Kolumni: Facessa tietäjät tietävät | Epari\nKolumnit Julkaistu 17.06.2020 09:35 (Päivitetty 17.06.2020 09:35)\nSeinäjoella toimii monenmoisia facebook-ryhmiä, joiden yhteinen tekijä on paikallisuus. Naamakirjassa näitä erilaisia ryhmiä on rajattomasti. Harrastusten, kiinnostuksen kohteiden, julkisen keskustelun ja kaupankäynnin foorumeina ne ovat jopa kohtuukelpoja areenoita temmeltää, jos ja kun nuo ryhmät toimivat oikeudenmukaisesti. Ikävä kyllä, se ei aina toteudu. Kupletin juoni on sama, itseään toistavaa jargonia myös muilla paikkakunnilla.\nPaikkakuntakohtaisesti toimivat puskaradiot ovat monenkasvoisia, armottomiakin tantereita. Sääliä ei tunneta, mutta eipä sitä anotakaan. Jopa henkilökohtaisuuksiin meneviä solvauksiaan latelevat surutta ryhmän kuninkaat & kuningattaret, joita kompataan silkan ryhmäpaineen takia. Jollet ole meidän puolellamme, olet meitä vastaan. Oman, eriävän ja perustellun mielipiteen ilmaiseminen julkisesti yleisessä keskustelussa johtaa poikkeuksetta julkiseen kivitykseen. Valtavirrasta ei saa poiketa!\nTummasävyisen kommentoinnin vastapainona piristävä ja hengeltään täysin poikkeava, suuret kiitokseni ansaitseva ryhmä on REKO Seinäjoki. Siellä tyytyväistä palautetta annetaan aiheesta. Pientuottajille, maatalouden hiljaisille puurtajille sataa roppakaupalla kiitosta. Monet heistä ajavat pitkiä matkoja tullakseen myymään juuri Seinäjoen ryhmään kuuluville omia tuotteitaan.\nIlahduttavaa luettavaa on myös tuore fakta, jonka mukaan eri puolilla Pohjanmaata rekolaisten määrä kasvaa tasaisesti, vaikka korona on ja pysyy ties kuinka ja kauan. Kenties rokotteeseen saakka.\nJossain määrin jopa koomisia ryhmittymiä ovat osto- ja myyntiporukat. Niiden säännöstö on kirjavaa, osin myös vaikeaselkoista. Totuuden nimissä – olen myynyt paljon tarpeetonta, kelpokuntoista ja arvokastakin tavaraa pois nurkistamme ja saanut paitsi korvauksen, myös mielihyvää. Se tavara sai uuden elämän! On myönnettävä, että ostamaan olen sortunut myös. Romppeiden määrä on pysynyt vakiona.\nTänä tavarataivaan ja ympäristöahdistuksen aikana lohdutan pientä hysteerikko-minääni samaan hengenvetoon, kun liputan ekologisuuden ja kierrätyksen nimeen tosissani. Kierrätys on yksi kirkasotsaisimmista asioista. Tätäkin ideologiaa myös facebook auliisti palvelee.\nOma rotunsa ovat myytiryhmien tinkaajat; he suorastaan viihdyttävät! Jos laitan merkkivaatteelle kohtuullisen hinnan x, tinkaa ostaja av:n laitettuaan ja jatkettuaan yv:nä, että myisitkö hintaan x-50%. Ai mitä ovat av ja yv? Av= alustava varaus, yv= yksityisviesti. Siellä se lopullinen vääntö monesti käydään, yyveenä.\nHulluhan se on, joka ei puolta tarjoa, sanoo Huutokauppakeisarikin.


Tervetuloa Keski-Suomen Meniere-yhdistyksen kotisivuille\nKeski-Suomen Meniere-yhdistys on Suomen Meniere-liiton jäsenyhdistys\n2021 2017 17:00\nYhdistys sai uuden puheenjohtajan ja yhdistyksen toiminta jatkuu\nYhdistyksen vuosikokous maanantaina 8.3.2021\nYhdistyksen vuosikokous maanantaina 17.2.2020.\nJäsentilaisuus 16.11.2019 Juhlatalo Majakoskella.\nYhdistyksen vuosikokous maanantaina 11.2.2019.\nJäsentapahtuma Jyväskylän Scandic Laajavuori-kokous- ja kylpylähotellissa 6.10.2018.\nKuusaan Kanavateatteri perjantaina 13.7.2018 "Taivaan tulet -veren perintö"\nYhdistyksen vuosikokous keskiviikkona 28.2.2018\nKSSHP/Kuuloaseman ja Meniere-yhdistyksen koulutusiltapäivä Menierentautia sairastaville ja heidän omaisilleen 4.12.2017\nKanavateatteri keskiviikko 5.7.2017 ”Taivaan tulet”.\nRiihivuoriteatteri 6.6.2017 ”Suomi neito 100v. aikuinen nainen”.\nJäsentapaaminen / Iltapäiväkahvit 22.5.2017\nYhdistyksen vuosikokous 25.1.2017\n”Iloisia aikoja - Mielensäpahoittaja" Teatteri Rantasipi Laajavuoressa 16.9.2016\nLuentotilaisuus Ksshp:n kanssa K-S Keskussairaalan koulutustiloissa 7.9.2016.\nJäsentapaaminen / Iltapäiväkahvit 27.4.2016\nYhdistyksen vuosikokous 25.1.2016\nMaaninkavaara-näytös Jyväskylän Huoneteatterissa 5.12.2015\nKaupunkiloma Viipurissa 31.7. - 1.8.2015\nJäsentilaisuus 16.11.2019 Juhlatalo Majakoskella\nJyväskylän Scandic Laajavuori-kokous- ja kylpylähotellissa 2018\nMeniere-iltapäivä Keskussairaalassa 2017\nMeniere-iltapäivä Keskussairaalassa 2014\n"Leivonmäen kansallispuisto" -retki 2013\nLeivonmäen kansallispuisto -retki 2010\nMuuramen saunakylän retki 2008\nYhdistys ja sen tarkoitus\nKeski-Suomen Meniere-yhdistys on perustettu vuonna 1993. Yhdistyksen tarkoituksena on antaa vertaistukea menieren-tautia sairastaville. Ensimmäinen koettu huimauskohtaus on eräällä tavalla kaikkein vaikein. Tässä vaiheessa kaikenlainen tieto ja tuki on sairastuneelle hyvin tärkeää. Tässä yhdistys pyrkii olemaan tukena. Vertaistukihenkilöt auttavat sinua ensinnäkin antamalla tietoa taudista ja ruokavaliosta, mutta ennen kaikkea tukevat ja rohkaisevat kertomalla, miten selviät taudin kanssa eri tilanteissa. Ota rohkeasti yhteyttä! Yhteystiedot-kohdasta löydät luettelon henkilöistä, joihin voit ottaa yhteyttä.\nHeikki Martikainen puheenjohtaja\nUlla Berg, sihteeri\nHallituksen jäsenet vuonna 1993\nTuija Oksanen puheenjohtaja\nMarkku Hartikainen varapuheenjohtaja\nSatu Laine sihteeri\nMenieren tauti on sisäkorvan sairaus, jolle on tyypillistä ajoittainen humina sairaassa korvassa, huonokuuloisuus ja huimaus. Taudin syntymekanismina on nesteturvotuksen kehittyminen sisäkorvaan. Tarkkaa selitystä nesteturvotuksen kehittymiselle ei ole vielä onnistuttu selvittämään.\n"Kolmen H:n sairaus"\nSuomessa joka 2000:s ihminen sairastuu vuosittain Menieren tautiin. Jokaiselle Menieren tautia sairastavalle hänen vammansa on ainutkertainen. Jokaisella Menieren tautia sairastavalla taudinkuva on erilainen.\nTarvittaessa kirurgiset toimenpiteet\nMenieren taudille tunnusomaista:\nKrooninen sisäkorvasairaus, jonka syytä ei tunneta\nTaudinkulku oikullinen, kuulon heikkenemis- ja kiertohuimauskohtauksia\nSisäkorvan nesteen lisääntyminen ja paineennousu aiheuttavat kohtauksen\nSairastumisikä vaihteleva n. 25 - 55 v.\nHuimauskohtaukset varoittavat tulostaan siten, että humina voimistuu ja korvan paine lisääntyy\nOireet harvoilla molemmissa korvissa\nTauti ei yleensä johda täydelliseen kuuroutumiseen, mutta kuulo saattaa heiketä ajan myötä\nKohtaukset tulevat päivittäin, viikoittain, vuosien välein tai saattavat loppua kokonaan\nLue lisää Menieren taudista\nPuh. 044 218 9794\nPuh. 0400 649 425\nPuh. +358 50 581 5324\nSuomen Meniereliitto ry, Puh. 044 976 5320, pj(at)suomenmeniereliitto.fi\nLiity jäseneksi Suomen Meniere-liiton verkkosivuilla: Liittymislomake\n© 2021 Keski-Suomen Meniere-yhdistys


