Toimintasuunnitelma Koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminta Kauhavan kaupunki Hyväksytty: Kasvatus- ja opetuslautakunta PDF Free Download\nDownload "Toimintasuunnitelma Koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminta Kauhavan kaupunki Hyväksytty: Kasvatus- ja opetuslautakunta 5.2."\n1 Toimintasuunnitelma Koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminta Kauhavan kaupunki Hyväksytty: Kasvatus- ja opetuslautakunta , 11\n2 Sisältö 1. Aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestämisen periaatteet Lainsäädäntö Periaatteet Aamu- ja iltapäivätoiminnan tavoitteet Kodin ja koulun kasvatustyön tukeminen Hyvinvoinnin, tunne-elämän ja sosiaalisen kehityksen tukeminen Eettisen kasvun tukeminen Osallisuuden, yhdenvertaisuuden ja tasa-arvon edistäminen sekä sosiaalinen vahvistaminen Aamu- ja iltapäivätoiminnan sisältö Aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestäminen Kauhavalla Toiminnan laajuus ja toiminta-aika Toimintapaikat ja ryhmäkoot Henkilöstö Toimintaan hakeminen ja valintaperusteet Toiminta-aikojen muutokset ja irtisanominen Maksut Aamu- ja välipalan järjestäminen Kuljetukset Vakuutukset Turvallisuus ja pelastussuunnitelma Taloussuunnitelma Tukea tarvitsevat lapset aamu- ja iltapäivätoiminnassa Aamu- ja iltapäivätoiminta yleisen, tehostetun ja erityisen tuen aikana Yhteistyö toiminnan järjestämisessä Aamu- ja iltapäivätoiminnan seuranta ja arviointi Aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestämisen vuosikello... 16\n3 3 Johdanto Kauhavan kaupungin aamu- ja iltapäivätoiminnan toimintasuunnitelma on laadittu Opetushallituksen antamien perusopetuksen aamu- ja iltapäivätoiminnan perusteiden pohjalta. Suunnitelmassa otetaan huomioon paikalliset erityispiirteet. Kauhavan kaupungin aamu- ja iltapäivätoiminnan toimintasuunnitelman tarkoituksena on toiminnan yhtenäistäminen, suunnitelmallisuuden ja laadun lisääminen sekä toiminnan arvioinnin ja kehittämisen tukeminen. Toimintasuunnitelmassa on määritelty Kauhavan kaupungin aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestämisen periaatteet, tavoitteet, sisällölliset painotukset sekä toiminnan järjestämisen perusteet. Suunnitelma on voimassa toistaiseksi. Kauhavan kaupungin kasvatus- ja opetuslautakunta tekee päätökset mahdollisista muutoksista ja tarkennuksista.\n4 4 1. Aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestämisen periaatteet Aamu- ja iltapäivätoiminnalla tarkoitetaan perusopetuslain mukaista perusopetuksen oppilaille suunnattua ohjattua toimintaa, jonka kokonaisuudesta kunta vastaa. Opetushallitus päättää perusopetuslain mukaisesti aamu- ja iltapäivätoiminnan tavoitteista ja keskeisistä sisällöistä antamalla toimintaa varten perusteet, joiden mukaan aamu- ja iltapäivätoiminta tulee järjestää. Kauhavan kaupungissa aamu- ja iltapäivätoiminta on kasvatus- ja opetuslautakunnan alaista toimintaa. Kaupungin hallintosäännön mukaisesti kasvatus- ja opetuslautakunta päättää esi- ja alkuopetukseen liittyvästä aamu- ja iltapäivätoiminnasta ja sen järjestämistavoista. Hallintosäännön mukaan opetuspäällikkö hyväksyy oppilaat aamu- ja iltapäivätoimintaan ja päättää hoitomaksuista