OLENNAISET TAPAHTUMAT JA - PDF\nOLENNAISET TAPAHTUMAT JA\nDownload "OLENNAISET TAPAHTUMAT JA"\n1 TILINPÄÄTÖS 2014 Tasekirja\n2 Tilinpäätös Sisällys 1. OLENNAISET TAPAHTUMAT JA KOKONAISTALOUDEN KEHITYS OLENNAISET TAPAHTUMAT TOIMINNASSA JA TALOUDESSA Kaupunginjohtajan katsaus Kunnan hallinto Yleinen ja oman alueen kehitys Olennaiset muutokset kunnan toiminnassa ja taloudessa Tilinpäätöksen vaikutus kuluvan vuoden talousarvioon Arvio todennäköisestä tulevasta kehityksestä Kaupungin henkilöstö SELONTEKO KAUPUNGIN SISÄISEN VALVONNAN JÄRJESTÄMISESTÄ TILIKAUDEN TULOKSEN MUODOSTUMINEN JA TOIMINNAN RAHOITUS Tilikauden tuloksen muodostuminen Toiminnan rahoitus RAHOITUSASEMA JA SEN MUUTOKSET KOKONAISTULOT JA -MENOT KUNTAKONSERNIN TOIMINTA JA TALOUS Konsernitilinpäätökseen sisältyvät yhteisöt Konsernin toiminnan ohjaus Olennaiset konsernia koskevat tapahtumat Arvio konsernin todennäköisestä tulevasta kehityksestä Selonteko konsernivalvonnan järjestämisestä Konsernitilinpäätös ja sen tunnusluvut TILIKAUDEN TULOKSEN KÄSITTELY JA TALOUDEN TASAPAINOTTAMIS- TOIMENPITEET Talouden tasapainottamistoimenpiteet Tilikauden tuloksen käsittely TOTEUTUMISVERTAILUT TULOSLASKELMAN TOTEUTUMINEN RAHOITUSOSAN TOTEUTUMINEN... 48\n3 Tilinpäätös KÄYTTÖTALOUDEN TOTEUTUMINEN Keskusvaalilautakunta Tarkastuslautakunta Kaupunginhallitus Sivistyspalveluiden lautakunta Teknisten palveluiden lautakunta YHTEENVETO MÄÄRÄRAHOJEN JA TULOARVIOIDEN TOTEUTUMISESTA INVESTOINTIEN TOTEUTUMINEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT TULOSLASKELMA SISÄISET ERÄT MUKANA TULOSLASKELMA ILMAN SISÄISIÄ ERIÄ KONSERNITULOSLASKELMA RAHOITUSLASKELMA KONSERNIRAHOITUSLASKELMA TASE KONSERNITASE TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISTA KOSKEVAT LIITETIEDOT KONSERNITILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISTA KOSKEVAT LIITETIEDOT TULOSLASKELMAA KOSKEVAT LIITETIEDOT TASETTA KOSKEVAT LIITETIEDOT Taseen vastaavia koskevat liitetiedot Taseen vastattavia koskevat liitetiedot VAKUUKSIA JA VASTUUSITOUMUKSIA KOSKEVAT LIITETIEDOT HENKILÖSTÖÄ KOSKEVAT LIITETIEDOT TILINTARKASTUSTA KOSKEVAT LIITETIEDOT LUETTELO KÄYTETYISTÄ KIRJANPITOKIRJOISTA JA SÄILYTYSAJOISTA KÄYTETYT TOSITELAJIT ALLEKIRJOITUKSET\n4 Tilinpäätös OLENNAISET TAPAHTUMAT JA KOKONAISTALOUDEN KEHITYS - kaupunginjohtajan katsaus - kunnan hallinto - yleinen ja oman alueen kehitys - olennaiset muutokset kunnan toiminnassa ja taloudessa - vaikutukset v.2015 talousarvioon - arvio todennäköisestä tulevasta kehityksestä - kaupungin henkilöstö\n5 Tilinpäätös OLENNAISET TAPAHTUMAT TOIMINNASSA JA TALOUDESSA Kaupunginjohtajan katsaus Palvelutuotanto Kulunut vuosi on sujunut niin palvelutuotannon kuin taloudenkin osalta suunnitellulla tavalla, vaikka talouden haasteet jatkuvatkin tiukkoina. Valtionosuusleikkaukset sekä asukasrakenteen muutoksesta aiheutuvat valtionosuusperusteiden muutokset vähensivät vuoden 2014 valtionosuuksia n euroa. Kuluneena vuonna verotulojen kehitys on kuitenkin ollut positiivista, huolimatta kasvavasta työttömyydestä. Tiukan talouskurin pitäminen kaupungin omissa toiminnoissa sekä Jytan ja erikoissairaanhoidon kustannuskehitys toivat odotetun tuloksen viime vuodelta. Palvelurakenteissa tehtyjen rakennemuutosten vaikutukset näkyvät parantuneena taloutena. Elokuussa koulut alkoivat uudella rakenteella, kun Välikannuksen ja Hanhinevan oppilaat siirtyivät Takalo-Raasakan kouluun. Kesäkuussa valtuusto myi Hanhinevan koulukiinteistön Eskolan Kyläpalvelu Oy:lle yhden euron kauppahinnalla. Kiinteistö saa nyt uuden elämän kyläpalvelukeskuksena. Kaupungin kokonaisasemakaava hyväksyttiin valtuustossa kesäkuussa. Valtakunnallinen sote-uudistus on paitsi puhututtanut niin myös teettänyt monenlaista työtä kunnissa. Sotelakia valmisteltiin keväällä käynnistyneen parlamentaarisen työn osalta koko vuosi ja Kannuksen lausunto uudesta sotelakiluonnoksesta annettiin Nyt toimintakertomusta kirjoitettaessa, maaliskuussa 2015 tiedetään, että koko sote-uudistuksen valmistelu siirtyy seuraavalle eduskuntavaalikaudelle. Valtuusto on jatkanut strategiatyötä valtuustoseminaarilla ja iltakoululla. Lisäksi kaupunginhallitus piti strategiapäivän Strategiatyötä jatketaan edelleen valtuuston ja lautakuntien iltakouluissa sekä talousarvion valmistelun yhteydessä. Valtuuston iltakouluissa on käyty läpi mm. strategiaa ja elinkeino-ohjelmaa sekä talousarvion valmistelua samoin kuin talouden seurantaa kuluvana vuonna. Kaupunginvaltuusto on kokoontunut 5 kertaa ja kaupunginhallitus 15 kertaa. Sivistyspalveluiden lautakunta on kokoontunut 4 kertaa ja teknisten palveluiden lautakunta 8 kertaa. Lisäksi lautakunnat ovat pitäneet iltakouluja erillisistä teemoista.\n6 Tilinpäätös Elinkeino- ja hanketoiminta Ratahankkeen jatkuminen Riippa-Eskola välillä on vilkastuttanut merkittävästi Kannuksen katukuvaa. Kesän aikana on valmistunut mm. Kleemolan kadun jatke ja radan alitus, liikenneympyrä Kokkola-Kajaanitielle Kannustalojen kohdalle. Valtakadun alitustyöt aiheuttavat edelleen oman haasteensa liikenteelle. Kesän 2014 töistä järjestettiin yhdessä Destian ja Ratahallintokeskuksen kanssa asukasinfo Hanke kestää marraskuun 2016 loppuun saakka. EU-ohjelmakauden vaihtuminen on hidastuttanut uusien yritys- ja kehittämishankkeiden käynnistymistä. Käytännössä vuonna 2014 Ely-keskus ei ole käsitellyt uusia hankkeita. Myös maaseutuohjelma käynnistyy vasta vuonna Kaupungin oma elinkeinojen kehittämis- ja neuvontapalvelu aloitti toimintansa vuoden alusta. Yrityskannus.fi -sivustolta löytyvät ajankohtaistiedotteet sekä elinkeinopalvelut. Yrittäjien ja päättäjien yhteinen yritysfoorumi järjestettiin Vuoden 2014 joulukuussa valtuusto linjasi, että kaupungin elinkeinopalvelut tuottaa jatkossa kaupungin 100 %:sti omistama Keski-Pohjan Yrityspalvelu Oy. Myös elinkeino-ohjelma hyväksyttiin joulukuussa. Kaupungin omista EU-osarahoitteisista hankkeista on vuoden aikana toteutettu neljää hanketta. Biolaakso-hanke edistää luonnonvara-alan tutkimuksen, koulutuksen ja elinkeinoelämän kehittymistä Kannuksessa ja pyrkii turvaamaan nykyisen Metlan ja MTT:n tutkimuksen jatkumisen paikkakunnalla uuden luonnonvarakeskuksen puitteissa. HyvinvointiKannus edistää Kitinkankaan alueen kehittymistä mm. palveluiden tuotteistamisella. Hanke päättyi helmikuussa. Ympäristötietoinen Kannus tarjoaa yrityksille ja yksityisille neuvoja ja apua mm. jätehuoltoon liittyvissä asioissa. Lisäksi se on tehnyt Lestijoen virkistyskäyttösuunnitelman. Kasvuinno-projekti tarjoaa yrityksille neuvontaa ja opastusta kasvuun, kehittämiseen ja kansainvälistymiseen liittyvissä asioissa. Kannuksen yrityspuistot - hanke on rakentanut Raonhaan ja Kitinkankaan alueen infraa. Hankkeen tarkoituksena on parantaa yrityspuistojen tiejärjestelyjä ja opastuksia. Kilpailua ei voita vahvin vaan se, joka sopeutuu parhaiten muutoksiin. - Hilkka Olkinuora- Terttu Korte kaupunginjohtaja\n7 Tilinpäätös Kunnan hallinto Yleistä Kunta perustettu 1859 Kaupungiksi Asukasluku Kannuksen kaupunki sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Lähimmät kaupungit ovat Kokkola ja Ylivieska. Kannuksen naapurikuntia ovat Kalajoki, Kokkola,Toholampi ja Sievi. Lähin merisatama on Kokkolan Ykspihlajassa, jonne matkaa on n. 50 km, ja lähin lentokenttä Kruunupyy, jonne matkaa on n. 63 km. Kannuksen läpi kulkee Pohjanmaan rata ja valtatie 28. Hallinto Kaupunginvaltuusto ylimpänä päättävänä elimenä valitsee kaupunginhallituksen ja lautakunnat sekä talouden ja hallinnon tarkastusta varten tarkastuslautakunnan ja tilintarkastajan. Kaupunginhallitus valitsee toimikunnat. Kaupungin hallintosäännöllä määrätään kaupungin organisaatiosta sekä päätöksenteko- ja kokousmenettelystä. Hallintosäännön ohella kaupungin toimintaa ohjaa mm. kaupunginvaltuuston työjärjestys, konserniohjeet sekä tarkastussääntö. Valtuustopaikat v kunnallisvaaleissa (Vaalit ) Suomen Keskusta r.p. 16 Suomen Sosiaalidemokraattinen puolue r.p. 3 Kansallinen Kokoomus r.p. 4 Perussuomalaiset r.p. 4 Yhteensä 27 Kaupunginvaltuuston kokoonpano ja osallistuminen kokouksiin v Puheenjohtaja puolue osall.kok. Perttula Lauri KESK 5 Varapuheenjohtaja Koski Erkki KESK 3 Jäsenet Erkkilä Tapani KESK 4 Gromoff Kari KESK 4 Hautala Vesa KESK 3 Heikkilä Juha KESK 5 Hernesniemi Aleksi PS 5 Hernesniemi Veijo KESK 5 Huuki Ari SDP 1 Jaakola Taisto KESK 5 Joensuu Olli KESK 5 Juusela-Pekkarinen Sirkka KOK 4\n8 Tilinpäätös Kallio Marko KOK 4 Karppi Sonja KESK 5 Kerola Mari KESK 4 Kivioja Janne KESK 4 Lehtinen Lasse PS 5 Mikkola Silja KESK 5 Märsylä Raimo SDP 5 Niemonen Aila PS 1 Orjala Jari KESK 5 Pihlajakangas Päivi PS 5 Puranen Ilkka KOK 4 Rekilä Sirpa KESK 5 Typpö Sakari KOK 4 Vuollet Ritva SDP 5 Ylikangas Eija KESK 5 Varavaltuutetut Annanolli Irmeli KOK 1 Heinonen Mirjam SDP 2 Junkala Riikka KESK 2 Jylhä Vilpas PS 4 Kattilakoski Päivi KESK 2 Kuusela Kimmo PS 2 Pollari Risto KOK 3 Tullila Olavi PS 3 Muut osallistujat Korte Terttu, kaupunginjohtaja 5 Kiianmies Sirpa, hallintosihteeri, pöytäkirjanpitäjä 5 Erkkilä Tapio, tekninen johtaja 5 Kivijakola Leena, sivistystoimenjohtaja 5 Pesola Anne, kehitysjohtaja (ero virasta 1.9. lukien) 3 Kaupunginvaltuusto kokoontui 5 kertaa, pöytäkirjapykäliä kirjattiin 51. Kaupunginhallituksen kokoonpano ja osallistuminen kokouksiin v Puheenjohtaja puolue osall.kok. Mikkola Silja KESK 15 Rekilä Sirpa, varajäsen 2 Varapuheenjohtaja Orjala Jari KESK 10 Gromoff Kari, varajäsen 6 Jäsenet Heikkilä Juha KESK 14 Alanko Tuomo, varajäsen 1\n9 Tilinpäätös Junkala Riikka KESK 13 Ylikangas Eija, varajäsen - Joensuu Olli KESK 14 Kivioja Janne, varajäsen 1 Kerola Mari KESK 13 Aitta Anu, varajäsen - Lehtinen Lasse PS 13 Riippa Jukka, varajäsen 5 Typpö Sakari KOK 13 Juusela-Pekkarinen Sirkka, varajäsen 1 Vuollet Ritva SDP 15 Märsylä Raimo, varajäsen - Muut osallistujat Perttula Lauri, k.valt. pj. KESK 15 Koski Erkki, k.valt. vpj. KESK 14 Korte Terttu, kaupunginjohtaja, esittelijä 15 Kiianmies Sirpa, hallintosihteeri, pöytäkirjanpitäjä Klemola Anneli, toimistosihteeri, pöytäkirjanpitäjä 14 1 Lautakunnat v Kaupunginhallitus kokoontui 15 kertaa. Pöytäkirjapykäliä kirjattiin 199. Kaupunginvaltuuston vaalilautakunta Varsinaiset jäsenet Heikkilä Juha, pj. Kallio Marko, vpj. Pihlajakangas Päivi Vuollet Ritva Henk.koht.varajäsenet Gromoff Kari Puranen Ilkka Niemonen Aila Märsylä Raimo Keskusvaalilautakunta Varsinaiset jäsenet Yli-Korpela Juha, pj. Lehtinen Leila, vpj. Hernesniemi Lauri, jäsen Vuollet Ritva, jäsen Ypyä Pirjo, jäsen Varajäsenet 1 Aitta Anu 2 Hanni Markku 3 Hanhineva Jaana 4 Mäki-Leppilampi Kauko 5 Hernesniemi Vesa 6 Kortetmaa Esa 7 Heinonen Mirjam 8 Kokkonen Nina 9 Saukko Mikko\n10 Tilinpäätös Sivistyspalveluiden lautakunta Varsinaiset jäsenet Henk.koht.varajäsenet Gromoff Kari, pj. Huhtala Ahto Karppi Sonja, vpj. Nisula Piia Hautamäki Sanna, jäsen Hautamäki Paavo Hernesniemi Aleksi, jäsen Lehtinen Lasse Kallio Marko, jäsen Typpö Sakari Pihlajakangas Päivi, jäsen Lehtinen Leila Tokola Osmo, jäsen Kuusisto Aila saakka Mari Kerola lukien Vuollet Ritva, jäsen Isohanni Anna-Maria Ylikangas Eija, jäsen Särkioja Anne K.hall.edustaja Orjala Jari, varaedustaja Typpö Sakari Tarkastuslautakunta Varsinaiset jäsenet Hautala Vesa, pj. Erkkilä Tapani, vpj. Annanolli Irmeli, jäsen Aro Katri, jäsen Niemonen Aila, jäsen Henk.koht.varajäsenet Kuusisto Pentti Ranto Erkki Kallio Miia Toivonen Marita Kuusela Kimmo Teknisten palveluiden lautakunta Varsinaiset jäsenet Henk.koht.varajäsenet Rekilä Sirpa, pj. Ainali Päivi Kivioja Janne, vpj. Erkkilä Tapani Heinonen Mirjam, jäsen Huuki Ari Hernesniemi Veijo, jäsen Karvonen Jussi Jaakola Taisto, jäsen Hautala Vesa Juusela-Pekkarinen Sirkka, jäsen Ypyä Pirjo Kattilakoski Päivi, jäsen Karppi Sonja Niemonen Aila, jäsen Pihlajakangas Päivi Pollari Risto, jäsen Mäki-Leppilampi Kauko K.hall.edustaja Joensuu Olli, varaedustaja Lehtinen Lasse Kuntayhtymien, yhteislautakuntien ja valtion toimielinten kannuslaiset edustajat v Keski-Pohjanmaan koulutusyhtymä Yhtymävaltuusto Varsinaiset jäsenet Karppi Sonja Kivioja Janne Märsylä Raimo, I vpj. Niemonen Aila Henk.koht.varajäsenet Mikkola Silja Jaakola Taisto Typpö Sakari Pihlajakangas Päivi\n11 Hallitus Varsinaiset jäsenet Lehtinen Leila Mikkola Silja Tilinpäätös Keski-Pohjanmaan erikoissairaanhoito- ja peruspalvelukuntayhtymä Valtuusto Varsinaiset jäsenet Perttula Lauri Ylikangas Eija Henk.koht.varajäsenet Heikkilä Juha Kuusisto Aila saakka Karppi Sonja lukien Hallitus