Epäilyttävä kuski |\nAuringonlaskun ajo →\nJulkaistu huhtikuu 21, 2016\tby Marra\nKäväisin eilen kuskin ominaisuudessa Ypäjän hevossairaalassa, kaverin hevosta siellä tutkittiin.\nPienin näkemäni kraana 🙂\nOdotellessa oli aikaa tutkia ympäristöä ja näinpä siellä tähänastisen elämäni pienimmän siltanosturin. Jotenkin tosi söpö pikkuinen! Teollisuushalleihin tottuneena tuo näytti ihan miniltä, vaikka varmasti varsin käyttökelpoinen tuokin 🙂\nKaverin hepalta kuvattiin niin jalkoja kuin masuakin ja aloinpa miettiä pitäisikö oma kevätähkykroonikkonikin kuskata mahakuviin, josko sillä on joku hiekkakasa suolistossa…\nEpäilyttävä pinkkipaitainen kuski\nKlinikalta palatessa sattui semmoinen juttu, että vastaan ajellut poliisi käväisi kääntymässä perään ja pysäytti kesken neljää kymppiä huristelevan autojonon. Ei muuta kuin yhdistelmä tien syrjään pysähdyksiin ja poliisisetä tuli kyselemään ajokorttia ja rekisteriotetta. Pääsin siinä puhaltamaankin, mutta kyllä oli poliisi aika selvästi sillä meiningillä, että ovat vastaan ajaessaan katsoneet, että tuolla ämmänhuitukalla ei taatusti ole korttia ajaa tuota ison pick upin ja hevostrailerin yhdistelmää. Kortti oli kuitenkin kunnossa, samoin kuin yhdistelmän paperit ja poliisisetä päätyi toivottamaan vain hyvää päivänjatkoa, mutta meni niissäkin sanoissa sekaisin ja joutui korjaamaan vielä itseään. Mutta siitä sitten matka jatkui ja mikäs se on ajellessa, kun on kaikki kunnosa 🙂 Mutta näköjään kannattaa tosiaan olla kaikki kunnossa, oli tosin ensimmäinen kerta, kun minut traileria vetäessä pysäytettiin, mutta näköjään sitä oikeasti tapahtuu.\nSellainen seikkailu tällä kertaa, muutakin seikkailullista eilen tapahtui, mutta siitä ehkä lisää joskus toiste 🙂\nKategoria(t): Autoilua, Hevostelua Avainsana(t): heppa röntgeniin, poliisi pysäytti hevostrailerin, Ypäjän hevossairaala. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\n4 vastausta artikkeliin: Epäilyttävä kuski\nhuhtikuu 21, 2016 18:34\nMikään epäilyttävä kuski ole!\nHalusi vain tuttavuutta tehdä vetävän (kirjaimellisesti sellaisen 😀 ) näköisen mimmin nähdessään.\nhuhtikuu 22, 2016 12:51\nHehe, nyt tulikin suorastaan fingerporilainen määritelmä vetävälle mimmille 😀 Pitääkin muistaa jossain tilanteessa 😉\nhuhtikuu 22, 2016 13:08\nNaurattamaan pisti tuo Simpukan vitsi 😀\nMutta poliiseillahan on vissiin nyt joku liikennevalvontatehoiskupakkaus menossa. Mainostivat oikein lehdessä, ja mie aattelin että kyllä nyt kilikalikeikkoja tulee, kun rosvot tietää että poliisit on kiinni muissa hommissa…\nMietin tuota nosturia, että mitä ne nostaa sillä ku hevoset painaa yli tonnin, mutta sitten totesin, että ei ne ehkä painakaan 🙂 paitsi ehkä shiret ja muut isot juhdat. Taidan vain pelätä ja kunnioittaa niitä sen verran, että luulen niiden painavan lehmää enemmän…\nhuhtikuu 23, 2016 11:41\nJoo Simpukan vitsi oli mainio 🙂\nJoo mä mietin kans aina silloin, kun mainostetaan, että vaikkapa jossain tapahtumassa x on niin ja niin paljon poliiseja kiinni, että siinähän varmaan rosmot aattelee tilaisuutensa koittaneen, että nyt voi rauhassa harrastaa vaikka pikku murtoja…\nJoo, ei ne hevoset tosiaan tonnia paina, paitsi ne shiret ja varmaan muutama muu raskas työhevonen, taitaa mennä suurin osa hevosista sinne 500-700 kg haarukkaan ja sitten tietenkin ponit pienempinä vielä vähemmän, että kyllä tuolla kraanalla hevosen nostaa.


Luova kirjoittaminen – Luovuksissa\nTurun yliopiston luova kirjoittaminen on Suomessa ainutlaatuinen kirjoittamisen sivuainekokonaisuus.\nVuonna 2001 aloittaneessa opintokokonaisuudessa opiskellaan kirjoittamisen perus- ja aineopinnot. Opinnot koostuvat draaman, lyriikan, proosan ja tietokirjoittamisen kursseista sekä kirjoittamisen erityisaloista.\nOppiaineeseen valitaan vuosittain noin 16 opiskelijaa johdantokurssin perusteella.\nLuovaa kirjoittamista opiskelleet toimivat esimerkiksi kirjailijoina, toimittajina, kriitikoina, kustannustoimittajina, luovan kirjoittamisen ohjaajina, opettajina sekä erilaisten kulttuuri- ja taidetapahtumien järjestäjinä.\nLuovan kirjoittamisen opettajina toimii ansioituneita kirjailijoita ja tutkijoita, jotka antavat laadukasta opetusta kukin omalla erityisalallaan.\nVoit tutustua oppiaineeseen ja opintojen sisältöön Turun yliopiston verkkosivuilla. Luova kirjoittaminen kuuluu Humanistiseen tiedekuntaan ja siitä vastaa Historian, kulttuurin ja taiteiden tutkimuksen laitos. Oppiaineen vakituinen yliopisto-opettaja on kirjailija Niina Repo.\nEntisten oppilaiden haastatteluita


Cyber Monday Sohvat ja Vuodesohvat | Veken Cyber Monday 2021\nCyber Monday - Sohvat ja Vuodesohvat\nCyber Monday sohva- ja vuodesohvatarjoukset uskomattomaan hintaan. Tutustu moderniin ja trendikkääseen valikoimaan ja vie parhaat päältä ennen kuin ne loppuvat! Tilaajille lahjaksi Kaverini Sella -joulukorttilajitelma (arvo 36 €) ma 29.11. ajan.\nTarjoushinta 768,60 €\nTarjoushinta 2 514 €\nTavallinen hinta 3 352 €\nKangasverhoiltu avokulmasohva laadukkailla pehmustemateriaaleilla. Istuin- ja selkätyynyjen päälliset on irroitettavissa ja vesipestävissä. Runkotakuu 20 vuotta.\nTarjoushinta 1 518,95 €\nTavallinen hinta 1 787 €\nTyylikäs männystä valmistettu avokulmasohva laadukkailla pehmusteilla.\nTarjoushinta 1 959,30 €\nTarjoushinta 550,50 €\nTarjoushinta 884,25 €\nTavallinen hinta 1 179 €\nTarjoushinta 1 349,25 €\nTarjoushinta 1 068,75 €\nTavallinen hinta 1 425 €\nTarjoushinta 471 €\nTavallinen hinta 628 €\nPerinteinen männystä valmistettu Sami laveripaketti. Helppo levittää tilavaksi vuoteeksi. Vuoteen koko levitettynä 140 x 190 cm.\nTarjoushinta 1 296,75 €\nTavallinen hinta 1 729 €\nPiia 2,5-istuttava vuodesohva\nTarjoushinta 1 316,25 €\nTavallinen hinta 1 755 €\nSohva on koko kodin keskipiste, jonka äärelle on mukava kokoontua niin perheen kuin ystävienkin kesken. Veken Cyber Monday sohvat -valikoimastamme löydät jokaiseen kotiin, tyyliin ja elämäntilanteeseen sopivan sohvan. Etsitpä nahkasohvaa, kangassohvaa, divaanisohvaa tai vuodesohvaa, löydät mieluisesi meiltä. Sohva on koko kodin keskipiste, jonka äärelle on mukava kokoontua niin perheen kuin ystävienkin kesken. Tartu siis tilaisuuteen ja hanki omasi kotiin kuljetettuna. Toimi pian, sillä tarjoukset ovat voimassa rajoitetun ajan!