myönnettävistä alennuksista tai vapautuksista Lainsäädäntö Perusopetuslaki Aamu- ja iltapäivätoimintaa koskeva lainsäädäntö Lastensuojelulaki Laki lasten kanssa työskentelevien rikostaustan selvittämisestä Valtioneuvoston asetus perusopetuslaissa säädetyn aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajien kelpoisuudesta Laki opetus- ja kulttuuritoimen rahoituksesta Opetushallituksen antamat uudistetut perusopetuksen aamu- ja iltapäivätoiminnan perusteet 1.2. Periaatteet Aamu- ja iltapäivätoiminnan lähtökohtana on turvallisen kasvuympäristön tarjoaminen lapselle ennen ja/tai jälkeen koulupäivän. Toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen ja sijoittuu lasten vapaa-aikaan. Toiminnan tarkoituksena on lapsen kasvun ja kehityksen tukeminen, vapaa-ajan toiminnan ohjaaminen, koulunkäynnin ja oppimisen tukeminen sekä perheiden ja koulun tukeminen niiden kasvatustehtävässä. Aamu- ja iltapäivätoiminnassa huolehditaan toimintaympäristön turvallisuudesta ja siitä, että lapset eivät joudu kiusaamisen, häirinnän tai väkivallan kohteiksi.\n5 5 Perusopetuksen arvot ovat tärkeässä roolissa koulun aamu- ja iltapäivätoiminnassa. Ihmisoikeudet, tasa-arvo, demokratia, luonnon monimuotoisuuden ja elinkelpoisuuden säilyttäminen sekä monikulttuurisuuden hyväksyminen ovat asioita joita pyritään edistämään. Aamu- ja iltapäivätoiminta vahvistaa lasten itseluottamusta ja monipuolisten vuorovaikutustaitojen kehittymistä. Se innostaa ja tukee lapsia omien vahvuuksien löytämiseen ja oman osaamisen kehittämiseen. Toiminta valmentaa itsestä huolehtimiseen ja antaa mahdollisuuksia luovaan itsensä toteuttamiseen. Hyvin ja laadukkaasti järjestetty aamu- ja iltapäivätoiminta ohjaa lasten tarpeet ja edellytykset huomioon ottaen lapsia kasvamaan aktiiviseen, terveelliseen ja kestävään elämäntapaan sekä elämään kansainvälistyneessä ja teknologisoituneessa maailmassa.\n6 6 2. Aamu- ja iltapäivätoiminnan tavoitteet Aamu- ja iltapäivätoiminnan yleisenä tavoitteena on tukea kodin ja koulun kasvatustyötä sekä lapsen tunne-elämän kehitystä ja eettistä kasvua. Toiminnan tulee lisäksi edistää lasten hyvinvointia ja tasaarvoisuutta yhteiskunnassa sekä ennaltaehkäistä syrjäytymistä ja lisätä osallisuutta Kodin ja koulun kasvatustyön tukeminen Kotien työtä tuettaessa lähtökohtana on, että lapsen huoltajilla on ensisijainen vastuu lapsen kasvatuksesta. Aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajilla on ammatillinen vastuu lapsen kasvatuksesta. Kodin ja koulun kasvatustyön tukeminen edellyttää keskinäiseen kunnioitukseen ja tasa-arvoisuuteen perustuvaa yhteistyötä. Koteja kannustetaan osallistumaan yhteistyöhön ja edistetään huoltajien aktiivista roolia. Yhteisen päämäärän tulee näkyä myös yksittäistä lasta koskevien asioiden hoidossa, tiedonsiirrossa ja aamu- ja iltapäivätoiminnan henkilöstön osallistumisessa tarpeen mukaan lasta koskeviin neuvotteluihin huoltajien luvalla. Avoin ja luottamuksellinen vuorovaikutus luo pohjan hyvälle yhteistyölle ja tiedottamiselle. Aamu- ja iltapäivätoiminnassa lapsella voi olla huoltajan, opettajan ja ohjaajan kesken sovittavalla tavalla mahdollisuus läksyjen tekoon Hyvinvoinnin, tunne-elämän ja sosiaalisen