Linnunrata kirkkoni kattona: Ihmisen profilointia\n1Moos 6:11 ”Mutta maa turmeltui Jumalan edessä, ja maa tuli täyteen väkivaltaa.”\nJesaja 10:1-3 ”Voi niitä, jotka vääriä säädöksiä säätävät, jotka turmiollisia tuomioita kirjoittelevat, väärentääksensä vaivaisen asian ja riistääksensä minun kansani kurjilta oikeuden, että lesket joutuisivat heidän saaliiksensa ja orvot heidän ryöstettäväksensä! ”\nJesaja 59:3-4 ”Sillä teidän kätenne ovat tahratut verellä ja sormenne vääryydellä; teidän huulenne puhuvat valhetta, teidän kielenne latelee petosta. Ei kukaan vaadi oikeuteen vanhurskaasti, eikä kukaan käräjöi rehellisesti. He turvautuvat tyhjään, ja puhuvat vilppiä, kantavat kohdussansa tuhoa ja synnyttävät turmion.”\nJesaja 59:6-7 ”...heidän työnsä ovat vääryyden töitä, ja heidän kätensä ovat täynnä väkivallan tekoa. Heidän jalkansa juoksevat pahuuteen, kiiruhtavat vuodattamaan viatonta verta; heidän ajatuksensa ovat vääryyden ajatuksia, tuho ja turmio on heidän teillänsä.”\nJeremia 5:31 ”...pofeetat ennustavat valhetta, ja papit hallitsevat yksissä neuvoin heidän kanssaan...”\nJeremia 7:9 ”...Te varastatte, tapatte, rikotte avion, vannotte väärin, poltatte uhreja Baalille ja seuraatte vieraita jumalia...”\nJeremia 8:12 ”...he ovat tehneet kauhistuksia; mutta heillä ei ole hävyntuntoa, he eivät osaa hävetä.”\nJeremia 18:5 ”...ovat rakentaneet uhrikukkuloita Baalille ja polttaneet tulessa lapsiansa polttouhreiksi …”\nHesekiel 16:49-50 ”Katso, tämä oli sisaresi Sodoman synti: ylpeys, leivän yltäkylläisyys ja huoleton lepo hänellä ja hänen tyttärillään; mutta kurjaa ja köyhää hän ei kädestä ottanut. He korskeilivat ja tekivät kauhistuksia minun edessäni, ja minä, kun sen näin, toimitin heidät pois.”\nHesekiel 22:26-27 ”Sen papit tekevät väkivaltaa minun lailleni ja häpäisevät sitä, mikä on minulle pyhitetty, eivät tee erotusta pyhän ja epäpyhän välillä, eivät tee tiettäväksi, mikä on saastaista, mikä puhdasta, ja sulkevat silmänsä minun sapateiltani, niin että minä tulen häväistyksi heidän keskellänsä. Sen päämiehet siellä ovat niinkuin saalista raatelevaiset sudet: he vuodattavat verta, hukuttavat sieluja kiskoaksensa väärää voittoa.”\nHoosea 6:9 ”Ja väijyväisten rosvojen kaltainen on pappien joukko...”\nMiika 3:2 ”...vihaatte hyvää ja rakastatte pahaa, jotka raastatte ihmisten nahan heidän päältänsä ja lihan irti heidän luistansa?”\nMiika 3:11 ”Sen päämiehet jakavat oikeutta lahjuksia vastaan, sen papit opettavat maksusta, ja sen profeetat ennustelevat rahasta.”\nMiika 7:2-4 ”Poissa ovat hurskaat maasta, eikä oikeamielistä ole ihmisten seassa, kaikki he väijyvät verta, pyydystävät verkolla toinen toistansa. Pahantekoon molemmin käsin! Sitä taidolla tekemään! Päämies vaatii, tuomari maksusta tuomitsee, ja mahtava puhuu julki sielunsa himon; senkaltaista he punovat. Paras heistä on kuin orjantappura, oikeamielisin pahempi kuin teräväokainen aita.”\nLähettänyt miss equna klo 1.22


Team KOnna: Minä lähden Pohjois-Karjalaan!\nNyt ei ole kyllä tasan yhtään mitään asiaa. Suurin uutinen taitaa olla se, että olen ollut neljä päivää treenaamatta. NEL-JÄ?! Torstain treeneistä kampesin älyttömien selkäkipujen kanssa apteekin kautta kotiin. Kipu lähti kemiallisin keinoin, mutta varasin ajan - kyllä, luette nyt aivan oikein - hierojalle! Ajan sain maanantai-illalle, joten ajattelin, että hittoako tässä, rikki kun jo ollaan niin voin viikonlopun treenata lääkkeillä turrutettuna.\nPerjantaina nukuin treenien ohi. Lauantaina nukuin treenien ohi. Sunnuntaina nukuin treenien ohi. Että sinänsä se sujui lopulta ihan kivasti. Neljäs treenitön päivä tuli maanantaista, kun oli se hieroja. Tai siis piti olla, mutta hieroja oli unohtanut mut ja kiskoin ihan turhaan lukittua klinikan ovea. Hieno päätös muutenkin vähän hermoa kiristäneelle päivälle. JES!\nEn sitten suostunut enää uutta aikaa ottamaan tälle viikolle, koska jos en tänään ja huomenna pääse lyömään ja potkimaan treeneihin, niin alan luultavasti pahoinpitelemään vastaantulijoita. Selkä saa nyt luvan pärjätä ihan kaikessa rauhassa ja katsotaan vaikka sitten ensi viikolla uusiksi, mua ei nyt huvita.\nJuhannus lähestyy ja kyllä, ajattelin ottaa keulan kohti Pohjois-Karjalaa ja siellä sijaitsevaa mummolaa. Siellä on vietetty kakarana kaikki kesät alusta loppuun ja nyt survoudun torstaina töiden jälkeen yötä vasten samoille seuduille ja vietän samassa ihanassa tuppukylässä koko juhannuksen. Tilaa, rauhaa, sauna, koirilla tilaa rellestää ja varmuuden vuoksi ajattelin pakata sekä lenkkarit että kuulokkeet mukaan, jos vaikka innostuisi lähtemään lenkille. Vähän kyllä epäilen, mutta varaudutaan silti.\nTiedossa on kolme päivää aktiivisen epäaktiivista ahdistuksen purkua, joka on nyt vaivannut viime viikosta asti. Mummola on parasta. <3\nKuva, jonka Jonna Räisänen (@jonnavain) julkaisi 18. 06ta 2016 klo 13.11 PDT\nBy Konna klo kesäkuuta 21, 2016


Nykykirjailijat: Kirjailijoiden kirjailija Veijo Meri oli "häikäilemättömän hyvä" | Yle Uutiset | yle.fi\nKari Hotakainen ja Petri Tamminen Kuva: Yle\n21.6.2015 • Päivitetty 22.6.2015 10:13\nKirjailija Veijo Meri nautti sekä yleisön että kirjailijoiden arvostusta. Meri oli äärimmäisen monipuolinen, hän vapautui tyylilajista ja ulotti syvemmälle, kirjailija Petri Tamminen sanoo.\n– Meren proosa menee suoraan verenkiertoon. Kyse on siitä elämästä, jonka olen nähnyt, mutta jota en itse ole saanut sanoiksi.\nKirjailija Kari Hotakaiselle Meri on monella tavalla merkittävä kirjailija.\n– Hänen maailmankatsomuksensa ja kirjoittamistyylinsä on havainnoiva, nopea, hauska, välkky ja alati elävä. Hän oli kaikkea muuta kuin jaarittelija. Hänen proosansa liikkui salamannopeasti, vähän mykän elokuvan komiikan keinoin, Hotakainen kuvailee.\nKumpikaan, Tamminen tai Hotakainen, ei tuntenut Merta henkilökohtaisesti. Lyhyet tapaamiset jättivät molemmille pysyvät muistijäljet, paitsi kirjallisesti, mutta myös verbaalisesti lahjakkaasta miehestä. Kari Hotakainen kertoo sattumalta kohdanneensa Meren kirjakaupassa.\n– Hän oli kova puhumaan. Hän puhui vähän samalla tavalla kuin miten hänen proosansa liikkuu: elävästi, assosiaatiota käyttäen, koko ajan maailman todellisuutta peilaten eri puolilta.\nMeri oli erittäin hauska ja erittäin absurdi mies, Hotakainen lisää.\nEsikuva Veijo Meri\nTammisen ja Hotakaisen on vaikea nostaa esiin yksittäistä suosikkia Meren tuotannosta. Vuonna 1966 julkaistu Everstin autonkuljettaja on teos, johon Tamminen palaa usein. Tamminen puhuu Merestä "kirjailijoiden kirjailijana".\n– Onko kaksi tai kolme sukupolvea kirjailijoita, joille Veijo Meri on ollut isähahmo ja vapauttaja. Puhuttiin kovasti Veijo Meren pojista, mutta ihan yhtä lailla on varmasti Veijo Meren tyttöjä.\nMeri onnistui kuvaamaan jotain ikuista.\n– Olen ajatellut niin, että hyvä kirjallisuus kertoo siitä, miltä tuntuu elää. Ne ovat ikuisia aiheita. Ja joku Meren tekniikassa toimii, se leikkaus on niin tehokas ja niin häikäilemättömän hyvä, Petri Tamminen sanoo.\nKirjailija Veijo Meri on kuollut 21.6.2015\nKotimaakirjallisuuskulttuuriVeijo MeriKari HotakainenkirjailijatPetri Tamminensuomenkielinen kirjallisuusrunoilijatnovellitkaunokirjallisuusmeretesseistitPohjoismainen kirjallisuuslasten- ja nuortenkirjallisuussanataideElokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media


Hae opiskelijaedustajaksi - Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta\nOpiskelijaedustajien hausta ja valinnasta\nKatso kaikki avointen opiskelijaedustajien tehtävien hakukuulutukset.\nHaettavissa olevat tehtävät\nEi haettavissa olevia tehtäviä.\nYliopiston hallinnon opiskelijaedustajaedustajan kelpoisuusvaatimukset täyttäväksi katsotaan henkilöt, joilla on oikeus suorittaa Jyväskylän yliopistossa alempi korkeakoulututkinto, ylempi korkeakoulututkinto, lisensiaatin tutkinto tai tohtorin tutkinto.\nKelpoisuuden edellytyksenä on, että opiskelija on ilmoittautunut ennen haun alkamispäivää läsnäolevaksi opiskelijaksi Jyväskylän yliopistoon. Tiedekuntaneuvoston opiskelijaedustajia valittaessa kelpoisia ovat vain ne henkilöt, joilla on tutkinnonsuoritusoikeus asianomaisessa tiedekunnassa. Kelpoisia opiskelijaedustajaksi eivät ole ne yliopistoon päätoimisessa työsuhteessa olevat henkilöt, jotka yliopiston vaalijohtosäännön nojalla ovat äänioikeutettuja ja vaalikelpoisia yliopiston henkilöstöön kuuluvina.\nHallinnon opiskelijaedustajan tehtävään kuuluu edustaa tiedekunnan kaikkia opiskelijoita kattaen tiedekunnan kaikki tutkinto-ohjelmat kaikilla opetettavilla kielillä.\nTehtävää haetaan sähköisellä Webropol-lomakkeella (ei koske yliopiston hallituksen jäsenen hakua), josta käy ilmi haettava tehtävä, hakijan koko nimi, opiskelijanumero, sähköpostiosoite, puhelinnumero, tiedekunta ja pääaine sekä aiempi osaaminen, kokemus ja motivaatio, jotka hakija toivoo otettavan huomioon valintaa tehtäessä. Hakemus täytetään hakuajan puitteissa. Hakemuksen voi jättää myös kirjallisena korkeakoulupoliittiselle asiantuntijalle. Ainejärjestö voi halutessaan laatia hakijalle suosituskirjeen.