Varsinainen jäsen Joensuu Olli Peruspalvelulautakunta Varsinaiset jäsenet Syrjälä Asko, pj. Lehtinen Leila Henk.koht.varajäsenet Annanolli Irmeli Niemonen Aila Korpelan Voima kuntayhtymä Yhtymäkokous Varsinaiset jäsenet Rekilä Sirpa Gromoff Kari Hautala Vesa Henk.koht.varajäsenet Lehtinen Lasse Märsylä Raimo Juusela-Pekkarinen Sirkka Hallitus Varsinainen jäsen Mikkola Silja Keski-Pohjanmaan liitto Maakuntavaltuusto Varsinaiset jäsenet Orjala Jari Kallio Marko Henk.koht.varajäsenet Jaakola Taisto Juusela-Pekkarinen Sirkka Hallitus Henk.koht.varajäsenet Lehtinen Lasse Orjala Jari Typpö Sakari\n12 Tilinpäätös Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslautakunta Läsnäolo- ja puheoikeuden omaavat edustajat: Varsinainen jäsen Hautala Vesa Henk.koht.varajäsen Kivioja Janne Kokkolan kaupunki / ympäristöterveyslautakunta Varsinainen jäsen Henk.koht.varajäsen Kerola Mari Heikkilä Juha Ylivieskan kaupunki / jätelautakunta Varsinainen jäsen Henk.koht.varajäsen Mäki-Leppilampi Kauko Typpö Sakari Lestijärven kunta / maaseutulautakunta Varsinaiset jäsenet Henk.koht.varajäsenet Hernesniemi Veijo, pj. Kerola Mari Kiinteistötoimitusten uskotut miehet 1. Suikkola Mauri 2. Kungas Seppo 3. Mikkola Teemu 4. Juusela-Pekkarinen Sirkka 5. Kuusela Kimmo 6. Rekilä Sirpa 7. Puranen Matti 8. Ainali Päivi 9. Hollanti Mikko 10. Pollari Risto 11. Niemonen Aila 12. Nybacka Seija 13. Eskola Irma 14. Vuollet Ritva 15. Jussila Anja 16. Hyyppä Jari Käräjäoikeuden lautamiehet Huuki Mikko Märsylä Heidi Poliisin neuvottelukunta Erkkilä Tapani, jäsen Kattilakoski Päivi, varajäsen\n13 Tilinpäätös Kaupungin 100 %:sti omistamien yhtiöiden hallitusten jäsenet Keski-Pohjan Yrityspalvelu Oy (valittu 9.6.) Kallio Marko Kerola Mari Lehtinen Lasse Orjala Jari Mikkola Silja Perttula Lauri 9.6. saakka Kannuksen Vuokra-Asunnot Oy (valittu 14.4.) Aro Katri Heinonen Mirjam Junkala Riikka Lehtinen Lasse Kivioja Janne Hernesniemi Veijo ja Ranto Erkki saakka Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalo Aro Katri Erkkilä Tapio Sämpi Leena\n14 Tilinpäätös KANNUKSEN KAUPUNGIN PALVELUORGANISAATIO Kannuksen kaupunki Luottamushenkilöorganisaatio Kaupunginvaltuusto (27 valtuutettua) Tarkastuslautakunta (5 jäsentä) Keskusvaalilautakunta (5 jäsentä) Kaupunginhallitus (9 jäsentä) Sivistyspalveluiden lautakunta (9 jäsentä) Teknisten palveluiden lautakunta (9 jäsentä)\n15 Yleinen ja oman alueen kehitys Yleinen taloudellinen kehitys Oman talousalueen kehitys Tilinpäätös Suomen Kuntaliiton Kuntatalous - julkaisussa (3/2014) esitettiin seuraavia yleistä talouskehitystä kuvaavia muuttujia. Muutos % Tuotanto 0,0-1,2-1,5 Palkkasumma 0,9 0,5 3,4 Ansiotaso 1,4 2,1 3,2 Inflaatio 1,1 1,5 2,8 Työttömyysaste 8,6 8,2 7,7 Verot/BKT 44,4 44,0 42,9 Julkiset menot/bkt 58,5 57,8 56,3 Julkinen velka/bkt 59,6 55,9 53,0 Euribor 3 kk 0,3 0,2 0,6 10 vuoden korko 1,5 1,9 1, Asukasluku Kannus Keski-Pohjanmaa Väestörakenne 0-6 -vuotiaat vuotiaat vuotiaat vuotiaat vuotiaat vuotiaat yli 85-vuotiaat Työttömyysaste (vuosikeskiarvo) Kannus 10,4 9,2 8,0 7,0 Keski-Pohjanmaa 10,0 9,0 8,4 7,8 Koko maa 12,4 11,3 9,4 9,1\n16 Tilinpäätös Olennaiset muutokset kunnan toiminnassa ja taloudessa Vuoden 2014 tilinpäätös osoittaa ,81 euron ylijäämää. Ylijäämää pienentää euron siirto kehittämisrahastoon. Vuosikate pysyi vuoden 2013 tasolla ollen nyt euroa, kun se vuosi sitten oli euroa. Toimintakate eli toiminnan nettomenot kasvoivat vuodesta 2013 vain 0,25 % eli euroa. Vaikka toimintakatteen muutos on pieni, pitää se kuitenkin sisällään isoja toiminnallisia muutoksia, jotka ovat edesauttaneet toimintakatteen maltillista kasvua. Toimintakate Suurimmat vähennykset tulosalueittain (ulkoinen toimintakate): Muutos Muutos % Elinkeinopalvelut % Opetuspalvelut % Varhaiskasvatuspalvelut % Elinkeinotoiminnassa ulkoinen toimintakate laski 47 % eli euroa. Tähän vaikutti suurimmalta osin kaupungin irtautuminen Kokkolanseudun Kehitys Oy:stä sekä kehitysjohtajan viran täyttämättä jättäminen. Elinkeinopalveluiden hoito on vuoden 2015 alusta lukien annettu kaupungin 100 % tytäryhtiön Keski-Pohjan Yrityspalvelu Oy:n tehtäväksi ja yhtiön palvelukseen on palkattu yritysasiamies. Opetuspalveluissa ulkoinen toimintakate laski 2 % eli euroa. Tähän vaikutti kouluverkkouudistus, jonka toimeenpanoa jatkettiin lakkauttamalla Hanhinevan ja Välikannuksen alakoulut syyslukukaudesta 2014 alkaen. Varhaiskasvatuksen ulkoinen toimintakate laski 3 % eli euroa. Tämä johtui lasten kotihoidontuen pienentymisestä.\n17 Tilinpäätös Suurimmat lisäykset tulosalueittain (ulkoinen toimintakate): Muutos Muutos % Kiinteistö- ja huoltopalvelut % Tilaajapalvelut % Yhdyskuntapalvelut % Viranomaispalvelut % Kiinteistö- ja huoltopalveluiden ulkoinen toimintakate nousi 10 % eli euroa. Tämä johtui vapaa-aikakeskus KitinVaparin kiinteistö- ja siivouskulujen kasvusta. Kasvu johtui siitä, että edellisvuonna toiminta käynnistyi remontin jälkeen vasta syyskuussa sekä kiinteistön neliömäärän kasvusta, joka luonnollisesti lisää myös ylläpitokuluja. Tilaajapalveluissa kustannukset kasvoivat 1 % eli euroa. Erikoissairaanhoidon kustannukset kasvoivat peräti 7,5 % eli euroa. Vastaavasti Jytan kustannukset laskivat peräti 2,3 % eli euroa. Yhdyskuntapalveluissa ulkoinen toimintakate nousi 25 % eli euroa. Tämä johtui sekä ympäristönhoidon resurssien lisäämisestä että maa-alueiden myyntivoittojen pienentymisestä. Viranomaispalveluissa ulkoinen toimintakate nousi 22 % eli euroa. Tämä johtui rakennusvalvonnan tuottojen sekä paloja pelastustoimen kaluston myyntivoittojen pienentymisestä Tilinpäätöksen vaikutus kuluvan vuoden talousarvioon Vuoden 2015 talousarvio laadittiin edellisvuosien tapaan ns. nollabudjetiksi eli tilikauden ylijäämäarvio on 0 euroa. Toiminnan nettomenoihin on vuodelle 2015 budjetoitu euroa eli n euroa vuoden 2014 tilinpäätöstasoa enemmän. Vuoden 2015 talousarviossa toiminnan nettomenoihin varatussa määrärahassa on huomioitu kouluverkkouudistuksen tuoma säästö, jonka vaikutus vielä vuonna 2015 on euroa. Jytan ja erikoissairaanhoidon menoihin on varattu vuodelle 2015 n euroa vuoden 2014 tilinpäätöstasoa enemmän määrärahaa. Toiminnan nettomenojen osalta voidaan todeta, että vuoden 2014 tilinpäätös antaa hyvän lähtökohdan olettaa, että myös vuonna 2015 pysytään laaditun talousarvion puitteissa Arvio todennäköisestä tulevasta kehityksestä Kaupunki on laatinut talouden tasapainottamisohjelmat vuosina 2012 ja Tasapainottamisohjelmiin perustuen niin tulo- kuin kiinteistöverotasoja on korotettu ja kaupungin palvelurakenteita uudistettu monin tavoin. Tehtyjen päätösten ansiosta kaupungin alijäämäkierre on saatu pysäytettyä ja taloustilanne vakautettua.\n18 Kaupungin henkilöstö Tilinpäätös Tasapainottamisohjelman jatkaminen on kuitenkin välttämätöntä, koska valtionosuusleikkaukset jatkuvat vielä vuoteen 2017 saakka. Myös väestörakenteen muutos ja asukasluvun vähentyminen vaikuttavat valtionosuuksiin alentavasti myös tulevina vuosina. Tämän lisäksi tulevan soteratkaisun rahoituksen vaikutus kaupungin talouteen on vielä epäselvää. Viimeisimmän valtiovarainministeriön julkaiseman laskelman mukaan kaupungin rahoitusosuuden muutos olisi 115 /asukas eli kustannukset lisääntyisivät nykytasosta n euroa. Kaupungin lainamäärä nousi mittavien investointien vuoksi vuoden 2013 tilinpäätöksessä lähelle kuntien keskimääräistä tasoa. Tässä tilinpäätöksessä velkamäärän kasvu on taittunut ja jopa hieman laskenut, koska investointitaso oli vuonna 2014 varsin matala, vain n euroa eli ne pystyttiin rahoittamaan tulorahoituksella. Kaupungin lainamäärä on nyt euroa/asukas eli n. 300 euroa alle kuntien keskimääräisen tason. Mikäli kaupunginvaltuuston linjaamaa strategiaa lainamäärän pitämisestä kuntien keskimääräisen tason alapuolella halutaan tulevina vuosinakin noudattaa, on investointien määrä suhteutettava tulorahoitukseen. Lainoituksella ei investointeja tulevina vuosina voida enää toteuttaa, koska lainamäärää ei enää voi juurikaan nousta. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että investointeja voidaan toteuttaa n euron eli vuosikatteen verran vuosittain. Kaupungin henkilöstö Vakinaiset Määräaikaiset Yhteensä Henkilöstön määrä lasketaan vuosittain tilanteen mukaan. Henkilöstömäärään lasketaan koko- ja osa-aikaiset viranhaltijat ja työntekijät, palkkatuella palkatut sekä harjoittelijat ja oppisopimuksella työskentelevät henkilöt. Kannuksen kaupungin palveluksessa oli yhteensä 262 henkilöä. Kokonaismäärä on vähentynyt kahdella edelliseen vuoteen verrattuna. Henkilöstöä koskevat tarkemmat tiedot ilmenevät erikseen laadittavasta henkilöstöraportista.\n19 Tilinpäätös SELONTEKO KAUPUNGIN SISÄISEN VALVONNAN JÄRJESTÄMISESTÄ Sisäisen valvonnan määritelmä, rakenne ja ohjeistus Sisäisellä valvonnalla tarkoitetaan sitä osaa johtamisesta, jolla riskejä tunnistetaan, ennaltaehkäistään ja hallitaan. Se on jatkuvaa toiminnan ja talouden tarkkailua, raportointia ja mahdollisia erillisiä sisäisiä tarkastuksia. Sisäisellä valvonnalla pyritään toiminnan tuloksellisuuden ylläpitämiseen ja parantamiseen, varojen huolelliseen ja taloudelliseen hoitoon, virheiden ja väärinkäytösten ennaltaehkäisyyn ja toteamiseen sekä henkilöstö- ja materiaaliresurssien oikea-aikaiseen käyttöön. Sisäinen valvonta koostuu hyvästä hallintotavasta, sisäisestä tarkkailusta, sisäisestä tarkastuksesta ja seurannasta. Sisäinen valvonta on osa operatiivista johtamista ja siitä vastaavat kaupungin johto ja tilivelvolliset. Jokainen kaupungin työntekijä on myös velvollinen ilmoittamaan havaitsemistaan epäkohdista esimiehelleen. Kuntalakiin kesällä 2012 lisätyt säännökset kunnan sisäisestä valvonnasta ja riskienhallinnasta tulivat voimaan vuonna Säännöksien tavoitteena on terävöittää kuntien sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestämistä ja siitä raportointia. Säännöksen mukaan kaupunginvaltuuston tulee päättää kunnan sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteista. Lisäksi hallintosääntöön tulee ottaa tarpeelliset määräykset asiaa koskevasta toimivallasta ja tehtävien jaosta. Kaupunginvaltuusto hyväksyi sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteet sekä hallintosäännön muuttamisen sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan osalta Vuonna 2014 kaupungin sisäistä valvontaa on ohjannut kaupunginhallituksen vahvistama sisäisen valvonnan ohje. Sisäisen valvonnan ohjeeseen on koottu valvonnan ohjeistukseen, suorittamiseen ja raportointiin liittyvät asiat. Sisäisen valvonnan ohje päivitetään vuoden 2015 aikana. Vuonna 2014 ei ole tehty erillisiä sisäisen valvonnan tarkastuksia. Hallinnon järjestämiseksi valtuusto on hyväksynyt hallintosäännön, jossa määritellään eri toimielinten toimivalta ja tehtävät. Viranhaltijoiden ratkaisuvalta on määritelty erillisillä delegointipäätöksillä. Kaupunginhallitus on lisäksi antanut muita keskeisiä ohjeita, mm. konserniohje, laskutus- ja perintäohje, hankintaohje, tietoturvaohjeisto ja henkilöstöasioiden ohjeet. Kaupungin puolesta tehtävät sopimukset hyväksyy kaupunginhallitus, lautakunta tai näiden alainen viranhaltija toimivaltansa puitteissa.