kehityksen tukeminen Aamu- ja iltapäivätoiminnan tavoitteena on lasten hyvinvoinnin, tunne-elämän ja sosiaalisen kehityksen tukeminen. Ohjaajan myönteisellä suhtautumisella ja läsnäololla on tässä suuri merkitys. On tärkeää, että jokainen lapsi kokee olevansa arvostettu ja hyväksytty. Lapset tarvitsevat myös kaveripiirin hyväksyntää ja tunteen ryhmään kuulumisesta. Yhdessä toimimalla opitaan sosiaalisessa vuorovaikutuksessa tarvittavia taitoja, kuten vastavuoroisuutta ja erimielisyyksien ratkaisua myönteisin keinoin. Lapsia ohjataan tunnistamaan erilaisia tunteita ja säätelemään omaa toimintaansa. Lasten rohkaisu ja kannustaminen tukevat itsetunnon kehitystä. Samalla lapset oppivat luottamaan omiin taitoihinsa. Osallistumisen iloa ja onnistumisen kokemuksia korostetaan. Koulun ja aamu- ja iltapäivätoiminnan yhteiset linjaukset tukevat ja vahvistavat lasten hyvinvointia ja sosiaalista kehitystä. Lasten tarpeet huomioonottava moniammatillinen yhteistyö edesauttaa myös aamu- ja iltapäivätoiminnan ryhmien muodostamista ja lasten sijoittelua ryhmiin. Tavoitteena on muodostaa lasten päivästä ehjä kokonaisuus. Aamu- ja iltapäivätoiminnan tulee sekä kasvuympäristönä että ilmapiiriltään olla kiireetön ja turvallinen. On tärkeää, että toiminnassa lapsilla on mahdollisuus sekä levähtämiseen ja rauhoittumiseen että ulkoiluun ja fyysiseen aktiivisuuteen. Maittava välipala ja ympäristön viihtyisyys lisäävät hyvinvoinnin kokemusta.\n7 Eettisen kasvun tukeminen Aamu- ja iltapäivätoiminta tukee lasten eettistä kasvua ja käsitystä ihmisten yhdenvertaisuudesta. Toiminnan eettisenä lähtökohtana ovat Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa määritelty perusopetuksen arvopohja sekä kodin ja koulun kanssa yhdessä sovitut kasvatukselliset periaatteet ja käytännöt. Aamu- ja iltapäivätoiminnassa korostuu lapsilähtöisyys. Jokainen lapsi nähdään arvokkaana yksilönä. Eettisen kasvun tavoitteena on vastuullisuuden ja vastavuoroisuuden ymmärtäminen. Aamu- ja iltapäivätoiminnassa lapsia ohjataan kasvamaan vastuuseen: omasta hyvinvoinnista ja terveellisistä elämäntavoista toisten hyvinvoinnista sekä siihen liittyvistä oikeuksista ja velvollisuuksista oman toiminnan aiheuttamista tunteista ja seurauksista itselle ja toisille ryhmän toimintaan liittyvistä säännöistä ja sopimuksista myönteisestä suhtautumisesta ympäristöön, luontoon ja kestävään elämäntapaan 2.4. Osallisuuden, yhdenvertaisuuden ja tasa-arvon edistäminen sekä sosiaalinen vahvistaminen Aamu- ja iltapäivätoiminnassa tavoitteena on osallisuuden, yhdenvertaisuuden ja tasa-arvon edistäminen sekä sosiaalinen vahvistaminen. Toiminta toteutetaan niin, että se lisää lasten onnistumisen kokemuksia ja osallisuutta. Aamu- ja iltapäivätoiminnassa kunnioitetaan lasten omaa kieli- ja kulttuuritaustaa sekä elämäntapaa ja -arvoja. Samalla huolehditaan, että kukaan ei joudu muita huonompaan asemaan esimerkiksi etnisen alkuperänsä, sukupuolensa, ikänsä, uskontonsa tai vammansa vuoksi. Eri kulttuureihin tutustumalla voidaan monipuolistaa toimintaa, lisätä ymmärrystä ja vähentää ennakkoluuloja sekä rikastuttaa yhdessäoloa. Aamu- ja iltapäivätoiminnalla lisätään lasten tasa-arvoisuutta yhteiskunnassa. Tavoitteena on, että jokainen lapsi saa oman kehitystasonsa ja tarpeidensa mukaista tukea ja ohjausta. Suunnittelussa ja toteutuksessa otetaan huomioon tyttöjen ja poikien kehityksen erot ja erilaiset tarpeet. Lasten saavat ikätasonsa mukaisesti itse osallistua yhteisten sääntöjen ja sopimusten muotoiluun ja saada kokemuksia osallisuudesta. Osallisuus, yhdenvertaisuus ja tasa-arvo ehkäisevät kiusaamista ja syrjäytymistä.