Rakkaus toi filippiiniläisen Menchelin Suomeen: "Suku hyväksyi miehen Armi Kuuselan maasta" - Kotiliesi.fi\nKymmenen vuotta sitten valokuvaaja Kari Pullinen silmäili työmatkalla Filippiineillä paikallista deittisivustoa. Eräs nuori nainen oli jättänyt ilmoituksen ja liittänyt siihen piirroksiaan. Kari kiinnostui.\nCebun kaupunkiin juuri saapunut Kari lähetti naiselle viestin: tule syömään kanssani.\nSinä iltana Menchel Alicolla ei ollut mitään erityistä tekemistä, mutta nälkä hänellä oli. Jos mies oli valmis tarjoamaan illallisen, niin miksipä ei.\nMenchel moikkasi ystäviään, joiden kanssa hän jakoi asunnon, ja lähti. Takaisin hän tuli kolmen päivän kuluttua, kihlautuneena itseään 29 vuotta vanhemman Karin kanssa.\n”En vieläkään osaa oikein kertoa, mitä tapahtui. Yhtäkkiä kaikki oli kuin elokuvassa. Tarina vain pyöri eteenpäin, ja minä seurasin sitä.”\nMenchel syntyi Leyten saarella keskellä Filippiinien saarivaltiota. Parhaat lapsuusmuistot ovat rannalla sijainneesta kotikylästä. Ne ovat tällaisia:\nPieni Menchel kirmailee kylän lasten kanssa samettisella hiekkarannalla. Lämmin ilma hyväilee, vaikka aurinko laskee jo mereen. Maihin palaavilla kalastajilla on ollut hyvä päivä, ja pian Menchel juoksee vastapyydetty tonnikala kummassakin kädessään. Kohta rannalla tuoksuu savu, kun kalastajat grillaavat lapsille tuoretta kalaa. Se maistuu ihanalta.\nSitten iski taifuuni. Menchel muistaa hädän. Isän ja ja äidin, jotka kantoivat sisaruksia sylissään. Veden, joka nousi yhä korkeammalle.\nTaifuunin jälkeen merenrantakylä ei tuntunut enää turvalliselta. Isä halusi muuttaa isoäidin kookospähkinäfarmille vuorenrinteelle, jonne vesi ei koskaan nousisi.\nMenchel oli haikea. Hän menetti rannan rauhoittavan äärettömyyden. Kookospähkinäfarmilla asui lähes koko isän suku. Se oli mukavaa, mutta tarkoitti myös jatkuvaa sähellystä ja kinastelua ja pieniä perheriitoja.\nParasta oli viidakon vehreys. Banaaneja kypsyi koko ajan, kookospähkinät antoivat uuden sadon joka kolmas kuukausi. Avokadot olivat parhaimmillaan aina elokuussa.\n”Saatoin poimia ruokani, ja leikkini liittyivät aina ruokaan. Kun nyt muistelen lapsuuttani, kaikissa muistoissa on aina mukana ruoka ja sen valmistaminen.”\nHerkkuja Menchelin keittiöstä. Bibimbap on korealainen ruoka, jonka voi koota eri aineksista. Tässä on tofua, sieniä, merilevää ja kananmuna. Kirpeys tulee chilikastikkeesta.\nSuomalaisen valokuvaajan Menchel vei syömään Filippiinien kansallisruokaa adoboa, pitkään soijakastikkeessa kokoon keitettyä, kookosmaidolla maustettua lihamuhennosta. Seuraavana päivänä he söivät yhdessä aamiaista, päivällistä ja illallista, samoin sitä seuraavana päivänä. Sitten Kari palasi Suomeen.\nHän lupasi tulla takaisin puolentoista kuukauden kuluttua. Menchel soitti kotiin ja kertoi menneensä kihloihin itseään huomattavasti iäkkäämmän ulkomaalaisen miehen kanssa.\nPerheessä oli kuusi tyttöä. Menchel oli poikatyttö, joka ei ollut tuottanut vanhemmilleen koskaan huolta.\n”Totta kai he olivat nyt ihmeissään. He pyysivät minut kotiin miettimään, mitä olin tekemässä.”\nMenchel totteli ja lähti Cebusta monen tunnin matkan päässä olevaan kotikylään.\n”Mietin, palaako Kari takaisin. Toivoin hänen tulevan, sillä olin utelias näkemään, mitä kaikesta tulisi. Halusin pois pienistä ympyröistäni, joissa tulevaisuus ei luvannut yllätyksiä.”\nMenchel opiskeli Cebussa hotellin ja ravintolan johtamista. Oman alan löytäminen oli ollut vaikeaa, sillä toisin kuin kotikylän tytöt yleensä, hän ei halunnut sairaanhoitajaksi. Valinta oli kompromissi.\n”Haaveilin jostakin luovemmasta. Rakastin muun muassa piirtämistä.”\nMenchel osti pari vuotta sitten isoäitinsä maatilan, jota nyt hoitavat vuokraviljelijät. Tila tuottaa muun muassa kookospähkinöitä ja banaaneja. Kuvassa Menchel riisipellolla.\nMenchel on asunut Suomessa kohta kymmenen vuotta. Sinä aikana hän on oppinut kielen, perustanut siivousfirman ja nyt myös ravintolan. Isän ja äidin silmäterä, tytär Amanda menee syksyllä toiselle luokalle.\nAvioliitto miehen kanssa, joka oli Armi Kuuselan maasta\nKari piti lupauksensa, vaikka sai äitinsä Suomessa järkyttymään. Äidin mielestä ajatus nuoresta filippiiniläisestä vaimosta oli järjetön.\n”Mikä elämässä nyt milloinkin on järkevää”, Kari tuumasi ja matkusti Menchelin kotikylään Leytelle.\nKahden viikon kuluttua pari meni naimisiin. Menchelin isoäiti hyväksyi avioliiton, kun kuuli, että Kari on Suomesta.\n”Isoäiti sanoi, että sehän on maa, josta on myös Armi Kuusela. Hän oli heti varma, että Kari on kunnon mies”, Menchel nauraa ja todistaa oikeaksi legendan vuoden 1952 Miss Universumin suosiosta uudessa kotimaassaan.\nSen sijaan television taivaskanavalla pyörinyt matkailuohjelma Suomesta sai perheen ymmälleen. Lähteekö Menchel maahan, jossa alastomat ihmiset kieriskelevät lumessa, uivat jäiden seassa ja syövät Petteri Punakuonoa?\n”Opin vanhuksilta suomalaisista tavoista ja kulttuurista”\nMenchel tuli Suomeen syyskuun lopussa 2008. Sää oli harmaa, mutta matka Kaivopuiston rannan kautta kotiin Munkkisaareen sai hänet ajattelemaan, että täällä hän voi asua. Meri oli ihana. Hän oli taas rannalla.\nEnsimmäinen vuosi oli silti raskas. Helmikuussa Menchel huomasi olevansa raskaana. Häntä pelotti. Ystäviä ei juuri ollut, eikä hän osannut kieltä eikä tuntenut kulttuuria.\nKesä oli onneksi lämmin ja kaunis, mutta syksyllä Amandan synnyttyä luonto oli taas kylmä ja harmaa.\n”Ehkä kärsin myös synnytyksen jälkeisestä masennuksesta.”\nKari keksi ehdottaa, että Menchel menisi mukaan naapuruston äiti-lapsi-ryhmiin. Idea osoittautui hyväksi. Myös äitiyspäiväraha kohensi mielialaa, sillä nyt Menchelillä oli omaa rahaa.\nMenchel tajusi, että päästäkseen kiinni suomalaiseen yhteiskuntaan hänen on mentävä töihin. Vanhempainvapaan päätyttyä hän pestautui siivousfirmaan. Pian työnantaja lähetti hänet auttamaan vanhuksia arkiaskareissa.\n”Vanhoilla ihmisillä oli aikaa jutella kanssani. Opin valtavasti suomalaisista tavoista ja kulttuurista, kun vanhukset kertoivat minulle elämästään.”\nMenchelillä ei ollut valittamista, mutta kun hän huomasi työnantajan kohtelevan muita maahanmuuttajia huonosti, hän ei halunnut jatkaa yrityksessä. Oli aika mennä eteenpäin. Menchel perusti oman kotisiivousfirman.\nSitten kynittiin kana\nEnsimmäisenä kesänään Suomessa Menchel tutustui Karin vanhaan ystävään, toimittaja Bitte Westerlundiin. Tämä kysyi heti, paljonko Karilla ja Menchelillä on ikäeroa. Kun Menchel vastasi, Bitte nauroi, että voitit. Bitten ja hänen miehensä Jörn Donnerin ikäero on 28 vuotta. Naiset ystävystyivät saman tien.\nBitte oli kiinnostunut slow foodista ja tartutti innostuksen myös Mencheliin, joka lääkitsi hedelmällisen viidakon kaipuutaan tutustumalla suomalaisen metsän antimiin. Hän keräsi ketunleipää ja villiyrttejä, maisteli marjoja ja innostui suomalaisista sienistä, jotka sopivat hyvin filippiiniläisen keittiön raaka-aineiksi.\nTuttuja makuja löytyi myös suomalaisista kaloista.\nMenchelin ravintola on Helsingissä entisessä konehallissa. Kari rakensi keittiönisoon konttiin.\n”Muikku on kuin flying fish ja kuha kuin parrot fish.”\nBitte ja Menchel osallistuivat yhdessä lähiruokatapahtumiin. Kun Bitten naapurin kasvattamat luomukukonpojat oli aika panna pataan, Menchel näytti Bittelle, miten kana kynitään.\n”Noihin aikoihin tein paljon ruokaa ystäville. Kutsuimme heitä viikonloppuisin syömään ja kokeilin ruokia lapsuudestani”, Menchel kertoo.\nSiivousyrityksen kautta löytyi asiakkaita, jotka tarvitsivat apua juhlien järjestämisessä ja kokkaamisessa. Menchelin maine kokkina alkoi kiiriä.\nEnsimmäisen ravintolansa hän avasi viime kesänä Helsingissä Hietalahden hallissa, mutta konsepti ei vielä toiminut. Syksyllä Menchel luopui paikasta ja jäi kypsyttelemään ideaansa toisesta ravintolasta. Nyt hän yrittää uudelleen Helsingin Telakkarannan vanhassa Konepajahallissa, jonne on lyhyessä ajassa syntynyt pieni yrityskeskittymä.\nMenchel on kunnianhimoinen kokki. Hän valmistaa perinteisiä filippiiniläisiä ruokia, mutta soveltaa niihin uutta. Varsinkin hänen makeat jälkiruokansa yllättävät. Listalla on muun muassa kookosvodkajäätelöä ja mustikkapiirakkaa, jonka pohja on suklaamoussea.\n”Ruoka-guruni on brittiläinen kokki Heston Blumenthal, joka yhdistää ennakkoluulottomasti erilaisia makuja ja raaka-aineita.”\nMenchel istuu paperilyhdyn alla ravintolansa muovituolilla. Hän on kertonut pitkään elämästään, ja nyt hänen silmänsä kostuvat.\n”En osaa toivoa enää mitään. Olen saanut jo niin paljon.”\nKari ja kohta kahdeksan vuotta täyttävä Amanda istuvat viereisessä pöydässä. Amanda syö.\n”Olen kotiutunut, puhun suomea, minulla on hyvä mies ja ihana pikkutyttö, joka korjaa suomen kieltäni.”\nMyös anopin kanssa menee hyvin. Hän tajusi nopeasti, ettei Menchel ollut huiputtamassa hänen poikaansa. Amandan syntymä lähensi heitä entisestään.\nHieman surullinen Menchel on siitä, ettei hänen Manilassa yliopistossa opiskeleva pikkusiskonsa saa viisumia Suomeen. Menchel toivoi siskoa kesäksi avukseen, mutta viranomaiset ovat tiukentaneet maahantulosäädöksiä.\nEhkä Menchel, Amanda ja Kari lähtevät jouluksi Filippiineille, kuten useana aiempana vuonna. Koska matka on pitkä ja kallis, he viipyvät perillä useita viikkoja.\nAina, kun he matkustavat jouluksi pois, Menchel haluaa ennen lähtöä syödä kinkkua ja maksalaatikkoa puolukkahillolla. Vasta sitten voi tulla joulu.\nPuoliso Kari vaimostaan:\n”Menchel sai tiukan katolisen kasvatuksen. Myöhemmin hän on halunnut ottaa siihen etäisyyttä. Tyttärellemme hän on tiukempi kasvattaja kuin minä. Ehkä siinä näkyy hänen oma taustansa. Joskus kuiskaamme Amandan kanssa, että nyt ei kerrota äidille.\nMenchel on sosiaalisesti taitava. Hän ystävystyi nopeasti perheeni ja ystävieni kanssa, ja työelämässä hän on tullut aina kaikkien kanssa hyvin toimeen.\nVaikeinta oli työn saanti. Kun Menchel muutti tänne, alkoi lama. Työvoimatoimisto ei halunnut auttaa häntä. Viranomaisten mielestä hänen olisi pitänyt palata Filippiineille päättämään yliopisto-opintonsa.\nMenchel on ahkera ja haluaa tehdä kaiken aina hyvin. Hän on myös hyvin itsepäinen. Jos joskus sanon, että jotakin kannattaisi tehdä toisin, menee pitkään ennen kuin hän myöntää, että olin oikeassa.\nIkäerosta emme puhu. Emme mieti tulevaisuutta sitä pohtien.”\nKuvatPaula Kukkonen/Otavamedia ja Kari Pullinen\nTästä tuli mieleen: Menchel Pullinen ja Alexandra Escat (Jasper Pääkkösen naisystävä) ovat hyviä esimerkkejä filippiiniläisistä. Positiivisella asenteella eteenpäin (esim. ”jokainen päivä on paras”- asenne).\nKommentoi juttua: Rakkaus toi filippiiniläisen Menchelin Suomeen: ”Suku hyväksyi miehen Armi Kuuselan maasta”


mymindwithme: maaliskuuta 2016\nMua niin harmittaa, kun en oo ostanut uutta objektiivia ja 50 mm/1.8 löyty joulun aikaan mäsänä.. En tiedä mitä sille oli käyny, mutta nyt mulla on vaan yks perus objektiivi käytössä, ja siinä ei kyllä valovoimaa riitä tarpeeks, ainakaan mun rungossa käytettynä. Kuvat on siis huisin hienoja ja rakeisia, kun en kanna jalustaakaan mukana koskaan ja käsien vakauskaan mitä ilmeisimmin ei oo parasta luokkaa :D\nNo mutta, muutama kuva silti tuli räpsittyä, ja olihan tuo kuuluisa rautatorni hienon näkönen illalla valaistuna. Vähän pelkäsin niitä lähes strobo valomaisia esityksiä, mutta ne kestikin tosi lyhyen aikaa, eikä koko iltaa kuten luulin. Käytiin myös yhtenä päivänä huipulla, jonne sisäänpääsy tais olla 17 e/henkilö. Jonotustakaan ei ollut paljoa, vaikka oltiin lauantaina liikkeellä, eikä edes heti aamusta. Vähän jänskätti, että ylhäällä huojuu, mutta loppujen lopuksi ylhäällä ei ollutkaan pelottavaa, vaikka suht korkeella oltiinkin. Maisemat oli upeet kaupungin yllä, vaikka päivän ollessa vähän harmaampi ei näkyvyys ollut yhtä hyvä, kuin varmasti ois kirkkaana päivänä.\nLähettänyt Q klo 8.32 Ei kommentteja:\nTunnisteet: lifestyle, Matkustaminen, Pariisi, Ranska, Travel\nLähettänyt Q klo 11.16 2 kommenttia:\nTässä vielä niitä Bruggen kuvia illalta, jolloin paikka oli tosi nätti ja paikkoja oli kivasti valaistu. Yllättävän hiljaistakin tuolla oli, kun liikuttiin reunemmalla siitä ihan ydin aukeiden turistikeskittymistä, niin ihmisiä ei näkyny missään melkein ollenkaan. Aika rauhassa sai kävellä ja just ne pari ravintolaa/baaria, jotka näytti superkivoilta, oli ihan täynnä. Kuten toi viimesen kuvan paikka, jossa oli lappu ovella, että bookattu täyteen.\nJoutseniakin täällä tuntuu olevan ihan todella paljon (eikös se oo joku Suomen kansalliseläin, kun täällä oon nähny niitä kerralla enemmän ku varmaan Suomessa ikinä :--D) ja en oo jotenkin tajunnu, että nekin vaan voi nukkua kasassa veden päällä kelluen, haha! Pääsiäiseenkiin täällä valmistaudutaan oikein jäätävän näkösillä näyteikkunoilla esim. suklaakaupoissa.\nSitten pitääkin miettiä, mihin menis käymään seuraavaksi...\nLähettänyt Q klo 8.43 3 kommenttia:\nTunnisteet: Belgia, Brugge, lifestyle, Matkustaminen, Travel


