Purun, hakkeen, kauran oljen ja ruokohelven pelletöityminen\nPyy, Jussi-Pekka (2014)\nOpinnäytetyön tavoitteena oli selvittää miten puru, hake, kauran olki ja ruokohelpi soveltuvat pelletöintiin ja millaiset seokset ovat parhaita näillä raaka-aineilla. Pellettien ominaisuuksista tutkittiin irtotiheyttä, kosteuspitoisuutta, mekaanista kestävyyttä, tuhkapitoisuutta sekä lämpöarvoa. Tutkittavia seoksia oli mukana kaikkiaan 30 kappaletta. Työn toimeksiantaja oli Oulun ammattikorkeakoulun Luonnonvara-alan yksikön Ekopelletti T&K –hanke.\nPelletöinti- ja polttokokeet oli tehty opinnäytetyön ulkopuolella Ekopelletti T&K –hankkeen puitteissa, joten opinnäytetyöhön kuului ainoastaan mittausten analysointi. Käytettävissä oli pelletöinti- ja polttokokeista saadut laajat tulokset.\nJokaista ominaisuutta tarkasteltiin erikseen. Tarkastelu tehtiin pylväsdiagrammeissa, joissa osaa ominaisuuksista jouduttiin tarkastelemaan raaka-aineittain pellettien runsaan määrän vuoksi. Näistä diagrammeista voitiin verrata eri seoksia keskenään ja löytää helposti tarkasteltavaa raaka-ainetta sisältäneistä pelleteistä paras ja huonoin seos. Lopuksi kaikkien pellettien tuloksia verrattiin vielä Suomen standardisoimisliiton puupelleteille määriteltyihin laatuvaatimuksiin.\nTuloksista havaittiin, että puru on tutkituista raaka-aineista selvästi paras. Varsinkin poltto-ominaisuuksiltaan puru on ylivoimainen muihin raaka-aineisiin verrattuna. Hakepelletit kärsivät heikosta mekaanisesta kestävyydestä sekä irtotiheydestä. Poltto-ominaisuuksiltaan hakepelletit ovat lähimpänä purua. Ruokohelpipellettien mekaaninen kestävyys vaihteli kokeen heikoimmasta kokeen parhaaksi. Myös tuhkapitoisuus oli ruokohelpipelleteillä heikohko. Sen sijaan muilta ominaisuuksiltaan ruokohelpipelletit olivat hyviä. Kokeen raaka-aineista kauran olki oli selvästi huonoin pelletöinnin raaka-aine, sillä yksinään se ei menestynyt oikein missään ominaisuudessa.\nKahden eri raaka-aineen seoksista paras oli hakkeen ja ruokohelven seos. Tässä seoksessa hake ja ruokohelpi saivat usein parempia tuloksia kuin yksinään. Seos sai myös lähes purun veroisia tuloksia ominaisuuksistaan, joten se vaikuttaisi olevan erittäin toimiva seos. Kauran olki toimi parhaiten seoksena purun tai hakkeen kanssa, kun seoksesta suurin osa on jotain muuta kuin kauran olkea.


Irti tupakasta - Dokteronline\nDr Wouter Mol, Yleislääkäri Rekisteröintinumero: BIG: 9057675501 Tarkistettu viimeksi: 06-05-2022 | Edelleen voimassa\nJoskus se tuli aloitettua, pian siitä tuli tapa, josta on tosiasiassa tullut jo riippuvuus, ja nyt haluaisitte lopettaa. Hyvä päätös, johon me kannustamme. Yhdelle lopettaminen on helppoa, toiselle vaikeaa, kolmannelle hyvinkin vaikeaa, ja neljännestä se tuntuu (melkein) mahdottomalta. Mihin ryhmään näistä kuuluttekin, olette jo ottanut tärkeän askeleen siinä, että olette päättänyt lopettaa tupakanpolton.\nZyban alkaen 94,90 €\nMitä tupakointi on?\nTupakointi on kytevän tupakan nauttimista. Tupakkaa on mm. savukkeissa, irtotupakassa ja piipputupakassa.* Tupakointi voi olla joko inhaloivaa siten, että savu vedetään keuhkoihin, tai ei-inhaloivaa, jos savu jää suuhun. Tupakka sisältää riippuvuutta aiheuttavaa nikotiinia. Nikotiinin lisäksi savukkeissa on monia muitakin aineita ja lisäaineita. Näiden aineiden tarkoitus on lisätä ja pitää yllä savukkeiden houkuttelevuutta, ja monet näistä aineista ovat poltettuna syöpää aiheuttavia. Savukkeissa käytettyjä haitallisia aineita ovat esimerkiksi:\nAmmoniakki. Ammoniakin avulla nikotiini kulkeutuu aivoihin nopeammin, mikä vahvistaa riippuvuutta.\nTerva. Syöpää aiheuttava aine, jota vapautuu lisäaineiden palaessa. Terva kerääntyy moniin elimiin.\nMakuaineet (mentoli, sokerit, kaakao, anis jne.). Näiden aineiden tarkoitus on tehdä savukkeesta hyvän makuinen, mutta palaessaan ne ovat syöpää aiheuttavia.\nHiilimonoksidi (häkä). Savuke ei sisällä tätä ainetta, mutta sitä vapautuu savukkeen palaessa. Hiilimonoksidi sitoutuu veren punasoluihin, jolloin ne eivät enää voi sitoa happea. Hiilimonoksidi on haitallista myös ympäristön passiivisille tupakoitsijoille.\nSyitä tupakoinnin aloittamiseen\nIhmiset aloittavat tupakanpolton monista eri syistä. Syitä voivat olla:\nUteliaisuus tuotetta kohtaan. Koska muut näyttävät nauttivan tupakoinnista, omakin uteliaisuus herää.\nKäyttäytymismalli tarttuu, jos lähipiirissä melkein kaikki polttavat.\nRyhmäpaine, tunnettu ilmiö nuorten keskuudessa. Ei haluta olla toisia huonompi, halutaan kuulua joukkoon.\nHalu kapinoida aikuisten sääntöjä vastaan.\nMainonta. Vaikka Suomessa tupakan mainostaminen on lailla kielletty, sarjoissa ja elokuvissa tupakoidaan yhä usein. Tupakoiva henkilöhahmo voi olla jollekulle roolimalli.\nYhteiskunnallinen hyväksyttävyys. Ennen saatettiin tupakoida jopa television suorissa lähetyksissä, lääkäritkin polttivat: aikoinaan tupakointi oli yhteiskunnallisesti hyväksytty ilmiö.\nMiten tupakointia voi välttää?\nTupakan houkutuksille ei pidä antaa periksi, vaan on hyvä miettiä tupakoimattomuuden hyviä puolia.\nMiksi tupakoinnin lopettaminen on niin vaikeaa? Tupakointi liittyy vahvasti tiettyyn tilanteeseen tai tekemiseen, ja se tekee lopettamisesta niin vaikeaa. Tupakointiin liittyy seuraavia mekanismeja:\nPsyykkinen vaikutus. Tupakointi synnyttää lievän huumaantumisen tunteen, jota voi kestää joitakin minuutteja. Tätä tunnetta haetaan yhä uudelleen.\nTottumus. Tupakkaa tarvitaan yhä enemmän saman vaikutuksen aikaansaamiseksi.\nRuumiillinen riippuvuus. Elimistö vaatii yhä enemmän ja protestoi, jos se ei saa nikotiinia.\nTapa. Tähän liittyvät erilaiset rituaalit: savuke heti herättyä, kahvin kanssa, ruoan jälkeen, baarissa jne. Tupakointi kuuluu tiettyihin tilanteisiin.\nPalkkio tai lohtu. Olette mielestänne ansainnut savukkeen tietyn suorituksen jälkeen, poltatte yhden rauhoittuaksenne tai rentoutuaksenne. Tällä tavalla tupakointi yhdistyy tiettyihin tunteisiin.\nKeskittyminen. Tarvitsette savukkeen pystyäksenne keskittymään. Nytkin tupakointi yhdistyy tiettyyn tilanteeseen.\nVieroitusoireet, kun yrittää lopettaa. Olo tuntuu kurjalta. Kun sytytätte savukkeen, ikävä olo väistyy.\nKieltäminen. Jokainen tuntee tarinat ”sukulaisesta, joka poltti ketjussa ja eli silti 80-vuotiaaksi” ja selitykset, kuten ”pystyn lopettamaan heti kun haluan” tai ”ei tässä mitään hätää ole, minähän harrastan liikuntaa ja syön terveellisesti”.\nMitä itse voi tehdä tupakoinnin lopettamiseksi?\nOikeastaan on olemassa vain yksi vastaus kysymykseen, mitä itse voi tehdä tupakoinnin lopettamiseksi, ja se on: lopettakaa tupakointi. Vaikka itse olisi kuinka vakuuttunut, että tupakointi pitäisi lopettaa, se on useimmille hyvin vaikeaa. Ei pidä unohtaa, että nikotiini aiheuttaa riippuvuutta, ja tätä vaikutusta vahvistavat muut savukkeisiin lisätyt aineet ja tupakointiin liittyvät mekanismit.\nSeuraavassa on muutamia vinkkejä tupakoinnin lopettamiseen:\n1. Lyökää lukkoon päivämäärä, mieluiten silloin, kun muuta stressiä on mahdollisimman vähän. Jos on tulossa juhlat, on parempi lykätä lopettamista juhlien jälkeen. Siihen saakka tupakointia voi jo alustavasti vähentää.\n2. Tehkää kodista savuton alue. Viekää pois kaikki tuhkakupit kotoa ja autosta.\n3. Kertokaa lähipiirin ihmisille, että lopetatte tupakoinnin.\n4. Katkaiskaa käyttäytymismallit, jotka liittyvät tupakoimiseen.\n5. Miettikää keinoja, miten voisitte välttää tupakointia. Vakuutelkaa itsellenne, että tupakanhimo on vain hetkellistä.\n6. Välttäkää varsinkin alussa vaikeita paikkoja. Älkää menkö työtoverin mukaan tupakkatauolle.\n7. Jos tupakanhimo vaihtuu makeanhimoon, keksikää terveellisempiä vaihtoehtoja kuten hedelmät, kurkunpalat, purukumi tai tikkari, ja juokaa paljon vettä.\n8. Keksikää muuta ajateltavaa. Tehkää kotihommia, harrastakaa liikuntaa tai käykää kävelyllä.\n9. Jutelkaa jonkun kanssa. Hän voi tukea teitä silloin, kun tupakanhimo iskee.\n10. Varautukaa vieroitusoireisiin, älkää antako niiden lannistaa.\n11. Ajatelkaa tupakoinnin lopettamisen hyviä puolia.\nJos kaikista näistä varotoimista huolimatta sorrutte tupakkaan, niin älkää langetko houkutukseen jatkaa tupakointia, vaan lopettakaa uudestaan. Pysähtykää ajattelemaan, minkä takia halusitte polttaa savukkeen juuri nyt, ja varautukaa siihen, että vastaavanlaisessa tilanteessa voi piillä ansa vastaisuudessakin. Jos lopettaminen ei onnistu omin avuin, hankkikaa apua.\nVoitte harkita yhdessä lääkärinne kanssa, millainen hoitomuoto tai eri hoitomuotojen yhdistelmä sopii teille parhaiten. Todennäköisintä onnistuminen on, kun valmennuksen ohella käytetään nikotiinikorvaustuotteita tai lääkkeitä. Valmennusta on saatavana monessa muodossa.\nPuhelinvalmennus: Valmentaja antaa lopettamiseen liittyviä neuvoja puhelimitse.\nHenkilökohtainen valmennus: Teillä on sovittu määrä keskusteluja ohjaajan kanssa. Hän voi olla myös omalääkärinne. Osa keskusteluista voidaan käydä myös sähköpostitse tai puhelimitse.\nRyhmäohjaus: Ryhmän kaikki osallistujat lopettavat tupakoinnin yhtä aikaa. Ryhmällä on tietty määrä kokoontumiskertoja. Osallistujat voivat tukea toisiaan.\nElintapavalmennus: Tätä voidaan kokeilla, jos lopettaminen ei ole onnistunut muilla keinoilla. Tämä valmennus on intensiivisempää kuin muut ohjausmuodot, ja sitä voidaan toteuttaa yksilöllisesti tai ryhmässä.\nErilaiset lääkkeet voivat auttaa tupakoinnin lopettamisessa. Niitä voidaan käyttää joko yksin tai yhdessä lääkkeettömien hoitomuotojen kanssa.\nLukekaa pakkausseloste ennen lääkkeen käyttöä.\nJos olette raskaana, nikotiini on haitallista sikiön kehitykselle.\nJos imetätte, ottakaa nikotiinikorvauslääke heti imettämisen jälkeen. Älkää imettäkö 2–3 tuntiin lääkkeen ottamisen jälkeen.\nOn tärkeää, että insuliiniriippuvaiset henkilöt tutkitaan hyvin, kun he lopettavat tupakoinnin. Tupakoinnin lopettamisen jälkeen on mahdollista, että insuliinia tarvitaan pienempi annos.\nMahdollisia ovat seuraavat lääkkeet:\nNikotiinikorvauslääkkeet: Näitä valmisteita on saatavana suusumutteina, laastareina, kielen alle annosteltavina lääkkeinä, sokerittomina purukumeina ja imeskelytabletteina. Eri annostelumuotoja voidaan yhdistää. Nikotiinikorvausvalmisteita käytettäessä tupakointi on lopetettava, muuten vaarana on saada yliannostus nikotiinia.\nSeuraavat lääkkeet saattavat auttaa vähentämään vieroitusoireita, jolloin tupakanhimo vähenee. Niitä voidaan määrätä yhdessä nikotiinivalmisteiden kanssa.\nBupropioni: tämän lääkkeen vaikutus alkaa vasta viikon käytön jälkeen, joten lääkkeen käyttö parasta on aloittaa jo viikko ennen tupakoinnin lopettamista.\nNortriptyliini: vaikutus alkaa vasta viikon käytön jälkeen, joten lääkkeen käyttö parasta on aloittaa jo viikko ennen tupakoinnin lopettamista.\nSytisiini: lääkkeen käyttö aloitetaan viimeistään 5 päivää ennen tupakoinnin lopettamista.\nCHAMPIX sisältää aktiivisena aineena varenikliinia. CHAMPIX on lääke, josta voi olla apua aikuisille tupakoinnin lopettamisessa.\nZyban on lääke, jota määrätään avuksi tupakoinnin lopettamiseen, jos olette motivoitunut ja esimerkiksi osallistutte samalla valmennukseen tupakoinnin lopettamiseksi.\nTällä lääkkeellä on erilainen vaikutusmekanismi:\nVarenikliini estää nikotiinin vaikutuksen aivoissa, minkä vuoksi sitä ei voida käyttää yhdessä nikotiinikorvausvalmisteiden kanssa. Lääkitys aloitetaan 1–2 viikkoa ennen tupakoinnin lopettamista. Kuuri kestää 12 viikkoa.\nAkupunktio, homeopatia, hypnoterapia ja laserhoidot:\nVaihtoehtoisina hoitomuotoina tupakoinnin lopettamisessa voidaan mainita mm. akupunktio, homeopatia, hypnoterapia ja laserhoidot. Vaikka näiden hoitomuotojen tehoa ei ole pystytty osoittamaan riittävästi, monet kertovat niistä olleen apua. Jokaisen on etsittävä itselleen sopiva keino tupakoinnin lopettamiseen.\nSaatavana on erilaisia sovelluksia, joista saattaa olla apua tupakoinnin lopettamisessa. Niissä annetaan vinkkejä, miten tupakkaan sortumista voi välttää ja miten päätöksessä voi pysyä. Joihinkin sovelluksiin voi asetuksissa lisätä auttavia puhelinnumeroita. Sovelluksesta näkyy, kuinka kauan tupakkalakko on kestänyt ja mitä etuja siitä on.\nVerkosta löytyy myös pelejä ja kursseja, jotka voivat toimia tukena. On myös ohjelmia tupakoinnin itsenäiseen lopettamiseen.\nVielä ei ole saatu tieteellisiä todisteita, onko sähkötupakasta terveydelle enemmän hyötyä vai haittaa. Sähkötupakka on sähkölaite, joka jäljittelee aitoa savuketta ja myös sisältää nikotiinia. Hyvä puoli on, että nikotiinin tarvetta voi sen avulla vähentää pikkuhiljaa, mutta huono puoli voi olla se, että sähkötupakka pitää yllä tupakointiin liittyviä mekanismeja.\nTarvittavat elintapojen muutokset ihmisillä, jotka lopettavat tai ovat lopettaneet tupakoinnin, ovat hyvin yksilöllisiä ja riippuvat käyttäytymismalleista, joita on kehittynyt sinä aikana, kun henkilö on tupakoinut säännöllisesti. Nämä käyttäytymismallit on katkaistava. Lisäksi on suositeltavaa noudattaa terveitä elintapoja. Terveet elintavat tarkoittavat sitä, että elää mahdollisimman tervettä ja säännöllistä elämää, syö monipuolisesti ja juo riittävästi vettä, nukkuu riittävästi, välttää stressiä ja harrastaa säännöllisesti liikuntaa. Alkoholia ja kahvia tulee käyttää kohtuudella. Muistakaa myös levätä ja rentoutua riittävästi.


