettää kunnan, erilaisten yhdistysten ja urheiluseurojen toiminnan piirissä tai nuorten itse rakentamissa tiloissa ja toiminnoissa sekä yhteisöllisessä mediassa. Nuoret voivat myös itse vaikuttaa siihen millaisia harrastusmahdollisuuksia omalla paikkakunnalla toivoisi olevan.\nMielekäs vapaa-aika on osallistumista, aktiivisuutta, iloa ja elämyksiä. On tärkeää löytää se oma juttu! Paikkakuntasi harrastusmahdollisuuksista voit kysellä seuroilta, järjestöiltä, tai ottamalla suoraan yhteyttä nuorisotiedottajaan.\nRaahen nuorisotoimen toiminta\nLiikuntalajit ja urheiluseurat


Neuvoja ja apua nuorille\nhelsinki/fi/Helsinki palvelee/Nuorelle/Kun olet nuori\nKun olet nuori\nHel.fi-etusivu > Palveluja asukasryhmittäin > Nuorelle > helsinki/fi/Helsinki palvelee/Nuorelle/Kun olet nuori\nNuorisotaloista löytyy kavereita ja kaupungilta opastusta\nNuoret saavat kaupungilta lukuisia, heitä varten tarkoitettuja palveluja aina yleisneuvonnasta verkossa tapahtuvaan terveysneuvontaan. Nuorisotaloista löytyy kavereita.\nNuoret kaupunkilaiset saavat yleistietoa Nuorisotiedotuskeskus Kompassista, joka toimii Facebookissa, IRC-galleriassa, Messengerissä ja puhelimitse numerossa 09 3108 0080. Kompassin sivuilta löytyy lukuisia nuorisoa kiinnostavia teemoja asumisesta, työnteosta, ulkomaista ja vaikka vapaa-ajasta. Pulmakulma vastaa nimettömiinkin kysymyksiin viiden päivän kuluessa.\nTietoa 13-25 -vuotiaille nuorille löytyy muualtakin, esimerkiksi Tapulikaupungin nuorisotalolta. Infopiste vastaa esimerkiksi opiskeluun, työelämään ja asumiseen liittyviin kysymyksiin. Toisella Linjalla toimii Tyttöjen talo, jossa kokoontuu lukuisia 10–28-vuotiaille tytöille ja naisille tarkoitettuja ryhmiä. Toimintaan kuuluu myös seksuaalineuvonta Pop.\nNuorisotalot on tarkoitettu nimenomaan nuorison omiksi tiloiksi. Niissä voi harrastaa, osallistua kursseille, leireille ja retkillekin tai vain tavata kavereita. Netari on netissä toimiva nuorisotalo, joka on linkittynyt yhteisöllisiin palveluihin, kuten Habbo Hoteliin ja demi.fi:hin. Netarissa on tavattavissa muun muassa nuoriso- ja sosiaalityöntekijöitä.\nNuorisolle on tarjolla myös paljon muuta toimintaa, vaikkapa kulttuuria, moottorihalleja ja median tekemistä. Av-laitteitakin voi lainata kaupungilta. Harrastehaku on nopea keino löytää sählyn pelaamispaikka, hankkiutua ompelemaan kasseja tai vaikka mangakursseille.\nHelsingistä on tulossa jatkuvasti elinvoimaisempi nuoriso- ja klubikulttuurin sekä muodin ja musiikin pesäpaikka. Nuoria aikuisia kiinnostanevat vaikkapa elektronisen rytmimusiikin festivaali Flow ja rytmimusiikkiin erikoistunut Funky Elephant Festival.\nKaupungista löytyy baareja ja ravintoloita jokaiseen makuun. Yöelämää pidetään persoonallisena ja laadukkaana.\nHelsingin koulutustarjonta on monipuolista. Opetustoimen yleisneuvonnasta saa tietoa Helsingissä toimivista kouluista ja ammatillisista oppilaitoksista, oppisopimuskoulutuksesta sekä nuorten työpajatoiminnasta. Kouluissa on monipuolista tarjontaa molemmilla kotimaisilla kielillä sekä myös monikulttuurista opetusta.