\n20 Talouden ja toiminnan suunnittelu ja seuranta Tilinpäätös Toiminnan ja talouden seurantaa varten valtuusto on hyväksynyt talousarvion ja sen sitovuuden eri toimielimille ja viranhaltijoille. Talousarviossa on asetettu myös toimielin- ja vastuualuetasoiset toiminnalliset tavoitteet. Taloudellisten ja toiminnallisten tavoitteiden toteutumisesta on raportoitu osavuosikatsauksissa sekä tilinpäätöksessä. Osavuosikatsauksia on laadittu kaksi, joista ensimmäinen ajalta ja toinen ajalta Tilinpäätös käsitellään kaupunginhallituksessa maaliskuun loppuun mennessä ja kaupunginvaltuustossa kesäkuussa. Omistajaohjausta on toteutettu asettamalla talousarviossa tavoitteet myös kaupunkikonserniin kuuluville yhtiöille. Tavoitteiden toteumista tarkastellaan osavuosikatsauksissa ja tilinpäätöksessä. Kaupungin konserniohje on soveltuvin osin voimassa myös konserniin kuuluvissa yhtiöissä. Henkilöstö Talous Riskienhallinta Henkilöstön kanssa on käyty kehityskeskustelut, joissa on määritelty henkilön tulosalueet ja tavoitteet. Tehtävänkuvaukset on pidetty ajan tasalla. Henkilöstöraportti laaditaan vuosittain. Toimielimet ovat vuosittain nimenneet ne viranhaltijat, jotka toimivat laskujen hyväksyjinä. Hallintokuntien laskujen tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat henkilöt laittavat laskuihin vastaanottoja hyväksymismerkinnät ennen niiden maksamista. Vastaanottaja ja hyväksyjä eivät saa olla sama henkilö. Myös tulot eli laskutus hyväksytään samoin periaattein kuin menot. Hyväksyjä varmistaa hyväksymismerkinnällään tulo- ja kirjausperusteen oikeellisuuden. Kaupungin maksuliikenne hoidetaan pankkitilien kautta. Kaupunginhallitus nimeää henkilöt, joilla on kaupungin pankkitilien käyttöoikeus. Konekielisesti pankkiin lähetettyjen maksatus- ja palkkaaineistojen maksulistat allekirjoittaa henkilö, jolla on pankkitilien käyttöoikeus. Erilaisten omaisuusrekisterien ajantasaiset luettelot on laadittu vuosittain osana tilinpäätöstä. Riskejä ovat mm. vahinkoriskit, toiminnalliset riskit sekä rahoitusriskit. Vahinkojen varalta kaupungin henkilöstö, omaisuus ja toiminta on vakuutettu riittävässä laajuudessa. Sijaisuusjärjestelyjen puutteet ja organisaation ohuus aiheuttavat merkittävän toiminnallisen riskin etenkin tilanteissa, joissa erityisosaamista vaativien tehtävien hoitaminen keskeytyy esim. ao. työntekijän äkillisesti sairastuessa. Myös ammattitaitoisen henkilökunnan saatavuus voi muodostua tulevaisuudessa ongelmalliseksi ja aiheuttaa toiminnallisen riskin. Tietojärjestelmien toimivuus- ja tietoturvallisuusriskit ovat toiminnallisia riskejä, joita pyritään pienentämään varmistamalla tarvittava atk-osaaminen omassa organisaatiossa. Rahoitusriski muodostuu kaupungin euribor -korkoihin sidotun lainakannan korkoriskistä. Merkittävin laina on suojattu koronvaihtosopimuksella.\n21 Tilinpäätös TILIKAUDEN TULOKSEN MUODOSTUMINEN JA TOIMINNAN RAHOITUS Tilikauden tuloksen muodostuminen TULOSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT (ilman sisäisiä eriä, ) Toimintatuotot , , ,12 Toimintakulut , , ,34 Toimintakate , , ,22 Verotulot , , ,17 Valtionosuudet , , ,00 Rahoitustuotot- ja kulut Korkotuotot 8 624, , ,66 Muut rahoitustuotot , , ,49 Korkokulut , , ,38 Muut rahoituskulut 8 750, , ,73 Vuosikate , , ,01 Poistot ja arvonalentumiset , , ,38 Satunnaiset erät 0,00 0,00 0,00 Tilikauden tulos , , ,39 Poistoeron muutos , , ,94 Varausten muutos 0,00 0,00 0,00 Rahastojen muutos ,00 0, ,20 Tilkauden ylijäämä/alijäämä , , ,25 Tuloslaskelman tunnusluvut Toimintatuotot/toimintakulut % 10,03 % 10,80 % 9,45 % Tunnusluku osoittaa paljonko toimintakuluista katetaan toimintatuloilla. Vuosikate/poistot % 154,56 % 191 % -48 % Tunnusluku osoittaa paljonko vuosikatteen osuus on poistoista. Tunnusluvun ollessa vähintään 100 % katsotaan tulorahoituksen olevan riittävä. Vuosikate /asukas 281,34 278,01-64,88 Tavoitearvo 407,37 496,00 434,54 Kuntakohtainen tavoitearvo lasketaan jakamalla keskimääräinen vuotuinen investointitaso asukasmäärällä. Asukasmäärä\n22 Tilinpäätös Toimintatuotot (ulkoinen) Toimintatuottojen muutos tulolajeittain oli seuraava: Muutos Muutos % Myyntituotot % Maksutuotot % Tuet ja avustukset % Vuokratuotot % Muut toimintatuotot % YHTEENSÄ % Toimintatuotot laskivat edellisvuoden tasosta. Laskua tapahtui lähes kaikissa tulolajeissa. Eniten laskivat myyntituotot ruokahuollon ja lukion osalta. Myös muut toimintatuotot vähenivät, koska myyntivoittoja ei saatu siinä määrin kuin edellisvuonna. Toimintatuottojen muutos tehtäväalueittain oli seuraava: Muutos Muutos % Yleishallinto % Sivistystoimi % Tekninen toimi % YHTEENSÄ % Yleishallinnon toimintatuottojen pienentyminen johtui hankerahoituksen vähenemisestä ja teknisen toimen tuottojen pienentyminen ruokahuollon myyntituottojen ja myyntivoittojen vähentymisestä Toimintatuotot (ulkoiset)\n23 Tilinpäätös Toimintakulut (ulkoinen) Toimintakulujen muutos menolajeittain oli seuraava: Muutos Muutos % Henkilöstökulut % Palvelujen ostot % Aineet ja tarvikkeet % Avustukset % Muut toimintakulut % YHTEENSÄ % Toimintakulut laskivat edellisvuoden tasosta. Eniten laskivat henkilöstökulut ennen kaikkea hankkeisiin palkatun henkilöstön sekä eläkemenoperusteisen eläkevakuutusmaksun vähentymisen ansiosta. Palvelujen ostot oli ainoa kululaji, jossa tapahtui nousua erikoissairaanhoidon kustannusten kasvun vuoksi. Avustukset vähenivät kotihoidon tuen laskun vuoksi ja muut toimintakulut vähenivät siitä syystä, että vuonna 2013 kirjattiin euroa elatustukisaamisten poistoja. Toimintakulujen muutos tehtäväalueittain oli seuraava: Muutos Muutos % Yleishallinto (pl. tilaajapalvelut) % Tilaajapalvelut % Sivistystoimi % Tekninen toimi % YHTEENSÄ % Yleishallinnon toimintakulujen lasku selittyy elinkeinotoimen kustannusten pienentymisellä uuden toimintamallin myötä. Tilaajapalveluissa erikoissairaanhoidon kulut kasvoivat lähes euroa, mutta sitä kompensoi Jytan kustannusten lasku, jolloin tilaajapalvelunkin kustannukset nousivat edellisvuodesta varsin maltillisesti. Sivistystoimessa kustannusten laskun taustalla on ennen kaikkea kouluverkkouudistus. Teknisen toimen kustannusten nousu taas johtuu vapaa-aikakeskuksen kiinteistö- ja siivouskulujen noususta.\n24 Tilinpäätös Toimintakulut (ulkoiset) Toimintakate Toimintakatteen muutos tehtäväalueittain oli seuraava: Muutos Muutos % Yleishallinto (pl. tilaajapalvelut) % Tilaajapalvelut % Sivistystoimi % Tekninen toimi % YHTEENSÄ ,25 %. Toimintakatteen muutoksen taustalla on edellä toimintatuottojen ja -kulujen kohdalla kuvatut seikat Toimintakate\n25 Tilinpäätös Verotulot Verotulojen muutos verolajeittain oli seuraava: Muutos Muutos % Tulovero % Yhteisövero % Kiinteistövero % YHTEENSÄ % Verotulot nousivat edellisvuodesta. Eniten nousi kiinteistövero verottajan tekemien kiinteistöjen verotusarvojen noston sekä kiinteistöveroprosenttien noston ansiosta. Myös tulo- ja yhteisövero kasvoivat jonkin verran Verotulot Valtionosuudet Valtionosuuden muutos oli seuraava: Muutos Muutos % Peruspalvelujen vo % Opetus- ja kultt.vo % YHTEENSÄ % Valtionosuudet laskivat lähes saman verran kuin mitä verotulot kasvoivat. Valtionosuudet ovat kahdessa vuodessa laskeneet euroa ja ne ovat nyt vuoden 2011 tasolla. Laskuun vaikuttaa valtionosuusleikkausten lisäksi myös väestörakenteen muutos ja väestömäärän vähentyminen.\n26 Tilinpäätös Valtionosuudet Rahoitustuotot ja -kulut Rahoituksen osalta kertyi enemmän rahoitustuottoja kuin rahoituskuluja. Tähän vaikutti ennen kaikkea Osuuskunta PPO:n maksamat osuuspääoman korot, joita kaupungille kertyi euroa. Lainoista maksettavat korot olivat yhteensä ainoastaan euroa, mikä on todella vähän kun otetaan huomioon, että kaupungilla on lainaa n euroa. Lainojen korkotaso on erittäin matala keskikoron ollessa tilinpäätöshetkellä ainoastaan 0,12 %. Vuosikate muodostui ,05 euroa positiiviseksi. Positiivinen vuosikate tarkoittaa sitä, että tulorahoitus riittää kattamaan kaikki toiminta- ja rahoituskulut ja sillä voidaan rahoittaa myös investointeja ja lainanlyhennyksiä Vuosikate Vuosikate Tilikauden tulos Tilikauden ylijäämää on ,21 euroa ylijäämäinen. Tuloksenkäsittelyerinä on kirjattu poistoeron vähennystä terveyskeskuksen ja Kotirannan saneerauksien vuosipoistoja vastaava määrä eli ,60 euroa. Rahastojen lisäyksenä on kirjattu euron siirto kehittämisrahastoon. kertyi ,81 euroa. Ilman kehittämisrahastosiirtoa ylijäämää olisi muodostunut ,81 euroa.\n27 Tilinpäätös Toiminnan rahoitus RAHOITUSLASKELMA JA SEN TUNNUSLUVUT (1 000 ) TOIMINNAN JA INVESTOINTIEN RAHAVIRTA Toiminnan rahavirta Vuosikate , , ,01 Satunnaiset erät 0,00 0,00 0,00 Tulorahoituksen korjauserät , , ,39 Toiminnan rahavirta yhteensä , , ,40 Investointien rahavirta Käyttöomaisuusinvestoinnit , , ,89 Rahoitusosuudet investointeihin , , ,57 Käyttöomaisuuden myyntitulot , , ,27 Investointien rahavirta yhteensä , , ,05 TOIMINNAN JA INVESTOINTIEN RAHAVIRTA , , ,45 RAHOITUKSEN RAHAVIRTA Antolainauksen muutokset Antolainasaamisten vähennykset ,00 Antolainasaamisten lisäykset , ,00 Antolainauksen muutokset yhteensä , ,00 Lainakannan muutokset Pitkäaikaisten lainojen lisäys Pitkäaikaisten lainojen vähennys , , ,78 Lyhytaikaisten lainojen muutos , , ,00 Lainakannan muutokset yhteensä , , ,22 Oman pääoman muutokset Muut maksuvalmiuden muutokset Toimeksiantojen varojen ja pääomien muutos , , ,08 Vaihto-omaisuuden muutos 0, ,08 0,00 Saamisten muutos , , ,25 Korottomien pitkä- ja lyhytaik. velkojen muutos , , ,17 Muut maksuvalmiuden muutokset yhteensä , , ,50 RAHOITUKSEN RAHAVIRTA , , ,72 RAHAVAROJEN MUUTOS , , ,27 Kassavarat , , ,77 Kassavarat , , ,50 RAHAVAROJEN MUUTOS , , ,27 Rahoituslaskelman tunnusluvut Toiminnan ja investointien rahavirran kertymä 5 vuodelta Investointien tulorahoitus % 177,37 % 0,00 % 0,00 % Tunnusluku osoittaa kuinka paljon investoinneista on rahoitettu tulorahoituksella. Lainanhoitokate 2,92 2,95-0,47 Tunnusluku osoittaa riittääkö tulorahoitus lainojen lyhennysten ja korkojen maksuun. Tulorahoitus on riittävä mikäli tunnusluvun arvo on 1 tai suurempi. Kassan riittävyys pv 5,0 2,01 4,3 Tunnusluku osoittaa monenko päivän maksut voidaan kattaa rahavaroilla Asukasmäärä\n28 Tilinpäätös Tulorahoitus Investoinnit koostuu vuosikatteesta, jota on oikaistu käyttöomaisuuden myyntivoitoilla, koska investointien myyntitulot esitetään myyntihinnan eikä tasearvon mukaisina. Tulorahoitus on plussalla ,36 euroa, mikä tarkoittaa sitä, että tulorahoitus riitti toiminta- ja rahoitusmenojen kattamiseen. Investointimenot olivat ,09 euroa ja tulot ,93 euroa, eli nettoinvestoinnit olivat ,16 euroa. Vapaa-aikakeskuksen piha-alueeseen ym. saneerauksen lopputöihin käytettiin ,37 euroa, Yrityspuistot -hankkeen puitteissa toteutettaviin investointeihin käytettiin ,97 euroa, asunto-osakkeita hankittiin ,61 eurolla ja Kitinkankaan alueen rakentamiseen käytettiin ,01 euroa. Lainakannan muutokset Investointitulot koostuivat maa-alueiden ja osakkeiden myynneistä, sekä Yrityspuistot -hankkeeseen saadusta hankerahoituksesta. antolainauksen lisäyksenä näkyvät vuoden 2014 aikana hankitut siirto- ja palautuskelpoiset liittymät euroa ja antolainauksen vähennyksenä Kannuksen Vuokra-asunnot oy maksama Heinärivin antolainan vuosilyhennys euroa. ottolainakanta laski ,78 euroa. Entisiä lainoja lyhennettiin ,78 euroa. Lyhytaikaisten lainojen muutos ,00 euroa johtuu kuntatodistuslainojen lisäyksestä. Kaupungin lainakanta oli yhteensä ,54 euroa, josta pitkäaikaista velkakirjalainaa oli ,54 euroa ja lyhytaikaista kuntatodistuslainaa ,00 euroa. Asukasta kohti laskettuna lainaa oli euroa. Seuraavassa taulukossa on esitetty kaupungin ja konsernin lainat /asukas vuosina : Kaupunki Konserni\n29 Tilinpäätös Muut maksuvalmiuden muutokset muut maksuvalmiuteen vaikuttavat erät heikensivät maksuvalmiutta ,47. Erä sisältää mm. vuoden 2014 tuloja, joista rahat saadaan vasta vuoden 2015 puolella. Näistä merkittävin on Jytan palautus n euroa ja ESH:n palautus n euroa. Rahavarojen muutos rahavarat paranivat ,95 euroa edellisvuoteen verrattuna. Kassan riittävyys -tunnusluku oli tilinpäätöshetkellä 5 päivää.