Pekka Myllykoski ja Jytäjemmarit – Maaseutumusiikki.fi – Maaseutumusiikkipuoti\n”Oletettakoon että hulluuden määrä maailmassa on vakio, mutta se vain ilmenee eri muodoissa ja on epätasaisesti jakautunut. Synkässä nykymaailmassa monenlainen negatiivinen, ympäristöä vahingoittava hulluus on nostanut päätään, mutta ympäristöään positiivisesti piristävästä hulluudesta on aikamoisen möhkäleen kaapannut haltuunsa Jytäjemmarit -yhtye solistinsa Pekka Myllykosken kera.”\nPekka Myllykoski ja Jytäjemmarit oli kantritohtori Myllykosken aktiivinen kesätyöorkesteri reilun vuosikymmenen ajan. Kunhan vain Freud Marx Engels & Jung -kiireet antoivat myöten, niin ryhmä kokoontui milloin minnekin piilopirttiin, useimmiten kuitenkin Sääksin mökkiin, mökkeilemään ja siinä samalla levyttämäänkin.\nPekka Myllykoski ja Jytäjemmarit ehtikin muun touhuilun ohella saada kiitettävän määrän materiaalia aikaiseksi. Yllä siteeratussa Blues Newsin haastattelussa Antero Gustafsson valotti PMJJ:n strategiaa näin sanoen:”Onhan levyjen ja kirjojen teko kallis harrastus, mutta onhan joku golf vielä kalliimpi. Tää on sellasta perse edellä puuhun. Levyn tekeminen on rekiretki. Meillä on sellainen illuusio juurevasta soitosta, soolot yms on vain välttämättömiä pahoja ja vastedes niitä vähennetään. Laulut on tarinoita ja kaikki muu on alisteista sille.”\nRekiretkemme olivat tuottoisia. Neljän pitkäsoiton, joista vuonna 2009 ilmestynyt Viimeinen Boheemi juhlisti Myllykosken viisikymppisiä, lisäksi Pekka ja Jemmarit julkaisivat nyös nipun pienempi levyjä. Teemallisia kokonaisuuksia niistä olivat skasingle, joululevy Palamaton parta, Lasse Mårtensonille kumartava single minä ja Mårtenson ja vappulevystä helatorstailevyksi (tiettävästi maailman ensimmäiseksi lajissaan) luiskahtanut ikkähämäh. Kuten nimestäkin voi päätellä, viimeksi mainittu sisältää niin sanottuja isojen poikien lauluja – tosin pikkupoikamaisella rehvakkuudella toteuttuna.\nAprillipäivänä 2021 Pekka Myllykoski ja Jytäjemmarit -tuotanto julkaistiin myös digitaalisesti. Ainakin Spotifysta pitäisi löytyä. Tässä kohden haluamme korostaa sanaa pitäisi.\n”Jälkeen jääneet” Jytäjemmarit Marko Aho, Antero Gustafsson ja Kalle Vanhapelto kokoavat parhaillaan Pekka Myllykoski ja Jytäjemmarit -historiaa kirjaksi. Alkukesästä olisi tarkoitus startata ennakkomyyntikampanja ja julkaista kirja nimeltä Jaetut retket, kerrotut tarinat sitten syssymmällä. Jo tässä vaiheessa varsin tukevalta vaikuttavaan kirjaan tulee koko PMJJ:n tarina mitään siistimättä tai lisäämättä. Jos jotain väritystä onkin havaittavissa, niin niistä syytämme kuluneita vuosia.\nTarkemmat levykohtaiset tiedot löytyvät Pekka Myllykoski diskografian puolelta.\nViekää minut baariin taas… -cd (2004)\nPaa Skaaks Tässä / 3:30 -single (2005)\nY-e-ah -cd (2006)\nPalamaton parta -ep (2006)\nikkähämäh – pitkiä öitä ja banjomusiikkia -ep (2007)\nMinä ja Mårtensson -single (2007)\nPurkitettu kuumuus -cd (2008)\nViimeinen Boheemi -cd (2009)\nOnnenpekkoja ja Laiskajaakkoja -cd (2010)\nHiekoitussantaa toisinaan -single (2011)\nAlaska -ep (2011)\nVaksi Ladatta digikokoelma (2014)\nHyllyn täytteeksi on ilmestyneet myös parit jemmarivalmisteiset kirjat. Koko urakkamme aloittanut (ja omakustanteisen toiminnan tielle kantapään kautta ohjannut) Mikko Saa Relaa! (Love Kustannus, 2002), sekä edellisenkin juonenkäänteitä täydentänyt Mihis me jäätiinkään? – Ison Kirjan poika (SMMY, 2010). Molemmat kirjat ovat olleet jo pitkään loppuun myytyjä, mutta kesällä 2017 ilmestyi yleisön pyynnöstä ne niputtava kooste Kai täs vielä yhden ehtii? – Ison Kirjan Pojan paluu.\nAlkuperäistä Isoa Kirjaa Pekka mainosti kauppamiehen ottein heti tuoreeltaa televisiossakin.\nDebyyttilevymme nimiraidasta on julkaistu myös musiikillinen ja juonellinen(?) lyhytelokuva.


Irja Uotila-Estrella kasvatti uudet juuret New Yorkiin – Hämeen Sanomat\nIrja Uotila-Estrella kasvatti uudet juuret New Yorkiin\n19.11.2004 00:00 Päivitetty 13.6.2018 13:45\nGeorge W. Bushin uudelleenvalinta Yhdysvaltain presidentiksi hermostuttaa New Yorkin Brooklynissa asuvaa Irja Uotila-Estrellaa – ja ylipäätään suurinta osaa newyorkilaisista. Suurkaupungin asukkaat pelkäävät uutta terrori-iskua.\n– Tämä kaupunki on helppo kohde, pohtii lähes 22 vuotta sitten Yhdysvaltoihin ja 14 vuotta sitten New Yorkiin muuttanut entinen hämeenlinnalainen.\nIrja Uotila-Estrella kertoo usein miettineensä, mikseivät ihmiset muuta vaarallisilta alueilta pois. Pitäisikö esimerkiksi hänen perheineen lähteä turvallisuussyistä aivan jonnekin muualle? Suomeen? Aviomiehen kotimaahan Meksikoon?\nIrja Uotila-Estrellan perheen kotikieli on espanja. Työkseen hän kouluttaa brooklynilaisen sairaalan henkilökuntaa ulkomaan- ja kieliasioissa.\n– On vaikea repiä irti vuosien mittaan kasvaneita juuria. Jos lähtee, sitä tavallaan myöntää, että vastapuoli voitti. En varmaan ole ainoa, joka syyskuun 11. päivän iskun jälkeen alkoi tuntea enemmän solidaarisuutta tätä kaupunkia kohtaan.\nNew Yorkissa myös ovat Uotila-Estrellan, hänen meksikolaisen miehensä ja heidän kuusivuotiaan tyttärensä yhteiset juuret. Sitä paitsi – tätä ei auta vähätellä – perhe nauttii New Yorkissa asumisesta.\nOpiskelu-, työ- ja asuinvuodet eivät ole saaneet Uotila-Estrellaa tuntemaan itseään amerikkalaiseksi. Hänellä on sekä Yhdysvaltain että Suomen kansalaisuus.\n– Tunnen itseni lievästi newyorkilaiseksi. Muuhun USA:han verrattuna New York on kuin toinen maa. Täällä ei näe ”tyypillistä amerikkalaista elämänmenoa”, hän hahmottaa.\nHän uskoo, että jos perhe jonnekin joskus muuttaa, Meksiko on Suomea todennäköisempi vaihtoehto. Espanja on perheen kotikieli, ja perheen monet tavat ja perinteet ovat kansainvälisiä. Monet Estrellan perheen juhlat ovat meksikolaisia.\n– Viimeistään jäämme Meksikoon eläkkeelle, Uotila-Estrella suunnittelee.\nSuomessa Estrellat kävivät viime kevääseen saakka noin kerran vuodessa. Nyt Irjan äiti on kuollut, joten siteet ovat vaarassa löyhtyä.\n– Teemme parhaamme, että siteet kuitenkin säilyvät. Suomen puolesta puhuisivat rauhallinen kasvuympäristö ja hyvä koululaitos. Olen kuitenkin itse ollut niin kauan poissa, että joutuisin aloittamaan aivan alusta.\nKuusi viikkoa palkallista äitiyslomaa\nUotila-Estrellan mukaan Yhdysvaltain kehnoa sosiaaliturvaa on jo kauhisteltu riittämiin suomalaisessa mediassa. Silti hän myöntää, ettei pohjoisamerikkalainen optimismi kanna pitkälle siinä vaiheessa, kun vaikkapa tulee raskaaksi tai sairastuu vakavasti.\n– Sosiaaliturvan puute on hyvin ikävää, kun se osuu omaan nilkkaan. Työpaikasta neuvoteltaessa on kysyttävä todella tarkasti työhän kuuluvista eduista, kuten vakuutuksesta. Minun asiani ovat järjestyneet hyvin, kun taas miehelläni on ollut vaikeuksia, Uotila-Estrella kertoo.\nErica-tyttären syntyessä Uotila-Estrella sai kuusi viikkoa palkallista äitiyslomaa – ja lisäksi kahdeksan viikkoa palkattomana. Se on runsaasti verrattuna kymmenen vuoden takaiseen tilanteeseen, jolloin palkallista lomaa ei olisi välttämättä herunut lainkaan.\n– Täällä on pakko tehdä laskelmia siitä, mitä ylipäätään voi tai mitä kannattaa elämässään tehdä, hän toteaa.\n– Onhan täällä kielteisiä puolia vaikka kuinka, jos alkaa luetella, mutta toisaalta suomalaiset voisivat ottaa oppia amerikkalaisten myönteisyydestä ja energiasta. Ne näkyvät täällä kaikessa kanssakäymisessä.\nSuomi-kouluun joka toinen viikko\nEntinen Hämeenlinnan tyttölyseolainen lähti aikoinaan ensin Helsinkiin ja sittemmin Yhdysvaltoihin opiskelemaan englannin kieltä ja kirjallisuutta. Opintoihin kuului vähintään kolmen kuukauden oleskelu ulkomailla, ja sille tielleen Uotila-Estrella jäi. Ratkaisu ei ollut hänelle itselleen yllätys.\n– Olin alun perin kiinnostunut koko englannin kielialueesta. Sitten tuli jatko-opintoja Philadelphiassa – ja myös henkilökohtaisia syitä. Ennen pitkää ajauduin New Jerseyn kautta Manhattanille ja viimeksi Brooklyniin. Nyt asunto ja työpaikka ovat mukavasti lähellä toisiaan. Ei tarvitse enää jyryyttää toista tuntia maanalaisessa per suunta.\nUotila-Estrellaa surettaa se, että reilut 20 vuotta ulkomailla väistämättä kalvaa hänen suomen kielen taitoaan. Mies ja lapsi osaavat omituista skandinaavista mongerrusta hieman, mutta varsinaisia suomenkielisiä juttukavereita naisella ei ole.\n– Kun alun perin tulin tänne, ei ollut hirveästi tarvetta etsiä muita suomalaisia. Erican vuoksi olemme viime aikoina osallistuneet Suomi-koulun toimintaan joka toinen lauantai. Siellä käyviä suomenkielisiä on kuitenkin muuten hankala tavata. Välimatkat täällä ovat niin pitkät, että tapaaminen veisi koko päivän.\nPuolustusvoimain komentajalta erityisviesti henkilöstölle koronasta – Puhuu näkymättömästä vihollisesta ja esittää vertauksen talvisodasta