\nPeruskoulunsa päättäneet nuoret saavat neuvontaa Tulevaisuustiskiltä Kampista tai puhelimella 050 402 5525. Palvelu on tarkoitettu ilman koulutus- tai työpaikkaa jääneille nuorille. Opetushallitus julkaisee oppaita peruskoulun jälkeiseen opetukseen\nHelsinki ja naapurikaupungit ovat sopineet, että oppilaat voivat käydä koulua myös kotikaupunkinsa ulkopuolella\nOhjausta ammatinvalintaan, urasuunnitteluun sekä tietoa avoimista työpaikoista löytyy työ- ja elinkeinotoimistosta.\nHelsingin kaupunki järjestää työpajoja, joissa nuoret voivat kehittää ammatillista osaamistaan. Työpajoja on neljä ja niissä järjestetään viiden kuukauden mittaisia työharjoittelujaksoja. Vastaavasti Kaupunki hakee jatkuvasti palvelukseensa työntekijöitä.\nLiikunta, ravitsemus sekä riittävä uni ovat olennaisia osia nuorten terveydestä huolehdittaessa. Neuvontaa ja terveydenhoitoa nuoret saavat oppilaitoksista. Yleinen terveysneuvonta auttaa ympäri vuorokauden numerossa 09 10023.\nSairastumisen tai tapaturman sattuessa tulee ottaa yhteyttä omaan terveysasemaan. Aseman ollessa suljettuna iltaisin alle 16-vuotiaita hoitaa Lasten ja nuorten sairaala ja öisin klo 22- 08 Lasten ja nuorten sairaalan päivystyspoliklinikka, puhelimet 09 10023 tai 09 4711. Yli 16-vuotaiden päivystys on järjestetty Marian ja Haartmanin sairaaloissa.\nNuorten suosion on saavuttanut verkkoterkkarit-palvelu internetissä. Palvelun kautta nuoret saavat yhteyden terveydenhoitajaan.\nNuorisoasemat palvelevat alle 24-vuotiaita nuoria, jotka ovat huolissaan omasta tai läheistensä päihteiden käytöstä tai muista riippuvuuksista. Nuorisoasemalle voi ottaa yhteyttä myös perhetilanteeseen, koulunkäyntiin ja yleensä nuorten elämään liittyvissä asioissa.\nNuorten päihteiden käytön ehkäisyyn keskittyvällä Klaarilla on koordinaattoreita eri puolilla Helsinkiä sekä tiiviit yhteydet muihin alan järjestöihin ja tutkijoihin. Klaari mahdollistaa aikuisten, nuorten ja eri alojen toimijoiden omaehtoista toimintaa sekä auttaa ideoiden toteuttamisessa\nSosiaali- ja kriisipäivystyksen Nuorisoryhmässä työskennellään rikoksilla ja päihteillä oirehtivien nuorten, nuorten ryhmien, heidän perheidensä ja eri viranomaistahojen mm. lastensuojelun kanssa.


Haavisto on yhä suosituin - Pääkirjoitus | HS.fi\nVihreiden väliaikainen puheenjohtaja Pekka Haavisto on tuoreen kyselyn mukaan yhä suosituin pääministeriehdokas. Haavisto sai kyselyssä 18 prosentin kannatuksen. Toiseksi tuli Petteri Orpo (kok) 15 prosentin kannatuksella.\nKyselyn teetti Suomen Yrittäjät ja sen toteutti Kantar TNS.\nTulokset ovat samansuuntaisia Lännen Median runsas kuukausi sitten Taloustutkimuksella teettämän kyselyn kanssa. Siinäkin Haavisto nousi ykköseksi ja Orpo kakkoseksi.\nHaaviston suuri suosio heijastunee jossain määrin vihreiden vaalimenestykseen. Siitä on jo saatu viitteitä puoluekannatuskyselyissä: vihreiden kannatus alkoi taas nousta heti Haaviston valinnan jälkeen.\nHaaviston pääministeriuralla on kuitenkin kaksi ylivoimaista estettä. Hän aikoo olla vain väliaikainen puheenjohtaja ensi kesän puoluekokoukseen asti, ellei mieli siihen mennessä muutu.\nToinen este tulee eduskuntapuolueiden sopimasta marssijärjestyksestä vuoden 2000 perustuslain uudistuksen jälkeen. Hallituksen muodostamista saa ensimmäisenä yrittää sen puolueen puheenjohtaja, jonka eduskuntaryhmä on vaalien jälkeen suurin.