Automaalit ja erikoisvärit - Stirwell Nettimaalikauppa\nTuoteryhmät Maalit, kittaus ja paikkavärit Automaalit ja erikoisvärit\nTäältä löydät kaikki autonmaalauksessa käytettävät maalit, oli haussa sitten pohjamaali, pintamaali, kirkaslakka tai jokin erikoisväri. Monista tuotteista löytyy myös valmiit paketit, missä on mukana tuotteiden kovettaja ja/tai ohenne.\nPohjamaaleja useisiin eri käyttötarkoituksiin. Tartuntavärit, hiontapohjamaalit ja märkää-märälle pohjamaalit.\nValmiita lakkapaketteja useisiin eri käyttökohteisiin, pakettien koot 0,75 litrasta aina 7,5 litraan asti.


The Intern • Arvostelu | Film-O-Holic.com\nEtusivu › Kotikatsomo › The Intern\nThe Intern kotikatsomo\nJesse Raatikainen • @jjraatikainen • 29.04.2016\nHarjoittelija ei jää pelkästään pintapuoliseksi hassutteluksi.\nRobert De Niro pukeutuu Pradaan\nThe Intern – Harjoittelija on joko hyvä b-luokan tai huono a-luokan komedia. Nancy Meyers on tehnyt hienoja amerikkalaisia komedioita uransa aikana, joista kirkkaimpina mainittakoon Mitä nainen haluaa ja Jotain annettavaa. Vaikka tämä tuore elokuva ei yllä edellä mainittujen tasolle, Harjoittelija on silti tasokas elokuva.\n70-vuotias Ben on eläkkeellä oleva leski. Hän saa mahdollisuuden päästä harjoittelijaksi nuoren Julesin perustamaan, muotiin keskittyvään nettifirmaan. Ja tietenkin kaikkien suureksi hämmästykseksi näiden kahden näennäisesti tuiki erilaisen ihmisen maailmat kohtaavat, mahdottomasta tulee mahdollista, rakkaus voittaa ja niin edelleen.\nRobert De Niro antaa nykyistä tasoaan keskimäärin paremman suorituksen, liiemmälti sortumatta vaivaannuttavaan imitaatioon itsestään. Tuntuu kuin Anne Hathaway näyttelisi samaa hahmoa kuin 10-vuoden takaisessa Paholainen pukeutuu Pradaan elokuvassa. Ehkäpä elokuvan rakastettava Andy olisi voinutkin perustaa tällaisen yrityksen Runway-lehden toimituksen jälkeen?\nKaikesta huolimatta elokuva ei jää pelkästään pintapuoliseksi hassutteluksi vaan se onnistuu pääsemään hieman syvemmälle. Myös kipeitä asioita pystytään käsittelemään, niin Julesin kuin Benin elämässä. Vaikka aluksi sorrutaan helposti päivittelemään kuinka ajat ovat muuttuneet, se ei välttämättä pidä kuitenkaan paikkansa. Myös kolmissakymmenissä käyvän naisen sydämessä asuu 70-vuotias eläkeläinen mies.\nSukupolvien kohtaaminen saadaan kuvattua melko hyvin, eikä Meyersin käsikirjoitus takerru välttämättä ilmeisimpiin mahdollisiin vitseihin Twitteristä, Instagramista ja Facebookista. Tai huomioihin nykymiehistä vastaan edellisen sukupolven miesihanteet, tai naisen asema töissä ja miehen kotona lasten kanssa. Maailma ja sen kuva muuttuu, eikä mikään ole niin pysyvää kuin muutos.\nKaiken kaikkiaan Harjoittelija on kelpo elokuva, joka sopii hyvin myöhäisillan aivot narikkaan -viihteeksi. Se ei ole koominen mestariteos, mutta mukava ja hyväntahtoinen kertomus. Kuten elokuvan poikkeuksellisen kekseliäässä mainoslauseessa sanotaan: kokemus ei koskaan käy vanhaksi.\nSeuraava: The Stanford Prison Experiment\nDramatisoitu käsikirjoitus oikoo mutkat suoriksi ja kertoo, että toista ei saa kiusata.\nLisämateriaalit: kolme dokumenttia Learning from Experience, Designs on Life ja The Three Interns.


Tiistai 06.08.2019 - Israel Update\n* Iran jatkaa hellittämättä valmistelujaan Israelin vastaisen rintaman muodostamiseksi sen rajojen ulkopuolelle tarkoituksenaan iskeä Israelin asevoimia vastaan sekä pohjoisesta että etelästä.\n* Hamasin johdon muodostama delegaatio vieraili Teheranissa pari viikkoa sitten, tavaten vierailunsa aikana Iranin ylimmän kaitsijan Ali Khamenein.\n* Iranin puolivaltiollinen uutiskanava Farsnews raportoi Al-Arourin todenneen: ”Olemme Islamilaisen Tasavallan kanssa samalla polulla – taistelussa sionistista vihollista ja hyökkääjiä vastaan”.\n”Paluumarssien” järjestäjät Gazassa sanovat, ettei perjantaisia mielen- osoituksia järjestetä muslimien paastokuukauden Eid al-Adha aikana, samalla myös kieltäen käyttämästä natsisymboleja, raportoi Hamasille läheinen lehti maanantaina. ”Eid al-Adha rukouksia pidetään Malakan pakolaisleirissä Gazan itäosassa, sekä Return-leirissä Khan Younista itään.” www.timesofisrael.com/weekly-gaza-border-protests-called-off-due-to-muslim-holiday/,\n* Englannin edellisen pääministeri Thereza Mayn yritysten muodostaa yhteistä Iranin vastaista merenkulun suojeluliittoa Persianlahdella ja Arabiamerellä kaaduttua EU:n haluttomuuteen (tai islamfobiaan), uusi pääministeri Boris Johnson ilmoitti ”Englannin liittyneen USA:n johtamaan allianssiin suojellakseen siviilialustensa purjehtimista kriittisellä alueella”.\n* Israelin sisäpolitiikassa jatkuvat sisäiset taistelut ja jopa demonisoinnit.\n* SiniValkoinen puolue on keskellä kiihkeintä vaalitaistelua joutunut vakavaan itsetutkisteluun puoluejohdon, ns. kenraalijuntan ja sen yhden siviilin, Yair Lapidin, sisällä.\n* United Right puolueen puheenjohtaja Ayelet Shaked puolustaa liikenne- ministeri Bezalel Smotrichin määritelmää Israelin valtion hallitsemisesta Torassa ilmoitetun halachan mukaan.\n”Median suorittamaa lynkkausta seurasi vasemmiston hiljaisuus. Liberman ja määrätty osa mediasta ovat motivoituneet juutalaisuuden ja poliittisten intressien vihaamisesta. Ei puheen vapaus kuulu vain heille”. www.israelnationalnews.com/News/News.aspx/266994,\n* Labour-puolueen kanssa liittoutunut Gesher puolueen johtaja Levy-Abekasis, jolla on vaalilistalla kakkosasema, sanoo, ”etteivät he ole Netanyahun elämän säilyttäjiä, eikä häntä voida lahjoa asemalla hallituksessa”.\nHän ei myöskään halua liittoa Ehud Barakin perustaman ja johtaman Israelin Demokraattisen puolueen kanssa. Hän ei luota Barakin vilpittömyyteen, viitaten Jeffrey Epsteiniin ja lasten prostituutioon. www.israelnationalnews.com/News/News.aspx/266993,\n* ”Rauhan Iranin kanssa on kaiken rauhan äiti, ja sota Iranin kanssa on kaikkien sotien äiti” runoili Iranin presidentti Hassan Rouhani Iranin Tv:ssä tiistaina, Reutersin tulkitsemana.