Yleisön pyynnöstä: Prisma halpuuttaa nyt myös luomumaitoja ja laktoosittomia tuotteita | Patarumpu\nValikoimat 07.05.2015 9:15 Patarumpu\nYleisön pyynnöstä: Prisma halpuuttaa nyt myös luomumaitoja ja laktoosittomia tuotteita\t0\nKaikki S-ryhmän ruokakauppojen tuotteet ja hinnat – aina ajan tasalla – osoitteessa Foodie.fi\nPrismojen halpuutusvuoroon pääsevät nyt laktoosittomat tuotteet: maitojuomat, jogurtit ja rahkat, juustot, ruokakermat ja levitteet.\nSamalla laskee Arlan ja Valion luomumaitojen hinta. Luomumaitolitran saa nyt Prismasta alle eurolla!\nKaikkiaan yli 50 Prismassa myytävällä laktoosittomalla- ja luomumaitotuotteella on nyt uusi, halvempi hinta.\nValikoima vastaa erikoisvaatimuksiin\n– Kun halpuuttaminen käynnistyi tammikuussa Prismoissa, saimme samantien asiakkailtamme toiveita seuraavaksi halpuutettavista tuotteista. Laktoosittomat ja luomumaidot kirivät pian listan kärkeen. Laktoosittomia tuotteita suosivat asiakkaamme ovat olleet hyvin aktiivisia, mistä heille kuuluu iso kiitos, sanoo valikoimajohtaja Ilkka Alarotu.\nToinen halpuutukseen paljon toivottu tuoteryhmä olivat gluteenittomat tuotteet, joiden hintoja S-ryhmä laski jo helmikuussa.\n– Haluamme tarjota asiakkaille kattavan valikoiman erityisruokavaliotuotteita edullisimpaan hintaan. Keliakia ja laktoosi-intoleranssi ovat asioita, jotka vaikuttavat suuren ihmisjoukon arkeen, kulutukseen ja rahankäyttöön, Alarotu painottaa.\nLuomua, lähiruokaa, paikallisia tuotteita\nMyös luomu, etenkin luomumaito, on ollut halpuutustoiveiden kärjessä.\n– Haluamme edistää luomutuotteiden menekkiä ja teemme omista katteistamme tinkimällä niistä kuluttajien kukkarolle sopivampia. Osuuskauppana panostamme kotimaisuuteen ja vastuullisuuteen: luomun lisäksi alueosuuskaupat ovat kunnostautuneet paikallisten tuottajien tuotteiden myyntikanavana, muistuttaa Alarotu.\n– Luomu- ja lähiruokavalikoimamme on jo hyvä, ja alueosuuskaupat ovat aina valmiita ottamaan valikoimiinsa uusia, kuluttajille mieleisiä paikallisten tuottajien tuotteita.\nPrismoissa halpuutetut laktoosittomat tuotteet\nNIMI BRÄNDI PAINO VANHA MH UUSI MH MUUTOS %\nMAITOJUOMA LAKTON RASVATO KOTIMAISTA 1,000 1,35 1,19 -12 %\nKEVYTMAITOJUOMA LAKTON KOTIMAISTA 1,000 1,35 1,19 -12 %\nMAITOJUOMA LAKTON 3% KOTIMAISTA ESL 1,000 1,39 1,25 -10 %\nKUOHUKERMA LAKTON KOTIMAISTA 0,200 0,89 0,78 -12 %\nKEVYTKERMA LAKTOOSITON VALIO UHT 1,000 4,15 3,99 -4 %\nRUOKAKERMA 15% VALIO EILA LAKTON UHT 0,200 1,69 1,49 -12 %\nKASVIRASVASEKOITE 15% FLORA RUOKA LAKTOOSITON 0,250 0,89 0,79 -11 %\nMAUSTETUT RUOKAKERMAT 15% KOTIMAISTA LAKTOOSITON 0,250 1,29 1,19 -8 %\nSULATEJUUSTOVIIPALEET AAMUPALA RAIKAS LAKTOOSITON 0,200 2,39 2,29 -4 %\nSULATEJUUSTOVIIPALEET AAMUPALA RAIKAS LAKTOOSITON 0,400 4,69 4,49 -4 %\nTUOREJUUSTOT VALIO VIOLA LAKTOOSITON 0,200 1,99 1,89 -5 %\nSALAATTIJUUSTOT VALIO EILA LAKTOOSITON 0,180 2,65 2,45 -8 %\nRAEJUUSTO LAKTOOSITON KOTIMAISTA 0,200 1,49 1,25 -16 %\nKASVIRASVALEV 70% LAKTON KEIJU 0,600 2,09 1,99 -5 %\nINGMARIINI 75% LAKTON ARLA 0,300 2,19 1,69 -23 %\nMEIJERIVOI VÄHEMMÄN SUOLA ARLA LAKTOOSITON 0,500 3,15 2,79 -11 %\nRUOANSULATUSJOGURTIT VALIO OLO LAKTOOSITON 0,500 2,19 1,98 -10 %\nMAUSTETUT JOGURTIT ARLA LUONTO+ LAKTOOSITON 1,000 2,39 2,29 -4 %\nRAHKAPIRTELÖT ARLA PROTEIN LAKTOOSITON 0,300 1,75 1,65 -6 %\nPROTEIINIRAHKAT ARLA PROTEIN LAKTOOSITON 0,200 1,15 1,09 -5 %\nPROTEIINIRAHKAT VALIO PROFEEL LAKTOOSITON 0,150-0,175 1,09 0,92 -16 %\nPrismoissa halpuutetut luomumaidot\nLUOMU RASVATON MAITO ARLA 1,000 1,19 0,98 -18 %\nLUOMU KEVYTMAITO ARLA 1,000 1,29 1,08 -16 %\nLUOMU VANHANAJAN TÄYSMAIT ARLA 1,000 1,49 1,25 -16 %\nLUOMU KEVYTMAITO VALIO 1,000 1,35 1,29 -4 %\nLUOMU RASVATON MAITO VALIO 1,000 1,25 1,19 -5 %\nLUOMU KEVYTMAITO VALIO 1,500 1,95 1,85 -5 %\nLUOMU VANHANAJAN TÄYSMAIT VALIO 1,000 1,55 1,45 -6 %\nLUOMU RASVATON MAITO VALIO 1,500 1,85 1,75 -5 %\nAvainsanat: halpuuttaminen, laktoositon, luomu, maito, prisma\n◄ Ruoan hinta laskee S-marketeissa – katso lista esimerkkituotteista\n► Katse vaatekaappiin – kierrätä tekstiilit oikein


KHL – pelin ulkopuolisista asioista | sivu 104 | Jatkoajan keskustelupalsta\n28.08.2017 klo 12.50\nZarin pelaaminen NHL meinaisi sitä, että NHL hyväksyy doupauksen virallisesti. Jäisikö muuta vaihtoehtoa kuin sulkea NHL-pelaajat ulos sekä MM- että olympiakisoista?\nSako, 28.08.2017 klo 12.50\n28.08.2017 klo 13.28\nSiis jos NHL alkaisi tosiaan sellaista peliä pelaamaan, että testaavat omat pelaajansa ja vain niissä kärähtäneet katsotaisiin pelikelvottomiksi, niin silloinhan KHL jäisi alakynteen. Vetovoimahan taitaa kuitenkin näiden kahden kilpailun välillä olla pohjois-amerikan suuntaan suosiollinen. Tai siis mikäänhän ei estäisi KHL:ää vajoamasta samalle moraaliselle tasolla, mutta kun me kuitenkin tiedämme, että kaikki kiekkotekeminen Venäjällä on alisteista maajoukkueen palvelemiselle ja sitä kautta riippuvaista IIHF:stä, niin silloinhan tällainen ongelma tilanne voi syntyä. Enkä pitäisi yhtään mahdottomana sitäkään, ettei IIHF:n ja NHL:n kieltämien aineiden lista voisi olla edes pienissä määrin, toisistaan poikkeava, jolloin loikkausta halajava pelaaja voisi sekaantua aineeseen, joka vanhalla mantereella olisi kielletty, mutta uudella mantereella sallittu. Silloin mahdolliset imagohaitatkin jäisivät pienemmiksi.\nOlisiko tuollainen tilanne jotain sellaista, josta NHL:n omistajat näkisivät painajaisia? Vai jotain sellaista, josta ovat hiljaa haaveilleet? Veikkaan, ettei IIHF lähde pohjois-amerikkalaisia sulkemaan, kuin aivan viime hädässä ja sillä tarkoitan tilannetta, jossa ollaan jo hyvin kaukana sääntökirjojen haarukasta, harmaan alueen syvässä päädyssä.\nTshekki77, 28.08.2017 klo 13.28\n28.08.2017 klo 13.34\nOlisiko tuollainen tilanne jotain sellaista, josta NHL:n omistajat näkisivät painajaisia?\nPelaajille vähemmän kuormaa -> tyytyväisiä olisi änärin omistajaporras. Toisaalta USA:n ulkopuolisista markkinoista vastaava osastonjohtaja ei varmasti pomppisi ilosta.\nMun nähdäkseni NHL tarvitsee etenkin olympiakisoja turvatakseen markkinoiden laajentumisen ja skoda-cup vie myös asiaa yleisellä tasolla eteenpäin. Mutta ehkä niille riittää omassa ankkalammessa melskaaminen...\nSako, 28.08.2017 klo 13.34\n28.08.2017 klo 13.46\nItselle on jäänyt enemmänkin sellainen kuva, että vaikka hyväksyvät skoda-cupit (ikäänkuin pakollisena pahana), niin ottaisivat kymmenen kertaa kymmenestä ilolla vastaan tilanteen, jossa heidät suljettaisiin IIHF:n puolelta pois. Siinä omistajat sitten vain naurua pidätellen levittelisivät käsiään pelaajille ja pelaajayhdistykselle, et "Hei, kyllä me päästäisimme teidät sinne, mutta eivät ota vastaan. No can do". Ja uudelleen lanseerattu World Cup:kin voisi epäilevän mielessä näyttäytyä siltäkin, että NHL:llä on tarvittaessa halua ja kykyä järjestää omat kansainväliset kilpailut, jos sellaiset muodostuvat pelaajien kanssa kynnyskysymykseksi. Omalla aikataululla ja omilla säännöillä. Mutta ehkä mä tarkastelen kiekkomaailmaa taas vain liian kyynisten silmälasien läpi.\nTshekki77, 28.08.2017 klo 13.46\n28.08.2017 klo 14.02\nTuo kisa ei herätä minkäänlaista kiimaa. Etenkin nämä sekajoukkueet tekevät siitä erittäin muovisen. Omassa tuttavapiirissä ei ole herättänyt juurikaan mielenkiintoa, kun pelattiin. Eräänlainen amerikan chl eli treenisessio.\nSikäli ymmärrän NHL-pomoja, että katselevat asioita kvartaalin välein.\nSako, 28.08.2017 klo 14.02\nTämän Zaripovin lausunnon mukaan NHL on siunannut hänen siellä pelaamisensa.\nDan Milstein-Hockey Twitterissä: "Official statement from Danis Zaripov. https://t.co/YsEFSZ5USU"\nFerris, 28.08.2017 klo 23.21\n29.08.2017 klo 15.04\nFerris laittoi änäripuolella myös NHL:n virallisen kannan asiaan.\nJa tässä NHL:n virallinen kanta:\nMitä tuota juttua nyt sitten tavailee, niin siellä tunnutaan sanovan, että aine, josta Zaripov kärähti, ei olisi kielletty NHL:ssä. Eli niinkuin sanottua, jos joku pelaaja siis jatkossa halajaa KHL:stä NHL:ään, saanut mahdollisesti jo tarjoustakin sieltä, mutta vanha joukkue ei tahdo pelaajaa päästää irti, niin ei muutakuin paikallisen "farmaseutin" luo, pyytämään Zaripovin lääkettä. Esim. aikoinaan, kun Malkinin lähtöä pyrittiin estämään, niin tämä päivänä riittäisi tosiaan vaan doupin otto, asian julkaiseminen ja sopimus purkautuu. Tosin voisi kuvitella, että tästä päivästä lähtien jokainen pelaajasopimus KHL:ssä sisältää jonkinlaisen merkittävän sakkopykälän, jos pelaaja jää kiinni näistä aineista. Eli, ettei pelaaja ainakaan ilmaiseksi lähde, jos on lähteäkseen.\nTshekki77, 29.08.2017 klo 15.04\n22.09.2017 klo 12.03\nMiten KHL:n sivuilla saa joukkueen tilastot esiin? Eli yyveet, aaveet jne. Tunnin olen jo rämpännyt ja taisin menettää toivon. Kiitos vastauksesta.\nLätkäkala, 22.09.2017 klo 12.03\n22.09.2017 klo 12.05\nStats -> Team ja sitten vasemmalta valikosta haluttu tilasto. Tuosta esimerkiksi suora linkki ylivoimatilastoon.\nVaris, 22.09.2017 klo 12.05\n11.10.2017 klo 22.41\nVenäläinen rsport urheilusivusto huhuilisi, että Taskentista saattaisi tulla seura KHL:ään 2018 tai 2019. Taskent on siis Uzbekistanin pääkaupunki ja kartalla Uzbekistan sijoittuu siis Kazakstanin eteläiseksi naapuriksi. Muita naapureita on Turkmenistan, Afganistan, Tadzikistan ja Kirgiisia.\nTshekki77, 11.10.2017 klo 22.41\n12.10.2017 klo 17.47\nPelaajat pitäisi hankkia 100% Uzbekistanin ulkopuolelta, eli lähinnä kai Pohjois-Amerikasta ja muutama ehkä Suomesta. Jotenkin vaikuttaa ankalta koko uutinen. Uzbekistanissa ei tainnut olla suurempaa kiekkotoimintaa edes Neuvostoliiton aikana, eikä varsinkaan nyt.\nThe Original Jags, 12.10.2017 klo 17.47\n12.10.2017 klo 19.07\nMutta eikös tuolla suunnalla ole vähän sillä tavalla, että monilla venäläisillä/kazaktanilaisilla pelaajilla voi olla myös Uzbekki juuria ja siten mahdollisesti helposti kansallistettavissa, jos siis sellaisia pelaajia, ettei tule koskaan olemaan mitään asiaa Venäjän tai Kazakstanin maajoukkueeseen. Ja mitä tuota juttua luki, niin sinne olisi myös valmistumassa 12.000 katsojaa vetävä areena. Mutta onhan se myönnettävä, että jos KHL:ää pienennetään ja sieltä jotain Ladoja ja Jugria potkitaan ulos, niin voi olla kyllä työtä selittää venäläisille kannattajille, että miksi tilalle tulee joukkue Taskentista, meinaa Uzbekistanhan ei ole edes listattuna IIHF:n maailman rankingissa ja sieltä löytyy kuitenkin esim. Arabi Emiraatteja, Etelä-Afrikkaa ja Australiaa. Mutta olisihan tämä tavallaan hieno teko lajille globaalissa mielessä, että lajia viedään sinnekin, missä sitä ei vielä ole.\nTshekki77, 12.10.2017 klo 19.07\n12.10.2017 klo 19.49\nKun SKA Pietarilla lähes pohjattomat taskut ja kun tietää miten muutkin joukkueet tekevät tappiota, niin eikö he tee aivan helvetinmoista tappiota? Onko tietoa? Tavallaanhan tuo pilaa koko sarjan, kun kahdella joukkueella varaa maksaa toi 20 miljoonan sakko ja päälle vielä 10 miljoonaa parille pelaajalle (Datsjuik, Kovalchuk) ja siten tehdä tämmösiä 20 peliä, 0 tappiota putkia. Toki Jokeritkin lennossa, mutta jotenkin lässähtää kun tietää, että samassa divisioonassa, ja tuo kyseinen joukkue tulisi voittaa 4/7 kertaa jos finaaliin haluaa.\nTaikajim, 12.10.2017 klo 19.49\n12.10.2017 klo 21.57\nKun SKA Pietarilla lähes pohjattomat taskut ja kun tietää miten muutkin joukkueet tekevät tappiota, niin eikö he tee aivan helvetinmoista tappiota? Onko tietoa?\nIsot sponssit ja korruptiotouhua tuo on, vähän samakun Valioliiga-jengeillä. Tappiot kuitataan firmojen kautta jotka tekee miljardeja.\nArtyukhin, 12.10.2017 klo 21.57\n12.10.2017 klo 22.19\nMutta eikös tuolla suunnalla ole vähän sillä tavalla, että monilla venäläisillä/kazaktanilaisilla pelaajilla voi olla myös Uzbekki juuria ja siten mahdollisesti helposti kansallistettavissa, jos siis sellaisia pelaajia, ettei tule koskaan olemaan mitään asiaa Venäjän tai Kazakstanin maajoukkueeseen.\nEi se noin mene. Jos mietitään vaikka Kazakstania, niin siellä Neuvostoliiton aikana ollut kiekkotoiminta keskittyi maan etnisesti venäläiseen pohjoisosaan, eli lähinnä Ust-Kamenogorskiin ja Karagandaan. Nämä seurat pelasivat Neuvostoliiton kahdella korkeimmalla sarjatasolla ja niiden pelaajat olivat etnisesti venäläisiä (esimerkiksi 1970-luvun tähti Boris Aleksandrov, Koreshkovin veljekset, Jevgeni Nabokov ja Nikolai Antropov ovat kaikki etnisiä venäläisiä, vaikka ovat Kazakstanin kansalaisia).\nSe että Kazakstan pystyi N-liiton hajoamisen jälkeen kokoamaan kohtalaisen hyvän maajoukkueen johtui vain ja ainoastaan Ust-Kamenogorskin ja Karagandan kiekkokouluista.\nUzbekistanissa ei ole pelattu koskaan pääsarja- tai edes kakkossarjatason jääkiekkoa. Binokor Tashkent taisi pelata parhaimmillaan kolmos-divarissa 1970- ja 1980-luvuilla, ja 1990-luvun murroksessa maan kiekkoilu kuoli täysin. Itsenäisellä Uzbekistanilla ei ole koskaan ollut omaa maajoukkuetta tai seuratoimintaa.\nVenäjältä tuskin löytyy yhtään uzbekkijuuria omaavaa pelaajaa, jolla olisi edellytyksiä pelata KHL:ssä.\nThe Original Jags, 12.10.2017 klo 22.19\n12.10.2017 klo 23.58\nErinäisten epävirallisten lähteiden joiden luotettavuudesta minulla ei ole esittää arvioita. SKA:n kassavirta sisäänpäin sponsorit, liput ja krääsä mukaan lukien on 8-16 miljoonaa. Loput tulee sitten muualta. Koko seuran budjetin voisi arvioida pyörivän noin 60-70 miljoonassa eurossa.\nViimeksi muokattu: 13.10.2017 klo 00.04\nAction Bronson, 12.10.2017 klo 23.58\n13.10.2017 klo 18.51\nUfassa pelaa Uzbekistanin kansalainen: Maxim Mayorov - Eliteprospects.com\nSkog, 13.10.2017 klo 18.51\n13.10.2017 klo 19.53\nKerrotko tästä lisää ?\nOlisi nimittäin kiva tietää ne valioliiga joukkueet jotka tekevät jatkuvasti tappiota?\nUseammat seurat kun tekevät valioliigassa tällä hetkellä voittoa varsinkin kun uusi tv-sopimus tuo lisää rahaa niin ettei kassaan meinaa enää lisää mahtua.\nJani82, 13.10.2017 klo 19.53\n14.10.2017 klo 14.40\nChelsea ja Man City tulee nyt ekana mieleen. Ja KHL joukkueiden tappiot ovat niihin verrattuna murusia.\nJuzsi, 14.10.2017 klo 14.40\n14.10.2017 klo 15.01\nValioliigaseurojen yhteenlasketut tappiot olivat toissa kaudella päälle 110 miljoonaa. Budjettiin suhteutettuna nuo ovat pienempiä lukuja KHL:ään verrattuna, mutta ei eurooppalaisen huippufutiksen meininki ole mitenkään taloudellisesti järkevää, ehkä Bundesliigaa lukuunottamatta. Tulot ovat kovalla tasolla, mutta menopuolella menee vieläkin kovempaa.\nTosin eurooppalaiset suursarjat voisivat olla taloudellisesti kannattavia, jos palkkojen ja siirtosummien jatkuva kasvu pysyisi edes jossain määrin tolkullisella tasolla. Nykymuotoisesta KHL:stä ei sitä vastoin saisi kannattavaa bisnestä minkäänlaisilla taikatempuilla.\ngcz_, 14.10.2017 klo 15.01\n14.10.2017 klo 15.42\nManU:lle 2014 tuli ainakin tappiota yli 70M.\nJa kolme kautta sitten velkaa tappioiden muodossa oli yli 500M. Mutta velat ja tappiot kuitataan omistajien yritysten yms. kautta.\nTosissaan uusi tv-sopimus tuo 70% enemmän kun entinen mutta persnettoa tulee silti mutta ei kaikilla..\nArtyukhin, 14.10.2017 klo 15.42\n14.10.2017 klo 15.56\nJa sitten mennään manner-Eurooppaan jossa esim Barcalla, Realilla ja Interillä on yli 200mil € velkaa.\nDonTirri, 14.10.2017 klo 15.56\n14.10.2017 klo 16.40\nMolemmat ovat silti seuroja jotka tekevät voittoa jos niin haluavat tähän ei ole KHL:ssä millään seuralla mahdollisuuksia.\nMuut valioliiga seurat toimivat sitten enemmän tai vähemmän oikealla tulorahoituksella. Espanjassa eletään todella pahasti lainarahalla se on totta mutta missään muualla ei joitain yksittäisiä seuroja lukuunottamatta eletä samalla tavalla kuin koko KHL.\nManulla on velkaa mutta se lyhentää niitä kokoajan. 2010 teki tappiota tuon verran sen jälkeen on tullut yksi nollatulos ja muina kausina voittoa reilusta kymmenestä miljoonasta punnasta sataa viiteen kymmeneen puntaan.\nTeki viime kaudella vain reilut 90M€voittoa ja lyhensi velkojaan vain 50miljoonaa joten huonosti menee.\nEli todella huono tilanne tuo ja KHL:ssa joukkueet tekevät enemmän tappiota kuin manulla on velkaa.\nArsenal taisi maksaa uuden stadionin rakentamiseen otetut lainat ennätysajassa pois vai oliko niitä vielä vähän jäljellä.\nJani82, 14.10.2017 klo 16.40\n14.10.2017 klo 23.12\nNe eivät siis vain halua tehdä voittoa? No kukapa sitä nyt haluaisi.\nJjZz, 14.10.2017 klo 23.12\n24.10.2017 klo 14.14\nOn kova sarja. On muuttunut aika lailla. Koko maa on muuttunut tässä mun aikana niin paljon eurooppalaisemmaksi.\nHarmi kun Kontiola ei tarkentanut sitä, että millä tavalla Venäjä on muuttunut kahdeksan vuoden aikana enemmän eurooppalaiseksi. Mutta uskon hänen tarkoittaneen sitä, että venäläinen ja eurooppalainen (suomalainen) elämäntapa ja yhteiskunta ovat lähentyneet toisiaan. Venäjä ei ole enää yhtä "erilainen" kuin vuonna 2009 tai varsinkaan 1990-luvun kauheina vuosina.\nOlen kuullut samanlaisia kommentteja muiltakin. Ainakin suurissa kaupungeissa (jota myös Jaroslavl on) elämä ei eroa paljoakaan Helsingistä, Tukholmasta tai Tampereesta. Suurin haaste on edelleen kieli, koska venäläisten englanninkielen taito on edelleen huono. Tosin palveluja (ravintolat, hotellit) Venäjällä saa nykyisin hyvin myös englanniksi.\nTässä ehkä olennaisin:\nThe Original Jags, 24.10.2017 klo 14.14