\n30 1.4. RAHOITUSASEMA JA SEN MUUTOKSET Tilinpäätös TASE JA SEN TUNNUSLUVUT VASTAAVAA VASTATTAVAA PYSYVÄT VASTAAVAT OMA PÄÄOMA AINEETTOMAT HYÖDYKKEET PERUSPÄÄOMA , ,67 Aineettomat oikeudet , ,09 LIITTYMISMAKSURAHASTO Muut pitkävaikutteiset menot , ,03 ARVONKOROTUSRAHASTO ,47 Ennakkomaksut MUUT OMAT RAHASTOT , ,66 AINEETTOMAT HYÖDYKKEET , ,12 ED.TILIKAUSIEN YLI-/ALIJÄÄMÄ , ,60 TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ , ,87 AINEELLISET HYÖDYKKEET OMA PÄÄOMA , ,80 Maa- ja vesialueet , ,22 Rakennukset , ,83 POISTOERO JA VAPAAEHTOISET VARAUKSET Kiinteät rakenteet ja laitteet , ,77 Poistoero , ,97 Koneet ja kalusto , ,71 Vapaaehtoiset varaukset 0,00 0,00 Muut aineelliset hyödykkeet 0,00 0,00 POISTOERO JA VAPAAEHTOISET , ,97 Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat , ,41 PAKOLLISET VARAUKSET AINEELLISET HYÖDYKKEET , ,94 Eläkevaraukset Muut pakolliset varaukset SIJOITUKSET PAKOLLISET VARAUKSET Osakkeet ja osuudet , ,71 Joukkovelkakirjalainasaamiset TOIMEKSIANTOJEN PÄÄOMAT Muut lainasaamiset , ,58 Valtion toimeksiannot 1 530, ,06 Muut saamiset , ,69 Lahjoitusrahastojen pääomat , ,65 SIJOITUKSET , ,98 Muut toimeksiantojen pääomat , ,77 TOIMEKSIANTOJEN PÄÄOMAT , ,48 PYSYVÄT VASTAAVAT , ,04 VIERAS PÄÄOMA TOIMEKSIANTOJEN VARAT Pitkäaikainen Valtion toimeksiannot 1 530, ,06 Joukkovelkakirjalainat Lahjoitusrahastojen erityiskatteet , ,78 Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta , ,54 Muut toimeksiantojen varat , ,36 Lainat julkisyhteisöiltä 0,00 0,00 TOIMEKSIANTOJEN VARAT , ,20 Lainat muilta luotonantajilta Saadut ennakot VAIHTUVAT VASTAAVAT Ostovelat VAIHTO-OMAISUUS Muut velat Aineet ja tarvikkeet 0,00 0,00 Siirtovelat VAIHTO-OMAISUUS 0,00 0,00 Pitkäaikainen yhteensä , ,54 Lyhytaikainen SAAMISET Joukkovelkakirjalainat , ,00 PITKÄAIKAISET SAAMISET Myyntisaamiset 0,00 0,00 Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta , ,78 Lainasaamiset 0,00 0,00 Lainat julkisyhteisöiltä 0,00 0,00 LYHYTAIKAISET SAAMISET Lainat muilta luotonantajilta Myyntisaamiset , ,25 Saadut ennakot , ,80 Lainasaamiset , ,00 Ostovelat , ,02 Muut saamiset , ,78 Muut velat , ,95 Siirtosaamiset , ,34 Siirtovelat , ,66 SAAMISET , ,37 Lyhytaikainen yhteensä , ,21 VIERAS PÄÄOMA , ,75 RAHAT JA PANKKISAAMISET , ,39 VAIHTUVAT VASTAAVAT , ,76 VASTAAVAA , ,00 VASTATTAVAA , ,00\n31 Tilinpäätös Taseen tunnusluvut Omavaraisuus % 50,50 % 49,23 % 54,13 % Tunnusluku osoittaa oman pääoman osuuden koko pääomasta. Kuntatalouden keskimääräinen omavaraisuus% on 70, ja alle 50 % omavaraisuusaste merkitsee merkittävän suurta velkarasitetta. Suhteellinen velkaantuneisuus % 46,36 % 47,42 % 39,53 % Tunnusluku osoittaa kuinka paljon toiminatuloista, verotuloista ja valtionosuuksista tarvitaan vieraan pääoman maksuun. Kertynyt ylijäämä Tunnusluku osoittaa taseen omaan pääomaan sisältyvän ylijäämän Kertynyt yli/alijäämä /as Lainakanta (1 000 ) Tunnusluku osoittaa korollisen vieraan pääoman määrän. Lainat /as Tunnusluku osoittaa korollisen vieraan pääoman määrän asukasta kohti Lainasaamiset Tunnusluku tarkoittaa sijoituksiin merkittyjä antolainoja kaupungin omistamien tai muiden yhteisöjen investointien rahoittamiseen. Asukasmäärä Vastaavaa Aineelliset hyödykkeet Sijoitukset Aineellisten hyödykkeiden eli maa-alueiden, rakennusten sekä koneiden ja kaluston tasearvo oli tilinpäätöshetkellä euroa. Tasearvo pieneni edellisvuodesta euroa. Tämä johtui siitä, että suunnitelman mukaiset poistot olivat isommat kuin aineellisiin hyödykkeisiin tehdyt uushankinnat eli investoinnit. Sijoitusten eli osakkeiden ja osuuksien sekä sijoitusluonteisten saamisten, kuten lainasaamisten ja palautuskelpoisten liittymämaksujen, tasearvo oli tilinpäätöshetkellä euroa. Tasearvo kasvoi edellisvuodesta euroa.\n32 Vastattavaa Tilinpäätös Asunto-osakkeita hankittiin lisää eurolla. Vastaavasti muut osakkeet ja osuudet pienenivät, johtuen esim. siitä, että Kokkolanseudun Kehitys Oy:n osakkeet myytiin Kokkolan kaupungille. Lainasaamiset vähenivät euroa. Tämä johtui Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalon lainojen kuittauksesta maksetuiksi sekä Kannuksen Vuokra-asunnot Oy:n antolainan vuosilyhennyksestä. Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalon ,24 euron suuruisista lainoista kuitattiin euroa veturitallin kauppahintaan ja loppuosa eli ,24 euroa kuitattiin lisäsijoitukseksi yhtiöön. Toimeksiantojen varat Toimeksiantojen varat sisältävät kaupungin saamat testamentti- ja lahjoitusvarat. Em. varoja oli tilinpäätöshetkellä euroa. Arvoltaan suurin näistä on Justus Sarisalon Taidesäätiön taidekokoelma, jonka arvo on euroa. Saamiset ja rahat ja pankkisaamiset Oma pääoma Lyhytaikaisia saamisia oli tilinpäätöshetkellä euroa, niissä oli lisäystä edellisvuoteen euroa. Merkittävin saamiserä oli muihin saamisiin sisältyvä saamiset jäsenkuntayhtymiltä, joita oli euroa. Saaminen koostuu Jytan ja erikoissairaanhoidon maksuosuuksien palautuksista vuodelta Rahavaroja tilinpäätöshetkellä oli euroa. Maksuvalmius oli heikko, sillä kassan riittävyys tunnusluku oli tilinpäätöshetkellä ainoastaan 5. Kaupungin oma pääoma koostuu peruspääomasta, arvonkorotusrahastosta, kehittämisrahastosta sekä tilikausien yli-/alijäämistä. Oman pääoman arvo on euroa ja se vahvistui edellisvuodesta ,81 euroa. Vahvistuminen johtui tilikauden ylijäämästä ,81 euroa sekä euron lisäyksestä kehittämisrahastoon. Ilman kehittämisrahastosiirtoa tilikauden ylijäämäksi olisi muodostunut ,81 euroa.\n33 Tilinpäätös Tässä tilinpäätöksessä on peruspääomasta erotettu arvonkorotusrahasto. Pysyvien vastaavien sijoitusten ryhmässä osakkeet ja osuudet on kahden tytäryhtiön osakkeiden arvoon tehty arvonkorotukset ennen nykyisen kirjanpitolain voimaantuloa. Nykyisen kirjanpitolain voimaantullessa tehdyt arvonkorotukset merkittiin peruspääomaan. Nyt arvonkorotukset on siirretty peruspääomasta arvonkorotusrahastoon Oman pääoma vahvistuminen ja vieraan pääoman pienentyminen nostivat kaupungin omavaraisuusasteen 50,5 %:iin. Omavaraisuuden hyvänä tavoitetasona pidetään kuntatalouden keskimääräistä 60 % omavaraisuutta. Alle 50 % omavaraisuusaste tarkoittaa merkittävän suurta velkarasitetta. Toimeksiantojen pääomat Vieras pääoma Toimeksiantojen pääomat sisältävät kaupungin saamien testamentti- ja lahjoitusvarojen pääomat. Em. varoja oli tilinpäätöshetkellä euroa. Arvoltaan suurin näistä on Justus Sarisalon Taidesäätiön taidekokoelma, jonka arvo on euroa. Kaupungin lainakantaan luetaan pitkä- ja lyhytaikaiseen vieraaseen pääomaan kirjattu laina rahoitus- ja vakuutusyhtiöiltä, eli Danske Bankilta euroa sekä joukkovelkakirjalainat eli kuntatodistuslainat, joita tilinpäätöshetkellä oli nostettuna yhteensä euroa. Lainakanta oli näin ollen yhteensä euroa ja se laski vuodessa euroa. Asukaskohtainen velkamäärä oli tilinpäätöshetkellä euroa ja laski edellisvuodesta 10 euroa/asukas. Muu lyhytaikainen vieras pääoma pieneni edellisvuodesta etenkin osto- ja siirtovelkojen osalta.\n34 1.5. KOKONAISTULOT JA -MENOT Tilinpäätös Oheisessa laskelmassa on esitetty kaupungin kokonaistulot ja -menot. Kokonaistulo ja -meno käsitteet kattavat laskelmassa varsinaisen toiminnan ja investointien tulot ja menot sekä rahoitustoiminnan rahat lähteet ja käytön. Lyhytaikaisten lainojen ja oman pääoman muutokset on käsitelty kumpikin nettoeränä joko tulona tai menona. TULOT % Varsinainen toiminta Toimintatuotot ,54 9,38 % Verotulot ,96 51,56 % Valtionosuudet ,00 37,09 % Korkotuotot 8 624,30 0,02 % Muut rahoitustuotot ,20 0,14 % Satunnaiset tuotot 0,00 0,00 % Tulorahoituksen korjauserät 0,00 0,00 % Investoinnit Rahoitusosuudet investointimenoihin ,43 0,30 % Käyttöomaisuuden myyntituotot ,50 0,25 % Rahoitustoiminta Antolainasaamisten vähennykset ,00 0,10 % Pitkäaikaisten lainojen lisäys 0,00 0,00 % Lyhytaikaisten lainojen lisäys ,00 1,15 % Oman pääoman lisäykset 0,00 0,00 % KOKONAISTULOT YHTEENSÄ ,93 100,00 % MENOT Varsinainen toiminta Toimintakulut ,27 95,45 % Korkokulut ,26 0,08 % Muut rahoituskulut 8 750,42 0,03 % Satunnaiset kulut 0,00 0,00 % Tulorahoituksen korjauserät ,69-0,08 % Investoinnit Käyttöomaisuusinvestoinnit ,09 2,94 % Rahoitustoiminta Antolainasaamisten lisäykset ,00 0,04 % Pitkäaikaisten lainojen vähennykset ,78 1,55 % Lyhytaikaisten lainojen vähennykset 0,00 0,00 % Oman pääoman vähennykset 0,00 0,00 % KOKONAISMENOT YHTEENSÄ ,13 100,00 %\n35 1.6. KUNTAKONSERNIN TOIMINTA JA TALOUS Konsernitilinpäätökseen sisältyvät yhteisöt Tilinpäätös Seuraavassa on esitelty yhdistelmä konsernitilinpäätökseen kuuluvista yhteisöistä. Kaikki konserniin kuuluvat yhteisöt on yhdistelty konsernitilinpäätökseen. Tytäryhteisöt Kiinteistö- ja asuntoyhtiöt Kunnalliset liiketoimintaa harjoittavat yhtiöt Muut yhtiöt Kuntayhtymät Osakkuusyhteisö lkm KANNUKSEN KAUPUNKIKONSERNI Kaupungin omistusosuudet Kokkolan seudun Kehitys Oy:n ja Jokilaaksojen Jäte Oy:n ovat alle 20 %, eivätkä nämä yhtiöt siten kuulu kuntakonserniin. Kaupunki myi vuonna 2014 osakeomistuksensa Kokkolanseudun Kehitys Oy:stä Kokkolan kaupungille.\n36 Konsernin toiminnan ohjaus Tilinpäätös Kaupunkikonsernissa noudatetaan kaupunginvaltuuston hyväksymiä konserniohjeita. Konserniin kuuluvat yhtiöt ja yhteisöt raportoivat toiminnastaan ja taloudestaan kaupunginhallitukselle vähintään kerran vuodessa ja tarvittaessa useamminkin. Kaupunginvaltuustolle raportointi tapahtuu konsernitilinpäätöksen yhteydessä. Kaupunki on asettanut konserniin kuuluville yhtiöille tavoitteet vuoden 2014 talousarviossa. Konserniohje edellyttää, että konserniin kuuluvien yhtiöiden tavoitteiden tulee olla sopusoinnussa kaupungin tavoitteiden kanssa Asetetut tavoitteet ja niiden toteutuminen Kannuksen Vuokra-asunnot Oy Kaupungin 100 % omistama yhtiö, jonka tehtävänä on vuokraasuntojen hallinta ja rakennuttaminen sekä vapaa-aikakeskuksen palvelutoiminnan järjestäminen. Yhtiön palveluksessa on 6 kokopäiväistä työntekijää. TAVOITE Yhtiön hallinnassa olevien vuokra-asuntojen käyttöaste on vähintään 95 % Yhtiön taloutta hoidetaan niin, että toiminnan kaikki kulut voidaan kattaa tulorahoituksella. KitinVaparin toiminnan kehittäminen Kiinteistökustannukset pidetään hallitulla, enintään kaupungin talousarvioon varaaman määrärahan tasolla TOTEUTUMA Käyttöaste 95 % Tilinpäätös 2014: Vuokra-asunnot alijäämä ,67 (sisältää Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalon sulautumisesta aiheutunutta fuusiotappiota ,13 euroa) Vapaa-aikakeskus ylijäämä ,71 Koko yhtiön ylijäämä ,04 Kävijämäärät: Uinnit Kuntosali Määräraha = ,00 Toteutuma = ,00\n37 Keski-Pohjan Yrityspalvelu Oy Tilinpäätös Kaupungin 100 %:sti omistama yhtiö, jonka toimialana on omistaa ja hallita kiinteistöjä, harjoittaa rakennus-, lunastus ja vuokraustoimintaa sekä tarjota toimitila- ja rahoituspalveluja yrityksille. TAVOITE Toteuttaa tuloksekkaasti elinkeinoohjelmaa yhtiön toimintaohjeiden mukaisesti Uusien yrityshankkeiden valmistelu sekä kuntarahoituksen ohjaus uusille hankkeille TOTEUTUMA Alijäämä 2014 = ,72 euroa Uusittu elinkeino-ohjelma hyväksytty kaupunginvaltuustossa Yrityspalvelu Oy on kokoontunut 6 kertaa. Kuntarahoitusta on myönnetty 5 hankkeelle: - Eskolan Kehitys Oy/Ylijärven Riistakosteikko - Metla Kannus/Biojalostostuslaboratorio - Kaustisen Seutukunta/Maaseutuyritys Ketek/Kuluttajien energianeuvonta Keski-Pohjanmaalla Active Business Cluster for Export/Kosek Kannuksen Kaukolämpö Oy Kaupungin omistusosuus yhtiöstä on 64,90%, muina omistajina Korpelan Voima ja Pouttu Oy. Yhtiön palveluksessa on 5 kokopäiväistä työntekijää TAVOITE Yhtiö tuottaa kaukolämpöä kilpailukykyiseen hintaan TOTEUTUMA Ylijäämä 2014 = ,41euroa Verollinen keskihinta/omakotitalot /MWh: - Kannuksen Kaukolämpö 69,15 - Lähialueen laitokset 81,80 - Valtakunnallinen 99,70 Verollinen keskihinta/rivitalot /MWh: - Kannuksen Kaukolämpö 67,83 - Lähialueen laitokset 76,10 - Valtakunnallinen 87,78\n38 Kiinteistö Oy Kannuksen Virastotalo Tilinpäätös Kaupungin omistusosuus yhtiöstä on 65,29 %, toisena omistajana on Senaatti-kiinteistöt TAVOITE Kaupungin hallinnassa olevien tilojen käyttöaste on 100 % Yhtiön taloutta hoidetaan niin, että toimintakulut ja investoinnit voidaan kattaa hoitovastikkeella Kiinteistöomaisuuden arvon säilyttäminen Kiinteistö pidetään terveellisenä, turvallisena ja viihtyisänä TOTEUTUMA Kaupungin hallinnassa olevien tilojen käyttöaste 100 % Ylijäämä 2014 = 24,37 euroa Kiinteistö on pidetty hyväkuntoisena toteuttaen tarpeelliset huoltotoimenpiteet ja remontit. Tarpeelliset huoltotoimenpiteet ja korjaukset on toteutettu. Kiinteistö Oy Kannuksen Teollisuusmiilu Kaupungin omistusosuus yhtiöstä on 50,49 %, muina omistajina ovat Kannuksen Vesiosuuskunta, Lepi Oy ja Lestijokilaakson Siivous TAVOITE TOTEUTUMA Kaupungin hallinnassa olevien tilojen käyttöaste on 100 % Tilojen käyttöaste 100 % Yhtiön taloutta hoidetaan niin, että toimintakulut ja investoinnit voidaan Alijäämä 2014 = ,06 euroa kattaa hoitovastikkeella Kiinteistöomaisuuden arvon säilyttäminen Kiinteistö pidetään terveellisenä, turvallisena ja viihtyisänä Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalot Kiinteistö on pidetty hyväkuntoisena toteuttaen tarpeelliset huoltotoimenpiteet ja korjaukset Tarpeelliset huoltotoimenpiteet ja korjaukset on toteutettu. Kaupungin omistusosuus yhtiöstä on 100 %. Kaupunki osti vuonna 2013 Kannuksen Vanhustenkotiyhdistyksen omistamat osakkeet. Kaupan jälkeen kaupunki on yhtiön ainoa omistaja. TAVOITE Yhtiön hallinnassa olevien tilojen käyttöaste on 95 % Vuokraustoiminta annetaan Kannuksen Vuokra-Asunnot Oy:n järjestettäväksi Taloudellisen tilanteen selvitys, mahdollinen fuusio TOTEUTUMA Käyttöaste 90 % alkaen yhtiön vuokraustoiminnan on hoitanut Kannuksen Vuokra-Asunnot Oy Alijäämä 2014 = ,24 euroa (sisältää ,26 euroa veturitallin myyntitappiota)\n39 Tilinpäätös Synergiaetujen hakeminen kaupunkikonsernin toiminnan kautta Yhtiön kulurakennetta on karsittu, veturitalli myyty kaupungille ja yhtiön sulautuminen Kannuksen Vuokra-Asunnot Oy:öön toteutui alkaen yhtiön toimitusjohtajana on toiminut Kannuksen Vuokra- Asunnot Oy:n toimitusjohtaja alkaen