\n* Iranilainen diplomaatti Amir Al-Moussawi sanoi maanantaina, että ensimmäiset askeleet on otettu Hamasin palaamiseksi Damaskokseen.\n* PA:n pääministeri Mohammed Shtayyeh syytti maanantaina Israelia Oslon sopimusten rikkomisesta Juudeassa ja Samariassa.\n* PA/PLO tulee myöntämään rakennuslupia Juudean ja Samarian A,B ja C-alueille, riippumatta siitä, mitä Oslon sopimuksessa todetaan.\nPA:n apulaisministeri kaupunginsuunnittelustaAhmed Ghoneim sanoi, että koska PA/PLO on mitätöinyt kaikki Israelin kanssa tekemänsä sopimukset, PA/PLO voi nyt laillisesti ulottaa valtansa kaikkialle Juudeassa ja Samariassa. www.ynetnews.com/articles/0,7340,L-5563959,00.html,\nKiinan armeija tullee miehittämään HongKongin alueen muutaman tunnin sisällä johtuen lisääntyvästä väkivallasta ja laittomuudesta. halturnerradioshow.com/index.php/en/news-page/world/intel-china-to-invade-hong-kong-within-hours-as-riots-turn-violent,\nPrevious Previous post: Sunnuntai 04.08.2019\nNext Next post: Torstai 08.08.2019


Mikrosähköverkot ratkaisevat tämän päivän energiahaasteita\n2017-10-23 - ABB toimittaa vakaata ja kestävää sähköä milloin ja mihin tahansa\nEsimerkkejä tästä on paljon:\nMikrosähköverkko mahdollistaa alaskalaisen saaren energiaomavaraisuuden.\nMikrosähköverkot ovat tuoneet kestävän sähkön yhteen Australian syrjäisimmistä ja kuumimmista kylistä sekä Etelämantereen tutkimusasemalle yhteen maapallon kylmimmistä paikoista.\nKeniassa mikrosähköverkko takaa luotettavan sähkönsaannin kansainvälisen Punaisen Ristin keskukseen, joka ei enää voinut luottaa mantereen verkkoon. Toinen mikrosähköverkko on valjastanut tuulivoimaa käytettäväksi syrjäisessä kylässä, jolla ei koskaan ole ollut mahdollisuutta liittyä kantaverkkoon.\nOlipa kyseessä sitten valojen päällä pitäminen tai niiden päälle saaminen ylipäätään, ABB:n mikroverkkoteknologia tarjoaa vakaata ja kestävää sähköä erillisverkoissa tai varmistuksena kantaverkolle. Etelä-Afrikan Robben Islandin asennus on yhtiön uusin mikroverkkohanke, mutta se on vain yksi ympäri maailmaa käytössä olevasta lähes 40:stä ABB:n mikroverkosta.\n"Olemme aivan yksin täällä Alaskanlahdella, joten teemme monet asiat täysin itse", sanoo Kodiak Electric Associationin puheenjohtaja Darron Scott. Tämä osuuskunta käyttää ABB:n mikroverkkoteknologiaa energiansa valjastamiseen ja energiahuoltoon – 99 prosenttia siitä on nykyään tuulivoimaa ja muuta uusiutuvaa energiaa. Osuuskunta huolehtii Kodiakin saaren sähkönsaannista. Saarella on 14 000 asukasta ja esimerkiksi kalastusta, metsäteollisuutta ja kaivosteollisuutta.\nMikä mikrosähköverkko sitten on? Periaatteessa se on pienen kokoluokan sähkönjakeluverkko, itsenäinen paikallinen sähkövoimajärjestelmä, joka toimii yhtä hyvin, oli se yhdistettynä kantaverkkoon tai ei. Mikrosähköverkoissa yhdistyy tyypillisesti paikallista uusiutuvaa energiaa, kuten tuuli- ja aurinkovoimaa, sekä tuotantoa tukevat energiavarastojärjestelmät. Mikroverkon avulla on mahdollista vähentää dieselgeneraattorien ja muiden fossiilisten polttoaineiden käyttöä tai jopa lopettaa se kokonaan.\nKoska mikrosähköverkot ja niiden tuotanto sijaitsee lähellä energian käyttöpaikkaa, ne ovat luontaisesti tehokkaita. Lisäksi mikrosähköverkkojen osat, kuten automaatioteknologia, akut, invertterit ja ohjausjärjestelmät, voidaan kuljettaa helposti konteissa, ne voidaan vakioida, testata ennalta ja asentaa nopeasti.\nABB:n sähkönhallintateknologialla on keskeinen tehtävä erilaisten energiantuotantomuotojen yhdistämisessä, stabiilisuuden varmistamisessa ja tuotannon ohjauksessa. Tällöin esimerkiksi kuormat siirtyvät auringon laskiessa saumattomasti aurinkopaneeleista akkuihin. Siten ABB:n mikrosähköverkot voivat taata vakaan ja luotettavan sähkönsaannin kaikkina vuorokauden- ja vuodenaikoina riippumatta siitä, onko lähteenä tuuli, aurinko, vesi vai dieselgeneraattorit.\nNäiden ominaisuuksien ansiosta mikrosähköverkot edistävät uusiutuvan hyödyntämistä maailmanlaajuisesti, kun tietoisuus fossiilisten polttoaineiden ympäristövaikutuksista lisääntyy ympäri maapalloa. Nämä ovat maailmanlaajuisia avainkysymyksiä, kun yhteisöt ja yritykset etsivät luotettavia ja kestäviä vaihtoehtoja hiilidioksidipäästöjä aiheuttaville energialähteille. Ne ovat vieläkin keskeisempiä kehittyvien markkinoiden maissa, joiden kasvava luotettavan sähkön tarve aiheuttaa ympäristölle lisärasitusta, jos käyttöön ei oteta puhtaita energiaratkaisuja.\nABB:n kokemukset Keniassa osoittavat, kuinka paljon merkitystä mikrosähköverkoilla voi olla kehittyvillä markkinoilla – niin syrjäisissä kylissä kuin kaupungeissakin.\nMarsabitissa – tuulisessa Pohjois-Kenian 5 000 asukkaan kaupungissa, joka ei ole yhteydessä kansalliseen sähköverkkoon – ABB loi mikrosähköverkon, joka hyödyntää kahden tuuliturbiinin energian ja käyttää dieselgeneraattoria varavoimana.\nNairobissa haaste oli erilainen. Kaupunki saa sähkönsä kantaverkosta, mutta sitä vaivaavat toistuvat sähkökatkokset. Tämän vuoksi Punaisen Ristin kansainvälinen komitea hankki ABB:ltä mikrosähköverkon huolehtimaan Nairobissa sijaitsevan Punaisen Ristin maailmanlaajuisen logistiikkakeskuksen sähkönsaannista. Keskuksella on 170 työntekijää, ja se toimittaa ruokaa, lääkkeitä ja avustustarvikkeita koko Afrikkaan. ABB-järjestelmä hyödyntää paikallista aurinko- ja dieselsähkövoimaa ja takaa luotettavan sähkönsaannin myös kantaverkon katkosten aikana.\n"Luotettavaa sähköä on pakko olla, jotta henkilöstömme voi jatkaa henkiä pelastavaa toimintaansa kentällä ilman keskeytyksiä", sanoo ICRC:n puheenjohtaja Peter Mauer.\nABB:n pääjohtaja Ulrich Spiesshofer näkee mikrosähköverkot kestävän modernisoinnin ytimessä.\n"Mikroverkoilla on huikeaa potentiaalia Afrikassa, jossa yli 600 miljoonaa ihmistä elää ilman sähköä. Tämä pätee myös monissa muissa maailman kolkissa, kuten Intian niemimaalla tai syrjäisissä saariyhteisöissä", sanoo Spiesshofer. "Luotettava sähkönsaanti on välttämätöntä talouskehityksen vauhdittamiseksi".