Brittikomentaja: Venäjä saattaa laukaista suursodan – verkkouutiset.fi\nBrittisotilaita Lontoossa. LEHTIKUVA/JUSSI NUKARI\nHeikki Hakala | 16.11.2019 | 12:00 - päivitetty 16.11.2019 | 12:22\nNykyaikaisessa sodankäynnissä siviiliyhteiskunnan rooli on kenraalin mielestä entistä keskeisempi.\nKansainvälinen tilanne on Britannian asevoimien komentajan, kenraali Nick Carterin mukaan tällä hetkellä epävakaampi kuin koskaan aikaisemmin sitten toisen maailmansodan.\n– Uhat monipuolistuvat, leviävät ja tihentyvät nopeassa tahdissa. Globaalia pelikenttää luonnehtivat jatkuva vastakkainasettelu ja menneen ajan suurvaltakilpailun paluu. Venäjän, Kiinan ja Iranin kaltaiset kunnianhimoiset valtiot käyttäytyvät tavalla, joka haastaa turvallisuutemme, vakautemme ja vaurautemme, kenraali Carter arvioi brittilehti The Telegraphin julkaisemassa kirjoituksessa.\nSodankäynnin luonne on Carterin mukaan muuttunut tavalla, joka luo aivan uudenlaisia ja potentiaalisesti hallitsemattomia riskejä. Hän viittaa erityisesti hybridisodankäynnin moninaisiin muotoihin ja kohdistaa viestinsä kärjen Venäjään.\n– Olemme nähneet tästä viime aikoina monia esimerkkejä: sijaisjoukkojen käyttö Lähi-idässä, USA:n Afrikan-joukkojen komentajan, kenraali Thomas Waldhauserin paljastamat yksityisen venäläisomisteisen Wagner-sotilasyhtiön hämäräperäiset toimet tietyissä Afrikan osissa, ja New York Timesin väitteet, joiden mukaan Venäjä testaa uusia disinformaatiotaktiikoita valtavalla Facebook-kampanjalla, hän toteaa.\nVaikka Venäjä tai muut Carterin mainitsemat valtiot eivät tavoittelisi sotaa perinteisessä mielessä, niiden varomaton käyttäytyminen ja välinpitämätön asenne kansainvälistä oikeutta kohtaan voivat hänen mukaansa johtaa virhearvioihin ja hallitsemattomaan eskalaatioon.\n– Arkkiherttua Frans Ferdinandin murhan laukaisema heinäkuun 1914 kriisi eskaloitui suursodaksi, koska taustalla oli monimutkainen liittosuhteiden vyyhti sekä sarja virhearvioita johtajilta, jotka kuvittelivat kykenevänsä kontrolloimaan vihollisuuksia. Tämän vuoksi historia on niin tärkeää, Carter huomauttaa.\nVaikka historia ei suoranaisesti toista itseään, se noudattaa kenraali Carterin mielestä tiettyä rytmiä, joka auttaa löytämään opetuksia tulevaisuuden varalle ja muistamaan sodan kauhut.\n– Näin Naton 70-vuotisjuhlavuonna on ajankohtaista muistaa, että Naton turvatakuilla on olennainen merkitys Euroopan demokratioiden jatkuvalle vapaudelle. Historia ja maantiede osoittavat, että turvallisuutemme ja vakautemme välillä on aina ollut ja tulee olemaan keskinäinen riippuvuussuhde, hän toteaa.\nCarter nostaa esiin myös Normandian maihinnousun, josta tuli kesällä kuluneeksi 75 vuotta.\n– Saimme muistutuksen rannoille rynnäköineiden, ilmatilaa turvanneiden, vedenalaisia esteitä ja vihollisen tulta uhmanneiden joukkojen suurenmoisesta rohkeudesta. Vähemmän ilmeistä oli se valtaisa kansallinen hanke, joka teki D-Dayn mahdolliseksi. Takana oli vuosia kestänyt suunnittelu. Monet keskeisistä valmistelijoista olivat siviilejä, jotka oli sodan puhjettua kutsuttu univormuihin – tiedemiehiä, matemaatikkoja, liikemiehiä, hän sanoo.\nNormandian maihinnousun tausta onkin Carterin mukaan omiaan korostamaan kokonaisturvallisuusajattelun merkitystä. Menestyksellistä sotaa eivät käy vain sotilaat, vaan koko yhteiskunta.\n– Elämme parhaillaan muutosvaihetta, joka on laaja-alaisempi, nopeampi ja syvällisempi kuin mitä ihmiskunta on kahta maailmansotaa kokonaisuutena lukuun ottamatta kokenut, ja muutos on yhä kiihtymässä, Carter arvioi.\n– Asevoimamme ymmärtävät uudistumisen tarpeen ja tietävät, että uudistumisen kärjessä ovat informaatiokeskeiset teknologiat. Tiedämme myös, että se edellyttää kumppanuutta yksityisen sektorin kanssa, sillä sieltä löytyvät paras teknologia ja parhaat innovaatiot ja – mikä tärkeintä – siellä kehittyvät parhaat kyvyt, hän toteaa.


Monkihipsteri, haippiboi ja blogger-tyyli – tunnistatko nämä trendityypit? | Me Naiset\nMonkihipsterin luottopipo on muhkea. Kuva: Shutterstock\nVuonna 2017 juostaan näiden tyylien perässä.\nTämä henkilö ostaa suurimman osan vaatteistaan Monkista tai joltain pohjoismaiselta designer-merkiltä. Kahdesta asiasta monkihipsteri ei luovu: Marimekon kangaskassistaan (sesonkiväreissä haluttua tavaraa) ja klassikkomaihareistaan. Kesällä hän vetää jalkoihinsa terveyssandaaleina tunnetut Birkenstockit tai muut paksupohjaiset sandaalit. Lappuhaalarit ja mekot ovat monkihipsteristä sööttejä, ja tällä hetkellä suurin villitys on pukea mekko t-paidan päälle. Tyyli on rohkea ja värikäs, mutta huoliteltu, eikä liian överi.\nHiusmalli on vuodesta toiseen lyhyt polkkatukka, ja päässä tällä henkilöllä on Samujin valtava jättipipo tai lierihattu. Koska monkihipsteri on pesunkestävä feministi, valkoisessa paidassa lukee voimaannuttavia lauseita, kuten ”Girl power” tai ”Future is female”". Kotinsa tämä henkilö vuoraa huonekasveilla.\nA post shared by Monki (@monki) on Mar 24, 2017 at 12:14am PDT\nA post shared by Maiju Voutilainen (@mansikkka) on Jun 12, 2017 at 9:50am PDT\nTämän miesoletetun haippiboin päällä on merkkejä, joista et ikinä ole kuullutkaan. Mitä tuntemattomampi, sen parempi. Muutama asia yhdistää näitä pukeutujia, nimittäin mitä kummallisimmat luksuslenkkarit. Mitä kalliimpi, sen parempi. Jonottaa lenkkarikauppojen ulkopuolella uusinta Kanye Westin kenkää ja päivystää tietokoneellaan sen hetken halutuimman merkin vaatejulkaisua eli droppia.\nHaippiboin tunnistaa isukkilippiksestä, olkapään yli vedetystä vyölaukusta, merkkihupparista ja päivittäin vaihtuvista nopeista kengistä. Tämä tyyppi ei lähde kotinsa ulkopuolelle kulahtaneissa pieruverkkareissa – ellei juuri ne ole kovaa huutoa haippiboin viiteryhmässä. Flexaa eli leveilee uusimmilla vaatehankinnoillaan Supremen liikkeen läheisyydessä, sillä onhan tyyli kaikki kaikessa.\nA post shared by HYPEBEAST Style (@hypebeaststyle) on Jun 9, 2017 at 3:37pm PDT\nA post shared by HYPEND (@hypendcom) on Jun 19, 2016 at 5:03am PDT\nTämä henkilö vaihtaa tasaisin väliajoin tyyliään sen hetkisten villitysten perässä. Tällä hetkellä nuorehko naisoletettu henkilö vetää verkkosukkahousunsa farkkujensa yläpuolelle, ja vilauttaa samalla My Calvins -alusvaatteitaan tarkoituksella. Nenällä keikkuvat keltalinssiset imagolasit ja päässä myös haippiboilta tuttu isukkilippis. Päällään tällä pukeutujalla on Thrasherin, Filan, Puman tai muun sillä hetkellä trendikkään brändin logolla varustettu huppari tai collegepaita. Inspiraatiota pukeutumiseen hän saa jenkkitähdiltä, kuten Jennereiltä, Kardashianeilta ja Rihannalta. Meikki on voimakas, huoliteltu ja aina on fleek.\nA post shared by Evelina (@evelinavirallinen) on May 23, 2017 at 4:13am PDT\nA post shared by Amanda Khamkaew (@amandakhamkaew) on May 31, 2017 at 1:59pm PDT\n4. Swedish blogger\nTämä tyyli on todella naisellinen ja huoliteltu. Ruotsalaisia bloggaajia, kuten Kenzaa ja Janni Deleriä ihaileva naishenkilö ostaa vaatteensa Zarasta, mutta satsaa kalliisiin asusteisiin. Käsivarrella keikkuu superkallis Chanelin tai Guccin klassikkokäsilaukku, joka löytyy jokaisen ruotsalaisbloggaajan vaatevarastosta. Louis Vuittonin Neverfull-käsilaukku on tämän pukeutujaryhmän kansallisaarre, ja todennäköisesti ensimmäinen kallis laukkuhankinta. Himoitsee punapohjaisia Louboutinen korkokenkiä, mutta muita viime aikaisia kenkätrendejä ovat muun muassa valkoiset Stan Smithit ja Adidas Superstarsit. Tämä henkilö luottaa pukeutumisessa mustaan, ja muihin hillittyihin väreihin. Asusteet iPhonen kuorista koruihin on kuparisia tai marmorisia.\nA post shared by L I N D A J U H O L A (@lindajuhola) on May 31, 2017 at 11:47pm PDT\nA post shared by Kenza Zouiten (@kenzas) on Feb 15, 2017 at 12:06pm PST\nKolme syytä, miksi lippismuijilla on hauskempaa