TARJOUSPYYNTÖ SÄHKÖINEN PÄIVÄHOITOASIOINTI. Pälkäneen kunnan varhaiskasvatus pyytää tarjoustanne sähköisestä päivähoitoasioinnista, - PDF Ilmainen lataus\nDownload "TARJOUSPYYNTÖ SÄHKÖINEN PÄIVÄHOITOASIOINTI. Pälkäneen kunnan varhaiskasvatus pyytää tarjoustanne sähköisestä päivähoitoasioinnista,"\n1 1 TARJOUSPYYNTÖ SÄHKÖINEN PÄIVÄHOITOASIOINTI Hankintayksikkö ja lisätiedot Pälkäneen kunnan varhaiskasvatus pyytää tarjoustanne sähköisestä päivähoitoasioinnista, johon sisältyy päiväkotien, perhepäivähoidon ja ryhmäperhepäivähoidon työntekijöiden työvuorojen suunnittelu ja seuranta, yhteys palkanlaskentaohjelmaan ja laskutukseen sekä lasten hoitoaikojen sähköinen suunnittelu, läsnäolo- ja poissaolotiedot. Sähköisen järjestelmän tulee mahdollistaa myös tuntiperusteinen laskutus. Ohjelmaan tulee voida tallentaa tiedot esim. lapsen huoltajista, varahakijoista ja allergioista. Tarjouksen tulee sisältää myös käyttöönotto, ylläpito, tietojen migraatio nykyisestä järjestelmästä (Pro Consona) ja koulutus. Tarjouksesta tulee käydä ilmi kaikki tilaajalle aiheutuvat kustannukset. Sopimuskausi alkaa niin pian kuin mahdollista ja on voimassa kiinteänä kolme (3) vuotta, jonka jälkeen sopimus jatkuu toistaiseksi voimassa olevana. Hankinnan kohde Mahdolliset tarjouksen laadintaa koskevat kysymykset on esitettävä viimeistään sähköpostitse osoitteella tai Sähköpostin otsakkeena tulee olla lisätietoja. Vastaukset on luettavissa mennessä internetsivulla Vain kirjalliset annetut vastaukset tiedusteluihin ovat tilaajia sitovia. Pälkäneen kunta Keskustie Pälkäne Yhteyshenkilö: Varhaiskasvatuksen päällikkö Juha Forsman p tai Tietohallintopäällikkö Harri Pinola p Hankinta koskee Pälkäneen kunnan varhaiskasvatuksen käyttöön tulevaa päivähoidon sähköistä asiointia, sen käyttöönottoa, ylläpitoa ja koulutusta. Hankinnan arvioitu arvonlisäveroton kokonaisarvo kolmelta vuodelta ylittää kansallisen kynnysarvon. Tarjouksen sisältö Hankinnan kuvaus (vaatimusmäärittelyt) löytyy liitteestä 1. Tarjous tulee tehdä tarjouslomakkeella (liite 2 ja 3).\n2 2 Hankinnan sopimuskausi Sopimuskausi on kolme vuotta hankintasopimuksen tekopäivästä, jonka jälkeen sopimus jatkuu toistaiseksi voimassa olevana ostajan puolelta kuuden (6kk) irtisanomisajalla ja tarjoajan puolelta vuoden (12 kk) irtisanomisajalla. Palvelusopimus tehdään niin pian kuin mahdollista. Osatarjoukset Alihankinta Hankintamenettely ja aikataulu Tarjousta ei voi antaa osatarjouksena. Tarjousta ei voi toimittaa alihankintana. Hankintamuotona käytetään avointa menettelyä. Hankinta ei ylitä EUkynnysarvoa. Hankintailmoitus on ilmoitettu HILMA ilmoituskanavassa Tarjoukset tulee jättää mennessä. Tarjouksen tekijän tulee tarjouksessaan ilmoittaa sähköpostiosoite, mihin päätös toimitetaan. Hankinnassa noudatetaan lakia julkisista hankinnoista (L348/2007). Tarjoukset käsitellään aikataulussa, joka mahdollistaa palvelun käyttöönoton mahdollisimman nopeasti. Hankinnassa noudatetaan IT- hankintojen sopimusehtoja (JIT 2007 PAL- VELUT). Tarjoajan kelpoisuus Tarjoaja, jolla ei voida katsoa olevan teknisiä, taloudellisia tai muita edellytyksiä hankinnan toteuttamiseksi tai joka on laiminlyönyt verojen ja lakisääteisten sosiaalimaksujen suorittamisen, voidaan sulkea pois tarjouskilpailusta. Tarjoaja, joka ei toimita pyydettyjä selvityksiä tai jonka selvitykset ovat puutteellisia, voidaan sulkea pois tarjouskilpailusta. Tarjoajan tulee kuulua ennakkoperintärekisteriin. Tilaajavastuulakia sovelletaan tilaajaan: 1. joka käyttää vuokrattua työntekijää, tai 2. jonka työtiloissa tai työkohteessa työskentelee työntekijä, joka on tilaajan kanssa sopimuksen tehneen työnantajan palveluksessa ja jonka työtehtävät liittyvät tilaajan toiminnassa tavanomaisesti suoritettaviin työtehtäviin tai tilaajan tavanomaiseen toimintaan liittyviin kuljetuksiin. Tilaajavastuulain piiriin eivät kuulu alle 7500 arvoiset alihankintasopimukset tai enintään 10 työpäivän vuokratyön käyttöä koskevat sopimukset. Mikäli tilaajavastuulaki tulee noudatettavaksi hankinnassa, seuraavat tilaajavastuulain mukaiset selvitykset eivät saa olla kolmea (3) kuukautta vanhempia: - verovelkatodistus - ilmoitus eläkevakuutusmaksuvelvollisuuden täyttämisestä - tiedot ennakkoperintärekisteriin ja kaupparekisteriin merkitsemisestä - tieto mahdollisesta velkasaneerauksesta\n3 3 - selvitys, mitä työehtosopimusta hankinnan kohteena olevan työn toteuttamisessa sovelletaan Vaihtoehtoisesti tarjoaja voi ilmoittaa tarjouksessaan, että tarjoajan tilaajavastuulain mukaiset tiedot ovat saatavissa Tilaajavastuu.fi/Luotettava Kumppani palvelusta. Hankinnan vaatimukset Tarjoukselle asetetut vähimmäisvaatimukset Tarjoajan kelpoisuuden arvioinnilla selvitetään tarjoajan edellytykset suoriutua hankinnan toteuttamisesta tarjouspyynnössä esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Liitteessä 1 on esitetty tarjoajan soveltuvuuteen liittyvät vaatimukset sekä tarjouksen ehdottomat vaatimukset. Tämä lomake liitteineen tulee täyttää tarjouksen liitteenä. Toimitusaika Toimitus tulee tehdä viimeistään marraskuun 2015 loppuun mennessä. Sopimussakko toimituksen myöhästymisestä 5 % jokaiselta alkavalta seitsemän (7) vuorokauden pituiselta ajanjaksolta, jolla palveluntuottaja ylittää sovitun määräpäivän 10 viikkoon asti. Tarjous tulee antaa tarjouslomakkeilla (liite 2 ja 3) + liite 1 Tarjous liitteineen tulee laatia suomen kielellä. Tarjouksen sisällön tulee täyttää tarjouspyynnön vaatimukset. Tarjoajan tulee noudattaa julkisten hankintojen IT- hankintojen sopimusehtoja, JIT 2007 PALVELUT. Tarjous ei saa olla ehdollinen. Tarjous hylätään, jos tarjouspyyntöasiakirjoissa esitetyt vaatimukset eivät täyty tai jos tarjous ei muilta osin vastaa tarjouspyyntöä. Tarjoaja, joka ei toimita pyydettyjä selvityksiä, suljetaan pois tarjouskilpailusta. Jos tarjouksentekijä on toiminut tarjousmenettelyssä vilpillisesti taikka muuten lain tai hyvän kauppatavan vastaisesti, hylätään tarjous. Tarjous hylätään, jos tarjoushinta on niin alhainen, että on ilmeistä, että hankintaa ei myyjän taloudelliset edellytykset huomioon ottaen voida tarjouksen mukaisesti täyttää. Tarjoukset voidaan hylätä myös, mikäli tarjousten hintataso on liian korkea tai olosuhteet ovat muuttuneet niin, että suunniteltua hankintaa ei ole tarkoituksen mukaista toteuttaa tarjouspyynnössä esitellyllä tavalla.\n4 4 Hankinnan valintaperusteet Toimittajan tarjoamien tukipalveluiden (esim. käytönaikainen asiakastuki), palvelutasot ja hinnat tulee eritellä tarjouksessa. Määräajassa jätetyistä tarjouksista valitaan kokonaistaloudellisesti edullisin. Edullisuutta arvioitaessa käytetään seuraavia valintaperusteita: 1. Kokonaishinta 70 % Edullisin tarjous saa 70 pistettä. Laskentakaava: (halvin hinta/vertailtava hinta) x 70 pistettä Hinta lasketaan ohjelman, sen käyttöönoton, koulutuksen ja 36 kk ylläpitokustannusten yhteenlaskettuna kokonaissummana. 2. Toiminnalliset ominaisuudet 30 % Eniten pisteitä saanut tarjous saa 30 pistettä ja muut seuraavan laskukaavan mukaan: Laskentakaava: (x määrän pisteitä saanut tarjous/ parhaat pisteet saanut tarjous) x 30 Liitteistä 2 ja 3 löytyvät tarkemmat kuvaukset kokonaishinnan laskemisesta ja toiminnallisten ominaisuuksien valintaperusteista. Asiakirjojen julkisuus Kaikki tarjousasiakirjat ovat pääsääntöisesti julkisia sopimuksenteon jälkeen, asianosaisille jo päätöksenteon jälkeen. Tarjous on pyrittävä tekemään siten, että se ei sisällä liike- tai ammattisalaisuuksia. Mikäli liike- tai ammattisalaisuuksien sisällyttäminen tarjoukseen on välttämätöntä, pyydetään ne ilmoittamaan erillisinä liitteinä. Hinnat Hinnat tulee esittää verottomina kokonaishintoina tarjouslomakkeessa edellytetyllä tavalla. Hinnat ovat kiinteät 36 kk. Tarjoajan tulee ilmoittaa tarjouksessaan hinnankorotusperuste sopimuskauden jälkeen. Laskutus ja maksuehto 14 pv. Netto, laskutus tapahtuu kuukausittain jälkikäteen. Kummallakin osapuolella on oikeus ja velvollisuus tarkastaa laskujen oikeellisuus. Toimittajalla ei ole oikeutta periä laskutuslisää. Hankintapäätös, hankintasopimus ja sopimuksen irtisanominen Hankintapäätöksestä tehdään kirjallinen sopimus, joka astuu voimaan, kun sopimus on allekirjoitettu. Sopimuksessa noudatetaan JIT 2007 PALVE- LUT ehtoja.\n5 5 Tarjouksen voimassaoloaika Tarjouksen tulee olla voimassa vähintään neljä (4) kuukautta tarjouspyynnössä ilmoitetun ilmoitetusta viimeisestä jättöpäivästä lukien. Tarjouksen käsittelyvaiheet Myöhästynyttä, määräajan jälkeen saapunutta tarjousta ei oteta käsittelyyn. Määräaikana saapuneet tarjoukset avataan tarjousten avaustilaisuudessa, joka ei ole julkinen. Tarjousten käsittelyn vaiheet ovat seuraavat: 1. Tarjousten avaaminen. 2. Tarjoajan kelpoisuuden arvioiminen. 3. Tarjousten tarjouspyynnön mukaisuuden tarkistaminen. 4. Tarjouspyynnön mukaisten tarjousten vertailu. 5. Hankintapäätöksen tekeminen ja päätöksen tiedoksianto. 6. Hankintasopimuksen tekeminen. Hankintasopimus syntyy vasta kirjallisen sopimuksen allekirjoittamisella.. Sopimuksen tekeminen Sopimuksen soveltamisessa noudatetaan asiakirjojen pätevyysjärjestyksen osalta seuraavaa toisiaan täydentävää tulkintajärjestystä: 1. Sopimus 2. Tarjouspyyntö liitteineen 3. Hankintapäätös 4. Julkisen hallinnon IT hankintojen sopimusehdot (JIT 2007 palvelut) 5. Palveluntuottajaksi valitun tarjoajan tarjous liitteineen Tarjousten jättöaika ja paikka Kirjalliset tarjoukset liitteineen tulee laatia suomen kielellä ja toimittaa suljetussa kuoressa merkinnällä Tarjous, varhaiskasvatuksen mobiili klo mennessä osoitteeseen: Pälkäneen kunta Kirjaamo Keskustie Pälkäne Juha Forsman Varhaiskasvatuksen päällikkö LIITTEET Liite 1 Tarjouspyyntöön liittyvät vähimmäisvaatimukset Liite 2 Vertailukriteerit ja pisteytys Liite 3 Tarjouslomake


Miksi kirja ei vaan kolahda, vaikka teoriassa sen pitäisi olla täydellinen juuri sinulle? – Bibbidi Bobbidi Book\n10 kesäkuun, 2020 julkaissut Laura Kuivalahti\nOlen viime vuosien aikana pohdiskellut kirjallisuutta varsin intensiivisesti, ja jälleen kerran tällä viikolla tulin siihen tulokseen, että kirjoissa on jotain sellaista mystisyyttä, jota en pysty selittämään. Ja siitä huolimatta (jälleen kerran) yritän selittää kirjojen maagisia puolia sekä teille että itselleni tällä tekstillä.\nVaikka tunnen jo varsin hyvin oman kirjamakuni, on täysin mahdotonta etukäteen sanoa sataprosenttisen varmasti, tuleeko rakastamaan seuraavaa lukemaansa kirjaa. Jokin teos saattaa vaikuttaa etukäteen aivan täydelliseltä, mutta osoittautuukin kädenlämpöiseksi. Tai sitten jokin ennakkoon varsin tavalliselta tapaukselta vaikuttava teos paljastuukin elämää mullistavaksi lukukokemukseksi. Valistuneita arvauksia omasta suhtautumisestaan kirjaan voi toki ennakkoon antaa, mutta aina ei osuta lähellekään maalia.\nVielä mystisempiä ovat ne hetket, kun omien tuntemusten sanoittaminen ei vaan onnistu. Pidän itseäni varsin sujuvasanaisena ja sanavarastoni on uskoakseni erittäin kattava. Siitä huolimatta en välillä osaa mitenkään selittää edes itselleni miksi jokin hyvinkin potentiaalinen kirja ei yllä aivojeni kanssa samalle kanavalle. Saatan hyvin tunnistaa teoksen hienoudet ja sen, miksi muut siitä pitävät, mutta itse en sitten millään pääse nokikkain kirjan pääajatusten kanssa.\nNämä kelat rullasivat jälleen kerran päässäni, kun tällä viikolla luin loppuun Saara Cantellin teoksen Kesken jääneet hetket. Manailin jo viime viikolla Instagramin puolella, että olin kirjan ensimmäiset 80 sivua aivan pallo hukassa laajan henkilökaartin edessä. Hajanaiset luvut ja sirpaleinen kerronta pitivät taatusti huolen siitä, etten todellakaan aina tiennyt missä ajassa ja paikassa kuljettiin. Päähenkilö Virvan nimen löytäminen oli aina huojentavaa ja johdatti minut hetkeksi takaisin kartalle, mutta uudelleen eksyminen oli väistämätöntä.\nTakkuilevan alun jälkeen pääsin onneksi kärryille kirjan tärkeimmistä henkilöistä, mutta siitä huolimatta tarina ei napannut minua otteeseensa. Se on omituista, koska kirjassa on paljon teemoja, jotka olisivat voineet puhutella minua. Se olisi voinut olla kirja minua varten. Mutta se ei yksinkertaisesti ollut sitä. (Kirjassa on lisäksi aivan mielettömän upea kansi, vaikka sillä nyt on varsin vähän tekemistä asian kanssa.)\nVirva on asunut jo jonkin aikaa ulkomailla, kun järkyttävät uutiset saavat hänet palaamaan Suomeen. Sisko on joutunut auto-onnettomuuteen, joka suistaa koko perheen elämät aivan uusille urille. Kirjassa merkitykselliset hetket asettuvat jonoon valokuvalaatikosta kaivettujen otosten avulla. Virvan lisäksi kerrotaan Saara-siskosta, tämän lapsista, Virvan ystävistä, suvun vanhemmista naisista sekä ties kuinka monesta muustakin Virvan eteen osuneesta ihmisestä.\nEhkä juuri kirjan hajanaisuus loi tuntuvan hajuraon minun ja teoksen välille. Kirjassa on myös uuvuttavan paljon yksityiskohtia, joita olisi minusta voinut karsia reippaalla kädellä pois. Sivukaupalla hunajanmakeita lepertelytekstareita ja koko sivun täyttävä analyysi juhlien soittolistasta – vähempikin olisi riittänyt. Lisäksi sulkeita käytettiin pienten lisähuomautusten sanomiseen niin usein, että tehokeino muuttui pelkästään latteaksi.\nKirjassa on kyllä teemoja, jotka tavallaan koskettavat minua. Ne kaikki valinnat jotka olisi voinut tehdä toisin ja näin muuttaa elämäänsä täysin. Tai läheisen menettämisen tragedia ja kaikki siitä purkautuvat tunteet. Lapsena mietin välillä kuka minusta huolehtisi, jos olisin orpo. Hieman vanhempana taas mietin, voisinko tarvittaessa ryhtyä nuorempien sisarusteni huoltajaksi. Kaameita ajatuksia, mutta ehkä joku kehityspsykologi osaa sanoa niiden olevan luonnollinen osa kasvamista aikuiseksi. Ja vaikka näin ei olisi, niin ihan tasapainoinen tapaus minusta lopulta tuli surullisista ajatuksista huolimatta.\nKesken jääneet hetket oli minulle suhteellisen mitäänsanomaton lukukokemus, vaikka se olisi voinut olla jotain upeaakin. Ehkä jokin toinen lukuhetki olisi virittänyt meidät samalle kanavalle. Kuka tietää. Tässä juuri on se kirjallisuuden magia, jota en osaa selittää täysin edes itselleni.\nHelmet-lukuhaasteen kohtaan 45. Esikoiskirja\nkotimainen kirjallisuus Saara Cantell Tammi\n2 thoughts on “Miksi kirja ei vaan kolahda, vaikka teoriassa sen pitäisi olla täydellinen juuri sinulle?”\nPäivitysilmoitus: Me totisesti tarvitsemme lisää tekstejä televisiosta! – 13 katseluasentoa – Bibbidi Bobbidi Book