\n8 8 3. Aamu- ja iltapäivätoiminnan sisältö Aamu- ja iltapäivätoiminnan sisällöt suunnitellaan niin, että toiminta muodostuu lapsen kannalta ehyeksi ja monipuoliseksi kokonaisuudeksi. Toiminnassa korostuu lasten oikeus turvalliseen lapsuuteen ja kasvuympäristöön. Sisällön suunnittelussa otetaan huomioon lasten tarpeet ja omat toiveet sekä huoltajilta saatu palaute. Sisältöön vaikuttavat myös paikalliset olosuhteet ja kulttuuritekijät, eri vuodenaikojen tarjoamat ja muut käytännön mahdollisuudet, yhteistyö kunnan muiden toimijoiden kanssa, ohjaajien omat vahvuudet sekä toteuttajien painotukset. Toiminnan sisällön tulee tukea toiminnalle asetettujen perusopetuksen aamu- ja iltapäivätoiminnan perusteiden ja kuntakohtaisen toimintasuunnitelman mukaisten tavoitteiden saavuttamista. Aamu- ja iltapäivätoiminnan avulla vahvistetaan lasten osallisuutta ja toiminnan yhteisöllisyyttä. Toiminta tarjoaa kasvua ja kehitystä tukevaa sosiaalista vuorovaikutusta, ilon ja virkistyksen kokemuksia, esteettisiä kokemuksia ja mahdollisuuden kehittää erilaista osaamista. Aamu- ja iltapäivätoiminta kootaan seuraavista sisällöllisistä kokonaisuuksista: eettinen kasvu ja yhdenvertaisuus leikki ja vuorovaikutus liikunta ja ulkoilu ruokailu ja lepo kulttuuri ja perinteet käden taidot ja askartelu kuvallinen, musiikillinen, kehollinen ja kielellinen ilmaisu mediataidot arkiaskareet, elinympäristö ja kestävä elämäntapa erilaiset tiedolliset ja taidolliset aihepiirit Sisältöjä valittaessa on erityisesti kiinnitettävä huomiota lasten ikätason mukaiseen kasvua ja kehitystä tukevaan leikkiin, luovaan toimintaan ja myönteisiin elämyksiin. Liikkuminen ja ulkoilu sekä rentoutuminen ja levähtäminen ovat toiminnassa tärkeitä. Myös välipalan nauttimiseen liitetään kasvatuksellista ohjausta. Jokainen toimintayksikkö laatii vuosisuunnitelman, josta näkyy miten eri sisällölliset kokonaisuudet otetaan huomioon.\n9 9 4. Aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestäminen Kauhavalla Kauhavan kaupunki järjestää aamu- ja iltapäivätoimintaa ensisijaisesti 1. ja 2. vuosiluokan oppilaille, joiden huoltajat joko työskentelevät kokoaikaisesti, opiskelevat päätoimisesti tai osallistuvat työllistymistä edistävään palveluun. Toimintaa järjestetään myös erityiseen tukeen siirretyille vuosiluokan oppilaille Toiminnan laajuus ja toiminta-aika Aamu- ja iltapäivätoimintaryhmä perustetaan, mikäli palveluun oikeutettuja oppilaita ilmoittautuu vähintään seitsemän (7). Toimintaa järjestetään arkipäivisin klo 7-17 välisenä aikana. Aamu- ja iltapäivätoimintaa järjestetään koulujen työpäivinä. Loma-aikoina tai viikonloppuisin toimintaa ei ole Toimintapaikat ja ryhmäkoot Aamu- ja iltapäivätoiminnassa käytetään koulun tai muita toimintaan soveltuvia