yhtiön kirjanpidon ja taloushallinnon on hoitanut Kannuksen kaupunki. Kiinteistö Oy Kannuksen Lemmikki Kaupungin omistusosuus yhtiöstä on 51 %, toisena omistajana on K-P:n koulutusyhtymä TAVOITE Yhtiön taloutta hoidetaan niin, että yhtiön hallinto- ja rahoituskulut saadaan katettua K-P:n koulutusyhtymältä perittävällä vuokralla TOTEUTUMA Alijäämä 2014 = ,13 euroa Ilman asuintalovarauksen muodostamista olisi ollut ylijäämää 1 642,87 euroa Olennaiset konsernia koskevat tapahtumat Kaupungin 100 % tytäryhtiö Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalot sulautui kaupungin toiseen 100 % tytäryhtiöön Kannuksen Vuokra-Asunnot Oy:öön ns. sisaryhtiösulautumisella Vuosien ajan tappiota tehnyt Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalo oli ajautunut tilanteeseen, jossa oma pääoma oli kääntynyt miinusmerkkiseksi. Taloudellisen tilanteen korjaamiseksi tehtiin monia toimenpiteitä, mm. kulurakennetta karsittiin, lainat uudelleen järjesteltiin ja veturitalli myytiin kaupungille. Toimenpiteiden vaikutuksesta yhtiön taloustilanne on saatu sellaiseksi, ettei sen sulautuminen Kannuksen Vuokra- Asunnot Oy:öön heikennä vastaanottavan yhtiön taloustilannetta, mikäli siirtyneiden vuokra-asuntojen käyttöaste saadaan pidettyä korkeana. Kaupunki irtautui Kokkolanseudun Kehitys Oy:stä ja myi osakeomistuksensa Kokkolan kaupungille vuonna Kaupungin 100 % tytäryhtiö Keski-Pohjan Yrityspalvelu Oy on alkaen vastannut päätöksenteosta liittyen kaupungin kuntarahoitusosuuksiin eri hankkeissa Arvio konsernin todennäköisestä tulevasta kehityksestä Konsernin tuleva kehitys niin talouden kuin toiminnan näkökulmasta katsottuna näyttää varsin vakaalta. Kannuksen Vuokra-Asunnot Oy:n vastuulla olevan KitinVaparin toiminta kääntyi vuonna 2014 selkeästi voitolliseksi remontin ansiosta kasvaneiden kävijämäärien myötä. Raskaita tappioita kirjannut Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalon\n40 Tilinpäätös taloustilanne on tervehdytetty ja yhtiö on sulautettu Kannuksen Vuokra-Asunnot Oy:öön, joka jatkossa hallinnoi myös näitä vuokraasuntoja siten, että tappiollista toimintaa ei enää pääse syntymään ainakaan siinä määrin kuin aikaisemmin. Keski-Pohjan Yrityspalvelu Oy:n toiminta laajenee alkaen entisestään, kun yhtiön palvelukseen palkattu yritysasiamies aloittaa työnsä. Muiden tytäryhtiöiden osalta ei ole tiedossa asioita, jotka vaikuttaisivat tulevaan kehitykseen ainakaan huonontaen sitä nykyisestä Selonteko konsernivalvonnan järjestämisestä Konsernia johtaa kaupunginhallitus ja kaupunginjohtaja. Kaupunginhallitus valitsee vuosittain edustajansa yhtiö- ja vuosikokouksiin ja antaa ohjeet kaupungin kannanottamista varten käsiteltäviin asioihin. Kaupungin tilintarkastusta hoitava yhteisö hoitaa kaikkien tytäryhtiöiden tilintarkastuksen. Konsernille asetetut tavoitteet ovat tarkoituksenmukaisia ja riittäviä ja ne ovat toteutuneet hyvin. Konserniin kuuluvien yhtiöiden toiminnan tuloksellisuuden ja taloudellisen aseman seuranta, analysointi ja raportointi ovat pääsääntöisesti ajan mukaisia ja riittäviä. Kaupungin laatimissa osavuosikatsauksissa on mukana myös tytäryhtiöille asetettujen tavoitteiden toteutumisen tilannekatsaus. Kannuksen Vuokra - Asunnot Oy:n, Keski-Pohjan Yrityspalvelu Oy:n, Kiinteistö Oy Kannuksen Virastotalon, Kiinteistö Oy Kannuksen Teollisuusmiilun ja Kiinteistö Oy Kannuksen Lemmikin kirjanpidot hoidetaan kaupungin taloushallinnon toimesta kaupungin taloudenhallinta -ohjelmistolla. Myös Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalon kirjanpito hoidettiin vuonna 2014 kaupungin taloushallinnossa ja - ohjelmalla. Kannuksen Kaukolämpö hoitaa kirjanpidon ja taloushallinnon itsenäisesti. Keskitetyt toiminnot, mm. maksuliikenteen hoito, hankinnat, vakuuttaminen, tietohallinto ja henkilöstöpolitiikka ovat käytössä niiden konserniyhtiöiden osalta, joiden taloushallinto hoidetaan kaupungin toimesta. Henkilöstöpäätöksiä tehtäessä on edellytyksenä, että konserniin kuuluvat yhtiöt ja yhteisöt ottavat huomioon konsernin sisäiset henkilöstön siirtomahdollisuudet.\n41 Konsernitilinpäätös ja sen tunnusluvut Tilinpäätös KONSERNITULOSLASKELMA Toimintatuotot Toimintakulut Osuus osakkuusyhteisöjen voitosta/tappiosta Toimintakate Verotulot Valtionosuudet Rahoitustuotot ja -kulut Korkotuotot Muut rahoitustuotot Korkokulut Muut rahoituskulut Rahoitustuotot ja -kulut Vuosikate Poistot ja arvonalentumiset Suunnitelman mukaiset poistot Tilikauden yli- ja alipariarvot Arvonalentumiset -756 Poistot ja arvonalentumiset Satunnaiset erät 0 17 Tilikauden tulos Tilinpäätössiirrot Tuloverot 0-1 Vähemmistöosuudet Tilikauden ylijäämä/alijäämä TUNNUSLUVUT: Toimintatuotot/Toimintakulut % 49,45 % 46,34 % Vuosikate/Poistot % 118,28 % 165,54 % Vuosikate, euroa/asukas 712,72 696,93 Asukasmäärä Konsenrniyhtiöiden tulokset ( ): Kannuksen kaupunki 363 Kannuksen Vuokra-asunnot Oy Keski-Pohjan Yrityspalvelu 0-5 Kannuksen Kaukolämpö Oy Kiinteistö Oy Kannuksen Virastotalo 0 0 Kiinteistö Oy Kannuksen Teollisuusmiilu 0-7 Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalo Kiinteistö Oy Kannuksen Lemmikki Kiinteistö Oy Hullunkangas 47,5 % 10-3 Korpelan Voima 18,91 % 36 K-P:n Liitto 7,7 % 4 K-P:n Koulutusyhtymä 7,00% K-P:n Erikoissairaanhoito- ja peruspalv.ky. 5,44% Tuloslaskelman eliminointierät -23 Yhteensä 613\n42 KONSERNITASE (1 000 ) Tilinpäätös VASTAAVAA VASTATTAVAA PYSYVÄT VASTAAVAT OMA PÄÄOMA AINEETTOMAT HYÖDYKKEET PERUSPÄÄOMA Aineettomat oikeudet OSUUS KUNTAYHT. OMAN PO:N LIS. 0 0 Muut pitkävaikutteiset menot LIITTYMISMAKSURAHASTO 0 0 Ennakkomaksut 4 92 ARVONKOROTUSRAHASTO AINEETTOMAT HYÖDYKKEET MUUT OMAT RAHASTOT ED.TILIKAUSIEN YLI-/ALIJÄÄMÄ AINEELLISET HYÖDYKKEET TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ Maa- ja vesialueet OMA PÄÄOMA Rakennukset Kiinteät rakenteet ja laitteet VÄHEMMISTÖOSUUDET Koneet ja kalusto Muut aineelliset hyödykkeet POISTOERO JA VAPAAEHTOISET VARAUKSET Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat Poistoero AINEELLISET HYÖDYKKEET Vapaaehtoiset varaukset POISTOERO JA VAPAAEHTOISET SIJOITUKSET PAKOLLISET VARAUKSET Osakkuusyhteisöosakkeet ja -os Eläkevaraukset Muut osakkeet ja osuudet Muut pakolliset varaukset Joukkovelkakirjalainasaamiset PAKOLLISET VARAUKSET Muut lainasaamiset Muut saamiset TOIMEKSIANTOJEN PÄÄOMAT SIJOITUKSET Valtion toimeksiannot 2 3 Lahjoitusrahastojen pääomat PYSYVÄT VASTAAVAT Muut toimeksiantojen pääomat TOIMEKSIANTOJEN PÄÄOMAT TOIMEKSIANTOJEN VARAT Valtion toimeksiannot 2 3 VIERAS PÄÄOMA Lahjoitusrahastojen erityiskatteet Muut toimeksiantojen varat Pitkäaikainen TOIMEKSIANTOJEN VARAT Pääomalainat 3 Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta VAIHTUVAT VASTAAVAT Lainat julkisyhteisöiltä VAIHTO-OMAISUUS Liittymismaksut ja muut velat Aineet ja tarvikkeet Pitkäaikainen yhteensä Keskeneräiset tuotteet Lyhytaikainen Muu vaihto-omaisuus Joukkovelkakirjalainat Ennakkomaksut 11 1 Lainat rahoitus- ja vakuutuslaitoksilta VAIHTO-OMAISUUS Lainat julkisyhteisöiltä Lainat muilta luotonantajilta SAAMISET Saadut ennakot PITKÄAIKAISET SAAMISET Ostovelat Myyntisaamiset 0 0 Muut velat Lainasaamiset Siirtovelat Muut saamiset Lyhytaikainen yhteensä LYHYTAIKAISET SAAMISET VIERAS PÄÄOMA Myyntisaamiset Lainasaamiset Muut saamiset Siirtosaamiset SAAMISET RAHOITUSARVOPAPERIT Osakkeet ja osuudet Sijoitukset rahamarkkinainst Muut arvopaperit RAHOITUSARVOPAPERIT RAHAT JA PANKKISAAMISET VAIHTUVAT VASTAAVAT VASTAAVAA VASTATTAVAA\n43 Tilinpäätös Konsernitaseen tunnusluvut Omavaraisuus % 42,70 % 41,61 % 43,15 % Tunnusluku osoittaa oman pääoman osuuden koko pääomasta. Suhteellinen velkaantuneisuus % 59,42 % 64,47 % 58,75 % Tunnusluku osoittaa kuinka paljon käyttötuloista tarvitaan vieraan pääoman takaisinmaksuun Kertynyt ylijäämä Kertynyt ylijäämä/asukas Lainakanta (1 000 ) Tunnusluku osoittaa korollisen vieraan pääoman määrän. Lainat /as Tunnusluku osoittaa korollisen vieraan pääoman määrän asukasta kohti Lainasaamiset Tunnusluku tarkoittaa sijoituksiin merkittyjä antolainoja kaupungin omistamien tai muiden yhteisöjen investointien rahoittamiseen.\n44 Tilinpäätös KONSERNIN RAHOITUSLASKELMA Toiminnan rahavirta Vuosikate Satunnaiset erät 0 17 Tulorahoituksen korjauserät Investointien rahavirta Investointimenot Rahoitusosuudet investointeihin Pysyvien vastaavien hyödykkeiden luovutustulot Toiminnan ja investointien rahavirta Rahoituksen rahavirta Antolainauksen muutokset Antolainasaamisten lisäykset Antolainasaamisten vähennykset Lainakannan muutokset Pitkäaikaisten lainojen lisäys Pitkäaikaisten lainojen vähennys Lyhytaikaisten lainojen muutos Oman pääoman muutokset 44 9 Muut maksuvalmiuden muutokset Toimeksiantojen varojen ja pääomien muutokset Vaihto-omaisuuden muutos 24 5 Saamisten muutos Korottomien velkojen muutos Rahoituksen rahavirta Rahavarojen muutos Rahavarojen muutos Rahavarat Rahavarat Konsernin rahoituslaskelman tunnusluvut Toiminnan ja rahavirran kertymä 5 vuodelta, Investointien tulorahoitus% 142,75 % 0,00 % Lainanhoitokate 2,71 2,21 Kassan riittävyys 36 31\n45 Tilinpäätös TILIKAUDEN TULOKSEN KÄSITTELY JA TALOUDEN TASAPAI- NOTTAMISTOIMENPITEET Talouden tasapainottamistoimenpiteet Kaupunginhallituksen on kuntalain 69 :n mukaan tehtävä toimintakertomuksessa esitys tilikauden tuloksen käsittelystä. Mikäli taseessa on kattamatonta alijäämää, toimintakertomuksessa on tehtävä selkoa talouden tasapainotuksen toteutumisesta tilikaudella sekä voimassa olevan taloussuunnitelman ja toimenpideohjelman riittävyydestä talouden tasapainottamiseksi. Kaupungin tilinpäätös vuodelta 2011 painui euroa alijäämäiseksi, minkä vuoksi kaupunginvaltuusto hyväksyi talouden tasapainottamisohjelman. Koska myös vuodesta 2012 muodostui euroa alijäämäinen, laadittiin uusi tasapainottamisohjelma, jonka kaupunginvaltuusto hyväksyi Lain mukaista alijäämän kattamis- tai talouden tasapainottamisohjelman laatimisvelvoitetta ei kaupungilla ollut, koska taseessa on edellisiltä tilikausilta kertynyttä ylijäämää. Talouden tasapainottamistoimenpiteisiin haluttiin kuitenkin pikaisesti ryhtyä ja vuonna 2012 laadittuun tasapainottamisohjelmaan määritellä myös toimenpiteitä, joiden avulla taloustilanne saataisiin vakautettua Vuonna 2013 hyväksytyssä tasapainottamisohjelmassa asetettiin talouden raamit vuoteen 2017 saakka ja päätettiin, että talousraameissa pysymiseen tarvittavat toimenpiteet yksilöidään vuosittain talousarvioissa. Toimenpiteet voivat olla veronkorotuksia tai rakenteellisia, säästöjä tuovia muutoksia. Kaikkia aikaisemmassa tasapainottamisohjelmassa jo päätettyjä toimenpiteitä jatketaan ainakin vuoteen 2017 saakka. Näitä ovat mm. tievalaistuksen sammuttaminen öiseen aikaan ja yksityisteiden aurauksen lopettaminen. Tämän lisäksi on toteutettu lukuisia rakenteellisia uudistuksia niin kaupungin omassa toiminnassa kuin Jytassakin, kuten esim. varhaiskasvatuspalveluverkon uudistus, vuodeosaston paikkamäärän vähentäminen, ruokahuollon keskittäminen, elinkeinotoimen uudelleenorganisointi ja kouluverkon uudistaminen. Talouden tasapainotustoimenpiteiden ansiosta vuodesta 2013 muodostui euroa ylijäämäinen. Ylijäämän suuruus ylitti kaikki ennakko-odotukset. Vuoden 2013 hyvää tulosta siivitti tuloveroprosentin korotus sekä toiminnan nettomenojen 2,2 %:n lasku edellisvuodesta. Vuoden 2014 tilinpäätös osoittaa, että talouden tasapainottamisohjelman toteuttaminen on onnistunut jopa yli odotusten. Ilman kehittämisrahastosiirtoa ylijäämää olisi kirjattu n euroa eli lähes euroa tilinpäätösennustetta enemmän. Tähän vaikutti ennen kaikkea se, että Jytan tilinpäätös muodostui jo toisena vuonna peräkkäin ennakoitua selkeästi paremmaksi.