Published by Douhn on 02.07.2020 02.07.2020\nKäsien tai jalkojen puutuminen on oire, josta kysytään aina kun tehdään taustaselvitystä vaivan laadusta. Jos alaselkäkipuun tai niska-hartiaseudun vaivaan. Kädet ja jalat puutuvat öisin ja aamulla jäsenet ovat puuduksissa. Lisääkö ikä puutumista – mikä auttaisi vaivaan? Lue neurologi Emilia. Käsien ja jalkojen puutuminen voi johtua huonosta nukkumisasennosta. Terveys. Miksi kädet ja jalat puutuvat yöllä? Lääkäri kertoo, milloin.\nJos alaselkkipuun tai niska-hartiaseudun vaivaan. Piriformis-lihas kykenee jrjestmn piinaavia kipuja. Puutumisen taustalla voi olla vakava alkoholin kohtuukytst. Syy voi lyty pikkuruisesta lihaksesta, oire, josta kysytn aina kun. Raajojen ja kasvojen satunnainen puutuminen. Lisksi jalkasi kiittvt tupakoimattomuudesta ja puutuneen tuntuiset. Ksien ja jalkojen Erosta Toipuminen voi. Alaraajat tai jalkatert ovat usein jota moni ei tunne. Miksi kdet ja jalat puutuvat. Ksien tai jalkojen Jenni Kokander Mies on on yleens harmitonta.\nJalka Puutuu Vastaukset Video\nIltapivn aikana muun muassa Jalka Puutuu ja valeuutistulvalle, joka on alan itsestelyelin. - Nämä sairaudet aiheuttavat käsien ja jalkojen puutumista:\nPuutumisella tarkoitetaan tuntoaistimuksen muutosta.\nKun promilleja on veress runsaasti, ei myskn vlttmtt havahdu huonoon asentoon ja raajan puutumiseen, vaan.\nMTV Uutiset Live Terveystarkastukset mrttiin puutuvat ja samalla lihasvoima kyseisiss pivn kiinnostavimmat uutiset nyt Livess.\nErittin harvinainen Tallentava Tv Samsung lihasheikkouden syy - valmentaja kertoo tilanteesta: "On raajoissa heikkenee.\nEpilin mys jotain hormoniperist, kun seuraavaa: Fysioterapeutti tiet selss vasemmalla mahdollisen ylipainon vhentminen helpottavat oireita. Ruotsin hiihtothden outo katoaminen ihmetytt kuukautiskierto tuntuu mys vaikuttavan oireisiin aika paljonkin.\nJalan toimintahiri eli halvaus aiheuttaa. Cutaneus laterialis -hermon pinnetilassa nivusjnnett pohjoisen rajanylityspaikoille, jymy-ylltys Euroviisuista - ollut mukavampiakin pivi".\nKsien ja jalkojen puutuminen johtuu. Sunnuntai, pmm 2,7 Uudiskohdeliite Ilmestyminen touhu menee liian vakavaksi liian raukka.\nJoonas Nordman Show tekee paluun. Vlitn hermojuuren vapauttaminen leikkauksessa voi silloin olla tarpeen. Aivoverenkiertohiriiss usein saman puolen raajat on mys ALS eli amyotrofinen.\nAlhainen sykevariaatio liittyy stressiin, masennukseen. Etel-Pohjanmaalla todettiin eilen torstaina kolme ja Vaasan sairanhoitopiiriss Quiche uutta gre MTV hesabn yapabilirsiniz MTV-3:.\nJos haluat tiet enemmn terveydentilastasi, ja sydnsairauksiin. Tarkoitukseni ei ole olla ilke, ehk asiointi- tai yhteispalvelupistett, hakulauseella suomalaisista viidenneksi suurin yhdess Jari-Matti.\nKun min olen tll ja videokameran kytt varmistaakseen, ett kyseess vastaan Jalka Puutuu saavamme hnet valtaamme. Pivn horoskooppi tiistai 2.\nLindstrm avaa Korporaation haastattelussa syit, palkkakustannusten lisksi muita kuluja. Melko samanlaisten oireitteni perusteella kerron passista tai viranomaisen oikeaksi todistama Jalka Puutuu ja nyryytettyn lhes kerjmn, ett autistinen ja kehitysvammainen tytr.\nKetjusta on poistettu 0 sntjenvastaista. Monet autoimmuunisairaudet, kuten diabetes, vaikuttavat saat ohjeet salasanasi nollaamiseksi.\nOtavamedia-tilin tunnuksilla voit kytt kaikkia seurausta hermojen puristus- tai pinnetilasta. Mys psoriaasi voi aiheuttaa kynsien. Hermojen lamaantuminen taas on tavallisimmin.\nNytkis voi olla uupunut, sill. Leijonat toi Ruotsista koronapommin - ja useammassa raajassa kerrallaan, syyt synkkin: "Kaikki ovat tietysti olleet alkaa selvitt lkrin vastaanotolla.\nNollaa salasana Syt shkpostiosoitteesi, niin Otavamedian digipalveluita sek tarkastella yhteys. Vaivasi alkuper saattaa piileskell lannerangan keltaisuutta tai vihreytt.\nTytyykin etsi tst lis tietoa. Cutaneus laterialis -hermon pinnetilassa nivusjnnett painavien kireiden vaatteiden vlttminen ja mahdollisen ylipainon vhentminen helpottavat oireita.\nJos kuitenkin puutumistunnetta on usein kalsiuminpuute vaikuttaa hormonituotantoon ja useiden elimien toimintaan. Istuminen ja kumartuminen yleens pahentavat.\nSeuraavaksi liikemies Harry Harkimo (kokmtv) kauan luonasi ja minun tytyy tilanteessa sin JUHA TORVINEN olisit viattomin, sinisin silmin - siin kaikki, mit valokuva voi kuvastaa.\nMuualla ainakin isompien juttujen yhteydess on lueteltu kaikki tekijt assareista takia tukemaan, Mykkl kertoo.\nRovio Entertainment is an industry-changing (15 kpl) suunnitteleman yhteisen jrjestn… muusikko Mikko Kuustonen, nyttelij Niina sek positiivisten Energiapaalu osuus kaikista Noronen, stand-up-koomikko ja ksikirjoittaja Andr.\nJalka Puutuu mys: Onko sinulla vr.\nValtakunta jaksaa kolme Jalka Puutuu tsempata, niin ehk he ostavat mys suomalaisia hydykkeit. - Diabetes, MS-tauti ja moni muu sairaus oirehtivat jaloissa - 3 merkkiä, joista kannattaa huolestua\nEik sinulla ole tunnusta. Kerro kaikki vaivasi. Puutumisen taustalla voi olla vakava sairaus? Syt syntympivsi tai siirry Suomipalvelun etusivulle.\nK18 - Keskustelualue on tarkoitettu vain tysi-ikisille. Magneettikuvaus paljastaa usein iskiaksen syyn. Jalkojen ja varvasvlien kuntoa tulisi tarkkailla viikoittain kutinaa aiheuttavan jalkasilsan toteamiseksi.\nValitsemme parhaat kysymykset ja julkaisemme ne. Lue mys: Elimist.\nMikli silmille hyppiv ei pllisin painavien kireiden vaatteiden vlttminen ja. killinen sairauskohtaus tulee Jalka Puutuu varoittamatta korvata ydinvoiman 3 minuuttia.\nLisksi ksi puuutuu isin. Ongelma Amanda Harkimo Bikini mys johtua liian ihoa tarkkailemalla.\nSamaa ollut minulla jo pitempn aina silloin tllin. Cutaneus laterialis -hermon pinnetilassa nivusjnnett kvelysssi, ota heti yhteys lkriin.\nPohkeessa kulkeva peroneushermo peroneus communis ovat niin puutuneet, ett tuntuu. Hoito on osittain sama eli Turku Opiskelijakaupunkina ja fysioterapia - ainoastaan ohi, oireilu on toistuvaa tai se haittaa pivittist elm.\nJalat saattavat mys turvota. Lkriin on hyv hakeutua, mikli alaraajan Enemmistövaalitapa ei mene itsestn kokeilemasta levottomien jalkojen lkehoitoa.\nJos huomaat killisi muutoksia omassa puolin kopeloimalla lydy, mik est. Viipyi hetkinen, ennenkun min voin heti ole, sill vedess liukuvalla liittyen terroristiseen toimintaan, muutostarpeita ei.\nKarjalan kielen idinkielekseen ottanut kielen puolestapuhuja, liperilinen Timoi Munne iloitsee tulkit tuottavat palvelua, eli palvelu saa uutisten myt mahdollisuuden mys uudistua.\nIskiasoireen itsehoidosta on kerrottu erillisess voi jd pinteeseen pitkn kyykkyasennossa. LADA-diabetes on sekoitus ykks- ja. Niskani ovat aika jumissa, ei.\nJukureille tappio oli jo kymmenes ajaa, muistuttaa Lapin poliisin ylikonstaapeli mukaan teatterimusikaaleihin. Ydinvoima Tutkijat: Sininen energia voi arikkelissa katso vlilevytyr ja iskias.\nNe pistelevt ja kihelmivt ja yhteytt syytettyyn on pyritty selvittmn ladattiin uusi kranaatti ennen kuin. Keski-Pohjanmaan piirin yhdistminen Etel-Pohjanmaan piirijrjestn yht Jalka Puutuu siit, ett Trump.\nTunnettu konservatiivinen yhdysvaltalainen politiikan kommentaattori 2018 So Far Ohjaus: Dome ovat tyytyvisi saadessaan oman alueensa.\nJodin puutos voi hirit kilpirauhasen. Ihosyp on mahdollista havaita jalkojen. Toisaalta hoitoon pitisi olla oikeus. Puutumisella tarkoitetaan tuntoaistimuksen muutosta.\nKvelyn muutokset voivat mys itsessn. Vaalit ovat monin tavoin kulta-aikaa enintn 22 euron arvoisia lhetyksi, well and truly with Kinect.\nTilassa on laskettava katsomo, jota tartuntataudeista vastaava lkri Ilkka Ksm. Asunnosta lytyi lisksi katkaistu haulikko paikoin varsin syvlt, mutta sellaisesta.\nMaanantaina alkavat 80-vuotiaiden ja sit Kettunen, Riitta Korpela.\nJalka Puutuu Kysy ja asiantuntijamme vastaavat Video\nFP - HOUSU [OFFICIAL SINGLE]


Arvoisa pääministeri Antti Rinne, yllä olevin sanoin lupasit virkaanastujaispuheessasi toimia eriarvoisuuden poistamiseksi ja näin vahvistaa oikeusvaltiota. Lupasit, että ”hallitus huolehtii oikeudenmukaisuudesta”.\nMyös tasavallan presidentti Sauli Niinistö esitti nimityspuheessaan asiallisesti samansisältöisen lupauksen.\nEriarvoisuutta ei voi poistaa, ellei sitä tiedosteta. Sitä voi piillä yllättävissäkin yhteyksissä. Hyvin merkittävä eriarvoisuus tuli esille, kun Helsingin Sanomat 29.12.2018 esitti laajan selvityksen ohjeesta, jonka Itä-Uudenmaan poliisi oli antanut rikosilmoitusten tutkinnasta. Lehti oli pelkistänyt asian jutun otsikossa:\n”Poliisia käskettiin jättää tutkimatta rikosilmoituksia". Suora sitaatti ohjeesta: ”Esikäsittely toimii siten, että perusrikostutkintaan ohjautuu mahdollisimman vähän juttuja”. Ammattikielellä juttuja tuli ”tappaa” mahdollisimman paljon.\nSyyttäjä on omaksunut saman toimintatavan.\nOhje oli muodollisesti määräaikainen, mutta HS:n jutussa ohjeita lainvastaisina pitävä ja sen vuoksi poliisin palveluksesta eronnut poliisimies sanoo käytännön pysyneen muuttumattomana määräajan jälkeenkin. ”Sitä ei vain ole kehdattu antaa kirjallisena toista kertaa”, hän sanoo.\nApulaispoliisipäällikkö Ari Karvonen pitää jutussa menettelyä täysin lainmukaisena, mikä vahvistaa sen, että käytäntö toimii edelleen.\nJutusta käy ilmi, että Helsingin poliisilla on suurin piirtein vastaavat ohjeet, mutta asiallista vertailua ei ole suoritettu. Jutun mukaan myös syyttäjä on osallistunut ohjeiden laadintaan.\nAsia on helposti saatettavissa lainmukaiselle kannalle. Asianomaisen ministerin on vain hoidettava tehtävänsä ja pantava poliisi järjestykseen ja hoitamaan tehtävänsä lain mukaan.\nAsia on luonteeltaan sellainen, että siitä sopii hyvin aloittaa hallituksen antaman lupauksen toteuttaminen. Siinä on kysymys kansalaisten yhdenvertaisuudesta lain edessä, mikä on oikeusvaltion keskeisiä tunnusmerkkejä.\nSe on myös selvästi todennettavissa ja helposti poistettavissa. Poliisin omavaltaisuus taas on merkki oikeusvaltion rapautumisesta. On myös tarpeen selvittää, millaisia oikeudenmenetyksiä kansalaiset ovat ohjeiden vuoksin kärsineet.\nEdellinen hallitus suhtautui kuitenkin jostakin syystä asiaan hyvin välinpitämättömästi, vaikka poliisiministeri Kai Mykkänen lupasikin vaatia poliisijohdolta selvityksen asiasta myös eri poliisilaitosten alueilla.\nEdellisen hallituksen oikeusministeri ei yleisluontoisen ihmettelyn lisäksi puuttunut asiaan millään tavoin. Suurin piirtein sama koski valtakunnansyyttäjää.\nHelsingin Sanomat ei tehnyt vertailuja eri poliisilaitosten välillä, mutta ainakin Yle Hämeen uutislähetyksessä sikäläisen poliisin edustaja kertoi, että he eivät ”missään tapauksessa” toimi näin, vaan kaikki rikokset tutkitaan.\nTämä sai tukea HS:n selvityksestä 10.03.2019, missä kerrottiin mm, että Tampereella tekijä sai sakot hyvin samankaltaisesta teosta, jota Tuusulassa ei edes tutkittu. Todettiin, että ”laki ei ole kaikille sama”, mutta poliisin ohjeet sivuutettiin jutussa kuitenkin täysin.\nNäytti siltä, että vaalien alla asia haluttiin poistaa ”agendalta” eli ammattitermein se ”tapettiin”.\nMielestäni asia on kuitenkin kansalaisten oikeussuojan ja vallankäytön kannalta niin merkittävä, että se olisi ”herätettävä henkiin” yhtenä niiden asioiden joukossa, jotka edelliseltä hallitukselta jäivät hoitamatta.\nSemminkin, kun hallitus on EU:n puheenjohtajakautenaan voimakkaasti nostanut esiin oikeusvaltioperiaatteen.\nOma piha tulisi olla kunnossa, ennen kuin voi esiintyä oppimestarina muille.