Kommentti: Kapteeni osoitti suuruutensa tragedian keskellä – Simon Kjaer juoksi tuupertuneen Christian Eriksenin luo ja kantoi vastuunsa paremmin kuin kukaan | Yle Urheilu | yle.fi\nChristian Eriksenin lyyhistyminen kentän pintaan pysäytti urheilumaailman. Simon Kjaer osoitti tuskaisina hetkinä, miksi hän on jalkapallopiireissä rakastettu persoona, kirjoittaa Jelena Leppänen.\nSimon Kjaer ja Kasper Schmeichel lohduttivat Christian Eriksenin elämänkumppania Sabrina Kvist Jenseniä epätietoisuuden hetkinä. Kuva: Wolfgang Rattay/Getty Images\n12.6. 22:43 • Päivitetty 13.6. 14:42\nTanskan jalkapallomaajoukkueen kapteenia Simon Kjaeria on kehuttu useaan otteeseen hyväksi tyypiksi. 32-vuotias AC Milanin puolustaja nauttii kriittisten italialaiskannattajienkin keskuudessa suurta arvostusta, ja lauantai-ilta Parkenilla osoitti kipeän konkreettisesti miksi.\nTanskan supertähden Christian Eriksenin tuupertuminen kentän pintaan ottelussa Suomea vastaan oli järkytys kaikille. Jo ensimmäiset kuvat tilanteesta tekivät selväksi, ettei ottelun tuloksella olisi enää mitään väliä.\nLamaannuttavilla hetkillä Tanska osoitti olevansa joukkue, joka pitää jokaisen yksilönsä puolta. Kuvat Eriksenin ympärille kerääntyneistä itkevistä pelaajista kertovat kaiken oleellisen.\nJoukkueen suuruus kulminoitui sen suurimpaan vastuunkantajaan. Kapteeni Kjaer juoksi Eriksenin luo välittömästi, varmisti, että tajunsa menettänyt pelaaja sai happea ja käänsi tämän oikeaan asentoon ennen kuin ensiapuhenkilökunta aloitti elvytyksen.\nKapteeni piti katseensa tiukasti Eriksenissä koko ajan, kun tätä elvytettiin, vaikkei se varmasti ollut kokeneelle topparille helppoa. Kjaer tuli myös maalivahti Kasper Schmeichelin kanssa lohduttamaan Eriksenin vaimoa Sabrina Kvist Jenseniä piinaavan epätietoisuuden keskellä.\nTanskan kapteeni Simon Kjaer juoksi välittömästi Christian Eriksenin luo, kun tämä menetti tajuntansa kesken EM-ottelun Suomea vastaan. Kuva: Lars Ronbog /Getty Images\nJalkapalloyhteisö sai myöhemmin illalla helpottavan tiedon. Tanskan jalkapalloliitto kertoi, että paareilla kentältä kannettu Eriksen oli vakaassa tilassa sairaalassa.\nKeskikenttäpelaajan tilanteesta tihkui vielä myöhään lauantaina vähän tietoa, mutta ennalleen toivottavasti toipuva Eriksen tietää jatkossa, keneen hän voi aina luottaa.\nUrallaan lukuisissa Euroopan huippuseuroissa kuten Wolfsburgissa, Lillessä ja Sevillassa pelannut Kjaer on pelannut Tanskan maajoukkueessa vuodesta 2009. Kapteeninnauhaa hän on kantanut kesästä 2016.\nVuonna 2020 Kjaer teki todeksi unelmansa, kun hän palasi vuosien jälkeen Italian pääsarjaan tehtyään sopimuksen AC Milanin kanssa. Sittemmin Rossonerin kannattajat ovat rakastuneet puolustuslinjassa häärivään vaaleaan viikinkiin, joka on ollut rauhallisuudellaan ja johtajuudellaan tärkeä esimerkki seuran nuorille pelaajille.\nKesäkuun 12. päivän jälkeen 2021 Kjaerin esimerkki on vielä tärkeämpi, eikä vain jalkapalloyhteisölle. Hän osoitti, millaista on olla ihminen ihmiselle kaikista pelottavimmalla hetkellä. Sitä ei voi kuin ihailla.\nLue lisää Eriksenin tilanteesta:\nSuomen historiallisessa EM-avauksessa kentälle lyyhistynyt tähtipelaaja Christian Eriksen on Tanskan joukkueen sielu\nEURO 2020TanskaTanskan miesten jalkapallomaajoukkueChristian EriksenjalkapallomaajoukkueetTanskan jalkapallojalkapallourheilujoukkueen kapteenijalkapalloilijat (miehet)puolustajaAC Milan


Intersektionaalisuus: oikeustieteellinen käsite, jota ei ehkä voikaan irrottaa tunnetyöstä - Ajatuspaja Visio\nEtusivu » Ajankohtaista » Intersektionaalisuus: oikeustieteellinen käsite, jota ei ehkä voikaan irrottaa tunnetyöstä\n8.12.2021 — Blogi\nIntersektionaalisuus herättää turhaan tunteita, kirjoittaa Susi Nousiainen Ajatuspaja Vision blogissa.\nTyössäni Ajatuspaja Vision projektitutkijana kirjoitin kirjan nimeltä Intersektionaalisen feminismin ABC. Työn tavoite oli määritelty yksinkertaisesti: sen tulisi selkeyttää intersektionaalisuutta käsitteenä ja hälventää siihen liittyvien mediakeskustelujen aiheuttamaa hämmennystä. Aloitin kirjoitustyön ensin akateemisesta näkökulmasta, mutta pian päädyin käyttämään hyvin yleistajuista kieltä. Ymmärsin sen olevan oleellista saavutettavuuden kannalta.\nHuomasin nimittäin, että intersektionaalisuus-käsitteeseen liittyi vahvoja tunteita. Ne eivät suinkaan olleet positiivisia, vaan niihin tuntui liittyvän lähes poikkeuksetta pelkoa oikeanlaisen kielen käytöstä – ehkä siitä että joku käyttäisi valtaa kielen avulla väärin – ja intersektionaalisuus akateemisena käsitteenä tuntui olevan osa tätä kokonaisuutta. Joku jossain käyttäisi sanoja, joita me tavalliset emme ymmärtäisi ja meiltä vietäisiin jotain pois. Koko asiaa olisi siis paras vastustaa varmuuden vuoksi.\nSilti kirjoitin yleistajuistavaa tekstiä ajatellen kohderyhmänä muun muassa yhdistystoimijoita tai kunnallispolitiikassa toimivia ihmisiä. Tunsin ristiriitaisuutta näistä sanoihin liittyvistä tunnereaktioista. Kirjaan purin tätä ristiriitaa lyhyesti: “…voisi hyvin ajatella, että jos ihminen pystyy sisäistämään käsitteet bruttokansantuote, subjektiivinen päivähoito-oikeus tai kuntakonserni, hänelle ei pitäisi olla mahdotonta ymmärtää intersektionaalisuutta. Ironisesti kuitenkin juuri tämä, kaikkien ihmisten yhdenvertaisuuteen ja tasa-arvoon liittyvä termi, sai aikaan ulossulkevuuden tunteita. Tämän voi tulkita niin, että intersektionaalisuuden vaikeus ehkä sijaitseekin tunteiden alueella.”\nPäädyin kirjoittamaan Intersektionaalisen feminismin ABC -pamflettiin luvun nimeltä Ei ollenkaan tyhmiä kysymyksiä. Ajattelin että mediakeskustelun omituinen tunneilmapiiri johtuu osittain sen tuotantologiikoista. (Sosiaalisessa) mediassa kun ei ole kannattavaa istua alas kysymään, mistä todella on kyse, vaan alustat kannustavat luomaan mahdollisimman teräviä vastakkainasetteluja, riitoja tyhjästä ja suuria tunnereaktioita – riippumatta siitä, miten tämä vaikuttaa ihmisiin.\n“Muka tyhmien kysymysten” luvussa koetin selittää vastauksia niihin myytteihin tai luuloihin, joihin törmäsin intersektionaalisuutta koskevissa keskusteluissa. Kysymyksiä olivat esimerkiksi:\nOnko pakko ylipäänsä lokeroida ihmisiä? Eikö lokerointi vain lisää ihmisryhmien erojen osoittelua?