\n46 Tilinpäätös Vuoden 2014 tilinpäätös antaa hyvät lähtökohdat kohdata tulevien vuosien toiminnalliset ja taloudelliset haasteet, mutta ei suinkaan tarkoita sitä, että talouden tasapainottaminen olisi ollut turhaa tai että talouden tasapainottamista ei tarvitsisi tulevina vuosina enää jatkaa. Vuosien 2013 ja 2014 ylijäämäiset tilinpäätökset osoittavat, että talouden tasapainottamistoimenpiteet ja niihin liittyvät palvelurakenneratkaisut ovat olleet ainakin taloudellisessa mielessä onnistuneita ratkaisuja. On ensiarvoisen tärkeää, että talouden tasapainottamisohjelmaa ja päätettyjä palvelurakenneratkaisuja noudatetaan myös tulevina vuosina. Vain näin voimme varmistaa taloudellisesti kestävää pohjaa itsenäiselle Kannukselle Tilikauden tuloksen käsittely Kaupunginhallitus toteaa että tilikauden tulokseksi muodostui ,21 euroa ja päättää että: poistoeroa tuloutetaan tilikauden kuluksi kirjattujen terveyskeskuksen saneerauksen poistojen katteeksi ,96 euroa ja Kotirannan saneerauksen poistojen katteeksi ,64 euroa eli yhteensä ,60 euroa kehittämisrahastoa kartutetaan eurolla tilikauden ylijäämä ,81 lisätään edellisten tilikausien ylijäämiin. Ylijäämän kirjauksen jälkeen taseessa olevat ylijäämät ovat ,28 euroa. peruspääomasta erotetaan ,47 euroa arvonkorotusrahastoksi\n47 Tilinpäätös TOTEUTUMISVERTAILUT - tuloslaskelman toteutuminen - rahoituslaskelman toteutuminen - käyttötalouden toteutuminen hallintokunnittain - yhteenveto määrärahojen ja tuloarvioiden toteutumisesta - investointiosan toteutuminen\n48 2.1. TULOSLASKELMAN TOTEUTUMINEN Tilinpäätös Varsinainen ta Ta-muutokset Ta- yhteensä Tilinpäätös Muutos Toimintatuotot Myyntituotot , , ,98 Maksutuotot , , ,81 Tuet ja avustukset , , ,45 Muut tuotot , , ,93 Toimintatuotot yhteensä , , ,17 Toimintakulut Henkilöstömenot , , ,06 Palvelujen ostot , , ,49 Aineet, tarvikkeet ja tavarat , , ,36 Avustukset , , ,92 Muut menot , , ,33 Toimintamenot yhteensä , , ,44 TOIMINTAKATE , , ,27 Verotulot , , ,96 Valtionosuudet , , ,00 Rahoitustuotot- ja kulut Korkotuotot , , ,70 Muut rahoitustuotot , , ,20 Korkokulut , ,26-94,26 Muut rahoituskulut , , ,58 Rahoitustuotot- ja kulut yhteensä , , ,82 VUOSIKATE , , ,05 Poistot , , ,84 Satunnaiset tuotot 0 0,00 0 0,00 0,00 Satunnaiset kulut 0 0,00 0 0,00 0,00 Satunnaiset erät yhteensä 0 0,00 0 0,00 0,00 TILIKAUDEN TULOS , , ,21 Poistoeron muutos , ,60 Varausten muutos 0,00 0 0,00 0,00 Rahastojen muutos , ,00 TILIKAUDEN YLI- /ALIJÄÄMÄ 0 0, , ,81 VEROTULOJEN ERITTELY Alkuperäinen TA TA -muutokset TA muutosten jälkeen Toteutuma Poikkeama Kunnan verotulo , , ,99 Osuus yhteisöveron tuotosta , , ,08 Kiinteistövero , , ,95 Muut verotulot 0 0,00 0 0,00 0,00 YHTEENSÄ , , ,96 TULOVERON MÄÄRÄYTYMISPERUSTEET Tulovero% Verovuosi ,50 Verovuosi ,50 Verovuosi ,50 Verovuosi ,50 Verovuosi ,50 VALTIONOSUUKSIEN ERITTELY Alkuperäinen TA TA -muutokset TA muutosten jälkeen Toteutuma Poikkeama Kunnaan peruspalv.valt.osuus , , ,00 Verotuloihin per.valti.os.tasaus , , ,00 Järjestelmämuutoksen tasaus , ,00-1,00 Opetus- ja kultt.toim. Muut valt.os , , ,00 YHTEENSÄ , , ,00\n49 2.2. RAHOITUSOSAN TOTEUTUMINEN Tilinpäätös Varsinainen ta Ta-muutokset Ta- yhteensä Tilinpäätös Muutos euro Muutos % TOIMINNAN JA INVESTOINTIEN RAHAVIRTA Toiminnan rahavirta Vuosikate , ,05 84,38 % Satunnaiset erät ,00 0,00 Tulorahoituksen korjauserät , ,69 Toiminnan rahavirta yhteensä , ,36 81,38 % Investointien rahavirta Käyttöomaisuusinvestoinnit , ,91-2,10 % Rahoitusosuudet investointeihin , ,43 47,22 % Käyttöomaisuuden myyntitulot , ,50 75,56 % Investointien rahavirta yhteensä , ,84-10,25 % TOIMINNAN JA INVESTOINTIEN RAHAVIRTA YHTEENSÄ , ,20 0,71 RAHOITUKSEN RAHAVIRTA Antolainauksen muutokset Antolainasaamisten vähennykset ,00 600,00 Antolainasaamisten lisäykset , ,00 Antolainauksen muutokset yht , ,00 Lainakannan muutokset Pitkäaikaisten lainojen vähennys ,78-15,78 Pitkäaikaisten lainojen lisäys , ,00 Lyhytaikaisten lainojen muutos , ,00 Lainakannan muutokset yhteensä , ,78 Muut maksuvalmiuden muutokset Toimeksiantojen varojen ja pääomien muutokset ,60 Vaihto-omaisuuden muutos 0,00 Pitkäaikaisten saamisten muutos 0,00 Saamisten muutos ,57 Korottomien pitkä- ja lyhytaikaisten velkojen muutos ,30 Muut maksuvalmiuden muut. Yht ,47 RAHOITUKSEN RAHAVIRTA YHT , ,25 RAHAVAROJEN MUUTOS , ,95 Rahavarat ,34 Rahavarat ,39 RAHAVAROJEN MUUTOS ,95\n50 Tilinpäätös KÄYTTÖTALOUDEN TOTEUTUMINEN Toimielin Toimielin Tulosalueen tilivelvollinen Keskusvaalilautakunta Vaalit Keskusvaalilautakunta Tavoite Toimenpide Tulos Vaalien järjestäminen hoituu ripeästi ja luotettavasti säädösten edellyttämällä tavalla Vaalitoimitsijoita on riittävästi ja ohjeistus sekä koulutus hoidetaan asianmukaisesti V.2014 oli EU-vaalit Keskeiset tunnusluvut 2013 TA Äänioikeutettujen määrä Äänestys%/eduskuntavaalit Äänestys%/presidentinvaalit Äänestys%/kunnallisvaalit Äänestys%/EU-vaalit ,2 Prosessivirheen takia hylätyt äänet TOIMIELIMEN TULOSLASKELMA KESKUSVAALILAUTAKUNTA Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot TOIMINTATUOTOT % 0 - ulkoiset sisäiset TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut Palvelujen ostot Aineet ja tarvikkeet TOIMINTAKULUT % 0 - ulkoiset sisäiset TOIMINTAKATE % 0 - ulkoiset sisäiset Poistot 0 TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ % 0\n51 Tilinpäätös Toimielin Tulosalue Tulosalueen tilivelvollinen Tarkastuslautakunta Tarkastustoimi Tarkastuslautakunta Keskeiset tunnusluvut 2013 TA Määrätavoitteet - lakisääteiset tarkastuspäivät/v kokousten lukumäärä Hallintokuntavierailut/johdon tapaamiset TOIMIELIMEN TULOSLASKELMA TARKASTUSLAUTAKUNTA Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT % 0 TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,7 % Palvelujen ostot ,5 % Aineet ja tarvikkeet ,3 % -181 Muut toimintakulut ,0 % TOIMINTAKULUT ,7 % ulkoiset ,4 % sisäiset TOIMINTAKATE ,7 % ulkoiset ,4 % sisäiset Poistot TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,7 %\n52 Tilinpäätös Toimielin Kaupunginhallitus Tavoite Toimenpide Tulos Strategiset tavoitteet: Talouden tasapaino Toimivat ja tehokkaat sotepalvelut Toimivat ja tehokkaat elinkeinopalvelut Monipuolinen tonttitarjonta Talouden tasapainottamisohjelman toteutumisen seuranta ja raportointi, linjaukset mahdollisesti tarvittavista lisätoimista Sotepalveluiden kehittäminen Jyta yhteistyössä sekä laajemman maakunnallisen sote-yhteistyön edistäminen Elinkeinostrategian uudistaminen, kaupungin oma kehittämis- ja hanketoiminta Aktiivinen maanhankinta ja kaavoitus Toteutumista seurataan jatkuvasti ja siitä raportoidaan osavuosikatsauksissa ja tilinpäätöksessä. Ohjelmaa on pystytty toteuttamaan hyvin. Jytan kanssa solmittava peruspalveluiden järjestämistä koskeva palvelusopimus vuodelle 2015 hyväksyttiin kaupunginhallituksessa Kaupunginvaltuusto on antanut lausunnon sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämislain hallituksen luonnoksesta Aloitettu oma elinkeinopalvelu. Elinkeino-ohjelma hyväksyttiin valtuustossa Ei toteutettuja maakauppoja Keskeiset tunnusluvut 2013 TA 2014 Toteutuma Vuosikate % poistoista 190,95 % 86,84 % 154,56 % Lainakanta /asukas Kuntien keskim. lainakanta /as Tuloveroprosentti 20,50 20,50 20,50 Kiinteistöveroprosentit: - yleinen - vakituiset asunnot - muut rakennukset 0,92 0,42 0,92 1,00 0,50 1,00 1,00 0,50 1,00 Talous Edellisvuoteen verrattuna kaupunginhallituksen toimintakulut laskivat euroa, johtuen pääosin elinkeinopalvelujen kustannusten pienentymisestä. Talousarvioon verrattuna toimintakulut alittivat talousarvion euroa. Alitukset johtuivat pääosin Jytan ja elinkeinopalveluihin varattujen määrärahojen alituksista. Tasapainottamisohjelman tavoitteena vuodelle 2014 oli pysyä annetussa talousarviossa, eli tavoite saavutettiin hyvin. Toimintatuottojen osalta talousarviotavoitteesta jäätiin euroa.\n53 Tilinpäätös TOIMIELIMEN TULOSLASKELMA. KAUPUNGINHALLITUS Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot ,7 % Maksutuotot Tuet ja avustukset ,9 % Muut toimintatuotot ,1 % TOIMINTATUOTOT ,4 % ulkoiset ,5 % sisäiset ,3 % TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,1 % Palvelujen ostot ,7 % Aineet ja tarvikkeet ,4 % Avustukset ,8 % Muut toimintakulut ,9 % TOIMINTAKULUT ,5 % ulkoiset ,5 % sisäiset ,2 % TOIMINTAKATE ,8 % ulkoiset ,8 % sisäiset ,5 % Poistot ,4 % Rahastojen vähennys ,0 % 0 TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,0 %\n54 Tilinpäätös Tulosalue Tulosalueen tilivelvollinen Hallintopalvelut kaupunginhallitus osastopäällikkö Terttu Korte it-päällikkö Jukka Luttinen (tulosalueen esimies) hallintosihteeri Sirpa Kiianmies henkilöstösihteeri Mirja Yli-Arvo taloussihteeri Leena Sämpi Tavoite Toimenpide Tulos Vaikuttavuus- eli asiakastavoitteet: Kaupungin toimintaan, hallintoon ja talouteen perehtyneet luottamushenkilöt Asiakaspalvelu 2014 Ajantasainen ja luotettava talousraportointi talouden seurantaa varten Luottamushenkilöiden kouluttaminen Valmistaudutaan lakiehdotuksen mukaiseen asiakaspalvelupisteen perustamiseen Talousarvion toteutumavertailu kuukausittain myös kaikille luottamushenkilöille, osavuosikatsaukset (tilinpäätösennusteet) ja 30.9., tilinpäätös Järjestetty koulutusta ja toimielinkohtaisia iltakouluja. Siirtyminen yhteiseen asiakaspalveluun tapahtuu vaiheittain maakunnittain vuosina , Keski- Pohjanmaa vuorossa vuonna 2018 (päätös ) Talousarvion toteutumavertailut jaettu kaikille luottamushenkilöille toteutumakuukautta seuraavan kuukauden 15. päivä. Huhtikuun osavuosikatsaus käsitelty kaupunginhallituksessa ja kaupunginvaltuustossa 9.6. Syyskuun osavuosikatsaus käsitelty kaupunginhallituksessa ja kaupunginvaltuustossa Tilinpäätös kaupunginhallituksen käsittelyssä\n55 Tilinpäätös Palvelutuotantotavoitteet: Toimiva palvelutuotannon kokonaisuus kuntakonsernissa Henkilöstön ammatillisen osaamisen kehittäminen Tietohallintopalveluiden kehittäminen Joukkoliikenteen tukeminen Yhteistyön laajentaminen (Kiinteistö Oy Eskolan Kylätalo) Laaditaan lakiin perustuvan henkilöstön ammatillisen osaamisen kehittämisen periaatteet Kaupungin tietohallintosuunnitelman laadinta Selvitetään joukkoliikenteen tarkoituksenmukaisuus ja yhdenvertaisuus Kiinteistö Oy otettu kaupungin hallintaan, sulautuminen Kannuksen Vuokra- Asunnot Oy:öön toteutui Henkilöstö- ja koulutussuunnitelma on laadittu. Laadintaa ei ole aloitettu. Käynnistetty yhteishanke Elykeskuksen ja Jytakuntien kanssa. Keskeiset tunnusluvut 2013 TA Kaupunginvaltuuston kokoukset Kaupunginhallituksen kokoukset Taloushallintopalveluja käyttävät organisaatiot lkm Henkilöstöhallintopalveluja käyttävät organisaatiot lkm IT-palveluita käyttävät organisaatiot lkm\n56 Tilinpäätös Talous Edellisvuoteen verrattuna toimintakulut nousivat euroa. Nousi johtui palvelujen ostojen kasvusta, esim. työterveyshuollon kustannukset kasvoivat euroa. Talousarvioon verrattuna toimintakuluihin varattu talousarviomääräraha alittui euroa. Toimintatuotot jäivät alle talousarvion euroa. Hallintopalvelut Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot ,5 % Tuet ja avustukset ,5 % Muut toimintatuotot ,1 % TOIMINTATUOTOT ,0 % ulkoiset ,4 % sisäiset ,3 % TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,9 % Palvelujen ostot ,4 % Aineet ja tarvikkeet ,1 % Avustukset ,4 % Muut toimintakulut ,6 % TOIMINTAKULUT ,5 % ulkoiset ,1 % sisäiset ,4 % TOIMINTAKATE ,9 % ulkoiset ,3 % sisäiset ,9 % Poistot ja arvonalentumiset ,4 % TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,0 %\n57 Tilinpäätös Tulosalue Tulosalueen tilivelvolliset Elinkeinopalvelut kaupunginhallitus kaupunginjohtaja Terttu Korte kehitysjohtaja Anne Pesola saakka Elinkeinopalvelut sisältävät kaupungin omat elinkeinopalvelut sekä rahoitusosuudet seudullisiin ja kaupungin omiin kehittämishankkeisiin. Kaupungin omia, vuonna 2014 käynnissä olleita hankkeita elinkeinopalveluissa olivat Kasvuinno-hanke, HyvinvointiKannus -hanke sekä Biolaakso-esiselvityshanke. Kaupunki osallistui TEM:n osarahoittamiin seutupiloitteihin Älykkään ja vihreän kasvun kaupungit ohjelmaan sekä Urheilu- ja liikuntamatkailun kehittämispilottiin. Maataloushallinnon lakisääteiset tehtävät hoidetaan yhteistyössä Kannuksen kaupungin ja Kaustisen seutukunnan kuntien kanssa. Lestijärven kunnan toimiessa isäntäkuntana. Kannuksessa on toimivia maatiloja 110 kpl ja turkistarhoja 15 kpl. Tavoite Toimenpide Tulos Vaikuttavuus- eli asiakastavoitteet Yritysten kasvu- ja kehittämistoiminnan tukeminen Luonnonvarakeskuksen alueyksikön perustaminen Kitinkankaan hyvinvointialueen kehittäminen Yritysten kehittämis- ja investointihankkeita vähintään 20 kpl Biolaakso-hankkeen kautta toimintamallin rakentaminen ja toiminnan aloittaminen. Palvelutuotannon kehittäminen ja yritysten palvelupaketit sekä matkailupalveluiden kehittäminen. Yritysten kehittämis- ja investointihankkeita ollut 22 kpl. Elyn yritystukihankkeita 0 kpl. Maatilojen investointitukea myönnettiin 11 kpl yht. 2,1 milj.. Maatalouden investointi- ja aloitustukia myönnettiin yht. 12 kpl (avustusta n ja korkotukilainaa n ) Biolaakso esiselvityshanke toteutettu ja sen aikana on luotu toimintamalli maakunnalliseksi verkostoksi. Alueellinen kehittämisverkosto tukee Luken sijoittumista. Hyvinvointiyrittäjien verkosto muodostettu ja palvelupakettien rakentaminen sekä markkinointiyhteistyö aloitettu.