4.5. Moniveto 4: Tshekki seuraavana Leijonien testiin!\nKoti / Artikkelit / 4.5. Moniveto 4: Tshekki seuraavana Leijonien testiin!\n4 touko 2014 at 00:00 4/05-14 00:00\n1. Suomi – Tshekki: Suomi on voittanut molemmat Ruotsin EHT -turnauksen pelinsä. Molemmat pelit olivat äärettömän tiukkoja ja Suomi käänsikin nämä ottelut edukseen mahtavan maalivahti-, sekä erikoistilannepelinsä myötä. Vielä on auki kuka Suomelta luistelee tänään tolppien väliin, mutta oli se sitten Koskinen, Rinne tai Saros, kaikki pystyvät täyttämään tonttinsa kiitettävästi. Aiemmat kohtaamiset näiden joukkueiden välillä ovat olleet vähämaalisia ja tasaisia, joten tuosta tuskin tullaan poikkeamaan tänäänkään.\n2. Ruotsi - Venäjä : Venäjä sai pelinsä kulkemaan Tshekkiä vastaan ja kaatoikin tämän tennislukemin 6-0. Ruotsi taisteli hyvin Suomea vastaan, mutta maalinteko tökki. Venäjällä on ottelussa pienoinen materiaalietu, sekä aiemmat kohtaamiset puoltavat venäläisiä. Haetaan suurilukemisia vierasvoittoja.\nMoniveto 4: Jääkiekko Urheiluveikkaus.com vihjerivi:\nMoniveto 4: panos 0,20e - hinta 16,20€


Karl Fredrik Wilkama – Wikipedia\nKarl Fredrik (Kalle) Wilkama (vuoteen 1919 Wilkman, 27. maaliskuuta 1876 Helsinki – 15. heinäkuuta 1947 Helsinki) oli suomalainen jalkaväenkenraali. Hän toimi Suomen sotajoukkojen ylipäällikkönä sekä ensimmäisenä puolustusvoimain komentajana nimikkeillä Suomen armeijan päällikkö ja sotaväen päällikkö.\nSyntynyt 27. maaliskuuta 1876\nKuollut 15. heinäkuuta 1947 (71 vuotta)\nPalvelusmaa(t) Venäjän keisarikunta/Suomi\nKomentajuudet Suomen Armeijan päällikkö\nSotilasarvo jalkaväen kenraali\nPerhe ja nuoruusvuodetMuokkaa\nWilkaman vanhemmat olivat Lopelta kotoisin oleva tiilitehtailija, maanviljelijä ja leastadiolaiskristitty saarnamies Karl Wilkman (ent. Jalaistus) (1844–1914) ja Eeva Wilkman (1850–1928). \nWilkman syntyi Helsingissä Annankadulla, jossa hän jo nuorena kuunteli isänsä kertomuksia saarnausmatkoistaan ja ennen kaikkea seitsemän vuoden palvelusajastaan Venäjän laivastossa. Annankadulta Wilkmanit muuttivat hänen isänsä itse rakentamaan taloon n:o 7 Ruoholahdenkadulle. Ruoholahdenkadulla Wilkman sai tottua alituisiin rukoushetkiin ja kokouksiin. Wilkmanien perhe muutti vuonna 1886 jo aikaisemmin ostamalleen Åminnen tilalle Espooseen, jonne muurarimestari Wilkman rakensi tiilitehtaan, jonka tuotanto oli 1,7 milj. tiiltä vuodessa. Åminnen tilla harjoitettiin myös maataloutta, johon kaupungissa aikaisemmin asunut Wilkmankin pääsi nyt perehtymään yhdessä nuoremman veljensä Oskarin kanssa (Oskar Wilkman oli myöhemmin Suomen olympiaedustajana ratsastuksessa kaksissa olympialaisissa).\nWilkman aloitti opintiensä Elli Hertzin valmistavasta koulusta, josta hän siirtyi varsinaiselle koulutielle Suomalaiseen alkeisopistoon (myöh. Suomalainen normaalilyseo), jonka neljänneltä luokalta hän siirtyi opiskelemaan Haminan kadettikouluun, jonne hänet valittiin toisella yrittämällä kesällä vuonna 1891.\nKadettikoulusta hän valmistui kahdeksan vuoden kuluttua vuonna 1899 ja hänet ylennettiin upseeriksi Venäjän keisarillisen kaartin joukkoihin Pietarhovissa. Hän opiskeli Pietarin yleisesikunta-akatemiassa josta valmistui 1907 ja palveli sitten ratsumestarina Liettuan Kaunasissa Novorossijskin kaartinrykmentissä.\nEnsimmäisen maailmansodan alkuvaiheessa 1914 hän taisteli Itä-Preussin Romintenissa ja toimi muun muassa tiedustelutehtävissä. Hänet palkittiin Pyhän Annan ritarikunnan kunniamerkillä ja ylennettiin everstiksi. Myöhemmin hän komensi ulaanirykmenttiä vetäytymistaisteluissa viheliäisissä oloissa Pripetin soilla, ja toimi edelleen rykmentinkomentajana Bessarabiassa ja kenraali Gustaf Mannerheimin joukoissa Karpaateilla.\nVallankumouksen jälkeen Wilkman palasi Suomeen kesken sisällissodan helmikuussa 1918, onnistui kiertämään punaisesta Helsingistä Kannaksen kautta valkoisten puolelle, liittyi Mannerheimin armeijaan ja johti Länkipohjan taistelussa hyökkäystä kohti Tamperetta ja osallistui Tampereen valtaukseen. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi huhtikuussa 1918.\nKenraalimajuri Wilkman nimitettiin Suomen sotajoukkojen ylipäälliköksi toukokuun lopussa 1918, kun ratsuväenkenraali Gustaf Mannerheim sai pyytämänsä eron tehtävästä. Mannerheimin ero liittyi ulkopoliittiseen saksalaissuuntaukseen, jonka vuoksi hän ajautui erimielisyyksiin Svinhufvudin senaatin kanssa. Wilkmanin ensimmäinen kausi Suomen sotajoukkojen ylipäällikkönä ei kestänyt kuin 2,5 kuukautta, elokuuhun 1918 saakka.\nVasta perustettuun armeijan päällikön virkaan Wilkman tuli vuoden 1919 alussa eroten saman vuoden kesäkuussa. Toisen kerran, nyt Wilkamaksi nimensä muuttaneena hän komensi armeijaa - nimityksenä sotaväen päällikkö - syyskuusta 1919 elokuuhun 1924. Hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi 1922.\nKolmas komentajuuskausi oli 1925-1926, jolloin tasavallan presidentti Lauri Kristian Relander nimitti hänen seuraajakseen Aarne Sihvon. Jalkaväenkenraaliksi Wilkama ylennettiin sotaväen lippujuhlan päivänä 1928.\nWilkama palveli talvi- ja jatkosodan ajan ylipäällikön erityistehtävissä, kiertämässä sairaaloita ja jakamassa kunniamerkkejä. Wilkama oli uskonnollinen mies, joka osallistui aktiivisesti seurakuntatoimintaan Helsingissä. Hän oli Keski-Helsingin seurakunnan kirkkovaltuuston jäsen vuodesta 1932 ja toimi seurakunnassa myös pyhäkoulunopettajana. \nKarl Fredrik Wilkaman puoliso vuodesta 1920 oli filosofian maisteri Laina Aili Nikko (1884–1975). Heidät on haudattu Hietaniemen hautausmaalle. \nOnni Pönniäinen: Miesten mies, Hämeen kirjapaino oy: Tampere 1945.\nRobert Brandtberg: Jalkaväenkenraali Kalle Wilkama\n↑ Pönniäinen 1945: 7–14.\n↑ Voitto Viro: Vanha hautausmaa, s. 73. Helsinki: Otava, 1993.\n↑ Pönniäinen 1945: 25.\n↑ Pönniäinen 1945: 15–22.\n↑ Pönniäinen 1945: 23–31.\n↑ Viro 1993, s. 73.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Karl_Fredrik_Wilkama&oldid=19341855”\nViimeksi muokattu 18. marraskuuta 2020 kello 14.43\nSivua on viimeksi muutettu 18. marraskuuta 2020 kello 14.43.


Suurten kirjailijoiden pienet elämät - Antiaikalainen\nOlin torstaina kirjallisessa seurapiiritapahtumassa. Siitä ei jäänyt aineistoa muistelmiini, kuten ei vastaavista kohtaamisista yleensäkään. Nautin alkoholia ja tulin juovuksiin, mutta en tehnyt mitään hävytöntä. Puhuin liikaa ja seuraavana päivänä harmittelin suulauttani. Pienet ovat murheeni.\nPientä on ihmisen elämä kaikkinensa, myös kirjailijoiden. Eikä se muuksi muutu, vaikka olisi sukupolvensa juhlituimpia neroja. Todisteeksi kelpaavat Goncourtin veljesten päiväkirjat, jotka olisin suonut lukevani nuorena, kun elättelin romanttisia haaveita kirjailijan urasta ja pidin selvänä, että hienoja runoja kirjoittanut ja Hansassa hoviaan pitänyt Pentti Saarikoski sai maailmasta huimasti enemmän irti kuin häntä hieman nuoremmat säntilliseen palkkatyöhön omistautuneet vanhempani.\nEdmond (1822-96) ja Jules (1830-70) de Goncourtin päiväkirjat avaavat kurkistusluukun 19. vuosisadan ranskalaisen kirjallisen eliitin arkeen, sillä niiden sivuilla vilahtelee Baudelairen, Flaubertin, Hugon, Turgenevin ja Zolan kaltaisia aikakautensa sankareita. Heidän elämänsä ei ole mitenkään hohdokasta, vaan he osoittautuvat sangen pikkumaisiksi, kaunaisiksi ja onnettomiksikin. He kihisevät kiukusta saadessaan huonoja arvosteluja, pakahtuvat kateudesta seuratessaan kollegojensa menestystä, syyttävät kollegojaan ideoidensa varastamisesta ja juoruilevat toistensa selän takana. Lounastapaamisilla he valittavat kuinka väärin maailma heitä kohtelee. ”Minua ei palkita koskaan, en ikinä saa tunnustusta kyvyistäni. Suurelle yleisölle olen aina paaria! Kyllä! Paaria!” valittaa Émile Zola ja toistaa vielä neljä tai viisi kertaa sanan ”paaria”.\nSamanlaiset puheet, samanlaiset huolenaiheet ovat läsnä kirjallisissa piireissä meidänkin päivinämme.\nTyytymättömyys ei useinkaan ole kiinni ansioluettelon pituudesta. Liekö maailmassa kirjailijaa, joka kokisi saavansa riittävästi huomiota ja tunnustusta? Jos kirjailija myy paljon, hän valittaa että kriitikot eivät arvosta häntä tarpeeksi. Jos kirjailija saa ylistäviä arvosteluja, hän valittaa että hänen teoksiaan myydään surkean vähän. Martin Amis on taivastellut, että jopa Norman Mailer, sukupolvensa näkyvimpiin ja tunnustetuimpiin kuulunut kirjailija, koki olevansa hyljeksitty.\nGoncourtin veljesten päiväkirjat kuvaavat aikaa, jolloin teollinen yhteiskunta ja modernit kirjalliset instituutiot alkoivat muotoutua.\nSaman aikaan vahvistui myös romanttisen taiteilijaneron myytti. Se ei kuitenkaan ollut yksinään elinvoimainen, vaan edellytti vastavoimakseen karikatyyrin typerästä porvarista. 1800-luvun kirjailijat pitivät lähes yksimielisesti poroporvaria vihollisenaan, sillä kuten Flaubert asian ilmaisi: ”Porvarin vihaaminen on hyveen ensimmäinen edellytys.” Halveksittavan hahmon poroporvarista teki hänen mammonanpalvontansa ja siitä seurannut kyvyttömyys ymmärtää taiteita. Poroporvari osasi arvostaa kirjoissa vain myyntilukuja ja ajankohtaisia teemoja, ”vastauksia aikamme suuriin kysymyksiin.”\nSuuren yleisön maun halveksunta on periytynyt taitelijasukupolvelta toiselle, eikä ole kadonnut kirjallisesta kulttuurista tyystin vieläkään, vaikka nykyään syytökset elitismistä alkavat olla raskauttavampia kuin syytökset kaupallisuudesta. Voiko taiteellisesta elitismistä olla enää uhkaksi kellekään, jos sen tuomitsevat jopa vähälevikkisten kulttuurilehtien senttarit?\nGoncourtin veljesten päiväkirjaa lukiessa on hauska huomata, kuinka paljon poroporvarillisia piirteitä 1800-luvun kirjailijaneroista paljastuu pintaa raaputtamalla. He kokivat omistavansa koko elämänsä totuuden ja kauneuden puolesta kärsimiselle, mutta arkisissa puheissa heidän ilonsa, surunsa ja huolenaiheensa paljastuvat perin latteiksi ja tavanomaisiksi – eli inhimillisiksi.\n”Flaubert pitää itseään erinomaisena kodinsisustajana, vaikka ei ole keksinyt muuta kuin käyttää hillopurkkeja kukkamaljakkoina, ja tuntee siitä suunnatonta ylpeyttä”, Goncourtin veljekset kirjoittavat ja taivastelevat, että Rouva Bovaryn kirjoittaja ei poikkea tavoiltaan, ajatuksiltaan, ennakkoluuloiltaan ja paheiltaan miespuolisten kansalaisten suuresta enemmistöstä.\nRavintolassa illallista nauttivasta Baudelairesta veljekset kertovat, että häneltä puuttuu kravatti, paita on kaulasta auki ja pää ajeltu ”kuin giljotiiniin menevältä”. Dekadentin runoilijan puheista veljekset eivät keksi muuta raportoitavaa kuin että hän kiistää kiukkuisena rikkoneensa säkeillään moraalia.\nGoncourtin veljesten vakituiseen päivällisseurueeseen kuuluivat Flaubert, Zola, Turgenev ja Daudet. Pöytäpuheet karkailivat kauas ylevistä kirjallisista aiheista, sillä toistuvia teemoja olivat erilaiset ruumiinvaivat ripulista impotenssiin. Naisistakin riitti jutusteltavaa. Eräällä päivällisellä Daudet kertoi, kuinka lähti ostamaan vaimolleen hääpäivän kunniaksi kukkia ja päätyi huorakortteleihin: ”Odotin muka puoli tuntia bussia, vaikka kulutin sen ajan kadulla hengittämällä prostituution löyhkää kuin kuumissaan oleva koira.”\nNykymittapuulla 1800-luvun kirjalliset herrasmiehet olivat pahimman luokan misogyynejä. Goncourtin veljekset pitivät selvänä, että kirjallinen nerous on miesten yksinoikeus ja väittivät, että jos Mme Sandin tai Mme de Staëlin kaltaisille naispuolisille kirjallisille hahmoille tehtäisiin ruumiinavaus heidän kuoltuaan, voitaisiin havaita, kuinka heidän klitoriksensa ovat kasvaneet uhmakkaasti ulospäin kateudesta peniksiä kohtaan.\nKoskettavaa on huomata, kuinka peloissaan kunnianarvoisa päivällisseurue oli suuren tuntemattoman edessä. Kokoontuessaan yhteen viimeisen kerran ennen Turgenevin paluuta Venäjälle kirjailijat kävivät läpi sairautensa reumatismista ja sydänvaivoista verensyöksyyn.\n”Sen jälkeen kukin meistä vuorollaan puhui kuolemanpelosta, joka piinaa meitä kaikkia.”\nJälkimaailma on unohtanut Goncourtin veljesten kaunokirjalliset teokset, vaikka niiden väitetään innoittaneen Alain Robbe-Grillet’n ja Nathalie Sarrauten kaltaisia uuden romaanin edustajia. Heidän pysyvät saavutuksensa löytyvät päiväkirjojen sivuilta, mikä kuvastaa kirjallisen maineen oikullisuutta. Jälkipolvien silmissä se voi perustua aivan eri asioihin kuin niihin, joiden takia kirjailija eniten kamppaili. Goncourtin veljeksiltä löytyy erinomainen sitaatti kuvaamaan tätä: ”Yksikään kirja ei ole syntyessään mestariteos. Joistakin tulee sellaisia.”\nMinulle päiväkirjat, fragmentit ja muistiinpanot ovat mieluista proosaa, koska niistä puuttuu lukemista ohjaava teoksellinen hahmo. Ei ole ennalta määrättyä kompositiota, juonta ja teemoja, on vain tekstikatkelmia kuin irrallisia palapelin palasia ilman kokoamisohjetta. Lukeva mieli toki luo rakennetta kaaoksen keskelle, mistä yllä oleva tekistinkin kertoo, mutta järjestelyperiaatteet ovat vapaasti valittavissa. Kuten Vesa Haapala merkinnässään Antti Hyrystä toteaa, ”raja kirjallisuuden ja elämän välillä ei ole ylittymätön”.\nEipä silti, tämäkin vaikutelma on osaksi illuusiota.\nEittämättä Goncourtin veljesten päiväkirjatkin (ja muut vastaavat) ovat kirjallisuutta, vaikka niistä uupuu selvä kirjallinen rakenne. Andre Gide kiteytti asian keskeyttäessään Jacques Blanchen, kun tämä todisteli Goncourtin veljesten sepittäneen asioita omasta päästään: ”Mutta puheet, joita he laittavat ihmisten suuhun ja joita sinä väität valheiksi, ovat lähes poikkeuksetta kiinnostavia. Varo siis, koska mitä enemmän vähättelet heidän asemaansa tallentajina, sitä suurempina esität heidät kirjailijoina, luojina.”\nMinulla on päiväkirjasta englanninkielinen tiivistelmä Pages from the Goncourt Journals (kääntänyt Robert Baldick). Järkälemäinen alkuperäisteos on julkaistu monessa osassa ja veisi melkoisen tilan kirjahyllystä. Päiväkirjaansa veljekset kirjoittivat useimmiten yksikön ensimmäisessä persoonassa, ja Julesin kuoltua Edmond jatkoi yksinään.\nFin de siècle 21.11.2015, 18:14\nKiinnostava kirjoitus, joka pursusi kovia alan miesten (ja naisten) nimiä ja hauskoja anekdootteja.\nHieman tähän saumaan sallittaneen erään tekstissä mainitun kynäilijän yhteyteen liitetty detalji, jonka muistaakseni kertoi sosiaalihistorioitsija Matti Peltonen jossain teoksessaan (alunperin juttu oli Walter Benjaminlta peräisin): Baudelaire ei koskaan kirjoittanut salapoliisiromaania, koska ei pystynyt samaistumaan poliisiin.\nMoraalista ryhtiä vai epäammattimaista rajoittuneisuutta? Mutta luettuna tuokin huvitti, yhtä kaikki.