Rovaniemen Palloseura - RoPS lähtee nöyränä MyPaa vastaan\n- Voitto vaikuttaa ilman muuta joukkueen itseluottamukseen, mutta paljon on meillä vielä askeleita ottamatta. Lähtökohta on toki se, että seuraavassa pelissä pystymme parempaan, mutta kyllä MyPaa vastaan täytyy ilman muuta lähteä nöyränä, RoPS-luotsi Juha Malinen laskee.\nMalisen mukaan MyPa:n joukkueen kokoamisessa ja pelaamisessa näkyy loistavan valmentajan Antti Muurisen kokemus. MyPan taistelutahtohan on aina ollut korkeaa luokkaa.\n- MyPan kolme brassivahvistusta ovat kaikki taitavia pelaajia. Voisi olettaa, että he saavat vähitellen jo isompia minuutteja pelissä. Uskon että he tuovat MyPan peliin yllätyksellisyyttä, johon meidän pitää pystyä reagoimaan. Brassien lisäksi myös Dawda Bah on yllättävä pelaaja, jolla on mieletön potentiaali, Malinen listaa vaaran paikkoja.\nTuomas Ahon johtama MyPa-puolustus on myös taitava ja taisteleva. MyPa:n erikoistilanteet ovat niitä paikkoja, joissa RoPS:n pitää pelata tarkkaan.\n- MyPa:lla on monia vahvoja pelaajia, joita vastaan täytyy olla tarkkana, RoPS-koutsi Juha Malinen pohtii.\nRoPS:lla on melkoinen otteluruuhka menossa. Puoleentoista viikkoon joukkue pelaa peräti neljä ottelua, joista yksi oli Suomen cup-ottelu ja kolme liigapeliä.\n- Kyllä tuollaiseen ruuhkaan pitää reagoida. Pari peliä viikossa kun pelataan, niin palautumisen pitää reagoida, Malinen toteaa arvoituksellisesti.\nRoPS tulee Malisen mukaan käyttämään hyväkseen sarjansa tässä viikonlopussa aloittavaa reservijoukkuetta FC Santa Clausia, kuten reservijoukkuetta käytetään hyväksi.\n- Tulemme käyttämään Santa Clausia ammattimaisesti hyväksi tarjotaksemme pelaajillemme peliaikaa, Malinen kertoo.\nVaikka Veikkausliiga käänsi VPS:n IFK Mariehamnia vastaan kärsityn 1-0 tappion 3-0 voitoksi vaasalaisille valitettavien inhimillisten virheiden vuoksi, ei RoPS:lle ole tulossa pisteitä Maarianhaminassa kärsityn 0-2 tappiosta.\n- Harmi että IFK Mariehamnin organisaatiossa on tapahtunut inhimillinen virhe VPS-ottelussa, pahoittelut heille siitä. On todella ikävää, että järjestelmät eivät pysty reagoimaan näihin inhimillisiin virheisiin. Meidän otteluun IFK Mariehamnia vastaan ei ole tulossa muutosta, saarelaiset hoitivat homman kuntoon heti VPS-pelin jälkeen, RoPS-valmentaja Juha Malinen pahoittelee.\nVarma poissaolija RoPS:ssa on puolustaja Janne Saksela.


Ensin on orvokkien aika ja pian puutarhalla on jo täysi kesä kauniissa kukkaloistossaan – näistä kasveista innostutaan nyt | Iijokiseudun paikallisuutisia - Pudasjärvi ja Taivalkoski\nEnsin on orvokkien aika ja pian puutarhalla on jo täysi kesä kauniissa kukkaloistossaan – näistä kasveista innostutaan nyt\nKasvihuoneessa on pian jo täysi kesä. Parinkymmenen asteen lämpötilassa pipoa ja toppatakkia ei tarvitse, vaikka ulkopuolella on vielä kohtuullisen korkeitakin kinoksia.\n– Nyt on orvokkien aika. Tästä se lähtee, toteavat Sirpa ja Markus Urmala katsoessaan kasvihuoneensa kukkamerta.\nPudasjärven Puutarha Kukkahuoneen ovet avattiin asiakkaille viime viikolla.\nTulevaa kesää odotetaan iloisin mielin.\nUrmalat aloittivat puutarhan yrittäjinä vuonna 1993, mutta puutarhan avaaminen tuo yhä oman innostavan tunnelmansa.\n– Joka vuosi se on aivan ihanaa, Sirpa Urmala hymyilee.\nOrvokkien lisäksi ensimmäiseksi kauppansa tekevät äitienpäiväruusut. Pian pihoille kannetaan kesäkukkia ja erilaisia hyötykasveja.\nParin viikon kuluttua puutarhalla onkin jo täysi kesä, kun kasvuvauhti kiihtyy kiihtymistään pohjoisen valoisassa keväässä.\n– Kukat kasvavat hillittömästi pitkän päivän aikana, puutarhurit kertovat aina hämmästyttävästä luonnonvoimasta.\nYrittäjät Markus ja Sirpa Urmala kertovat kevään sujuneen hyvin. Äitienpäiväruusujen sesonki on parasta aikaa meneillään. Oikealla hoidolla jaloruusut ilahduttavat vuodesta toiseen.\nEnnen ovien avaamista puutarhalla on ahkeroitu jo pitkän aikaa. Tänä keväänä Urmalat aloittivat työt kasvihuoneilla maaliskuun puolenvälin paikkeilla.\nNeljä työntekijää on ollut töissä maaliskuun loppupuolelta saakka. Lisäksi yrittäjien pojat auttavat mahdollisuuksien mukaan.\nViikkojen ajan puutarhalla on istutettu pistokkaita: purkkeihin on päätynyt kesäkukkia, monivuotisia kukkia, yrttejä, vihanneksia ja monenmoisia hyötykasveja.\n– Kevät on sujunut oikein jouhevasti. Kasvit lähtivät hyvin kasvamaan, ja nyt kasvu on päässyt jo kovaan vauhtiin. Parasta aikaa meneillään on harvennusaika.\nOman kasvatuksen lisäksi valmiina taimina puutarhalle tulee puita ja pensaita.\nKaikki seitsemän kasvihuonetta ovat jo käytössä ja avoinna asiakkaille. Valinnanvaraa riittää:\n– Täällä on noin 70 000 taimipurkkia, Urmalat laskevat.\nMiljoonakellot ovat yksi suosituimpia kesäkukkia. Niistä on tarjolla monenlaisia lajikkeita ja värikirjo on laaja.\nKoronarajoitusten takia ihmiset viettävät entistä enemmän aikaa kotonaan ja lähiympäristössään. Sen oletetaan mahdollisesti vauhdittavan kukkien ja muiden kasvien myyntiä.\nMyös Urmalat uskovat kasvien piristävään vaikutukseen. Puutarhanhoito tuo monille iloa ja virkistää.\n– Pihahommat ovat monien mieleen. Se on luontainen juttu, Urmalat miettivät ja naurahtavat vanhan kiinalaisen sananlaskun muistuttavan, että ”jos haluat olla ikuisesti onnellinen, ryhdy puutarhuriksi”.\nKäytännön elämässä virustilanne näkyy puutarhalla siten, että yleisiä suosituksia noudatetaan ja hygieniasta ja turvaväleistä huolehditaan tarkasti. Puutarhan kassalle on asennettu muovinen pisarasuoja ja asiakkaiden käyttöön on tarjolla käsidesiä ja muovihanskoja. Henkilökunta käy kahvitauolla kahden hengen ryhmissä.\n– Tietysti koronavirustilanne on huolestuttanut, mutta kaikki on mennyt hyvin. Ensin mietitytti, että mitä tehdään, jos joku meistä sairastuu. Onneksi kaikki ovat olleet terveinä, Sirpa Urmala pohtii.\nOrvokit ovat puutarhuri Markus Urmalan lempikukkia. Ne ovat helppoja, kestäviä ja niitä on monenlaisia. Orvokit kestävät myös pakkasta.\nAsiakkaat ovat tervetulleita puutarhalle normaaliin malliin.\n– Tänne saa tulla ihastelemaan kasveja ja ihan rauhassa vaikka vain katselemaan. Täällä on hyvin tilaa. Pihalle on tarkoitus laittaa vielä lisää istumapenkkejä asiakkaita varten.\nUrmalat haluavat jakaa hyvää mieltä puutarhassaan.\n– Korona ei kulje kasveissa, he tietävät.\nTarvittaessa ostokset voi tilata soittamalla, ja ne toimitetaan parkkipaikalle autoon tai taajama-alueella kotipihaan saakka.\n– Suurin osa asiakkaista haluaa kuitenkin itse käydä puutarhalla valitsemassa mieluisat kasvit.\nKatso lisää kuvia puutarhan kukkaloistosta Iijokiseudun kuvagalleriasta, johon pääset tästä linkistä.\nPerinteiset kesäkukat pitävät pintansa, mutta myös uutuudet kiinnostavat – näistä kasveista innostutaan nyt\nPudasjärven Puutarha Kukkahuoneella tarjolla on laaja lajien kirjo, mutta kesäkukissa perinteiset suosikit ovat pitäneet pintansa.\n– Miljoonakellon suosio kasvaa kasvamistaan. Tänä vuonna me olemme kasvattaneet sitä lähes 30 eri lajiketta, joten väreissä, malleissa ja kasvutavoissa on valinnanvaraa, Sirpa ja Markus Urmala laskevat.\nMiljoonakellon suosion salaisuutena on helppohoitoisuus, kuten myös ikisuosikki pelargonian kohdalla.\n– Pelargoniatkin ovat helppohoitoisia, hyviä kasvamaan ja reheviä. Ne ovat oikein kiitollisia kukkia ja kestävät myös kuivaa ja kuumaa.\nPelargonialajikkeissa on tapahtunut huimaa kehitystä viime vuosina. Uudet pelargonialajikkeet ovatkin takuuvarmoja kukkijoita.\nSuosiotaan nostaa myös vanha tuttu samettikukka, joka on varsin vähään tyytyväinen ja näppärä kasvatettava. Kestomenestyjäksi voidaan kutsua myös ruusubegoniaa, joka on tuttu näky etenkin hautausmailla, mutta sopii myös vaikkapa parvekkeen piristäjäksi.\n– Toimitamme ruusubegoniaa myös Pudasjärven ja Kuusamon seurakuntien tilauksesta hautausmaiden istutuksiin.\nKukkauutuuksia ovat esimerkiksi pensasmaisesti kasvava auringonkukka ja erilaiset istutussekoitukset, joissa samassa ruukussa on useaa eri lajia.\nHyötykasveissa eniten menekkiä on kurkuilla, tomaateilla ja kurpitsoilla. Moni asiakas nappaa mukaansa myös muun muassa paprikan tai eri yrttien taimia.\nOmena- ja kirsikkapuiden lisäksi tänä vuonna puutarhan valikoimaan on tullut luumu-, päärynä- ja kriikunapuita, joiden lajikkeet kestävät pohjoisen olosuhteita.\n– Puita voi istuttaa heti, kun maa on sula, Markus Urmala kertoo.\nMyös hyötypensaita hankitaan kotien ja mökkien pihoille. Uusia makuja perinteisten marjojen rinnalle tuovat esimerkiksi hunajamarja ja saskatoon.\nParasta aikaa puutarhalta ostetaan siemenperunoita ja -sipuleita. Tuorein perunalajiketulokas on Timon velipoika Jussi. Jussi on Suomessa jalostettu varhaisperuna, joka tuottaa satoa syksyyn saakka.\nKun kasvit on hankittu, on syytä kiinnittää huomiota myös siihen, mihin ne istutetaan, jos ne eivät ole valmiiksi amppelissa tai muussa kestävässä ruukussa.\nMarkus Urmala painottaa hyvän mullan merkitystä kasvun onnistumisessa.\n– Kaikki lähtee mullasta. Se on oikeastaan tärkein, hän tiivistää.\nParhaimman tuloksen kukkaistutuksilleen saa käyttämällä ammattilaiskäyttöön tarkoitettua kesäkukkamullan nimellä myytävää multaa.\n– Moneen istutukseen käy normaali puutarhamultakin, mutta täytyy huolehtia siitä, että mullan ravinteet ja happamuus ovat kohdallaan. Muuten kasvit eivät kasva.