\nKun puhutaan intersektionaalisuudesta, käytetään kieltä, jota tavallinen ihminen ei ymmärrä. Miksi näin tehdään ja eikö se ole eriarvoistavaa vallankäyttöä?\nNäen että keskusteluissa valtavasti tilaa saa ________________ (kirjoita tähän haluamasi vähemmistöryhmän nimi). Eikö intersektionaalisuudella keskitytä ainoastaan hyvin pieneen porukkaan ja unohdeta muut?\nToivon että tämä luku auttaisi ainakin vähäsen avaamaan epämääräisyyttä intersektionaalisuuden ympärillä tai helpottamaan ahdistusta, joka usein kuultaa läpi sosiaalisen median keskusteluista.\nIntersektionaalisuus on linssi, jolla eriarvoisuus saadaan esiin\nTavallaan jouduin tuottamaan lukijalle pettymyksen siksi, että työni oli selittää mitä intersektionaalisuus tarkoittaa. Eihän se ollut mikään hurjan ja radikaalin ilotulituksen lähde, jolta se toisinaan mediassa näytti. Tosiasiassa intersektionaalisuus on oikeustieteissä käytetty eriarvoisuuteen liittyvä käsite. Aivan todella tylsää!\nSe on yksinkertainen työkalu tai linssi, aivan samoin kuin kymmennumerojärjestelmä matemaatikolle tai RGB valokuvaajalle. Kun kuvaa tarkastellaan RGB-järjestelmän kautta, siitä saadaan esille tällaisia sävyjä. Voitaisiinhan kuvaa tarkastella myös CMYK-järjestelmän kautta, mutta se olisi järkevää hieman erilaisessa tilanteessa. Aivan samalla tavalla, kun jotakin yhteiskunnan osa-aluetta tarkastellaan intersektionaalisuuden kautta, siitä saadaan esille tällaisia eriarvoisuutta ylläpitäviä rakenteita.\nFeminismi tarkoittaa tässä yhtälössä käytännössä sitä, että kun eriarvoisuus on bongattu, seuraavaksi rakenteita koetetaan rukata tasa-arvoisemmiksi. Tämä voi olla villiä vallankumousta, mutta toisaalta tämä on myös keskeistä ydintekemistä hyvinvointiyhteiskunnassa, jopa välttämätöntä huolenpitoa yhteiskuntarauhasta. Esimerkiksi: rakennetaan vanhuspalvelut niin että pystyäkseen käyttämään niitä ihmisen ei ole pakko kävellä itse, olla hyväkuuloinen, osata kirjoittaa yliopistotasoisesti tai puhua suomea äidinkielenään. Tällaiseen toimintaan intersektionaalisuus käytännössä ohjaa.\nKukaan ihminen ei kuulu vain yhteen lokeroon\nSelitin Intersektionaalisen feminismin ABC:ssä erilaisten esimerkkien kautta, kuinka intersektionaalisuutta käytetään lähes kaikessa yhteiskunnan, palvelujen ja yhteisöjen toiminnan suunnittelussa. Se on analyysityökalun lisäksi suunnittelutyökalu. Yleensä eri käyttäjäryhmien tarpeiden arviointi on mukavampaa ja halvempaa rakennusvaiheessa, kuin tiedon saaminen puutteista ja niiden yksi kerrallaan korjailu jälkeenpäin. Siksi käyttäjä- tai osallistujaryhmä on aina intersektionaalinen, ei koskaan ainoastaan yhtä lokeroa.\nEsimerkiksi ‘miehet’-lokero sisältää monia eri alalokeroita, joita on joskus oleellista eritellä ja tarkastella yksittäin, joskus taas ei. Miehiä ovat mm. nuoret miehet, seksuaalivähemmistöön kuuluvat miehet, haja-asutusalueiden miehet, yksinhuoltajamiehet, pitkäaikaissairaat miehet, korkeakoulutetut miehet, pakolaisena Suomeen tulleet miehet, ruotsinkieliset miehet, transmiehet, saamelaismiehet, viittomakieliset miehet, romanimiehet, liikuntarajoitteiset miehet, ikääntyvät miehet, yksin asuvat miehet, lapsiperheelliset miehet jne.\nJa mitä tällä intersektionaalisella ymmärryksellä tehdään:\nKuten jo tästä lyhyestä listasta huomaa, esimerkiksi kunnallisia palveluita ei voida suoraan järjestää sillä ajatuksella, että ne olisivat samanlaiset kaikille ryhmään “miehet” kuuluville.\nIntersektionaalisuuteen liittyy ymmärrys siitä, että ihmisten lokerot ovat risteäviä ja päällekkäisiä, eikä esimerkiksi kukaan mies ole ainoastaan ja yksinomaan mies. Joihinkin lokeroihin kuuluvilla ihmisillä on kategorisesti helpompaa edetä sellaisissa järjestelmissä kuten peruskoulu, työelämä tai kunnioittava vanhustenhoito. Joku lokero taas saattaa tuottaa näissä hankaluutta. Näitä eriarvoisuuksia, etumatkoja ja hankaluuksia intersektionaalisuus auttaa huomaamaan. Vasta silloin järjestelmää on mahdollista muokata vastaamaan erilaisten lokeroiden risteyksissä olevia ihmisiä. Järjestelmä kuulostaa tässä kovin kliiniseltä ja viralliselta sanalta, mutta se voisi tarkoittaa niin julkista palvelua, harrastusta, joukkuetoimintaa kuin opiskeluakin.\nOikeustieteilijä Crenshaw ja monitieteisyyden tarve\nIntersektionaalisuus-linssillä voidaan katsoa niin epäreilujen etumatkojen, eli nk. etuoikeuksien, kuin risteävän syrjinnänkin suuntaan. Usein keskustelussa ovat nimenomaan syrjintä ja vähemmistöryhmien asiat, sillä monesti ajatellaan että yhteiskunnan korjaamisessa reiluksi kannattaa keskittyä ensimmäisenä niihin. Niin teki myös Kimberlé Crenshaw, juristi ja oikeustieteilijä, joka alkoi käyttää intersektionaalisuuden käsitettä 1980-luvun lopulla.\nNykyään kahdessa yliopistossa oikeustieteiden professorina työskentelevä Crenshaw havainnollisti intersektionaalisuus-käsitteen avulla mustien naisten putoamista työelämästä risteävän syrjinnän takia:\nTunnetuimpia Crenshaw’n esimerkkejä on tapaus, jossa mustat naiset kokevat joutuneensa syrjityksi työssä ja nostavat asiasta oikeusjutun. Tilannetta tarkastellaan oikeudessa ja todetaan, ettei syrjintää ole: työnantaja oli nimittäin jo palkannut sekä muita mustia että muita naisia. Kyse ei siis voi olla syrjinnästä etnisyyden eikä sukupuolen perusteella.\nTosin kaikki palkatut afroamerikkalaiset työntekijät olivat miehiä, jotka toimivat perinteisen miehisessä ‘duunarityössä’ ja kaikki naiset taas olivat valkoisia ja palkattu perinteisiin naisten töihin kuten sihteereiksi. Syrjintää kokeneilla mustilla naisilla ei ole käytännössä pääsyä kumpaankaan näistä ryhmistä, koska he eivät olleet vain mustia tai vain naisia, vaan mustia naisia. Kun lokeroita katsotaan yksittäisinä syrjintäperusteina, niiden risteyksessä elävien mustien naisten kokema moniperustainen syrjintä jää näkymättömiin.\nCrenshaw tunnisti myös tarpeen monitieteisyyteen, kun haluttiin etsiä syvällistä ymmärrystä eriarvoisuuden mekanismeista. Hän jaotteli analyysiaan rakenteiden, politiikan ja representaatioiden intersektionaalisuuteen: kolmeen näkökulmaan joita yhdistämällä olisi mahdollista ymmärtää selkeämmin kokonaisuutta.