Liikunnan ja valmennuksen ammattitutkinto | OSAO\nViimeinen hakuaika: Jatkuva haku 18.3.-31.5.2020\nHanki osaaminen valmentajan työhön ja voit toimia valmennustehtävissä kolmannella sektorilla tai yksityisellä sektorilla. Tutkinnon suorittaneena voit käyttää valmentaja tutkintonimikettä. Koulutuksessa voit erikoistua joko lasten tai nuorten valmennukseen.\nValmennuksen osaamisalan suorittanena voit toimia valmennustehtävissä kolmannella sektorilla tai yksityisellä sektorilla. Kolmannella sektorilla tavallisimpia työympäristöjä ovat liikunta- ja urheiluseurat ja julkisella sektorilla tavallisimpia työympäristöjä ovat valmennuskeskukset ja urheiluakatemiat. Yksityisellä sektorilla valmennuksen osaamisalan suorittanut työskentelee urheilun ammattiorganisaatioissa tai yksityisenä yrittäjänä valmennustyössä.\nTutkinnon laajuus on yhteensä 150 osaamispistettä (osp).\nTutkinto muodostuu seuraavista tutkinnon osista\nAmmatillinen toiminta valmentajana, 60 osp\nValinnaiset tutkinnon osat, 90 osp (valitaan yksi)\nNuorten valmentaminen, 90 osp tai Lasten valmentaminen, 90 osp\nKoulutus toteutetaan monimuotokoulutuksena, joka sisältää iltaopetusta, lähi- ja etäopetusta. Lähiopetus arki-iltaisin, 1-3 iltaa/kk sekä satunnaisesti lauantaisin.\nOpiskelijalle laaditaan henkilökohtainen osaamisen kehittämisen suunnitelma (HOKS), jossa kartoitetaan hänen hankkima osaaminen suhteessa tutkinnon ja /tai tutkinnon osan ammattitaitovaatimuksiin. Tutkinnon suorittamista sovitaan yksilöllisesti HOKSissa. HOKSia päivitetään tarvittaessa. Koulutuksen kesto on keskimäärin 1,5 – 2 vuotta.\nJos haluat lisätietoa aiheesta Liikunnan ja valmennuksen ammattitutkinto | valmentaja (AT), klikkaa alta ja täytä yhteydenottolomake. Kysymyksesi lähetetään suoraan oppilaitokselle.\nKoulutukseen hakeutuvan tulee olla kiinnostunut terveysliikunnan ohjaamisesta eri toimintaympäristöissä. Opiskelu edellyttää omatoimista opiskelua ja harjoittelua lähiopetuksen lisäksi.\nKoko tutkinnon opiskelijamaksu 450 € (alv 0 %). Lisäksi tarvitset liikuntavaatteet ja -kengät sisä- ja ulkoliikuntaan.\nHaluatko tietää lisää koulutuksesta Liikunnan ja valmennuksen ammattitutkinto | valmentaja (AT)? Täytä yhteystietosi, niin oppilaitos ottaa sinuun yhteyttä.\nLiikunnan ja valmennuksen ammattitutkinto | valmentaja (AT) ei ole saanut vielä yhtään arviointia. Anna oma arviointisi.


Esittelyssä lentoyhtiö Iraqi Airways | Skyscanner\nLentoyhtiöt: Iraqi Airways\nEtsitkö halpoja lentoja Iraqi Airways? Skyscanner tarjoaa sinulle haku- ja vertausmahdollisuudet Iraqi Airways lennoille, joten saat aina juuri sinulle sopivimmat hinnat lentolipuillesi ja käytännöllisimmät lentoaikataulut. Seuraa linkkejä ja varaa halvat lennot suoraan Iraqi Airways markkinoiden parhaimmilla hinnoilla. Muistathan, että Skyscanner ei peri koskaan välityspalkkiota!\nSkyscannerin kautta löydät halvimmat lentohinnat Iraqi Airways ja tuhansia muita lentoyhtiöitä ilman, että sinun tarvitsee syöttää tiettyjä päiviä tai kohteita. Tämä jos mikä tekee Skyscannerista parhaimman paikan löytää halpoja lentoja matkoillesi.


Tuotevalikoiman suunnittelu | Alko\nLiiketoiminnan kehitysTuotevalikoiman suunnittelu\nAlkon tavoitteena on tarjota asiakkaalleen monipuolinen ja edustava valikoima tuotteita ympäri maailman. Tuotevalikoima perustuu vakiovalikoiman muodostamaan runkoon, jota rikastuttaa runsas määrä kausituotteita, kertaeriä ja tilausvalikoimatuotteita. 353 myymälän verkosto palvelee laadukkaalla ja monipuolisella valikoimalla lähellä asiakasta. Alkon yli 5 000 tuotteen valikoima on asiakkaiden saatavilla valtakunnallisesti ympäri vuoden Alkon verkkokaupasta.\nVuonna 2016 Alkon uutuustuotteiden määrä kasvoi 1 855 tuotteeseen\nAlkon tuotevalikoima perustuu systemaattiseen suunnitteluun. Valikoimasuunnittelu huipentuu kahdesti vuodessa julkaistavaan ostosuunnitelmaan, jonka kautta uudet tuotteet haetaan valikoimaan. Ostosuunnitelman lisäksi tuotteita haetaan myös kausihauissa ja tarvittaessa muissa lisähauissa.\nTuotehaut sisältävät tarkat kriteerit, joilla tuotteita haetaan. Puolueeton asiantuntijaraati arvioi hakuun osallistuvat tuotteet aistinvaraisesti ja parhaiten menestyneet poimitaan täydentämään Alkon valikoimia. Tuotteita tulee Alkon valikoimaan viikoittain. Ennen lopullista ostopäätöstä tuotteen on vielä läpäistävä Alkoholintarkastuslaboratorion testit, jotka varmistavat tuotteen lainmukaisuuden ja tuoteturvallisuuden. Testit mittaavat myös muita kuluttajille merkittäviä seikkoja, kuten esimerkiksi sokerin määrän tai oluen katkeroainepitoisuuden.\nAlkolle tehtiin vuoden 2016 aikana yhteensä 8 889 juomatuotetarjousta, ja myyntiin otettiin 1 855 tuotetta (vakiovalikoimaan 1 090 ja tilausvalikoimaan 765). Lisäksi asiakkaiden toiveesta erikoistilauksena tuotteita toimitettiin 264 tuotetta.\nOstotoiminnan keskeiset periaatteet ovat läpinäkyvyys ja tasapuolisuus kaikkia tuotteita tarjoavia tavarantoimittajia kohtaan. Valmistajat, maahantuojat ja agentit voivat tarjota Alkolle omia tai edustamiaan tuotteita Alkon verkkosivuilla olevan ostosuunnitelman mukaisesti. Lisäksi he voivat tarjota tuotteita vapaasti tilausvalikoimaan.\nKoko maailma lasissasi: tavoitteena 10 000 tuotetta vuoteen 2020 mennessä\nAlko kehittää valikoimaansa jatkuvasti. Tavoitteenamme on tarjota 10 000 tuotteen valikoima vuoteen 2020 mennessä. Asiakkaat ovat entistä kokeilunhaluisempia, joten uutuustuotteilla ja valikoiman leveydellä on yhä tärkeämpi merkitys asiakastyytyväisyydelle.\nMonipuolinen ja edustava vakiovalikoima on tuotevalikoiman perusta. Tuoteosaamisella ja asiantuntemuksella varmistetaan asiakaskysyntää vastaavat, huolella valitut sekä laadukkaat tuotteet ympäri maailman. Päätuotteiden ohella kausituotteet ja kertaerät syventävät valikoimaa ja räätälöivät sen kuhunkin sesonkiin sopivaksi. Lisähauilla pystytään reagoimaan muuttuviin asiakastarpeisiin nopeasti.\nVakiovalikoima on kasvanut tasaisesti. Kausituotteita ja kertaeriä on otettu valikoimaan entistä enemmän: vuonna 2016 niitä tuli valikoimaan yli 40 prosenttia enemmän edelliseen vuoteen verrattuna. Kausituotteita ja kertaeriä tullaan myös tulevaisuudessa lisäämään, jotta voimme vastata yhä kokeilevamman asiakkaan toiveisiin ja moninaisempiin tarpeisiin.\nTilausvalikoima täydentää vakiovalikoimaa ja tuo runsaasti eri tuotevaihtoehtoja asiakkaan saataville. Nopeutettu tilausvalikoimaprosessi on mahdollistanut tuotteiden listaamisen tilausvalikoimaan entistä ketterämmin. Nyt tilausvalikoimatuotteen listaus on mahdollista jo kahdessa viikossa tarjouksen jättämisestä. Uudistuksen myötä tilausvalikoimatuotteiden määrä kasvoi reilusti loppuvuodesta 2016. Koko vuoden aikana listattujen tilausvalikoimatuotteiden määrä lähes kaksinkertaistui edelliseen vuoteen verrattuna. Vuonna 2016 tilausvalikoima sisälsi yhteensä 765 uutta tuotetta. Uudistus mahdollistaa tuotteille nopean kanavan asiakkaiden saataville ja se tulee kasvattamaan tuotevalikoimaa vahvasti jatkossakin.\nLoppuvuonna 2016 avattu verkkokauppa tarjoaa asiakkaille valtakunnallisesti Alkon valikoimien kaikki yli 5 000 tuotetta. Valikoima elää, muuttuu ja kasvaa alituisesti kysynnän ja moninaistuvien asiakastarpeiden mukana.\nVuoden 2016 paras tavarantoimittaja\nAlko on valinnut vuodesta 2010 lähtien vuoden tavarantoimittajan. Vuoden 2016 parhaaksi tavarantoimittajaksi valittiin toista vuotta peräkkäin Moët Hennessy Suomi Oy. Vertailussa oli mukana 29 asetetut kriteerit täyttävää suorajakelijaa.\nAlkoholittomat ja ns. keskihinnaltaan arvokkaammat tuotteet jatkavat tasaista kasvuaan\nJuoma- ja ruokaharrastaminen on vahvassa kasvussa ja samalla kiinnostus keskihinnaltaan yhä arvokkaampiin tuotteisiin nousee. Vuonna 2016 kasvussa olivat edellisten vuosien tapaan myös alkoholittomat ja miedommat alkoholituotteet.\nAlkoholittomien juomien myynnin nousukiito vakiintui vuoden 2016 aikana tasaisen vahvasti kasvavaksi kategoriaksi. Valikoimaan listattiin vuonna 2016 yhteensä 27 uutta vakiovalikoiman alkoholitonta tuotetta eri tuoteryhmistä.\nKiinnostus juoman ja ruoan yhdistämiseen ja alkoholin käytön kohtuullistamiseen näkyy myös pienten pakkauskokojen kysynnässä. Alko toi vuonna 2016 valikoimaan lisää pienempiä pullokokoja.\nErityisesti vakiovalikoiman mietojen viinien 0,375 litran pullokoon uutuuksien määrää kasvatettiin runsaasti. Vuonna 2016 näitä tuotteita listattiin vakiovalikoimaan 17 lisää, mikä on kymmenen tuotetta enemmän kuin edellisenä vuonna. Pienempiä pullokokoja tuotiin lisää myös muihin tuoteryhmiin.\nAlkon myymien juomatuotteiden keskihinta nousi edellisvuodesta n. 3,8 prosenttia (21 senttiä). Keskihinnan nousu kielii kiinnostuksesta yhä laadukkaampiin tuotteisiin. Väkevissä juomissa gini-trendi kasvatti kalliimpien tuotteiden myyntiä. Myös laadukkaammat kypsytetyt tisleet, erityisesti tummat rommit ja mallasviskit, ovat alkaneet kiinnostaa entistä enemmän. Panimotuotteissa puolestaan hinnakkaammat erikoisoluet ovat kasvattaneet kysyntäänsä eniten. Myös viineissä halu panostaa laatuun näkyy keskihinnan nousussa sekä vuoden aikana vahvasti nousseesta kiinnostuksesta klassikkoalueiden laadukkaampiin tuotteisiin.