Tilastokeskus - 1. Asuntokuntien käytettävissä olevat rahatulot keskimäärin 41 690 euroa vuonna 2019\nEtusivu > Tilastot > Tulonjakotilasto > 2019 > pienituloisuus > 1. Asuntokuntien käytettävissä olevat rahatulot keskimäärin 41 690 euroa vuonna 2019\n1. Asuntokuntien käytettävissä olevat rahatulot keskimäärin 41 690 euroa vuonna 2019\nPalkkatulot kotitalouksien merkittävin tuloerä\nPalkkatulot ovat väestölle merkittävin tuloerä, ne kattavat asuntokuntien kokonaistulosta (bruttotulot) noin 60 prosenttia. Palkkatuloja asuntokunnat saivat vuonna 2019 keskimäärin 33 290 euron edestä, missä kasvua edellisvuodesta reaalisesti 1,5 prosenttia.\nYrittäjätulojen osuus bruttotulosta on nykyisin runsaat 4 prosenttia. Keskimääräinen yrittäjätulo asuntokuntaa kohden oli 2 260 euroa, mikä on reaalisesti 2,7 prosenttia vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Yrittäjätulojen alaeristä yrittäjätulot metsätaloudesta vähenivät vuodesta 2018 vajaat 6 prosenttia, maatalouden yrittäjätuloissa vähennystä oli 3 prosenttia. Elinkeinotoiminnan yrittäjätulot sen sijaan kasvoivat hiukan, vajaan prosentin.\nOmaisuustulojen osuus asuntokuntien kokonaistulosta on kasvanut viime vuosina selvästi, nykyisin niiden osuus kokonaistuloista on keskimäärin jo lähes kymmenys. Omaisuustuloja asuntokunnat saivat vuonna 2019 keskimäärin 4 630 euron edestä, mikä on runsaan prosentin vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Omaisuustuloista myyntivoittojen määrä väheni selvästi, niitä asuntokunnat saivat viime vuonna 17 prosenttia vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Osinkotulojen määrä sen sijaan kasvoi selvästi, lähes 9 prosenttia. Vuokratulot kasvoivat reaalisesti 3 prosenttia.\nTuotannontekijätulot koostuvat palkka-, yrittäjä- ja omaisuustuloista. Tuotannontekijätulojen osuus asuntokuntien kaikista tuloista oli vuonna 2019 lähes 73 prosenttia, missä on kasvua edellisvuoteen pari prosentin kymmenystä. Keskimäärin tuotannontekijätulot asuntokuntaa kohden oli viime vuonna 40 190 euroa, mikä on noin prosentin enemmän kuin vuotta aikaisemmin.\nSaatujen tulonsiirtojen bruttotulo-osuus oli 27,5 prosenttia, mikä on pari kymmenystä vähemmän kuin vuonna 2018. Saatuja tulonsiirtoja asuntokunnat saivat vuonna 2019 keskimäärin 15 200 euron edestä, missä vähennystä edellisvuoteen verrattuna on puoli prosenttia. Saatujen tulonsiirtojen merkittävin alaerä on vanhuuden turvaan liittyvät etuudet, joiden osuus saaduista tulonsiirroista on nykyisin jo selvästi yli 60 prosenttia. Vanhuuteen liittyviä sosiaaliturvaetuuksia (ml. vanhuuseläkkeet) asuntokunnat saivat viime vuonna 1,5 prosenttia enemmän kuin vuotta aikaisemmin.\nTyöttömyysturvaetuuksien määrä on talouden elpymisen myötä kääntynyt viime vuosina laskuun, viime vuonna asuntokunnat saivat niitä keskimäärin 9 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2018. Vähennystä oli viime vuonna myös lapsiperheiden etuuksissa (-4,3 %), toimintarajoittuneisuuteen (kuten työkyvyttömyys- ja vammaisetuudet) liittyvissä etuuksissa (-1,2 %) sekä lesken ja orvon etuuksissa (-1,4 %). Viimesijainen toimeentuloturvaetuus toimeentulotuki sisältyy ryhmään Muu toimeentuloturva , määrä aleni vuonna 2019 reaalisesti keskimäärin runsaat 4 prosenttia.\nBruttotulot muodostuvat palkka-, yrittäjä- ja omaisuustuloista sekä saaduista tulonsiirroista, eikä niistä ole vähennetty tuloveroja eikä pakollisia veronluonteisia maksuja. Bruttotuloja asuntokunnat saivat vuonna 2019 keskimäärin 55 390 euron edestä. Reaalisesti tämä on puoli prosenttia enemmän kuin vuotta aikaisemmin.\nVeroja ja veronluonteisia maksuja asuntokunnat maksoivat vuonna 2019 keskimäärin 13 700 euron verran, mikä oli reaalisesti 0,7 prosenttia enemmän kuin vuotta aikaisemmin. Pakollisten verojen ja veronluonteisten maksujen bruttotulo-osuus oli viime vuonna 24,7 prosenttia, mikä on sama kuin vuotta aikaisemmin.\nKun bruttotuloista vähennetään tuloista maksetut verot ja veronluonteiset maksut, saadaan tulonjakotilaston päätulokäsite käytettävissä olevat rahatulot. Ne olivat vuonna 2019 keskimäärin 41 690 euroa asuntokuntaa kohden, mikä oli reaalisesti 0,5 prosenttia enemmän kuin vuotta aikaisemmin. 1)\nTaulukko 1. Asuntokuntien tulot, reaalimuutokset ja niiden vaikutus käytettävissä olevien rahatulojen muutokseen vuonna 2019. Tulot keskimäärin asuntokuntaa kohden, euroa vuodessa\nTulolaji Keskimäärin/asuntokunta vuonna 2019, € Reaalinen vuosimuutos 2019, % Kasvukontribuutio käytettävissä olevan rahatulon muutokseen, % -yksikköä\n1. PALKKATULOT 33 290 1,5 1,2\n2. YRITTÄJÄTULOT YHTEENSÄ 2 263 -2,7 -0,2\n2.1. Yrittäjätulot maataloudesta 308 -3,1 0,0\n2.2. Yrittäjätulot metsätaloudesta 421 -5,6 -0,1\n2.3. Yrittäjätulot elinkeinotoiminnasta 1 171 0,6 0,0\n2.4. Yrittäjätulot muusta yrittäjätoiminnasta 362 -9,0 -0,1\n3. OMAISUUSTULOT YHTEENSÄ 4 633 -1,2 -0,1\n3.1. Osinkotulot 2 027 8,5 0,4\n3.2. Vuokratulot 645 3,0 0,0\n3.3. Myyntivoitot 1 176 -17,3 -0,6\n3.4. Muut omaisuustulot 786 1,6 0,0\n4. TUOTANNONTEKIJÄTULOT 40 186 1,0 0,9\n5. SAADUT TULONSIIRROT YHTEENSÄ 15 201 -0,5 -0,2\n5.1. Sairausajan toimeentuloturva 211 0,5 0,0\n5.2. Toimintarajoittuneisuuteen liittyvät tuet 1 303 -1,2 0,0\n5.3. Vanhuuden turva 9 544 1,5 0,3\n5.4. Lesken ja muiden omaisten tuet 576 -1,4 0,0\n5.5. Lapsiperheiden etuudet 962 -4,3 -0,1\n5.6. Työttömyysturva 1 346 -9,1 -0,3\n5.7. Asumisen tuet 723 -1,1 0,0\n5.8. Opintoetuudet 233 0,4 0,0\n5.9. Muu toimeentuloturva 303 -4,1 0,0\n6. BRUTTOTULOT 55 388 0,6 0,7\n7. MAKSETUT TULONSIIRROT YHTEENSÄ 13 704 0,7 –0,2\n8. KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHATULOT 41 686 0,5 0,5\nKotitalouksien saamat yrittäjätulot edelleen alamaissa\nMaailmanlaajuisen taantuman seurauksena asuntokuntien tulot kääntyivät pitkään kestäneen suotuisan kasvukauden jälkeen laskuun 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopulla. Kuviossa 1 on kuvattu asuntokuntien päätuloerien keskiarvon reaalikehitystä runsaan vuosikymmenen takaisesta talouskasvun huippuvuodesta (vuosi 2007) nykypäivään, eli vuoteen 2019. Kuviosta hyvin ilmenee, että markkinatuloista etenkin yrittäjätulojen reaalitaso on pysytellyt jo toistakymmentä vuotta selvästi matalammalla tasolla kuin millä se oli vuonna 2007.\nYrittäjätulojen keskiarvo oli vuonna 2019 reaalisesti vielä noin neljänneksen matalampi verrattuna siihen millä se oli pitkän talouskasvun jäljiltä vuonna 2007. Tämän jälkeistä yrittäjätulojen vaisua kehitystä selittää pitkään jatkunut heikon talouskasvun aikakausi, eikä viime vuosien parempi talouskehitys ei ole vielä pystynyt yritystulojen tasoa nostamaan lähellekään vuoden 2007 tasoa.\nOmaisuustulojen kohdalla tilanne on toinen, niiden reaalitaso on viime vuosina saavuttanut lamaa edeltävän tason. Osittain tässä saattaa kuitenkin olla kysymys siitä, että yritysten tuloksesta on viime vuosina aikaisempiin vuosiin verrattuna suurempi osa nostettu omaisuustulojen muodossa, mikä selittäisi edellä kuvattua perinteisten yritystulojen määrään kehityksen vaisuutta.\nKuvio 1. Asuntokuntien tulojen reaalikehitys vuosina 2007–2019, vuosi 2007=100. Tulo asuntokuntaa kohden, keskiarvo\nMerkittävimmän päätuloerän eli palkkatulojen taso on pysynyt koko tarkasteluperiodin melko vakaana. Vuosikymmenen puolivälin tienoilla palkkatulot kääntyivät kuitenkin uudelleen kasvu-uralle, mutta vasta vuonna 2018 niiden reaalitaso ylitti vuoden 2007 tason.\nPalkkatulojen heikkoa reaalikehitystä tarkasteluperiodin aikana selittää maan yleinen heikohko taloustilanne (ml. työttömyyden kasvu), mutta myös väestörakenteissa tapahtuneet muutokset (kuten suurten ikäluokkien eläköityminen) ja väestön ikääntyminen on todennäköisesti heikentänyt asuntokuntien keskimääräistä palkkatulokehitystä viime vuosina.\nSaadut tulonsiirrot on ainoa päätuloerä, joka on tarkastelujakson aikana selvästi kasvanut. Tulonjakotilaston määritysten mukaan ansioeläkkeet sisältyvät saatuihin tulonsiirtoihin. Saatujen tulonsiirtojen kasvua kesti 2010-luvun puoliväliin, jonka jälkeen niiden määrä alkoi talouden elpymisen myötä reaalisesti alenemaan. Mutta vielä vuonna 2019 asuntokuntien saamien tulonsiirtojen keskiarvo ylitti vuoden 2007 tason reaalisesti lähes 25 prosentilla.\nMerkittävin tekijä saatujen tulonsiirtojen kasvun taustalta löytynee väestörakenteen muutoksesta ja eläkeläisten määrän kasvusta. Tämä ilmenee muun muassa vanhuudenturvan liittyvissä etuuksissa (kuten vanhuuseläkkeet), joita asuntokunnat saivat vuonna 2019 reaalisesti 50 prosenttia enemmän kuin vuonna 2007.\nKuvion 1 perusteella voi päätellä, että suomalaistalouksien kohtuullisen tulokehityksen pitkään jatkuneen heikon talouskasvun aikana on taannut saadut tulonsiirrot. Mutta jos tulevaisuudessa halutaan päästä viime vuosia oleellisesti parempiin reaalitulojen kasvulukemiin, vaaditaan siihen myös markkinatuloilta (etenkin palkka- ja yrittäjätuloilta) aikaisempaa selvästi parempaa reaalikehitystä. Tällaisesta onkin jo ollut viitteitä palkkatulojen kohdalla, mutta kotitalouksien tulokehityksen kannalta olisi suotavaa, että palkkojen lisäksi myös yrittäjätulot saataisiin nopeampaan kasvuun tulevaisuudessa.\n1) Asuntokuntien kokoerot huomioivan ekvivalentin käytettävissä olevan rahatulon keskiarvo kasvoi edellä kuvattua kulutusyksikköskaalamatonta tuloa jonkin verran enemmän, eli 1,3 prosenttia (ks. julkistuksen kuvio 2).\nISSN=1795-8121. pienituloisuus 2019, 1. Asuntokuntien käytettävissä olevat rahatulot keskimäärin 41 690 euroa vuonna 2019 . Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 29.6.2022].


Ensihoitajaopiskelijat bloggaavat » “Koska aina ennenkin…” – Tabut ensihoidossa\nrpelkonen on maalis 7th 2016 at 16:01 Yleinen\n3 Responses to ““Koska aina ennenkin…” – Tabut ensihoidossa”\n# Teemu on maalis 29th 2016 at 16:15\nArtikkeli on ajankohtainen, jossa tulee selkeästi ilmi kirjoittajien kanta kuhunkin aiheeseen. Voiko hoito-ohjeistukset poiketa alueittain esimerkiksi kuljetusmatkojen vuoksi? Potilastietojen saaminen esimerkiksi kahden viikon ajan hoitosuhteen päätyttyä olisi ammatillisesti kehittävää, jolloin potilaita mahdollisesti hoidettaisiin eri tavalla jatkossa.\n# jahlgren on huhti 24th 2016 at 21:31\nKohteeseen soittamisesta on monenlaista hyötyä. Joskus kohteen osoite voi olla epäselvä ja kohdetta on hyvin vaikea paikantaa kerrostalomerestä (Yo-kylä), jolloin omainen tai potilas itse voi antaa ohjeita kohteen löytämiseksi. Toisaalta esimerkiksi väkivaltatilanteissa voi jo matkalla selvittää kohteen nykytilanne, onko mahdollinen väkivallan tekijä vielä paikalla ja mikä kohteen tilanne on ennen poliisipartion saapumista paikalle. Diagnoosin tekemisen voi ainoastaan lääkäri tehdä, mutta ensihoitaja voi ja hänen tulee tehdä työdiagnoosi, joka helpottaa potilaan jatkohoitopaikan valintaa. Joskus kuitenkin potilastapaukset voivat olla hyvinkin epäselviä eikä varsinaiseen työdiagnoosiin päästä. Olisikin hyvä jos tällaisissa tapauksissa päästäisiin lukemaan jälkeenpäin potilaan varsinainen diagnoosi ja mikäli vastaisuudessa tulisi samankaltaisia oireita vastaan voitaisiin virheellisten työdiagnoosien tekemistä välttää ja näin myös osaltaan parantaa potilasturvallisuutta.\n# kkitti on touko 9th 2016 at 22:05\nItse olen kokenut kohteeseen soittamisen todella hyväksi tavaksi, sillä hätäkeskuksen antamat tehtäväkoodit ovat usein kaukana todellisuudesta. Soittamalla kohteeseen itse voidaan sieltä saada suoraan tärkeää tietoa, jonka perusteella voidaan työparin kanssa tehdä toimintasuunnitelmaa jo autossa tai miettiä erilaisia vaihtoehtoja. Näin voidaan säästää aikaa kiireellisellä tehtävällä tai palautella hoitoon liittyviä asioita yhdessä mieleen. Etukäteen soittamisesta olen kuullut myös potilailta hyvää palautetta, sillä odottavan aika on pitkä ja heille on varmasti tärkeä tietää miten kauan avun saapumisessa vielä kestää, varsinkin jos kohteeseen on pitkä matka.\nMinustakin olisi erittäin tärkeää, että ensihoitaja saisi katsoa miten potilaan hoito on sairaalaan luovuttamisen jälkeen edennyt ja onko hänen tekemänsä työdiagnoosi ollut oikea. Ainakin alueittain tämä on mahdollista jo nyt kysymällä asiaa ensihoidon ylilääkäriltä, mutta eihän jokaisesta potilaasta voi lääkäriä sähköpostilla lähestyä. Mielestäni ensihoitajalla olisi ammattitaidon kannalta todella olennaista olla oikeus päästä helposti katsomaan hoidon kulku potilastiedoista vaikkapa parin viikon ajan ensihoitotilanteen jälkeen.


”Pitkästä aikaa emme keskustele siitä, kuinka paljon vanhustenhoidosta voidaan säästää” – Kansan Uutiset\nKymmenen vuotta on mennyt, eikä eduskunnassa ole otettu tätä tarpeeksi vakavasti, sanoi hoitajamitoituksen eduskunnalle esitellyt ministeri Krista Kiuru.\nHoitajamitoitus sai periaatteessa tuen eduskunnasta vasemmalta oikealle.\nHallituksen esitys vanhusten laitoshoidon sitovasta 0,7:n hoitajamitoituksesta sai eduskunnassa harvinaisen yksituumaisen myönteisen vastaanoton keskiviikon lähetekeskustelussa. Mitoitusta vuosi sitten vastustanut kokoomuskin ilmoitti olevansa periaatteessa samalla kannalla, mutta arvosteli kotihoidossa olevien vanhusten hoidon heikkenevän.\n– On arvovalinta, että me panostamme ikäihmisten hyvään hoitoon ja hoivaan, ja arvostamme niitä ihmisiä, jotka tämän maan rakentaneet, sanoi pääministeri Sanna Marin (sd.).\nPääministeri sanoi olevansa iloinen ja hyvillään siitä, että myös kokoomus tukee henkilöstömitoitusta.\n– Jos katsoo tätä salia, niin vasemmalta oikealle kaikki eduskuntapuolueet ovat tämän esityksen takana ja yhdessä lähetetään vahva viesti siitä, että Suomen ikäihmisten tilanteeseen pitää tulla parannuksia.\nPerhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru (sd.) sanoi, että esityksellä toteutetaan iäkkäiden henkilöiden perustuslain mukaista oikeutta välttämättömään huolenpitoon ja riittäviin sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin.\n– Lisää vanhuspalvelulain parannuksia on tulossa, Kiuru lupasi.\nMonta hoitajaa lisää\nMitä hoitajamitoitus sitten tarkoittaa käytännössä?\nKansanedustaja Aki Lindén (sd.)havainnollisti: esimerkiksi 30-paikkaisessa yksikössä päivävuorossa hoitajien määrä nousee viidestä seitsemään ja iltavuorossa neljästä seitsemään.\nKatja Hännisen (vas.) mukaan vasemmistoliitto antaa kaiken tukensa Kiurulle ja hallitukselle, että laki saadaan hyvin tehdyksi loppuun asti.\n– Se edellyttää henkilöstömäärän turvaamista, tarvitaan koulutuspaikkoja lisää. Toivottavasti niitä saadaan joka puolelle Suomea.\n– On erittäin tärkeää, että tämä signaali lähtee yhtenäisesti tästä salista arvokasta hoivatyötä tekevälle henkilöstölle, jotta heidän jaksamisensa nostetaan tässä myös kärkeen, Hänninen jatkoi.\n– Yksityiset hoivajätit ovat takoneet voittoja vanhusten hyvinvoinnin kustannuksella tinkimällä henkilöstön määrästä ja sitä kautta hoivan laadusta. Tämä häikäilemätön kikkailu loppuu nyt, kunhan henkilöstömitoitusta myös valvotaan tehokkaasti, napautti Veronika Honkasalo (vas.).\nValvonnan pitää olla kunnossa, sanoi myös Markus Mustajärvi (vas.), mutta epäili sen käytännön toteutumista kuntatalouden yleisen tilan, henkilöstön saatavuuden ja yleensä työmarkkinatilanteen huomioon ottaen.\nEi ole pois mistään\nUudistuksia viedään kokonaisvaltaisesti eteenpäin, Krista Kiuru sanoi keskustelun päätteeksi. Myös kotihoito on laitettava kuntoon.\n– Pitkästä aikaa me emme keskustele siitä, kuinka paljon vanhustenhoidosta voidaan säästää. Nyt keskustellaan, kuinka paljon meillä on varaa satsata näihin palveluihin.\nKiuru piti uskomattomina salin oikean laidan puheenvuoroja siitä, mistä se on pois, kun vanhusten palveluihin satsataan.\n– Kymmenen vuotta on mennyt, eikä eduskunnassa ole otettu tätä tarpeeksi vakavasti.\nLaki hoitajamitoituksesta on tulossa voimaan 1. elokuuta tänä vuonna. Muun muassa hoitajien koulutustarpeen takia siihen tulee siirtymä niin, että ennen 1.4. 2023 toteutunut henkilöstömitoitus saa olla pienempi kuin 0,7 asiakasta kohti, jos toimintayksikkö voi osoittaa, että siellä annettava hoito ja huolenpito vastaavat yksikössä olevien iäkkäiden henkilöiden määrän ja heidän toimintakykynsä edellyttämää palvelutarvetta sekä turvaavat heille laadukkaat palvelut. Henkilöstömitoituksen on oltava kuitenkin vähintään 0,5 työntekijää asiakasta kohti.\n– Rahaa tulee ja valvonta laitetaan kuntoon. Se ei ole enää suosituspohjaista, vaan se perustuu lainsäädännölle. Siksi alimitoitus on jatkossa mahdotonta. Jatkossa on nollatoleranssi, ei ole enää haamuhoitajia, Kiuru vakuutti.