\nMonitieteisyyden arvostus ei sinänsä ole mikään uusi keksintö, mutta se oli erityisen tärkeää sillä todennäköisesti tieteenalat yhdessä näkisivät samasta asiasta useampia kulmia. Kirjoittaessani pamflettia pohdin tämän kolmijaon kautta esimerkiksi sitä, pitäisikö romanien työllisyyttä tutkiessa katsoa työelämän rakenteiden lisäksi esimerkiksi median luomaa representaatiota. Kun selasin Ylen uutisia avainsanalla “romanit”, ensimmäisten 20 hakutuloksen joukosta 14 kertoi jo otsikkotasolla syrjinnästä, rikollisuusepäilystä tai väkivallasta. Olisko tämä representaatio yhteydessä siihen, että osa romaneista vaihtaa nimensä päästäkseen mukaan työelämään, ja että jo yläkoulun TET-jaksolla moni ei-romani työnantaja jättää heidät kokonaan ulos rekryistä?\n“Moninaiset ihmiset” sisältää kaikki ihmiset\nKirjoitin työssäni paljon siitä, kuinka intersektionaalisuutta voi käyttää työkaluna yhdenvertaisuustyössä. Huomasin, että moninaisuudesta puhuminen oli jollain tapaa vinksahtanutta.\nIhmisten moninaisuus tarkoittaa sitä, että ihmisillä on eri lokeroita ja kaikki ihmiset kuuluvat moninaisuuden alle. Huomasin kuitenkin että jopa akateemisissa tutkimusteksteissä moninaisuus-sanalla saatetaan viitata yksittäiseen vähemmistöryhmään, esimerkiksi maahan muuttaneisiin työntekijöihin, naisiin, tai jopa kaikkiin muihin ihmisiin paitsi valkoisiin heteromiehiin. Tämän puhetavan tahtoisin korjata kohdalleen.\nMoninaisuudesta puhuttiin monessa tekstissä aivan kuin olisi olemassa toisistaan erilliset ihmisryhmät “moninaiset ihmiset” ja “ihmiset”. Näin ajatellen en ihmettele lainkaan sitä miten joku huolehtii miesten jäämisestä tasa-arvon ulkopuolelle tai siitä, kuinka vähemmistöjen syrjinnästä puhuminen heittää valtaväestöä sijoiltaan. Todellisuudessa minkä tahansa lokeron kohdalla valtaväestö ja vähemmistö kuuluvat saman moninaisuuden sisään. Sillä kerralla vain satutaan puhumaan esimerkiksi siitä, ettei vähemmistön lakisääteinen oikeus toteudu, vaikka valtaväestöllä vastaava oikeus toteutuu.\nYhdenvertaisuustyö tapahtuu sekä paperilla että tunteissa\nVaikka kirjoitustyötä aloittaessani ärsyynnyin intersektionaalisuus-käsitteen herättämistä (mielestäni liiallisista) tunnereaktioista, palasin lopulta itse kirjoittamaan juuri niistä. Olin turhautunut esimerkiksi yhdenvertaisuussuunnitteluun liittyvään pöhinään, sillä joskus minusta tuntui kuin trendikkäällä kielellä yritettäisiin huijata ihmisiä luulemaan yhdenvertaisuussuunnittelun olevan kivaa. Todellisuudessa se on raskasta tunnetyötä, johon tarvitaan paljon resursseja ja erikseen rakennettua turvallisuuden tunnetta.\nToimivassa yhdenvertaisuustyössä on mukana muutos sekä paperilla että tunteissa. Keskeistä on sisäisen muutoksen haluaminen. Ilman muutoshalua on vain sanoja paperilla. Sanoilla ei myöskään pääse pakoon sitä tosiasiaa, että yhdenvertaisuussuunnittelu on väistämättä hankalan tuntuista tunnetyötä. Kirjoitin hieman provosoidakseni pamflettiin:\nKun feminismi ja sorron purkaminen tuntuu liian rajulta, puhutaan tasa-arvosta. Kun tasa-arvo ja yhdenvertaisuus aiheuttavat hilseilyä, vaihdetaan tilalle moninaisuus ja inklusiivisuus, tai brändätään se mukavammaksi vaihtamalla sanat englanniksi muotoon, ‘diversity and inclusion’. Tässä on kuitenkin se riski, että tunnetaakka seuraa mukana. Millä sanoilla tahansa markkinoitkin, DEI-työ* on edelleen prosessi joka tähtää rakenteellisen sorron purkamiseen.\n*Monimuotoisuus (Diversity), yhdenvertaisuus (Equity) ja inklusiivisuus (Inclusion).\nTörmään usein siihen että kun yhdenvertaisuustyö tehdään paperilla ilman sisäistä muutosta, syrjintätilanteet käsitellään yksittäistapauksina. Silloin ne kohdataan tilanteen esiin tuoneen yksilön ongelmina, eikä nähdä että yhteisö tai organisaatio saa parhaillaan tietoa omasta yhdenvertaisuudestaan. Silloin se ei kehity.\nLuottamus, turva ja dialogi ovat työtä, ja työ vaatii resursseja\nIntersektionaalisen feminismin ABC -kirjan lopussa ehdotan tulevaisuustaidoiksi luottamusta, turvaa ja dialogia. Se ei oikeastaan liity edes alkuperäiseen työtehtävääni käsitteen yleistajuistajana, mutta toisaalta… Intersektionaalisuus saa eriarvoisuuden rakenteita näkyviin. Eriarvoisuuden käsittely vaatii resursseja ja osa työstä tehdään tunteiden alueella. Silloinhan luottamus, turva ja dialogi ovat aivan keskeisiä asioita, kun rakenteita muokataan reilummiksi.\nNämä tulevaisuustaidot voivat liittyä hyvin mikrotason toimintaan. Jos yhdistyksen illanviettoihin ei voi osallistua saavutettavuussyistä tai joukkueen kulttuuriin kuuluvat vitsailut ajavat ihmisiä pois harrastuksesta, aiheesta täytyy käydä dialogia. Onnistuakseen dialogi tarvitsee sen, että sen osapuolilla on turvallista olla ja luottoa siihen, että lähtökohtaisesti pyritään yhteisymmärrykseen. Jollekin osapuolista tilanne on todennäköisesti vaikeampi kuin toisille: silloin jonkun tehtävä on uskaltaa puhua, ja toisen tehtävä olla sillä aikaa korostetusti turvallinen.\nSuuremmalla tasolla turvallisuuteen voivat liittyä jopa ylisukupolviset, kollektiiviset asiat. Joskus dialogin onnistumisessa nousee keskeiseksi traumatietoisuus: sen ymmärtäminen, miten menneisyys tuo painolastinsa tilanteisiin, joissa käsitellään eriarvoisuutta ja näennäisesti taakse jääneitä vääryyksiä. Kun esimerkiksi Suomessa tapahtuvan Saamelaisten totuus-ja sovintokomission aikana ihmisiä pyydetään avaamaan kokemuksiaan, keskeinen suomalaisten työ on mahdollistaa dialogin eteneminen – käsittelemällä omia tunteitaan niin, että kollektiivinen kuunteleminen ja turvallisena pysyminen on mahdollista.\nEhkä intersektionaalisuus herättää tunteita aivan syystä\nEhkä puoleenväliin kirjoitustyötäni koetin riisua sinänsä hyvin yksinkertaista oikeustieteellistä käsitettä kaikista tunteista. Halusin esittää sen tiukasti järkiperustaisena, sillä alitajuisesti ehkä ajattelin sellaisen liittyvän hyvään tieteeseen: ei tätä tutkimusta millään tuntevilla kehoilla tehdä, pelkällä vasemmalla aivopuoliskolla!\nLopulta päädyin kirjoittamaan pitkiä pätkiä kommunikaatiosta, tunteiden käsittelystä ja jopa siitä, kuinka tunteet olisi pakko hyväksyä osaksi tätä kokonaisuutta.\nEhkä jossain vaiheessa huomasin, että vaikka intersektionaalisuus työkaluna on varsin looginen, sen esiin tuomat asiat eivät ole. Nähdessään eriarvoisuuteen liittyviä rakenteita ja itsensä osana niitä ihminen ei pysy kylmänä ja tunteettomana robottina. Ihminen kokee luonnostaan empatiaa toisia kohtaan, eikä todennäköisesti halua olla mihinkään suuntaan eriarvoisessa asemassa toisiin nähden. Tunnetasolla olisi joskus helpompaa olla syventymättä epäreiluihin rakenteisiin yhtään enempää.