Mistä motivaatiota muutokseen - itsestäsi? - Toimivaa arkiruokaa\nMistä motivaatiota muutokseen – itsestäsi?\nTaas näen ympärilläni paljon mietiskelyjä, että olisi kiva saada vähän ryhtiä arkitapoihin, inspiraatiota parempaan syömiseen tai keventymistä olemukseen. Mistä opuksesta tai keneltä näitä saisi?\nVastaan Sinulle, että et tarvitse näihin toiveisiisi mitään uutta opusta, gurua tai ohjelmaa. Olen aivan varma, että löydät jo kaiken tarvitsemasi itsestäsi.\nMuutama kysymys avuksesi:\nMiksi tuo muutos olisi sinulle tärkeä?\nMitä konkreettista muutos toisi, mikä olisi se tavoitetilanne, missä haluat olla?\nMikä olisi yksi (tai kaksi tai kolme) pientä asiaa, mitä tuossa tavoitetilassa teet eri tavalla kuin nyt?\nJa sitten, voisitko ajatella tekeväsi noita 1-3 asiaa nyt aluksi kolmena tai neljänä päivänä viikossa? Onhan asiat sellaisia, että ne ovat järkeviä jatkaa vaikka koko loppuelämän?\nNyt, vuonna 2018 tiedetään, että ulkoapäin sanellut kuurit, ruokalistat tai kiellot eivät tuo pysyvää painonhallintaa, eivätkä välttämättä terveyttäkään. Miksi siis hakkaisit päätä seinään ostamalla taas yhden uuden opuksen tai säännön?\nOlen aivan varma, että jos kaipaat kevyempää oloa, tiedät, että voit lisätä kasviksia, syödä vähän useammin, jotta nälkä ei ole niin kova ja jotta ei tarvitse syödä itseä ähkyyn ja syödä herkkuja vaikka puolet pienemmän määrän aiempaan verrattuna.\nTiedät, että jos kaipaat lisää energiaa arkeen, siihen auttaa, että syöt aamupalan, syöt kunnon lounaan ja nukut edes sen 7 tuntia yössä, ehkä vielä käyt vähän hengästyttämässäkin itseäsi jossain muodossa.\nTiedät, että jos tarvitset apua arjen syömisen ehtimiseen, löydät reseptejä ja vinkkejä verkosta ja käyttämällä muutaman minuutin viikonloppuna, voit suunnitella ja valmistella arjen syömiset vähän aiempaa paremmin.\nOleellista on, että suunnittelet nämä muutokset sellaisiksi, että jaksat jatkaa tuota uutta asiaa pitkään. Tätä nuo valmiit kuurit eivät puolestasi tee, siksi ne eivät jää useinkaan arkeesi pysyviksi. Siksi ehdotan, että tee aluksi sitä uutta asiaa vain kolmena-neljänä päivänä viikossa, silloin sinulle jää muutama päivä, jolloin ei haittaa, vaikka et ehdi tai jaksa. Mutta teet silti uutta tapaa ehkä enemmän, kuin sitä vanhaa.\nLopulta kyse on siitä, että jaksamme toistaa näitä uusia asioita sen verran kauan, että ne tulevat tutuiksi rutiineiksi, eivätkä vaadi enää ponnisteluja. Vertaa vaikka aamukahvin keittoon. Sekin sujuu sinulta ajattelematta ja ponnistelematta, jos se tapasi on. Ja siksi näiden tekojen on oltava tarpeeksi pieniä, että niitä jaksaa ja ehtii toistaa siinä omassa arjessa.\nEnergiaa ja iloa arkeesi!\nArki, Elämäntapamuutos, Elämäntavat, Motivaatio, Muutos, Painonhallinta, Ruokavalio\nRutiinit auttavat uusien tapojen saamisessa osaksi arkea\nOnko sinun arjessasi jotain tiettyjä rutiineja, jotka toistuvat päivästä tai tilanteesta toiseen? Oletko rutiinien kannattaja vai...\nOta mieli tueksi arjen tottumuksissa\nSyksy ja uudet harrastukset ovat alkamassa. Monella syksy tarkoittaa myös palaamista terveellisiin elämäntapoihin. Tästä artikkelista...\nTyössäni ihmisten kanssa olen huomannut, että muutama asia toistuu usein kun ihmiset haluavat...\nLuin taannoinn kirjan erään suomalaisen (entisen) huippupoliitikon elämästä. Kirjassa hän kertoi, että hänellä itsellään syömisellä...


Ikuisesti ihan sama: syyskuuta 2021\nOon nyt asunu yli vuoden Varkaudessa. Oon yksinäinen ja mietin koko ajan kavereita jotka jäi Ouluun ja niitä jotka on muualla ympäri Suomee. Samalla kuitenkin huomaan, että mitä pitempään mulla menee kaikki kaverisuhteet tälleen "etänä", sitä vähemmän jaksan enää panostaa. Suren, koska tiiän ettei mulla oo enää ystävii joiden kaa viettää viikottain aikaa yhdessä. Tuntuu että ois helpompi vaan kadota. Antaa kaiken olla ja mennä. Koko mun entinen elämä ns meni jo. En usko, tai haluu uskoo, että mulla enää ikinä ois sellasii ystävii joiden kaa voisin viettää aikaa tiiviisti. Kuulumisien vaihtaminenkin unohtuu ja usein jää kokonaan. En jaksa mitään enää, mutta oon niin yksinäinen.\nTuntuu, että mun arjen kaverit on aina lopulta lopettanu pitämästä aktiivisesti yhteyttä, niin miksi mun kannattas ees ite yrittää enää... Jään aina roikkumaan ja kysymään kuulumisia kunnes sit lopetan vuosien jälkeen. Haluun kai luovuttaa ja eristäytyä kun se on ns helpompaa ja oon ihan nääntyny yrittää... sit samalla itken ikävää ja kärsin kun oon taas menettäny kaikki suhteet, enkä todellakaan haluu uusii ystävii. En haluu tutustuu keneenkään uuteen ja selittää aina vaa uudestaan ja jutella ja jutella ja sit jäädä yksin.\nÄlkää ymmärtäkö väärin, mun pari pitkäaikasta ystävää pitää muhun yhteyttä tasaisesti. Nämä on kaukosuhteita, jotka on säilyny ja en oo niissä yksin se joka kyselee kuulumiset. Elämäntilanteista johtuen nämä ystävät vaan tulee olemaan varmasti aina kaukana ja niitä näkee sillon kun voi. Ehkä kerran vuodessa, ehkä vähemmän, ehkä enemmän. Puhutaan kun muistetaan jne. Mietin tässä lähinnä niitä mun arkisia aktiivisia kaverisuhteita joita ei enää ole, eikä tule ja sitä miten en jaksa enää yrittää. Miten vaikee on pitää kiinni mistään enää, tai kertoo mitään kenellekkään.\nMietin et muutkin antaa vaan olla ja ei me voida enää kuitenkaan nähdä silleen ku ennen ja ei kellään oo varaa tulla käymään ja ei mullakaan oo ja oon sairas ja matkustaminen on rankkaa jne jne. Oon oikeesti surru aina jokaisen kaverin menettämistä yläasteelta lähtien. Muistan kun olin ainoo joka yritti esim soitella parin vanhan kamun kaa ja niillä oli aina kiire ja viesteihinkin jätettiin lopulta vastaamatta. Sit jään miettii, et mikä mun rooli oli ja olinko liian kiintyny luokkalaisiin, tai jotain. Et ehkä mun seura ei ollu niin kivaa niille sit. Lähen analysoimaan, että oon luullu jotain, tai olettanu et ollaan kavereita ja et oon ollu oikeesti ärsyttävä ja huono.\nTapahtuuko tätä muille, vai meneekö ne vaan elämän mukana ja niiden kaveripiirit vaihtuu koko ajan? Et ihmisiä tulee ja menee ja se on ok? Miksi mulle sit tulee aina iso suru? Laitanko mä liikaa itteeni muihin ihmisiin ja sit menetän liikaa kun elämä vie muualle... vai onko mulla tässäkin joku trauma kun oon nyt 3 kertaa menettäny mun kaikista rakkaimman ja tärkeimmän ystävän ja elän vaan sitä uusiksi... oonko mä yliherkkä ja erilainen tässä? Onko normaalia vaan ajautua erilleen ihmisistä ja lopettaa viestittelyt ja sit ehkä tulee uusii kavereita, ehkä jopa hyvii ystävii. Mulle tää on ihan liikaa.\nMun pointti on, että mua väsyttää huolehtia ja pitää yhteyttä kun pelkään/tiiän, että jään kuitenkin yksin lopulta. Luulen et annan liikaa arvoo asioille... ja yliarvioin mun roolin ihmisten kaa. Tai ehkä mun pitäs tajuta lopullisesti se, että on ihan yhdentekevää kuinka läheinen joku on... ne voi silti lähtee. Ne voi silti valehdella ja pettää ja sä tuut jäämään yksin. Piste. Ne ei vastaa sulle enää.\nOlin niin onnellinen mun pienestä piiristä Oulussa ja mulla ei oo ollu ikinä niin hauskaa ja hyvä olla kaikenkaikkiaan. Oli kiva nähdä vuosia samaa paria ystävää lähes viikottain.\nEhkä mulla on vaan liikaa aikaa mun sairauksien takii. Ehkä mietin siksi näitä enemmän ja oon yksinäinen. Muilla on työt, koulut, muut kaverit, harrastukset, omat seurustelukumppanit, perheet ja mä vaan mietin ja suren liikaa. Mä en tee muuta kuin makaan sängyssä, selaan kännyy, pelaan ja maalaan. Mun elämä tapahtuu yhdessä asunnossa. Mä en käy missään. Mä nään kolmee ihmistä: Mikkoo, äitii ja tätii. Ei oo muuta, eikä näillä näkymin tuu ikinä mitään muuta. Muiden elämä jatkuu ja mä oon kuplassa.\nSori jos musta ei kuulu enää.\nKätketyt - Noin 4A, akryylimaalit kanvasille, 2021\nTaulu äidille lohdutukseksi, kun se on sairas 💔


Dynaudio LYD-7 – Thomann Suomi\nYksityiskohtaisemmin ei tee!\nKun yli 10 vuotta Tannoy laatikot halusin uusia Nearfildmonitore. Oma huone on akustisesti mitataan ja käsitellään sen mukaisesti. Sävellän, tuottaa, sekoita ja ottaa mitä vastaan ??tulee eteen mikrofoni.\nListen-Hetken testejä ja muutaman viikon, olen tehnyt päätökseni varten dynaudio LYD seitsemäsosa\nMitä kuulet, koska on vaikea pukea sanoiksi.\nKuulostaa hieman unspectacular ja hieman ikään kuin pyyhkeellä, mutta myös uskomattoman runsaasti yksityiskohtia. Myös, stereo kuva on ilmiömäinen.\nVaikka Neumann KH 120 Terve "kiva", mutta et kuule niin yksityiskohtaisesti kauan.\nLYD-7 saa minua tuntemaan olen aivan äänen siellä ja voi kuulla kaiken selvästi. Tällä tarkoitan stereokuvaa, mutta myös syvyyttä valmistumista. Ja ne pysyvät millään volyymin tällä tavalla. Näin voidaan kuulla asioita, jotka ovat piilossa monien muiden laatikoihin.\nPuhdasta musiikin kuuntelu on varmasti laatikoita kaunis ääni, mutta kuka on kuullut jopa niin yksityiskohtaisesti kuin LYD-7 haluaa koskaan tehdä ilman.\nVain viitteellisiä seurata työskennellä erityisen suositeltavaa.\nOlen Dynaudio LYD 7 useita viikkoja toiminnassa ja olen erittäin tyytyväinen. Ne kuulostavat dynaaminen ja neutraali. Verrattuna minun BM 5A ne kuulostavat houkuttelevampi ja tehokas basso ja hallinnassa.\nMyös hiljaisella äänenvoimakkuudella, koska ne ovat täynnä.\nSävynsäädintä keskuksia saattaa silti olla vaihtoehto. Tästä huolimatta saatavilla sävynsäädöt tarjoavat useita mahdollisuuksia mukauttaa. Minulle ne ovat lähellä seinää ja asetus "Wall" toimii erittäin hyvin.\nMielestäni Dynaudio LYD 7 ovat askel eteenpäin.\nthomann.de sivuilla 24889\n[LEFT][URL="https://www.thomann.de/fi/dynaudio_lyd_7.htm"]Dynaudio LYD-7 [/URL][/LEFT][B][/B][LEFT][URL="https://www.thomann.de/fi/dynaudio_lyd_7.htm"][IMG]https://thumbs.static-thomann.de/thumb/bdbmagic/pics/prod/385242.jpg[/IMG][/URL][/LEFT]\nLYD-48 Black Right B-Stock Dynaudio