\n58 Tilinpäätös Palvelutuotantotavoitteet: Yritysneuvonta kattaa n. 20 % toimivista yrityksistä Kaupungin oman elinkeinopalvelun puitteissa annettu tuki ja ohjaus yhteistyössä Kasvuinno-hankkeen yrityskehittäjien kanssa. Yrityskontakteja 233 kpl, yhteistyössä Firmaxin ja Kasvuinno-hankkeen kanssa Keskeiset tunnusluvut 2013 TA Yritysten lukumäärä(sis.maatilat) Perustettujen yritysten lkm (Firmax 8) Työttömyysprosentti 9, ,4 Yritysneuvonnan yhteydenotot Yritysneuvonnan asiakasyritykset Toimivat maatilat Peltoala ha/tila 54, ,15 Peltoala K-P ha/tila ,24 Talous Edellisvuoteen verrattuna toimintakulut laskivat peräti euroa. Talousarvioon verrattuna varattu talousarviomääräraha alittui myös merkittävästi eli euroa. Kustannustason lasku ja talousarvion alitus johtui lähinnä kaupungin irtautumisesta Kokkolanseudun Kehitys Oy:stä sekä kehitysjohtajan viran täyttämättä jättämisestä. Myös hankkeisiin kului arvioitua vähemmän määrärahoja. Toimintatuotot alittivat talousarvion euroa, tämä johtui hankerahoitustulojen arvioitua pienemmästä toteutumasta Elinkeinopalvelut Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot ,5 % Tuet ja avustukset ,0 % TOIMINTATUOTOT ,3 % ulkoiset ,3 % sisäiset TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,0 % Palvelujen ostot ,1 % Aineet ja tarvikkeet ,9 % Avustukset ,1 % Muut toimintakulut ,5 % TOIMINTAKULUT ,0 % ulkoiset ,9 % sisäiset ,3 % TOIMINTAKATE ,5 % ulkoiset ,7 % sisäiset ,3 % Rahastojen vähennys ,0 % 0 TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,3 %\n59 Tilinpäätös Tulosalue Tulosalueen tilivelvolliset Tilaajapalvelut kaupunginhallitus kaupunginjohtaja Terttu Korte Tilaajapalveluihin kuuluvat Keski-Pohjanmaan erikoissairaanhoito ja sen liikelaitoksen Jytan järjestämä sosiaali-ja perusterveydenhuolto sekä Kokkolan kaupungin järjestämä ympäristöterveydenhuolto. Tavoite Toimenpide Tulos Vaikuttavuus- eli asiakastavoitteet: Tehokas, asiakaslähtöinen ja tarvetta vastaava palvelutuotanto, prosessien yksinkertaistaminen asiakaslähtöisemmiksi Palvelutuotantotavoitteet: Lakisääteisten palvelujen tuottaminen tehokkaasti, uusien palvelutuotantotapojen etsiminen Kustannustietoisuuden lisääminen Kustannusrakenteen avaaminen maisemamallilla, kehittäminen osaksi asiakasprosessia. Kustannusten jatkuvasti ajantasainen ja luotettava raportointi. Puistolan palvelutuotannon kustannusrakenteen selvittäminen, palvelutuotannon mahdollinen kilpailuttaminen Talouden ja suoritteiden seurannassa siirrytty maisemamalliin. Myös palvelusopimuksen pohjana käytetään samoja suoritteita. Maisemamallin mukainen kustannusraportointi tehdään neljä kertaa vuodessa. Syyskuun lopun tilanteesta tehdään tilinpäätösennuste. Kustannusten ennakoitavuus parantunut. Puistolan kustannuskehitys saatu kuriin. Kilpailuttamista ei ole aloitettu. Palveluiden kustannustehokkuden selvittäminen tehdään vuoden 2014 tilinpäätöksen valmistuttua. Tunnusluvut Keskeiset tunnusluvut 2013 TA Lääkärin vastaanottokäynnit Päivystävän sairaanhoitajan vastaanottokäynnit Laajavastuisten hoitajien vastaanottokäynnit Muut sairaanhoitajakäynnit Vuodeosasto hoitopäivät Hammashuollon lääkärikäynnit\n60 Tilinpäätös Palveluasumispäivät Kotihoidon asiakkaat 180 Omaishoidon tukea saneet keskim./kk 65 Talous Jyta Jytan kustannuksiin oli vuodelle 2014 varattu määrärahaa euroa. Toteutuneen tilinpäätöksen mukaan kustannukset jäivät euroon eli alittivat talousarvion euroa. Edellisvuoteen nähden kustannukset alenivat euroa eli 2,32 %. Jytan peruspalvelulautakunta on käsitellyt tilinpäätöksen kokouksessaan Tilinpäätös, joka sisältää myös kunnittaiset suoritetiedot, löytyy Jytan internetsivuilta ko. kokousasian yhteydestä. Seuraavassa muutamia poimintoja Jytan tilinpäätösasiakirjasta: Aikuispsykososiaaliset palvelut - Palveluissa vietiin eteenpäin mielenterveyskuntoutujien asumis- ja avopalveluiden kehittämisohjelmaa. Erityisenä kehittämiskohteena oli edelleen painopisteen siirtäminen palveluasumisesta avohoidon palveluihin ja omaan kotiin. Palveluasumisen asiakasmäärät koko Jytan alueella laskivat edellisestä vuodesta 11,6 %. Palveluasumisen kustannukset laskivat eniten Kannuksessa, euroa. Kannuslaisten osalta hoitopäiviä oli 4 335, kun niitä vielä vuonna 2013 oli Aikuissosiaalityö - Palveluissa näkyy huonontuneen työllisyystilanteen vaikutukset toimeentuloon ja työllisyyteen. Kannuksessa toimeentulotukikustannukset nousivat 21,5 %. Hoito ja hoiva - Monipuolinen palvelurakennemuutos eli pitkäaikaisen ympärivuorokautisen hoidon vähentäminen, avopalveluiden kehittäminen, laaja ja vastuullinen omaishoito, laajentuva kotihoito ja ennalta ehkäisevän työn lisääminen sekä asiakkaiden ottaminen enemmän mukaan palveluiden suunnitteluun on vaikuttanut myös kuntien kustannuksiin alentaen niitä yhteensä euroa edellisvuodesta. - Toiminnoissa toteutettiin peruspalvelulautakunnan hyväksymää Ympärivuorokautisen hoidon ja hoivan ohjelmaa Tavoitteena on, että korkeintaan 11 % yli 75 - vuotiaista on ympärivuorokautisessa hoidossa. Tavoitetta seurataan vuoden viimeisen päivän tilanteen mukaan, jolloin se Kannuksessa oli Jyta -alueen alhaisin eli 11,3 %.\n61 Tilinpäätös Vuodeosastohoidossa saatiin toimintaan kahden vuodeosaston toimintamalli. Hoitopaikat riittivät hyvin Jytaalueen tarpeisiin ja niitä voitiin myydä myös Kokkolan kaupungille. - Omaishoidon tuen osalta ns. peittävyystavoitteena on, että 7 % yli 75 -vuotiaista olisi omaishoidon tuen piirissä. Kannuksessa peittävyys oli 9 %. Perhepalvelut - kustannusnoususta euroa selittyy lastensuojelun sijoitusten ja lapsiperheiden kotipalvelun kustannusten nousulla. Loppuosa noususta johtuu maisemaraportoinnin käyttöönotosta ja vastaava kustannusten lasku näkyy aikuispsykososiaalisissa palveluissa. Vammaispalvelut - Kehitysvammahuollossa otettiin vuoden alussa Kannuksessa käyttöön yhdeksän uutta tukiasuntoa, kun Ritarinkannuksen ryhmäkoti ja rivitaloasunnot valmistuivat. Asukkaat tulivat Kannuksesta. Samalla toiminta lopetettiin Kenttäpolun kuusipaikkaisessa asuntolassa. Vastaanottopalvelut - Lestijokilaakson alueella lääkäritilanne eli vuoden aikana ja kokeneita lääkäreitä irtisanoutui ja jäi virkavapaalle. Tämä aiheutti haasteita toiminnalle. Lestijokilaakson vastaanottojen puhelinpalvelu yhdistettiin yhdeksi kokonaisuudeksi. Edelleen alueen puhelinpalvelu ei toimi tavoitellulla tavalla ja se näkyi asiakaspalautteena. Loppuvuonna Lestijokilaakson virka-aikainen päivystys päätettiin keskittää Kannukseen vuoden 2015 alusta. - Lääkäripalvelujen peittävyydellä tarkoitetaan prosenttiosuutta kuntalaisista, jotka vähintään kerran vuoden aikana käyttää vastaanoton palveluita. Kannuksessa peittävyys oli 47 %. Seuraavaan taulukkoon on kerätty Jytan kustannukset maisemaraportoinnin mukaisin tehtäväalueittain: JYTA TA Muutos TA - Muutos Aikuispsykososiaaliset palvelut Aikuissosiaalityö Hoito ja hoiva Kuntoutus Perhepalvelut Suun terveydenhuolto Vammaispalvelut Vastaanotto Työterveys Hallinto JYTA MAKSUOSUUS YHTEENSÄ Eläkemenoperusteinen eläkemaksu Elatustukisaatavan poisto Sosiaali- ja perusterveydenhuolto yht\n62 Tilinpäätös Erikoissairaanhoito Erikoissairaanhoidon maksuosuus oli euroa eli euroa enemmän kuin vuonna Nousu johtuu piirin ulkopuolisen hoidon, poliklinikkakäyntien ja ensihoidon kasvusta. Määrärahaa erikoissairaanhoitoon oli varattu euroa eli talousarvio ylittyi euroa. Seuraavassa taulukossa on kuvattu erikoissairaanhoidon eri toimintojen kustannuskehitystä ja talousarvion toteutumista: ERIKOISSAIRAANHOITO TA Muutos TA - Muutos Poliknikkakäynnit Vuodeosastohoito Piirin ulkopuolinen hoito Kehitysvammahuolto PHT-päivystys Ensihoito Kalliiden hoitojen tasaus Vuosittaisten nousujen tasausmaksu Osuus projektitoimintaan Palvelumaksujen alennus Palautus ESH:N MAKSUOSUUS YHTEENSÄ Eläkemenoperusteinen eläkemaksu ESH:N KUSTANNUKSET YHTEENSÄ Ympäristöterveydenhuolto Ympäristöterveydenhuoltoon sisältyy terveysvalvonnan ja eläinlääkinnän palvelut, jotka ostetaan Kokkolan kaupungilta. Kustannukset kasvoivat ainoastaan 500 euroa vuodesta 2013 ja alittivat talousarvion 1091 eurolla TA Muutos TA - Muutos Sosiaali- ja perusterveydenhuolto Erikoissairaanhoito Ympäristöterveydenhuolto TILAAJAPALVELUT YHTEENSÄ\n63 Tilinpäätös Tilaajapalvelut Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot 0 Maksutuotot 365 Muut toimintatuotot TOIMINTATUOTOT ulkoiset sisäiset TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,3 % Palvelujen ostot ,8 % Muut toimintakulut TOIMINTAKULUT ,9 % ulkoiset ,9 % sisäiset TOIMINTAKATE ,9 % ulkoiset ,9 % sisäiset Poistot ,0 % -181 TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,9 %\n64 Tilinpäätös Toimielin Sivistyspalveluiden lautakunta Sivistyspalveluihin kuuluvat varhaiskasvatuspalvelut, opetuspalvelut ja vapaa-ajan palvelut. Tavoite Toimenpide Tulos Strategiset tavoitteet Hyvinvointikertomuksen laadinta ja tietojen hyödyntäminen palvelutuotannossa Yhteistyön kehittäminen Hankerahoituksen hyödyntäminen Hyvinvointikertomuksen laadinta moniammatillisesti. Tietojen hyödyntäminen toiminnan vaikuttavuuden suunnittelussa. Tiivistetään operatiivista yhteistyötä Toholammin ja Kannuksen välillä. Koulukuljetusten ja sotepuolen kyyditysten välisen yhteistyön aloittaminen. Vapaa-ajan palveluiden tuotteistaminen, tilojen käyttöasteen tarkastelu Haetaan ulkopuolisia rahoituksia ja varaudutaan omarahoitusosuuksiin. Hyvinvointikertomus hyväksytty valtuustossa Yhteistyöneuvottelut aloitettu. Yhteisiä lukiokursseja toteutunut. Uuden kouluverkon tarpeita vastaavat koulukuljetukset aloitettu. Syksyn 2015 suunnittelu menossa. Työ jatkuu 2015 Rahoitusta saatu työpajatoimintaan, etsivään nuorisotyöhön, ryhmäkokojen pienentämiseen, kerhotoimintaan, kansalaisopiston opintoseteliavustukseen, tasaarvon kehittämiseen, tieto- ja viestintätekniikkaan, kansainvälistymiseen sekä lasten ja ja nuorten liikuntaan ja harrastetoimintaan.\n65 Tilinpäätös TOIMIELIMEN TULOSLASKELMA Edellisvuoteen verrattuna sivistyspalveluiden lautakunnan toimintamenot nousivat euroa. Nousu johtui sisäisten menojen kasvusta varhaiskasvatuksen ja vapaa-ajan palveluiden tulosalueilla. Ulkoiset toimintakulut laskivat euroa. Kulujen lasku on pääosin seurausta kouluverkkoratkaisusta, mutta myös varhaiskasvatuksen kulut laskivat lähinnä lasten kotihoidontuen vähentymisen johdosta. Talousarvioon verrattuna toimintamenot alittivat talousarvion euroa. Tasapainottamisohjelman tavoitteena vuodelle 2014 oli pysyä annetussa talousarviossa ja tämä tavoite siis saavutettiin hyvin. Ulkoiset toimintamenot alittuivat euroa, mikä johtui pääosin henkilöstökustannuksen alittumisesta varhaiskasvatuspalveluiden tulosalueella. Toimintatuotot jäivät talousarviotavoitteesta euroa myyntitulojen ja hankerahoitustuottojen arvioitua pienemmän toteutuman vuoksi. SIVISTYSPALVELUIDEN LTK Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot ,1 % Maksutuotot Tuet ja avustukset ,8 % Muut toimintatuotot ,3 % TOIMINTATUOTOT ,3 % ulkoiset ,7 % sisäiset TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,8 % Palvelujen ostot ,3 % Aineet ja tarvikkeet ,7 % Avustukset ,2 % Muut toimintakulut ,2 % TOIMINTAKULUT ,4 % ulkoiset ,0 % sisäiset ,0 % TOIMINTAKATE ,0 % ulkoiset ,1 % sisäiset ,7 % Poistot ,0 % TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,9 %\n66 Tilinpäätös Tulosalue Tulosalueen tilivelvolliset Varhaiskasvatuspalvelut sivistyspalveluiden lautakunta sivistystoimenjohtaja Leena Kivijakola va. varhaiskasvatuspäällikkö Sanna Forslund vs. perhepäivähoidon ohjaaja Johanna Keskisalo Tavoite Toimenpide Tulos Vaikuttavuus- eli asiakastavoitteet: Tasalaatuiset varhaiskasvatuspalvelut Yhtenäiset käytänteet ja tasa-arvoinen asiakkuus eri yksiköissä. Yksiköiden toimintamallit yhtenäistyneet, yhteistoiminta vahvistunut. Toimiva kasvatuskumppanuus Avoin varhaiskasvatustoiminta Palvelutuotantotavoitteet: Hoitopaikkojen määrä vastaa tarvetta. Erityispäivähoidon toiminta. Vastavuoroisen tiedottamisen monipuolistaminen. Tarpeiden ajoissa tiedoksi saamiseen panostetaan. Selvitetään avoimen päiväkodin tarve ja toimintamahdollisuudet Kannuksessa. Hoitopaikkakartoitus ja -suunnitelma säännöllisessä seurannassa. Henkilökunnan sijoittuminen ja liikuteltavuus eri yksiköissä joustavasti hoidon tarvetta vastaavasti. Erityislastentarhanopettajan palkkaaminen. Yksiköiden esitteet sijoituspäätösten mukana asiakkaille. Loma-aikojen läsnäolokyselyt keskitetysti. Nykytilanne kartoitettu / Lapsiperheiden toimintakalenteri kattava. Seurannan kautta saatu huomattavia kustannussäästöjä. Työvuorojen hienosäätö viikoittain yksiköissä. Toiminta keskitetty lomaaikoina. Kolmiportaisen tuen mallin sisällyttäminen varhaiskasvatussuunnitelmaan. Suunnitelman kautta tulevaisuuden tarvearviointi helpottunut. Suunnitelma päivitetty Erityislastentarhanopettajan ostopalvelusopimus yksityiseltä. Ei toteutunut, elton virka täyttämättä.