\nSamalla, jos epäreiluutta haluaa loiventaa, sitä on pakko ensin analysoida. Siinä intersektionaalisuus toimii erinomaisena linssinä. Mutta linssi yksin ei riitä, sillä sen lisäksi tarvitaan työntekoa sekä monitieteisesti että tunteiden tasolla.\nSusi Nousiainen on Ajatuspaja Vision projektitutkija, joka tekee väitöskirjaa johtamisen oppiaineessa Lapin yliopistossa.\nYksi kommentti "Intersektionaalisuus: oikeustieteellinen käsite, jota ei ehkä voikaan irrottaa tunnetyöstä"\nVille Luukkanen sanoo:\nKiitos selkeästä ja napakasta oppaasta! Pari sen herättämää ajatusta.\nOlen yli 50-vuotias valkoinen suomalainen hetero-mies, Mutta henkilökohtainen polkuni on ehkä kulkenut epätyypillisempiä latuja kuin karkeasta profiilista voisi päätellä. Nuoruuden formatiiviset kokemukset tapahtuivat Etelä-Afrikassa 1990-luvun jälkimmäisellä puoliskolla. Nuori eurooppalainen opiskelija ihmetteli apartheidin hautaamista ja sateenkaari-kansankunnan käynnistystä. Etelä-Afrikan modernin vapaustaistelun yli 100-vuotinen historiahan on karkeasti kiteyttäen ollut pelkästään monilla eri tavoilla tapahtuvan syrjinnän (alistamisen) tunnistamista ja vastustamista. Vapaustaistelun tärkeimpiä oppeja oli että rotuerottelu ei ole vain rotuerottelua vaan kokonaisvaltaista mutta pienipiirteistä ihmisten alistamista äärimmäisen tarkkaan määriteltyihin matriismaisiinhierarkioihin akselistolla sukupuoli-rotu-luokka-jne. Vapautuksen yksi tärkeimpiä välietappeja oli maan uusi perustuslaki vuodelta 1996, jossa säädettiin syrjintäkiellosta yhteensä 12 erikseen mainitulla perusteella. Plus sitä täydensi ainakin säätämishetkellä maailman vahvimmaksi mainittu Bill of Rights. Samaan aikaan toteutettiin useita muita suuria oikeudellisia projekteja syrjinnän purkamiseksi yhteiskunnasta. Niistä tärkeimpänä apartheidin perintöä tonkinut totuus- ja sovintoprosessi.\nOnko jotain erityistä syytä, että yleisesti anti-kolonialististen vapaustaisteluiden ja erityisesti Apartheidin vastaisen taistelun kokemukset – opit ja hedelmät – loistavat poissaolollaan intersektionaalisen feminismin keskusteluissa? Minulla on oma kokemukseni jonka en väitä olevan yleinen heijastus mistään. Silti, kun intersektionaalisuudesta puhutaan, tunnen yhtä aikaa sekä vahvaa deja vu:ta että ihmettelyä: been there done that, mutta omaa referenssiä ei nykyhetkessä näillä leveysasteilla edes tunnisteta.\nToinen kysymys: miksi termi ”esteettömyys” ei esiinny missään oppaassa? Onko jotain erityistä syytä, miksi esteettömyys ei ole/voisi olla se yhteiskunnallinen arvo/hyve/tavoite, johon intersektionaalisesti tarkastellun syrjinnän tulisi päättyä? On älyllisesti huomattavasti helpompaa pohtia, miten muokata instituutioista esteettömämpiä kuin listata sen vaikutuksia kaikkiin mahdollisiin lokeroihin – ja niiden yhdistelmiin – kaikissa mahdollisissa tilanteissa.\nJos vanhalle kääkälle sallitaan pieni ilkikurinen kaneetti: Allekirjoitan mielellään kaiken oppaassa mainitun. Silti mieleen jää kaihertamaan pieni epäilys. Mikä tässä kaikessa olikaan aidosti alkuperäistä? Mikä pyörän keksimistä uudelleen? Sitä, että uusi sukupolvi tarvitsee itselleen sopivan sanoituksen itselleen tärkeiden haasteiden ratkaisuihin?


BusinessClub – Turun ammattikorkeakoulu\n"We exist to create world class business”\nBusinessClub on edistyksellinen yrittäjäyhteisö, jossa opiskelija valmistuu korkeakoulututkinnon suorittaneeksi asiantuntijaksi ja saa yrityksensä liiketoiminnan vauhdikkaaseen alkuun. Se palvelee opiskelijoiden lisäksi myös muita yrittäjiä ja yritystoimintaa suunnittelevia.\nNäytä lisää – Mentorointi\n"Hotline 24/7" - Pikaista apua aina tarvittaessa"\nOsaava, kokenut yrittäjä tai asiantuntija auttaa uutta yrittäjää löytämään omat vahvuutensa, kehittämiskohteensa, ja käyttämättömät resurssinsa. Yrittäjä on aktiivinen ja vie prosessiaan eteenpäin.\nHenkilökohtainen mentori palvelee yrittäjää spontaaneissa tilanteissa ja tavoitteellisessa vuorovaikutussuhteessa suunnitellun ohjelman mukaan. Yrittäjä reflektoi toimintaansa ja kehittää yritystään aktiivisesti.\n(Kun klikkaat kuvaa, se avautuu suurempana)\nNäytä lisää – Jatkajakoulu\nJatkajakoulu on valmennusohjelma yritysten liiketoimintaa jatkaville, liiketoiminnasta luopuville sekä yrittäjyydestä kiinnostuneille. Tule siis mukaan, mikäli suunnittelet yritysostoa, omistajavaihdosta tai olet ylipäänsä kiinnostunut Jatkajakoulun aiheista. Voit osallistua koko ohjelmaan tai valitsemiisi moduuleihin.\nTutustu vuoden 2020 Jatkajakoulun ohjelmaan!\nJatkajakoulu toteutetaan yhteistyössä Varsinais-Suomen Yrittäjien kanssa.\nYrittäjyyspolku Turun AMK:ssa\nNäytä lisää – Yrittäjyyspolku Turun AMK:ssa\nNäytä lisää – Jäätelökaverit\nJäätelökaverit on vuonna 2016 toimintansa aloittanut avoin yhtiö, jonka omistavat kolme korkeakouluopiskelijaa.\nJäätelökavereiden toimialana on jälleenmyynti. Jäätelökaverit myyvät pääasiassa italialaista, Nuvole Gelaterian Turussa valmistamaa jäätelöä ja sorbettia, sekä myös muita virvokkeita. Jäätelökavereiden fyysinen myyntikioski sijaitsee Turussa, Kupittaanpuistossa.\nYritys sai alkunsa opiskelijoiden halusta työllistää itsensä kesälle 2016. Yrityksen omistavat Jerko Seppälä, Johannes Lehto, sekä Juuso Hämäläinen. Kaikki yrityksen aloittamisvaiheessa liiketaloutta, Jerko ja Johannes opiskelevat Turun ammattikorkeakoulun BisnesAkatemiassa, Juuso Lahden ammattikorkeakoulussa.\nJäätelökaverit löytää Facebookista!\nTutustu ajankohtaisiin tapahtumiimme!\nNäytä lisää – Tutustu ajankohtaisiin tapahtumiimme!\nTapahtumat - kevät 2021\nLöydät listauksen tulevista tapahtumistamme nettisivuiltamme www.businessclub.turkuamk.fi\nJatkajakouluesite - kevät 2021\nLisätietoja BusinessClubin toiminnasta antavat mentorit Marita Nummi-Wikström, Sari Asteljoki, Jani Pihlajamaa ja Arto Manninen.\nGlobal Gateway - Palvelujen johtaminen ja kehittäminen globaalissa toimintaympäristössä -tutkimusryhmä\nOpiskelijoille, yrittäjille ja yritystoimintaa suunnitteleville\n+358 50 598 5235\n+358 50 358 8432\nBisnesAkatemia: Tervetuloa BisnesAkatemiaan (tutustuminen tai workshop) Kiertotalous 2.0 Palvelumuotoilu kehittää asiakaskokemusta ja liiketoimintaa