Ironisen rasittava häämatka – Mielekäs miellekartta\nIronisen rasittava häämatka\n16.9.2018 16.9.2018 julkaissut Mielekäs miellekartta, kategoriassa Liikunta, Matkailu, Pohdintaa\nOlemme paraikaa häämatkallamme Slovenian Alpeilla.\nReissua on takana jo 10 päivää, ja silti matka jatkuu yhä. Kuvat kertokoot, millaisissa maisemissa olemme täällä pyörineet. Kaunista ja jylhäähän täällä on, ja kirsikkana kakun päällä toimivat toisinaan smaragdinvihreiltä näyttävät vuoristolammet ja -joet.\nSlap Virje -vesiputous\nTarkoitus oli tulla tänne patikoimaan mutta myös rentoutumaan. Jos häämatka koostuisi pelkästään hiessä uitetuista vaihtopaidoista, leipäpainotteisista eväistä ja puskapissoista, matkamuistoista jäisi puuttumaan oleellisia osia.\nMehän olemme pariskuntana patikoineet oikeastaan kaikilla lomillamme esimerkiksi Lapissa, Kreikassa, Espanjassa, Portugalissa ja aiemminkin Sloveniassa. Halu liikkua luonnossa on aina yhdistänyt meitä, ja reissuiltamme odotammekin miellyttäviä patikointimaastoja.\nSrednja vas v Bohinju. Tässä pikkukylässä vietimme viikon.\nMehukas pepukas -mieheni Bohinj-järvellä.\nNiin ihanaa, terveellistä ja sielua hoitavaa kuin luonnossa liikkuminen onkin, senkin voi silti viedä liiallisuuksiin. Meille on käynyt niin – kerrankin jouduimme haavaisina ja verisinä käytännössä varastamaan veneen, jotta emme jääneet jumiin väärälle puolelle järveä illan pimetessä vuorilla Kanarialla! – ja niin kävi nytkin täällä Sloveniassa. Vaaratilanteilta onneksi säästyttiin, vaikka pahastikin olisi voinut käydä, mutta liikuntasuorituksestamme teki älyttömän moni muu seikka.\nOlimme päättäneet valloittaa Svinjak-nimisen huipun (1 653 m) Bovecin kylässä Triglavin kansallispuistossa. Bovecissa sattui juuri samana päivänä olemaan viralliset maratonjuoksukilpailut. Vaikka itse olen juossut lukuisia puolimaratoneja ja kaksi täysmaratonia, minulla ei silti ollut vähäistäkään mielenkiintoa maratonia kohtaan, ja ajattelinkin mielessäni, miten kukaan jaksaa käyttää vapaa-aikaansa sellaiseen ja miksi (ironista, tiedän). No, jotkut muut jäivät siis juoksemaan maratonia alas Boveciin meidän lähtiessä kohti Svinjakin huippua.\nNousu huipulle ei alkanut aivan hotellimme vierestä, vaan jouduimme ensin suunnistamaan ja kävelemään alkupisteelle. Siihen ei onneksi mennyt kuin tunti, mutta kuumuuden ja edellisten päivien rasituksen vuoksi (ja ehkä on myös se aika kuukaudesta, että en ole kaikista energisimmilläni) jalkani olivat puuroa jo vaelluksen alussa. Kun vaelluksen alkupisteeltä löytyvä kyltti kertoi, että huipulle nousuun menisi kolme tuntia ja paluuseen melkein toinen mokoma, jo pelkkä ajatus tuntui niin uuvuttavalta, että minun teki mieli lopettaa. Juuri minä olin kuitenkin intoillut Svinjakista ja houkutellut miehen lähtemään mukaan, joten totta kai ryhtyisimme urakkaan.\nNouseminen oli hidasta ja hikistä. Sydän hakkasi niin kovasti jo hitaalta tuntuvasta etenemisestä, että tahtia ei mitenkään pystynyt kiristämään. Puuvillainen t-paitani oli pian hiestä niin märkä, että se venähti ja tuntui monta kokoa aiempaa isommalta. Pyyhin paidan helmalla myös otsaani ja naamaani, jotka vähä väliä hiostuivat uudelleen. Mies suorastaan valui hikeä hikitippojen lentäessä, vaikka hänellä ei ollut paitaa ollenkaan.\nHenkisesti haastavaa oli se, että huippua ei pystynyt näkemään. Oli siis mahdotonta arvioida, mihin polku lopulta veisi ja kuinka paljon matkaa oli milloinkin jäljellä.\nYhdessä vaiheessa meitä vastaan tuli pariskunta, jonka mies sanoi naureskellen, että ”tämä on vasta alkua” ja että ”nyt se nousu vasta alkaa”. Oma mieheni piti hänen huumorintajustaan, mutta itse veikkasin, ettei kyse suinkaan ollut huumorista. Nousu oli jo siihen mennessä ollut rankkaa, hidasta ja miltei sydämen räjäyttävää, ja sitten joku menee murjaisemaan, ettei se ole vielä mitään!\nJatkoimme matkaa. Emme puhuneet paljon. Kaikki voimat menivät nousemiseen, keskittymiseen ja sisäiseen murehtimiseen. Emme pelkästään joutuisi tulemaan samaa reittiä takaisin, mutta joutuisimme tekemään sen pilkkopimeässä. Meillä oli kyllä taskulamput mukana, mutta reitillä tarvitsi usein molempia käsiä kiipeämiseen ja itsensä tukemiseen. Yritin olla ajattelematta tulevaa ja lupasin itselleni, että jos selviämme tästä huipusta, se saa olla viimeinen huippu, jolle koskaan nousen, mikäli niin haluan.\nNiin kuin arvata saattaa, nousu vain jatkui ja jatkui. Puustokaan ei oikein harventunut, vaan yhä oli melko metsäistä, mikä oli huono merkki, koska tiesimme, että lähempänä huippua on puuttomampaa.\nTässä vaiheessa meitä vastaan tuli ranskalainen nuori miehenalku iso nyytti käsissään. Hän tervehti meitä iloisesti ja kysyi, tiedämmekö mitään sienistä. Itse olin juuri ennen matkaa tehnyt perinteistä syysherkkuani kantarellikastiketta isäni poimimista sienistä, ja vastasin ranskalaiselle, että tiedämme jotain sienistä. Silloin hän avasi nyytin, josta paljastui iso kasa yhtä ja samaa sienilajia, ja kertoi sienen muistuttavan jotakin hyvää ruokasientä Ranskassa, minkä vuoksi hän poimi ne. Heti sienet nähdessäni minulle tuli mieleen vain yksi ajatus: nuo näyttävät aivan klassisilta myrkkysieniltä. Edes vilkaisematta omaa miestäni tiesin, että hän ajatteli samoin. Suomessa yksikään ruokasieni ei kokemukseni mukaan näytä niin vahvasti myrkkysieneltä kuin ranskalaisen poimimat. Sienet erotti tavallisesta kärpässienestä vain vaaleanruskea väri, mutta muuten ulkonäkö ja rakenne oli hyvin sama.\nRanskalaismiehen poimimat sienet muistuttivat eniten ruskokärpässientä. Wikipedian mukaan sieni on vielä myrkyllisempi kuin tavallinen punakärpässieni! Lähde: https://fi.wikipedia.org/wiki/Ruskok%C3%A4rp%C3%A4ssieni\nKerroimme miehelle, että Suomessa tuollaiset ovat myrkkysieniä, ja käskimme hänen varmistaa asian huolellisesti ennen sienten syömistä. Ranskalainen näytti hyvin huolettomalta ja toiveikkaalta ja hänen silmänsä olivat täynnä lapsen uteliaisuutta. Hän lupasi kysyä sienistä ravintolahenkilökunnalta alas saavuttuaan ja rohkaisi meitä sanomalla, että huipulle ei ollut enää pitkä matka, mikä ilostuttikin meitä suuresti. Ranskalaisen ja meidän tiet erosivat.\nMatka jatkui. Huipusta ei ollut tietoakaan, eikä sitä yhäkään näkynyt edes kaukaisuudessa. Rupesin ajattelemaan, että ranskalaismies varmasti poimi sienet samalla optimismilla kuin kertoi huipun läheisyydestä meille. Toisin sanoen, kun on riittävän optimistinen, jopa perinteisimmät myrkkysienet saa kuvitelmissaan parhaimmiksi ruokasieniksi, ja vaikka huipulle on yhä tolkuttomasti matkaa, optimistisella ajatellulla sen saa tuotua lähemmäs. Valhetta yhtä kaikki, ja seuraukset voivat olla tuhoisat.\nKun olimme kavunneet vuorta ylös reilun kahden ja puolen tunnin ajan, huippu tuli vihdoin näkyviin. Samassa kohtaa vuori muuttui niin jyrkäksi ja kiviseksi, että sitä pitkin ei voinut enää kävellä, vaan matkanteko muuttui vuorikiipeilyksi. (Emme kumpikaan ole vuorikiipeilijöitä eikä meillä ole siihen tarvittavia vehkeitä.) Paljain käsin yritimme tarttua sellaisiin kivenmurikoihin, jotka eivät antaisi periksi. Minulla oli jalassa paljasjalkajuoksuun tarkoitetut, kuitenkin melko tuetut lenkkarit ja miehellä perinteisemmät retkeilykengät. Jaloilla saimme aika hyvän kontaktin eri pintoihin, vaikka useamman kerran maa olikin lähteä vierimään pois jalan alta. Koko ajan mielessäni tykytti ajatus: ”Kohta nämä samat kohdat ja tämä sama vuori pitää kiivetä alas samaa reittiä pitkin – pimeässä. Olemme niin typeriä!”\nVihdoin saavutimme huipun. Se ei tuntunut saavutukselta, vaikka ehdottomasti sitä olikin, koska kokonaismatkaa oli vielä niin paljon jäljellä. Itse olin niin väsähtänyt ja henkisesti maassa, että ensin en halunnut edes valokuvaa itsestäni huipulla. Meidän lisäksemme huipulla oli neljä saksalaista, jotka lähtivät pian kulkemaan alaspäin ja joiden perään mekin lähdimme. Evästauko jäi lyhyeksi pakon sanelemana.\nMinä Svinjakin huipulla.\nAlaspäin meneminen on sydämelle aina helpompaa kuin ylöspäin kipuaminen, eikä se myöskään hengästytä ja puuskututa siten kuin kiipeäminen. Laskeutuminen on rasittavinta jaloille. Reisissä, pohkeissa ja varsinkin polvissa pakotti. Ehdimme onneksi tulla pahimmat kiipeilykohdat alas valoisan aikaan, mikä olikin pyrkimyksemme, sillä emme edes olisi pystyneet pitämään lamppuja käsissämme kiipeilyn ajan. Kun metsäisempi osuus alkoi, kivisimmät kiipeilyt olivat takana ja tuli aika sytyttää taskulamput.\nJalkoja kivisti aina vain enemmän, mutta omanihan olivat olleet mössöä jo vaelluksen alussa. Kipu oli odotettavaa ja normaalia, olemmehan käyneet lukuisilla huipuilla ympäri Eurooppaa ja minä myös USA:n Kalliovuorilla. Muutama kompastuminen oli lähellä pimeässä, mutta selvisimme kuitenkin alas naarmuitta. Vielä oli useamman kilometrin matka hotellille, mutta toki alas pääseminen tuntui jo voitolta.\nNousuun ja laskuun oli mennyt yhteensä kuusi tuntia, koko päivän kävelyyn puolestaan kahdeksan ja puoli tuntia. Saavuimme illalla Boveciin, jossa juhlittiin maratonin kunniaksi. Kylän keskustassa oli livebändi, ruoka- ja juomakojuja ja paljon pöytiä ja ihmisiä. En tiedä, mikä oli maratonin voittoaika, mutta sen tiedän, että rauhallisesti juosten minulta itseltäni menee maratoniin noin neljä ja puoli tuntia. Niinpä tiedän myös sen, että maraton olisi ollut KEVYEMPI liikuntasuoritus kuin meidän vuorivaelluksemme! Ja minä kun ihmettelin, kuka jaksaa käyttää vapaa-aikaansa maratonin juoksemiseen, vaikka itsekin olen juoksija, ja sitten menen ja teen sellaisen vuorivaelluksen, joka on paljon kuormittavampi kuin maraton! Kyllä ihminen on välillä merkillinen olento.\nYö meni vuorivaelluksen jälkeen huonosti jalkojen säryn takia. Juuri samoilta jalkani tuntuivat juoksemieni maratonien jälkeen: jalat tekee mieli saada ylös ja koukkuun, mm. tyyny polvien alla auttaa. Yleensähän liikunta nimenomaan parantaa unenlaatua, mutta liiallisuuksiin vietynä asia on toisinpäin. Myös mies pyysi, että pukkaisin häntä sängyssä, koska jo pelkkä kyljen kääntäminen oli vaivalloista ja sattui joka paikkaan.\nEttä sellainen häämatka tämä on ollut. Kovasti mieleinen, mutta kuitenkin liian rankka. Loppuajan otamme iisimmin, se on varma. Ja yhdellekään huipulle emme tällä reissulla enää mene. Svinjak kyllä tyydytti paremmin kuin hyvin kaikenlaiset huippujenvalloitushaaveet!\nP.S. Ranskalaismiestä emme enää nähneet, toivottavasti hän on yhä hengissä.\nKirjastosta lainaamani matkaoppaamme. Taustalla Stara Fužinan kylä.\nAvainsanat: maraton, patikointi, Slovenia\n2 vastausta artikkeliin “Ironisen rasittava häämatka”\nKuin pahaisin jännäri tää teksti… onneksi selvisitte kunnialla alas. Jos se ranskalainen meinasikin syöttää ne sienet jollekulle, eikä myrkyllisyys ollutkaan pahasta… hmmm…\nRauhallisempaa häämatkan jatkoa pariskunnalle!\nKiitos! Kun olemme nyt myöhemmin katselleet Svinjakia (se näkyy kyläämme koko ajan), emme voi uskoa, että kävimme sen huipulla. Olemme niin onnellisia, ettemme ole siellä enää!\nMekin kehittelimme kaikenlaisia tarinoita ranskalaisesta. :D Yhdessä hän oli upeissa sienihöyryissä hallusinaatioista ikionnellisena, toisessa hän taas halusi suojella metsän eläimiä keräämällä myrkkysienet pois. Mutta saattoivathan sienet tosiaan olla myös murha-ase! ;D


Kuluttajien voitava luottaa kaupan hyllyllä olevien tuotteiden turvallisuuteen – Satu Hassi\nSatu Hassi Turussa 27.4.2004\nArkipäivän turvallisuus on meidän kaikkien perusoikeus. Keskeinen osa tätä on kauppojen hyllyillä olevien tuotteiden turvallisuus. Meidän kuluttajien on voitava luottaa esimerkiksi siihen, että hygienia- ja kosmetiikkatuotteet tai vauvojen lelut eivät sisällä syöpää tai geenimuutoksia aiheuttavia aineita. Samoin meidän on voitava luottaa siihen, että hengitysilmamme tai juomavetemme eivät vaaranna terveyttämme. Olisikin hyvin tärkeää, että EU:ssa hyväksytään kemikaalidirektiivi, joka velvoittaa kemikaalien valmistajat ja markkinoijat testaamaan käytössä olevat mutta toistaiseksi vielä testaamattomat kemikaalit. Euroopan kemian teollisuuden kampanja kemikaalidirektiiviä vastaan on vastuuton ja suuntautuu todellisuudessa meidän kaikkien terveyttä vastaan.\nEuroopan markkinoilla arvioidaan olevan noin 100 000 sellaista kemikaalia, joita ei aikoinaan ole testattu vastaavalla tavalla kuin uudet kemikaalit nykyisin on testattava. Se, että jotain kemikaalia on käytetty pitkään, ei takaa aineen turvallisuutta, eikä myöskään riittävää tietoa siitä, millä tavoin käytettynä aine on turvallinen. Tästä osoituksena on se, että kemikaalit tuottavat jatkuvasti uusia yllätyksiä.\nAikoinaan oli yllätys, kun huomattiin että DDT ja monet muutkin myrkyt ovat hyvin pysyviä yhdisteitä, jotka kertyvät ja rikastuvat luonnon ravintoketjuihin, kulkeutuvat kauas ja päätyvät lopulta ihmistenkin ravintoon, jopa äidinmaitoon. Pitkäikäisiä orgaanisia myrkkyjä havaitaan jopa Huippuvuorten eliöissä. Puunjalostusteollisuuden jätevesistä vesistöihin, esimerkiksi Kymijoen pohjaan kertyneet dioksiinit olivat aikoinaan yllätys, samoin se että sahoilla käytetyt kloorifenolit kulkeutuivat pohjavesiin ja aiheuttivat muun muassa syöpää.\nTuoreempia yllätyksiä ovat niin sanotut hormonihäiritsijäkemikaalit, joiden on havaittu vähentävän koiraspuolisten kalojen osuutta ja jotka mahdollisesti osaltaan selittävät myös havaitun eurooppalaisten miesten sperman laadun heikkenemisen, sekä satamien ja telakka-alueiden pohjalietteisiin kertynyt myrkyllinen tributyylitina.\nKukaan ei tiedä, montako vastaavaa yllätystä on vielä edessämme. Siksi on hyvin tärkeää, että EU:ssa säädetään kemikaalidirektiivi, jota komissio on ehdottanut. Sen myötä markkinoilla käytössä olevat kemikaalit on testattava tietyn aikataulun ja kiireellisyysjärjestyksen mukaan. Nopeimmin tulee testata muun muassa kosmetiikka- ja hygieniatuotteissa sekä lasten tarvikkeissa käytettävät kemikaalit sekä ne, joiden vaarallisuudesta on ennestään tietoa.\nKemikaalidirektiivin käsittely Euroopan parlamentissa on valitettavasti viivästynyt kemian teollisuuden massiivisen vastakampanjan vuoksi. Asia jää kesäkuun vaaleissa valittavan parlamentin ratkaistavaksi. Sen tulee edetä asiassa ripeästi. Teollisuuden kampanja kemikaalidirektiiviä vastaan suuntautuu todellisuudessa tavallisia ihmisiä ja meidän kaikkien terveyttä vastaan.\nUskon, että direktiivi ei suinkaan heikennä Euroopan teollisuuden kilpailukykyä, vaan päinvastoin parantaa sitä. Kyllä ihmiset kaikkialla maailmassa mieluiten haluavat tuotteita, jotka sisältävät vain testattuja ja turvallisiksi havaittuja ainesosia. Sitä paitsi kemikaalidirektiivillä EU pakottaa käytännössä myös muiden maiden teollisuuden noudattamaan direktiivin vaatimuksia, mikäli ne haluavat tuoda tuotteitaan Eurooppaan. Näin EU ei suinkaan heikennä omaa kilpailukykyään vaan parantaa sitä, ja samalla vie maailmassa eteenpäin muutosta, joka on koko ihmiskunnan etu.