Kodotus: Työkalut varastettiin - työkalut palautettiin\nAnonyymi 21. maaliskuuta 2021 klo 15.31\nKyllä on mukavasti kirjoitettua tekstiä.\nToki asiat eivät teidän kannaltanne suju kovinkaan mukavasti. Toivottavasti jaksatte uskoa tulevaan. Tsemppiä.\nJussi 21. maaliskuuta 2021 klo 15.48\nKiitos kivasta kommentistasi! Kyllähän tämä koko ajan eteenpäin menee ja onneksi on ihan hyviä tekijöitä. Eipä tässä muutakaan vaihtoehtoa ole kuin uskoa siihen tulevaan. Kiitokset tsemppitoivotuksista.\n-Tiia- 28. maaliskuuta 2021 klo 20.13\nImpressivo it is!! Joten kohtalotovereita ollaan! Alustavaan sähkösuunnitelmaan piti lätkiä pistorasioita ja muita aukkoja lisää niin että lopullinen hinta hirvittää jo.. no onpahan kaikenmaailman reiät mahdollistamassa esimerkiksi etätyön tekemisen joka on nyt uutta normaalia! Esimies varokoot en mee ehkä enää juuri koskaan päivätyö paikalleni sillä olen maksanut itseni kipeäksi kaikenmaailman rei’istä ja rasioista jotta voin tehdä töitä! Kotona!\nJussi 28. maaliskuuta 2021 klo 20.51\nNonni. Kirjoitin sitten vastauksen ja internetti söi sen. Mutta että kiitos kun kommentoit!\nMehän oltiin vahingossa jo ennen koronaa etätyömahdollisuuksien edelläkävijöinä, kun haluttiin piharakennus. Sitä tosin ei tajuttu, että trendin aallonharjalla olemisesta pitää myös maksaa valtamerellinen kahisevaa. Eikä puhuta mistään Itämerestä.


Kolumni: Atomiviitta ja muuttuva ilmasto | Tamperelainen\nKolumni: Atomiviitta ja muuttuva ilmasto\nUseimmat armeijan käyneet muistavat ainakin kuulleensa salaisesta aseesta, atomiviitasta.\nVarusteissa oli parin neliön suuruinen kangas, atomiviitta. Ydinlaskeuman uhatessa piti kaivaa potero, asettua siihen makaamaan ja vetää ydinsäteilyltä suojaava kangas päällensä.\nVoimme toki pienessä maassamme piiloutua järjenlaskeumalta ja yhtyä mantraan ”hiilinielu, hiilijalanjälki, kestävä kehitys, ympäristön muutos” ja vetää tämä ilmastonmuutosviitta koko maamme ja tulevaisuutemme ylle ja jäädä odottamaan tulevaa.\nAjella sähköpyörällä, sähköautolla, ahtautua kaupunkiin ja kuluttaa energiaa yhä enemmän, kunhan se energia vain on ekologista, kestävän kehityksen mukaista ja osa kiertotaloutta.\nPääasia on, että energiaa ei tehdä atomivoimalla. Hyi sitä atomia.\nUSA, Kiina ja Venäjä jatkavat entiseen malliin. Hiili palaa Saksassakin ja hiilidioksiidiaa, muita kaasuja ja hiukkasia on maailmamme mustanaan. Kyllä tuuli kuljettaa.\nTai voimme ajatella mitä selviytymiskeinoja meillä on Suomessa.\nKun ilmasto lämpenee Euroopassa, kesistä tulee entistä kuumempia.\nJo nyt meillä on maksavia ilmastopakolaisia Saksasta, jotka saapuvat omin avuin ja maksavat vierailustaan viileän ilmanalan maassa, joka on kesäisin vihreä, jossa on puhdasta ilmaa – ja puhdasta vettä. Vielä voi monen järven ja joen vettä juoda keittämättä. Vielä on lähteitä joista pulppuaa puhdasta vettä. Näitä maahamme tulijoita sanotaan matkailijoiksi, turisteiksi.\nTulevat, maksavat, nauttivat ja palaavat kotimaahansa, kertoen näistä ihmeellisen Suomen ihmeistä.\nUuden hallituksen pitäisi laatia laki, jolla suojellaan kansallisomaisuutemme vesi.\nItämeren suojelu ei onnistu, ellei jätevesiongelmaa ratkaista siellä, missä jäte syntyy.\nKokemäenjoen vesistön varrella kakkii liki miljoona immeistä ja huuhtelee tuotoksensa jokeen juomavedellä. Jos puhdistustulos on 70 prosenttia, tarkoittaako se, että 300 000 tuhatta tekee tarpeensa suoraan Kokemäenjokeen.?\nJokunen siinä matkalla ui, kalastaa, syö kalansa ja lomailee samaisen vesistön varrella.\nVesivessojen korvaaminen kompostoivilla käymälöillä onnistuu vain, jos veden saastuttaminen kriminalisoidaan ja saastuttajat joutuvat maksamaan aiheuttamansa vahingot ja korjaamaan aiheuttamansa tuhon.\nTämä on todellista päästökauppaa. Voittajia ovat Suomessa suomalaiset.


Eräänä päivänä Paratiisissa, Eeva kutsui Jumalaa,\n"Herra, minulla on ongelma!"\n"Mikä ongelma, Eeva?"\n"Herra, minä tiedän sinun luoneen minut ja hankkineen tämän kauniin puutarhan ja kaikki nämä ihanat eläimet ja tämän hilpeän huvittavan käärmeen, mutta minä en ole onnellinen."\n"Miksi näin, Eeva?" tuli vastaus ylhäältä.\n"Herra, olen yksinäinen. Olen kuolemansairas omenista."\n"No, Eeva, siinä tapauksessa minulla on ratkaisu. Minun täytyy luoda sinulle mies.\n"Mikä on 'mies', Herra?"\n"Tämä mies on puutteellinen olento, riidanhaluinen taipumus, valtavan itsekeskeinen ja kykynemätön tuntemaan empatiaa tai kuuntelemaan sinua kunnolla. Kaiken kaikkiaan, hän antaa sinulle kovat ajat. Mutta hän on suurempi ja nopeampi ja lihaksikkaampi kuin sinä.\nHän on todella hyvä taistelemaan ja potkimaan palloa ja metsästämään nopeajalkaisia märehtijöitä ja ei täysin huono punkassa."\n"Kuulostaa mahtavalta," sanoi Eeva, nostaen ironisesti kulmakarvojaan.\n"Niin, no. Hän on parempi kuin kuhnuri silmässä tylsän tikun kanssa. Mutta voit saada hänet yhdellä ehdolla."\n"Mikä se on, Herra?"\n"Sinun täytyy antaa hänen luulla, että minä loin hänet ensin."\nPuoli tuntia myöhemmin maanviljelijän vaimon käskettyä lapset hakemaan kirnuttua voita päivälliselle, hän löysi heidät istumasta ja tuijottamasta isoa lihavaa matoa.\n"Miksi te ette kirnua sen sijaan, että tuijottaisitte tuota otusta?" hän kysyi.\n"Mutta äiti," selitti vanhin, "Me toivomme, että ..... mato kirnuaa!"\nPastorimme sairauden johdosta, Piispa toimitti itse Joulun jumalanpalveluksen kirkossamme. Hän piti itseään melkoisena vitsinkertojana ja minä olin jännittänyt hänen kommenttiaan, kun hän tervehti kirkosta lähtijöitä.\nKun hän kätteli minua, hän sanoi, "Olin suuresti pettynyt kuulijoiden määrään. Kukaan ei voinut tietää, että minä toimittaisin palveluksen ja saarnan viime minuuteilla."\nRavistin päätäni surullisesti ja vastasin, "Niin herra Piispa, minä tiedän. Mutta sanan on täytynyt jotenkin levitä."\nHyvästä pahaan ja pahimpaan:\nHuonoa: Poikasi on sotkeutunut Satanismiin.\nHuonoa: Vaimosi haluaa avioeron.\nPahempaa: Hän on lakimies.\nHuonoa: Vaimosi jättää sinut.\nPahempaa: Mennäkseen luostariin.\nHyvää: Sinulla on kolmenpäivän viikonloppu.\nHuonoa: Saat flunssan Perjantaina.\nHyvää: Saat liput teatteriin.\nHuonoa: Se on performanssitaidetta.\nHyvää: Autosi haitatta "kulkee ilman bensaa."\nHyvää: Setäsi jättää sinulle omaisuuden.\nHuonoa: Se on väärennös.\nMitä tippi kertoo?\nUusi tarjoilija tarjoili miehen aterian ja sai kolme senttiä tippiä. Kun asiakas saapui seuraavana päivänä, tarjoilija kiitti "anteliaasta" tipistään ja hän sanoi voivansa kertoa asiakkaan ihmistyypin tavasta, jolla hän antoi tippiä.\n"No, mitä sinä voit kertoa minusta?" hän kysyi.\n"Te laitatte kolme penniä siistiin riviin," sanoi tarjoilija, "ja tämä osoittaa, että te olette hyvin systemaatttinen henkilö. Ensimmäinen penni kertoo minulle, että te olette säästäväinen ja toinen kertoo, että te olette poikamies."\n"Se on totta, hän myönsi. "Mutta mitä kolmas penni kertoo teille?"\n"Kolmas penni kertoo minulle, että teidän isännekin oli myös poikamies."\nVain yksi asia estää minua olemasta onnellisesti naimisissa - aviopuolisoni!\nNainen Brooklynistä päätti valmistella testamenttiaan ja teki viimeiset toivomukset.\nHän kertoi rabbille, että hänellä oli kaksi viimeistä toivomusta. Ensiksi, hän halusi, että hänen ruumiinsa poltetaan ja toiseksi hän halusi, että hänen tuhkansa sirotellaan ympäri Bloomingdalen tavarataloa.\n"Bloomingdale!" rabbi huudahti. "Miksi Bloomingdale?"\n"Siten voin olla varma, että tyttäreni tulee vierailulle kahdesti viikossa."\nOltuaan liikematkalla viikon ennen Joulua, Tom ajatteli, että voisi olla mukavaa tuoda vaimolle pieni lahja.\n"Kuinka olisi jokin parfyymi?" hän kysyi kosmetiikkamyyjältä. Nainen näytti hänelle 50 dollaria maksavaa pulloa.\n"Tämä on hieman liikaa," sanoi Tom, jolloin nainen palasi mukanaan 30 dollaria maksava pullo.\n"Tämä on vieläkin hieman liikaa," Tom mutisi.\nVastenmielisyyden kasvaessa, myyjä toi pienen 15 dollaria maksavan pullon.\nTom alkoi kiihtyä, "Mitä minä tarkoitan," hän sanoi, "haluaisin nähdä jotain todella halpaa."\nJolloin myyjä antoi hänelle käteen peilin.


Tiedote | Essex.fi\nBayerin markkinoiman ESSEX® PLUS -emulsiovoiteen koostumusta muutetaan siten, ettei se jatkossa sisällä DEA-cetyl -fosfaattia. Essex® Plus -emulsiovoide poistuu apteekkien tuotevalikoimasta siihen saakka, kunnes sitä saadaan uudella koostumuksella. Muut Essex®-sarjan tuotteet ovat saatavilla apteekeista normaalisti.\nDEA-cetyl-fosfaatin ei tiedetä olevan ihmiselle haitallinen neutraalin perusvoiteen osana. Mutta koska ainesosaa ei pidä käyttää kosmeettisissa aineissa EU:n alueella, Bayer on päättänyt poistaa Essex® Plus -tuotteen apteekkimyynnistä. Essex® Plus -valmiste tuli Bayerin markkinoitavaksi yrityskaupan myötä. Tuote on ollut markkinoilla jo pitkään. Jo hankittua Essex® Plus -tuotetta voi tutkimustiedon valossa edelleen käyttää.\nMyynnistä poistuu ainoastaan Essex® Plus -emulsiovoide, jonka tunnistaa pakkauksen tai etiketin liilasta väristä. Muut Essex®-sarjan tuotteet eivät sisällä kyseistä ainetta, eikä myynnistä poistaminen koske niitä.\nPahoittelemme tapahtunutta ja siitä mahdollisesti aiheutuvaa ylimääräistä vaivaa. Mikäli aiheesta herää kysyttävää, yhteyttä voi ottaa Bayerin MedInfoon, puhelin 020 785 8222.


Ravintolapalvelut - Harriniva\nViidessä eri kohteessamme pääset nauttimaan ravintolapalveluista majoituksen ja aktiviteettien ohessa. Tarjoamme sinulle perinteisien ravintolapalveluiden ohessa mahdollisuuden ruokailla jääravintolassa, kodassa avotulen äärellä tai maisemaravintolassa katsellen rauhoittavaa tunturimaisemaa.\nHarrinivassa sunua palvelee 230-paikkainen ruoka- ja seurusteluravintola, jossa on erillisiä viihtyisiä saleja. Ryhmiä ja yksityistilaisuuksia varten voimme erottaa esim. Kuukkeli-kabinetin, jossa on 70 asiakaspaikkaa. Hotellin ravintolan yhteydessä on Harriniva Bar North jossa voit rentoutua aktiivisen päivän päätteeksi. Voit valita mieleisen annoksen À la Carte -listaltamme.\nHarrinivan Revontuli-kotaravintola palvelee tilauksesta 80 asiakasta, valmistamme ruoat avotulella revontulten loimutessa kodan seinillä. Tarjoamme Revontuli-kotaravintolaa myös juhla- ja kokouskäyttöön. Harrinivan rannassa sijaitsevaan Mutterikotaan mahtuu ruokailemaan 40 henkilöä tunnelmallisesti avotulen äärellä.\nJeriksen ravintolassa on asiakaspaikkoja 130 sekä lisäksi 50 paikkaa alakerran Piilopaikka -baarissa. Molemmissa ravintoloissa on tunnelmaa luomassa suuri takka. Ravintolan À la Carte -lista tarjoaa perinteisiä Lapin herkkuja.\nJeriksen maisemaravintola Jierra tarjoaa tilat 60 henkilölle, voit ihastella järvelle päin aukeavaa tunturimaisemaa samalla kun nautit maistuvan päivällisen.\nTorassiepin kolme kotaravintolaa tarjoaa mahtavat puitteet niin ruokailulle kuin kokouksillekkin. Aihkikotaan sekä Poropirttiin mahtuu 70 henkilöä ja Pikkukodassa on tilat 30 henkilölle. Winter Village jääravintolan ikimuistoisiin tiloihin mahtuvat jopa 50 hengen ryhmät ruokailemaan, tai viettämään mukavan yhdessäolohetken Ice Barissa kuumien juomien äärellä.\nGaldotievan ravintolassa voit valita laajalta listaltamme maittavan aterian isompaankin nälkään!