\n67 Tilinpäätös Keskeiset tunnusluvut 2013 TA 2014 Toteutuma Lapset / esiopetus Lapset / päivähoito Asiakastyytyväisyys ph 4,32 4 4,3 Asiakastyytyväisyys 4,43 4 4,36 Talous Myllärin päiväkodilla aloitti toiminnan kokopäiväinen sisarusryhmä Nuppuset. Ryhmäperhepäiväkoti Vesselit (entinen Tenavatalli) siirtyi alkaen entisen vuorohoitoyksikön tiloihin. Molemmat uudet ryhmät käynnistettiin normaaliin toimintaan varatun budjetin puitteissa. Edellisvuoteen verrattuna varhaiskasvatuksen toimintamenot nousivat euroa sisäisten ateriapalvelukustannusten ja sisäisten vuokrien nousun vuoksi. Ulkoiset toimintamenot laskivat euroa. Talousarvioon verrattuna toimintamenot alittivat talousarvion euroa, johtuen henkilöstömenoihin ja lasten kotihoidon tukeen varattujen määrärahojen alittumisesta. Toimintatuotot jäivät talousarviotavoitteesta euroa. Varhaiskasvatuspalvelut Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot ,5 % Maksutuotot ,0 % Tuet ja avustukset ,9 % Muut toimintatuotot TOIMINTATUOTOT ,8 % ulkoiset ,8 % sisäiset TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,5 % Palvelujen ostot ,7 % Aineet ja tarvikkeet ,0 % Avustukset ,0 % Muut toimintakulut ,2 % TOIMINTAKULUT ,8 % ulkoiset ,1 % sisäiset ,3 % TOIMINTAKATE ,0 % ulkoiset ,0 % sisäiset ,3 % Poistot 0 TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,0 %\n68 Tilinpäätös Tulosalue Tulosalueen tilivelvolliset Opetuspalvelut sivistyspalveluiden lautakunta sivistystoimenjohtaja Leena Kivijakola rehtori Matti Taskila vs.rehtori Arja Salomaa rehtori Leevi Norrena Tavoite Toimenpide Tulos Vaikuttavuus- eli asiakastavoitteet: Hyvät oppimistulokset ja kouluviihtyvyys Panostetaan TVT-pedagogiikan kehittymiseen Tieto- ja viestintätekniikan kehittämiseen saatu jatkorahoitusta. TVTpedagogiikan aktiivinen kehittämistyö jatkuu. Oppilashuoltotyön kehittäminen yhteistyössä sosiaalitoimen kanssa Koulunuorisotyöntekijämalli kehitetty, välituntiliikunta koulun arkea Suunnitellaan joustavan perusopetuksen mallia opiskelumotivaation lisäämiseksi ja syrjäytymisen ehkäisemiseksi. Toimivat tilat ja oppimisympäristöjen turvallisuus Tehdään riskikartoitus sekä varmistetaan turvallisuus myös koulun ulkopuolisissa oppimisympäristöissä koulupäivän aikana Valtakunnallisissa kokeissa saavutettu maan keskiarvo (6. lk: Matematiikka ja englanti. 9 lk: Äidinkieli ja kirjallisuus). Ylioppilaskirjoitusten tulokset olivat hyvät (MTV3:n vertailussa Kannuksen lukio oli maakunnan paras). Uusi opiskeluhuoltosuunnitelma valmistunut ja otettu käyttöön Koulujen vaarojen ja riskien arvioinnit on tehty.\n69 Tilinpäätös Palvelutuotantotavoitteet: Laatutyö näkyväksi Lukion vetovoiman lisääminen Laatukortit ja arviointiaikataulut osaksi lukuvuosisuunnitelmaa Hyvinvointikertomustyöhön osallistuminen (valmis keväällä 2014) Kannuslaisten oppilaiden lukioon hakeutuvien määrä tavoitteena saada lähelle valtakunnallista tasoa. Laatukortit mukana lukuvuosisuunnitelmien valmistelussa. Hyvinvointikertomus valmistunut. JV:n koulun oppilaista lukioon haki kevään yhteishaussa 45 %, joka on lähellä valtakunnallista 50 % tasoa. Toimiva yhteistyö Erikoislinjalle oma ryhmä Kouluverkkoratkaisun toimiva toteutus. Maaseutuopisto / Kannuksen lukio: kehitetään kaksoistutkintoa siten että opiskelija voi suorittaa ammatillisen tutkinnon lisäksi lukion koko oppimäärän tai ainoastaan ylioppilastutkinnon Lukion eläinlääketieteelliselle linjalle valituille tehty oma ryhmä. Hanhinevan ja Välikannuksen koulujen oppilaat siirtyneet Takalo- Raasakkaan lukuvuoden alusta. Tarvekartoitus tehty. Neuvotteluja uudessa yhteisvalinnan hakujärjestelmässä toimimisesta käyty koulutusyhtymän kanssa. Toholammin ja Kannuksen lukiot: Selvitetään yhteisten kurssien mahdollisuus. Huomioidaan yhteistyön kehittämisessä tietoja viestintätekniikan mahdollisuudet. Yhteistyöneuvotteluja Toholammin lukion kanssa käyty. Yhteisiä kursseja toteutettu kielissä ja kemiassa. Koulukyytien ja sotepuolen kyyditysten välisen yhteistyön aloittaminen Sotella mahdollisuus koulukyytireittien hyödyntämiseen Keskeiset tunnusluvut 2013 TA 2014 Toteutuma Oppilaat/perusopetus Oppilaat/päivälukio Oppilaat/ammattilukio\n70 Tilinpäätös Talous Edellisvuoteen verrattuna opetuspalveluiden toimintakulut laskivat euroa johtuen pääosin kouluverkkoratkaisusta. Talousarvioon verrattuna toimintamenot alittivat talousarvion euroa. Kouluverkkouudistuksen säästövaikutuksen vuodelle 2014 arvioitiin olevan euroa ja tämä summa myös vähennettiin opetuspalveluiden tulosalueen vuoden 2014 talousarvion toimintamenomäärärahoista. Säästöjen voidaan todeta toteutuneen, koska annetussa talousarviossa on pysytty. Toimintatuotot jäivät talousarviotavoitteesta euroa. Tulosalueeseen sisältyy koko sivistystoimen hanketoiminta, jota toteutettiin eurolla. Hankerahoituksella toteutettiin mm. etsivä nuorisotyötä, koulujen kerhotoimintaa ja työpajatoimintaa. Opetuspalvelut Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot ,3 % Maksutuotot ,1 % Tuet ja avustukset ,5 % Muut toimintatuotot ,8 % TOIMINTATUOTOT ,8 % ulkoiset ,0 % sisäiset TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,3 % Palvelujen ostot ,2 % Aineet ja tarvikkeet ,3 % Avustukset ,8 % Muut toimintakulut ,1 % TOIMINTAKULUT ,0 % ulkoiset ,0 % sisäiset ,2 % TOIMINTAKATE ,2 % ulkoiset ,9 % sisäiset ,9 % Poistot ,0 % TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,0 %\n71 Tilinpäätös Tulosalue Tulosalueen tilivelvolliset Vapaa-ajan palvelut sivistyspalveluiden lautakunta sivistystoimenjohtaja Leena Kivijakola vs.kirjastotoimenjohtaja Taina Sarivaara saakka kirjastotoimenjohtaja Mikko Paajala 1.8. alkaen Tavoite Toimenpide Tulos Uusiutuva palvelutoiminta Palveluiden tuotteistaminen yhteistyössä: yhdistykset, järjestöt, yritykset, KitinVapari, sote, TE, alueen muut kunnat. Elokuvatarjontaa jatkettu. Kannus Vapaalla messut valmisteilla Kannuslaisten 75+ ikäisten maksuton uimahallin käytön kokeilu keväällä yht. 234 käyntiä ja syksyllä 103 käyntiä.. Kirjaston kouluyhteistyötä tiivistetty mm. hankkeiden avulla: kirjastotutustumiset, kirjavinkkaukset ja lukudiplomi. Yhteistyöneuvotteluita käyty Toholammin kans- Toimivat ja asianmukaiset tilat ja alueet Palvelutuotanto-tavoitteet: Vapaa-ajan toiminnan kokonaisvaltainen hallinta Ulkoisten rahoitusmahdollisuuksien hyödyntäminen Vapaa-ajan kokonaisvaltainen (KitinVapari, monitoimitalo, koulut) tarvekartoitus, tilojen käyttösuunnitelma sekä mahdollisten muutostarpeiden kartoittaminen ja käyttöasteen parantaminen. Hyvinvointikertomustyöhön osallistuminen (valmis keväällä 2014). Nuorisotakuutyöryhmän säännölliset kokoontumiset avun ja tuen tarpeessa olevien nuorten auttamiseksi ja poluttamiseksi eteenpäin tavoitteena opiskelu tai työllistyminen. Haetaan jatkorahoituksia etsivään nuorisotyöhön ja pajatoimintaan sekä muuhun vapaa-ajan sektorin toimintaan. Selvitetään vapaa-ajan kv- sa. Tilojen tarvekartoitus tehty. Monitoimitalolla koulumuseon ja lasten kuvataidekerhon tilojen muutostyöt valmiit. Hyvinvointikertomus hyväksytty Hyvinvointikertomuksen toimenpiteiden toteutus aloitettu. Nuorisotakuuryhmä aloittanut toiminnan. Saatu hankerahoitusta lasten ja nuorten liikunnan kehittämiseen ja paikallisen harrastustoiminnan kehittämiseen. Jatkorahoitus saatu etsivä\n72 Tilinpäätös toiminnan hankemahdollisuudet. Tuetaan järjestöjä ulkopuolisen rahoituksen hakemisessa. nuorisotyöhön ja pajatoimintaan. Keskeiset tunnusluvut 2013 TA Näyttelyt lukumäärä kävijämäärä Tapahtumat yhteistyössä lkm Tapahtumat omat lukumäärä kävijämäärä Nuorisokahvilatoiminta lukumäärä kävijämäärä Etsivä nuorisotyö/tavoitetut nuoret tilaisuuksia kpl kävijämäärä Seinätön paja yrityskäynnit kpl läsnäolevat nuoret tehdyt työ/työkok.tms sop. yritykset joissa nuoria Kirjaston asiakaskäynnit/asukas verkkokäynnit/asukas 6, ,1 2,2 Kansalaisopiston opetustunnit opiskelijamäärät Talous Edellisvuoteen verrattuna vapaa-ajan palveluiden tulosalueella toimintamenot nousivat euroa. Nousu johtui sisäisen vuokran kasvusta vapaaaikakeskuksen osalta. Talousarvioon verrattuna toimintamenot pysyivät tarkalleen annetussa talousarviossa alittaen ne eurolla. Toimintatulojen osalta talousarviotavoite ylitettiin eurolla.\n73 Tilinpäätös Vapaa-ajan palvelut Talousarvio Ta-muutos Ta+muutos Toteutuma 1-12/2014 Toteutuma % Toteutuma 1-12/2013 TOIMINTATUOTOT Myyntituotot ,1 % Maksutuotot ,3 % Tuet ja avustukset ,7 % Muut toimintatuotot ,8 % TOIMINTATUOTOT ,8 % ulkoiset ,3 % sisäiset TOIMINTAKULUT Henkilöstökulut ,1 % Palvelujen ostot ,4 % Aineet ja tarvikkeet ,0 % Avustukset ,6 % Muut toimintakulut ,2 % TOIMINTAKULUT ,3 % ulkoiset ,0 % sisäiset ,5 % TOIMINTAKATE ,6 % ulkoiset ,1 % sisäiset ,2 % Poistot ,0 % -675 TILIKAUDEN YLI-/ALIJÄÄMÄ ,6 %\nTILINPÄÄTÖS 2014 Tasekirja Tilinpäätös 2014 1 Sisällys 1. OLENNAISET TAPAHTUMAT JA KOKONAISTALOUDEN KEHITYS... 3 1.1. OLENNAISET TAPAHTUMAT TOIMINNASSA JA TALOUDESSA... 4 1.1.1. Kaupunginjohtajan katsaus...\nTILINPÄÄTÖS 2015. Tasekirja\nTILINPÄÄTÖS 2015 Tasekirja Tilinpäätös 2015 1 Sisällys 1. OLENNAISET TAPAHTUMAT JA KOKONAISTALOUDEN KEHITYS... 3 1.1. OLENNAISET TAPAHTUMAT TOIMINNASSA JA TALOUDESSA... 4 1.1.1. Kaupunginjohtajan katsaus...\nSisältö. Tilinpäätös 2012 1\nTILINPÄÄTÖS 2012 Tasekirja Tilinpäätös 2012 1 Sisältö 1. OLENNAISET TAPAHTUMAT JA KOKONAISTALOUDEN KEHITYS... 3 1.1. OLENNAISET TAPAHTUMAT TOIMINNASSA JA TALOUDESSA... 4 1.1.1. Kaupunginjohtajan katsaus...\nSisällys. Tilinpäätös 2013 1\nTILINPÄÄTÖS 2013 Tasekirja Tilinpäätös 2013 1 Sisällys 1. OLENNAISET TAPAHTUMAT JA KOKONAISTALOUDEN KEHITYS... 3 1.1. OLENNAISET TAPAHTUMAT TOIMINNASSA JA TALOUDESSA... 4 1.1.1. Kaupunginjohtajan katsaus...


Foorumi - Tanssia yli rajojen - Amusa Kulttuuritori\nKuva suomalaisen modernin tanssin historiasta jää yksipuoliseksi, jos sivuutetaan se transnationaalinen konteksti, josta tanssi imi vaikutteita ja jossa osa suomalaistanssijoista aktiivisesti toimi.\nJohanna Laakkonen osoittaa tutkimuksessaan Tanssia yli rajojen. Modernin tanssin transnationaaliset verkostot, miten suomalainen tanssi kytkeytyi kansainvälisiin verkostoihin 1920- ja 1930-luvuilla. Laakkonen seuraa suomalaistanssijoiden jalanjälkiä modernin tanssin eurooppalaisiin keskuksiin ja heidän työskentelyään aikakauden tunnettujen taiteilijoiden kanssa. Hän on kerännyt lähes kaiken tutkimuksensa lähdemateriaalin Saksasta, Itävallasta ja Sveitsistä, teatteri teatterilta ja arkisto arkistolta.\nTutkimuksessa tarkastellaan erityisesti suomalaistaiteilijoita Mary Hougberg, Annsi Bergh, Marianne Pontan ja Irja Hagfors sekä heidän työtään Saksassa, Itävallassa ja Sveitsissä sekä kiertueilla 1920- ja 1930-luvuilla. Vaikka painopiste on suomalaisissa, heidän kauttaan avautuu myös laajempi näkymä varhaiseen moderniin tanssiin Keski-Euroopassa. Suomalainen moderni tanssi ja sen tanssijat tulevat osaksi kansalliset rajat ylittävää tanssin historiaa.\nVerkostot ja niissä toimiminen oli tärkeä edellytys transnationaalisella kentällä työskentelylle. Suomalaiset opiskelivat ja tanssivat yhdessä aikakauden tunnetuimpien tanssitaiteilijoiden, kuten Rudolf Labanin, Harald Kreutzbergin ja Trudi Schoopin kanssa. Tutkimus tekee ensimmäisen kerran näkyväksi myös suomalaisten keskeisen roolin tunnetun musiikkipedagogin Emile Jaques-Dalcrozen perustaman Helleraun koulun toiminnassa 1920-luvulla.\n1920- ja 1930-luvun tanssista puhuttaessa esiin nousee väistämättä myös tanssin suhde kansallissosialismiin ja se, miten monin eri tavoin Saksassa tapahtunut poliittinen muutos vaikutti taidemuodon kehitykseen.\nLaakkosen teos tarjoaa uutta tietoa myös teatterin, tanssin ja musiikin välisistä yhteyksistä ja monipuolistaa kuvaa suomalaisten kulttuurisuhteista saksankieliseen Eurooppaan.\nFT, VTM Johanna Laakkonen toimii teatteritieteen yliopistonlehtorina Helsingin yliopistossa.\nJohanna Laakkonen, Tanssia yli rajojen. Modernin tanssin transnationaaliset verkostot. SKS