Lisää vastaus Tykkää 190\nViestit: 8, Vierailut: 2\nKyllä taas tuli testattua erään Oulussa toimivan urakoitsijan suhtautuminen työhönsä ja työmoraalin taso. Kun asioista sovitaan niin kaikki on niin hyvin ja kultaista, sekä ollaan niin lautapoikien aatelia, että...\nMutta kun sopimuksiin sitten vetoaa, niin alkaa armoton selittäminen. Asiat muuttuvat "mustasta valkoisiksi", valehdellaan päin näköä ja pyritään syyllistämään asiakasta. Mistään ei olla valmiita hyvittämään vaikka olisi aihetta, mutta joka risauksesta ollaan valmiit laskuttamaan ylimääräistä.\nKun asiat ei mene niinkuin urakoitsija haluaa,niin työn jälki heikkenee, tavaraa häviää työmaalta, työn loppuunsaattamista viivytellään ja asiakaspalvelun taso taantuu tyydyttävästä heikoksi.\nIkävä kyllä remontoinnin saralla toimii edelleen aika hämäräperäistä porukkaa. Ilmeisesti mikään taho ei valvo tätä villiä toimintaa, vaan asiakas on näiden huijareiden armoilla.\nKaiken maailman "ammattilaiseksi" kutsuvia ihmisiä liikkuu remontteja suunnittelemassa ja toteuttamassa vaikka taidot riittäisivät aika vähään.\nHarmi homma koska yksityisen ihmisen haaveet kyllä kaatuu kun nämä ala-arvoisesti toimivat ns. ammattilaiset polttavat haaveiden lisäksi suuret summat ihmisten säästöjä ja lainarahaa huijatessaan ihmisiä .\nJoku rehti urakoitsija voisi vastineeksi kirjoittaa vastineeksi samanlaisen lätinän toisin päin..\nViestit: 4,5K, Vierailut: 5,2K\nEhdottomasti olisi paikallaan. Tulisi uutta näkökantaa asioihin....\nNiin, kyllähän asiassa on aina kaksi osapuolta. Ja kun juttu ei tahdo meennä ihan oman tahdon mukaisesti, ja ymmärrys, tai ammattitaito loppuu, sitä ei olla ihan heti myöntämässä. Vikaa lähdetään etsimään syyttävän sormen kanssa toisesta osapuolesta suureen ääneen ensinmäisenä.\nKoetaan tulleeksi petetyksi, tai syytetään toista osapuolta kohtuuttomien vaatimisesta.\nMolempien osapuolten olisi syytä välillä katsoa rehellisesti peiliin, ja pyrkiä esittämään ne kysymykset siltä kuvajaiselta.\nKyllä normaalilla "järjen juoksulla" varustetut ihmiset pystyvät asiat sopimaan. Tosin se vaatii sitä ammattitaitoa, ja/tai rehellistä nöyryyttä. Tarvittaessa,(toivottavasti ei), käräjät auttaa asiassa eteenpäin.\nTämä "aatos" on molemmille osapuolille.\nUrakoitsija tekee ammatikseen niin hänen ammattitaitoon kuuluu osana myös asiakaspalvelu. Työn teettäjä saattaa olla ensikertalainen,joten häneltä ei voi vaatia rakennusalan tieto-taitoa. Silloinhan hän tekisi työn itse eikä tilaisi urakoitsijaa jne.\nTyön teettäjän tulisi myös tietää, mitä on sopimuksessa sopinut, ja pysyä sopimuksessa.\nSiis velvotteita ja oikeuksia on molemmilla tasapuolisesti, sen sopparin mukaan.\nKun tuommoista rehtiä urakoitsijaa ei ole vielä kohdalle sattunut, niin kysyisin remontoinnissa epäonnistuneiden kokemuksia valitusreiteistä ja niiden tehosta.\nOnko esim. jollain kokemusta Kuluttajaviraston avusta näissä riitatapauksissa?\nUrakoitsijan moraalin arvostus ei ole kohonnut vaikka remonttiprosessi alkaa olla lopuillaan.\nEi tahdo mahdolliset takuutyöt kiinnostaa näitä Lautapoikien aateleita.\nParas keino olisi varmaan ollut sopia takuurahasta joka maksettaisiin vasta sitten kun kaikki olisi hyvin, mutta jälkiviisaus vain harmittaa tässä vaiheessa. Vaikka suosittelijat olisivat kuinka luotettavia niin urakoitsija voi olla aivan omaa luokkaansa....\nOlen päivittäin tekemisissä urakoitsijoiden kanssa. Tämä rehtiyden puute näyttää olevan vain OK-rakentajien ongelma. Ns. julkisessa rakentamisessa ei em ongelmaa ole.\nEnsinnäkin rakennussuunnitelmat pitää olla kunnossa, joista vastaa rakennushankkeeseen ryhtyvä, eli esim. OK-rakentaja. Toinen on sopimustekniikka. Sopimukset pitää tehdä aina kirjallisesti ja tietenkin liittää sopimuksiin myös suunnitelma-asiakirjat. Sopimuksiin on kirjattava yksiselitteisesti mitkä hommat kuuluvat urakoitsijalle ja rakennuttajalle.\nKoska OK-rakentajat ovat pääsääntöisesti ns. maallikkorakentajia tarvitaan silloin sopimustekniikkaan perehtyneitä apuvoimia. rakentamisessa.\nSellainen urakoitsija, joka maksaa veronsa ja muutkin yhteiskunnan asettamat velvoitteet, hoitaa myös hommansa pääsääntöisesti hyvin. Halvinta tarjousta kannattaa aina tutkia tarkkaan ainakin jos se on huomattavasti muita halvempi.\n"Olen päivittäin tekemisissä urakoitsijoiden kanssa. Tämä rehtiyden\npuute näyttää olevan vain OK-rakentajien ongelma. Ns. julkisessa\nrakentamisessa ei em ongelmaa ole."\nOsasyynä tähän on myös se, että kun yksityistä kusettaa, niin hetken päästä voi siirtyä seuraavaan uhriin ja niitähän riittää.. Julkisella sektorilla se leikki loppuu lyhyeen, kun hommat loppuvat. Pääurakoitsijoita on paljon vähemmän ja ne kyllä muistaa huonot aliurakoitsijat. Yksityisellä ei yleensä myöskään ole samanlaista lakimies/asiatuntija koneistoa käytössään paperihommien suhteen, kuin julkisella sektorilla\nPäätekijä yksityisen "kusetuksessa", epäselvyyksissä (urakan sisältö, lopullinen hinta) yms. on suunnitelmien ja edelleen sopimuksien "taso". Ne ovat luvattoman huonon tasoisia sisällöiltään ja yksityiskohdiltaan eli on itsestään selvää, että "kusetuksen" tms. "saumoja" löytyy. Jälkeenpäin niiden oikaisu varsinkin oikeusistuimissa "poltaa" lisää rahaa...


Tänä keväänä on mango nostanut suosiotaan keittiössäni ja olenkin tehnyt vähän erilaisilla aineilla kokeillen mikä olisi tähän kakkuun paras yhdistelmä. Ja aina kun kakku on valmistunut, se on mennyt parempiin suihin nopeasti, olipa miten tahansa tehty. Puhtaasti mangon maustamana se sulaa suuhun, joten sitä erityisesti korostamalla saa sen maistumaan pehmeältä. Suosituin aineiden yhdistelmä tulee nyt tässä reseptissä. Reseptillä saa 18 cm vuokaan joka on 10 cm korkea näyttävän kakun. Tämä kakku tulee olemaan myös tulevassa ravintolapäivässäni. Kuvissa erilaisissa koristuksissa sama kakku.\n150 g gluteenittomia vanilja keksejä\n6 dl laktoositonta kermaa esim , Valio\n1 prk Arlan laktoositonta mangorahkaa\n300 g mangopyrettä tai Bonnen mango sosetta\n50 g Violan laktoositonta mango tuorejuustoa\n1 dl Modon Mangosiirappia\n1 1/2 rkl sitruuanamehua\n7 Meiran liivatetta\n4 dl Mangomehua\n4 Meiran liivatetta\nMurskaa keksit blenderissä. Laita kuppiin. Sulata voi ja sekoita se murskattuihin kekseihin. Taputtele sen jälkeen keksit irtopohjavuoan pohjalle jonka olet leivinpaperilla vuorannut. Vuoka tulee myös suihkuttaa vuokaspayllä ja tomuttaa tomusokerilla. Laita vuoka jääkaappiin siksi ajaksi kun valmistat täytteen.\nVatkaa kerma löysäksi vaahdoksi, lisää sokerit kermaan. Laita liivatteet likoamaan n. 7 minuutiksi. Lämmitä sitruumamehu ja vispaa liivatteen kuuman sitruunamehun joukkoon. Sekoita mangosose ja mangosiirpappi yhteen. Liuota liivateet mangosose seokasen joukkoon.Yhdistä sen jälkeen mangorahka ja tuorejuusto. Sekoita ne keskenään tasaiseksi ja sekoita sen jälkeen mangosose seokseen. Yhdistä lopuksi mangoseos kerman joukkoon niin että lisää seokseen ensi kermavaahtoa n. 2 desin verran ja vasta sen jälkeen kääntele mangoseos kerman joukkoon. Vältä liikaa vatkaamista tai sekoittamista. Loppu seoksen tulee olla hiukan jämäkkää mutta pehemästi liikkuvaa. Kaada seos keksipohjan päälle ja laita hyytymään jääkaappiin vähintään 4 tunniksi. Mielummin yön yli. Kun kakku hyytynyt valmista kiille.\nSulata liivaatteet kylmässä vedessä alun ohjeen mukaisesti. Ja lisää ne vatkaten Mangomehun joukkoon. Kaada lusikkaa apuna käyttäen mango kakun päälle.Ja hyydytä vähintään 4 h. Koristele.\nKiilteen pääälle kun koristelee niin alle tulee laittaa suklaata eristeeksi jotta koristeet eivät sula kiilteesen. Tuoreet tai kuivatut marjat ja hedelmät eivät eivät välttämättä tarvitse eristettä, mutta mm marenkeja joita minäkin usein käytän koristeena tulee myös eristää suklaalla. Makoisia hetkiä\nJos et itse jaksa tehdä kakkua niin tervetuloa ensi lauantaina ravintolapäivääni maistamaan tätä kakkua.\nKanelitytön kakkuparatiisi 15. toukokuuta 2016 klo 10.20\nTodella kauniita kakkuja! ♥\nIrman Ihannekakku 15. toukokuuta 2016 klo 10.43\nKiitos Kanelitytön Kakkuparatiisi, se tässä leivonnassa on ihanaa kun voi käyttää luovuutta ja katsoa kauneutta. Ja saada ihanaa palautetta. Kiitos ihanasta palautteesta.❤\nAnonyymi 23. toukokuuta 2016 klo 12.26\nHei. missä myydään modon mangosiirappia?\nIrman Ihannekakku 24. toukokuuta 2016 klo 7.36\nIhan tavallisen ruokakaupan hyllyiltä sitä löytyy. Ainakin isommista kaupoista kuten K -ja S- marketeista.\nAnonyymi 27. helmikuuta 2017 klo 8.20\nHei. Muuttuuko kakun rakenne/maku, jos sen pakastaa ilman kiillekerrosta?\nIrman Ihannekakku 27. helmikuuta 2017 klo 9.23\nHei, kakun kiillettä ei kannata pakastaa, vaan tehdä kiille vasta sitten, kun kakku otetaan pakkasesta pois. Kiille ei mene pilalle pakkasessa, vaan muuttuu täysin sameaksi, joten ei ole enään niin kaunis. Kakun rakenne ei muutu mihinkään pakastettaessa. Tämä on yksi parhaimmista kakuista, joten kiva jos leivot juuri tätä kakkua. 😘\nAnonyymi 27. helmikuuta 2017 klo 9.55\nKiitos nopeasta vastauksestasi. Joo, tiedän ettei kiille kestä pakastamista. Ensimmäisen lapsenlapsen kastejuhla tulossa. Touhua ja tekemistä riittää, joten olisi kiva saada tehtyä mahdollisimman paljon etukäteen. Ihastuin ohjeeseen, koska se on erilainen kuin aikaisemmin tekemäni mangokakut.\nIrman Ihannekakku 27. helmikuuta 2017 klo 11.23\nKiitos kovasti, mukavia juhlia 🎂\nAnonyymi 11. huhtikuuta 2017 klo 2.36\nHei onnistuisikohan tuo täyte ilman liivatetta? Juustokakkuja oon tehnyt kerma, rahka ja jotain makua ilman liivatetta.\nIrman Ihannekakku 11. huhtikuuta 2017 klo 3.05\nHei, mä en ole tehnyt liivatteentomina näitä ja tässä ohjeessa on niin paljon nestemäistä tuotetta että minä en uskaltaisi jättää liivatetta pois. Mutta jos keksit keinon, kuulisin sen mielelläni.\nAnonyymi 17. huhtikuuta 2017 klo 5.51\nTein vähä isompaan vuokaan, ehkä 20. Vatkasin 3dl kermaa, lisäsin 2,5 purkkia maustamatonta tuorejuusto (kolmessa kaupassa ja mistään ei löytyny mangorahkaa tai mango tuorejuustoa, oli joko molemmat loppu tai toista ei kaupan valikoimassa ees ollu ja toinen loppu) ja soseutin yhden tölkillisen säilyke mangoja. Ei tullut noin korkea ja näyttävä mutta kasassa pysyi. Täytyy koittaa isommilla määrillä viä joskus. Päälle laitoin pelkkää piltin mangososetta ja suklaamunia koristeeks.\nIrman Ihannekakku 17. huhtikuuta 2017 klo 10.37\nNo hienoa että pysyi kasassa, nuo mango tuotteet ollut hiukan kiven alla täällä suuressa kaupungissakin, onkohan kysyntä ollut kovaa,kun näitä mangokakku reseptejä paljon liikkuu. Pääasia että kakku maistuu, vaikka ainesosat hiukan ohjeesta poikkeaa. Tein juuri 20 cm vuokaan moussekakun ja siihen meni nesteitä n. 8 dl jotta siitä tuli korkea. Minulla oli 4 dl pyreitä ja 4 dl kermaa, ja kaikki oli löysää nestettä. Liivatteet n. 8 kpl. Silti kakusta tulee pehmeä ja suussa sulava. Mukavaa kevättä.\nAnonyymi 13. syyskuuta 2017 klo 14.09\nHei ja kiitos maukkaasta ohjeesta. Olen kerran tehnyt kakun ja oli herkullista, mutta kiille ei onnistunut. Voisiko sen tehdä mangososeestaja millaisilla määrillä?\nIrman Ihannekakku 13. syyskuuta 2017 klo 20.48\nKiitos kovasti, tämä kakku on blogini suosituimpia reseptejä, ja kuuluu kyllä mun ja lähipiirini herkkuihin. Kyllä aivan hyvin voi tehdä mangososeestakin, siihen pätee samoin tuo liivatemäärä eli 1 dl sosetta. Ja yksi liivate. Mikäköhän sinulla mennyt vikaan. Käytitkö Dr. Öetkerin liivatteita, jotka vähän pienempiä, tosin mulla hyytynyt kyllä tuo nestemäärä niilläkin. Kiille on hyvä laittaa tosi kylmän kakun päälle ja se hyytyy jääkaapissa jo muutamassa tunnissa. Kerroppa miten onnistuit soseen kanssa.\nMango kakku Gluteenittomana ja laktoosittomana 18 ...