lähiympäristön tiloja. Koulutilojen käytöstä sovitaan erikseen yksiköissä siten, että tilojen käyttö on järkevää ja ei häiritse koulutyötä. Aamu- ja iltapäivätoiminnan ryhmäkokoa ei määritellä laissa. Ryhmäkokosuosituksena koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnassa käytetään suhdelukua 1:15 (15 oppilasta yhtä ohjaajaa kohden). Ryhmän koko muovautuu kuitenkin koulun kokonaistilanteen mukaan. Erityisen tuen piirissä olevien oppilaiden mukanaolo ryhmässä laskee kokonaismäärää siten että yksi erityisoppilas vastaa kahta koululaista. Mikäli erityisen tuen oppilaalla on aamu- ja iltapäivätoiminnassa ensisijainen avustaja, häntä ei tällöin lasketa ryhmäkokoon Henkilöstö Perusopetuslain 48 mukaan aamu- ja iltapäivätoiminnassa tulee olla toiminnan järjestämistapa huomioon ottaen riittävä määrä ammattitaitoisia ohjaajia. Valtioneuvoston asetuksessa (115/2004) säädetään perusopetuslain 8 a luvussa tarkoitetun aamu- ja iltapäiväohjaajan kelpoisuusvaatimuksista: Aamu- ja iltapäivätoiminnassa ohjaajana toimimaan on kelpoinen henkilö, 1) joka on suorittanut tehtävään soveltuvan korkeakoulututkinnon, opistoasteen tutkinnon, ammatillisen perustutkinnon tai sitä vastaavat aikaisemmat opinnot, ammattitutkinnon tai erikoisammattitutkinnon ja jolla on koulutuksen yhteydessä hankittu tai kokemuksella osoitettu taito toimia lapsiryhmän ohjaajana taikka 2) jolla on kelpoisuus antaa luokanopetusta, esiopetusta, erityisopetusta tai aineenopetusta tai toimia oppilaanohjaajana.\n10 10 Ohjaajien on toimitettava nähtäväksi rikosrekisteriote kun työsopimuksen kesto on 3 kuukautta tai enemmän. Aamu- ja iltapäivätoiminnan henkilöstö ei saa ilmaista sivullisille lasta tai hänen huoltajaansa koskevia salassa pidettäviä tietoja tai luovuttaa salassa pidettäviä asiakirjoja. Perusopetuksesta ja siihen liittyvästä oppilashuollosta vastaavat henkilöt voivat luovuttaa aamu- ja iltapäivätoiminnasta vastaaville henkilöille toiminnan asianmukaisen järjestämisen edellyttämät välttämättömät tiedot. Ohjaajat perehdytetään toimintaan koulujen johtajien tai rehtoreiden toimesta. Suurin osa ohjaajista toimii aamu- ja iltapäivätoiminnan lisäksi ohjaajina luokkatyössä opettajien apuna. Ohjaajien resurssointi kouluille tehdään yhteistyönä opetuspäällikön, esi- ja perusopetuksen ohjauspalvelujen koordinaattorin sekä koulujen johtajien tai rehtoreiden kanssa Toimintaan hakeminen ja valintaperusteet Aamu- ja/tai iltapäivätoimintapaikka ei automaattisesti siirry seuraavalle lukuvuodelle, vaan toimintaan on haettava uudestaan lukuvuosittain. Hakuaika toimintaan on helmikuussa. Toimintaan voi hakea hakuajan jälkeen sekä kesken lukuvuotta, mutta toimintaan voi osallistua vasta kun päätös siitä on tehty. Tästä syystä hakemus on syytä tehdä hyvissä ajoin (n. 1 kk) ennen kuin toiminnan tarve alkaa. Tällöin hakemus ehditään käsitellä ennen toiminnan toivottua alkamispäivää. Aamu- ja iltapäivätoimintaan haetaan ensisijaisesti sähköisellä hakulomakkeella, joka löytyy kaupungin internet-sivuilta kohdasta Opetus ja koulutus, Aamu- ja iltapäivätoiminta. Hakulomakkeita saa myös kouluilta sekä kaupungin palvelutoimistoista. Postitse lomakkeet palautetaan osoitteella: Kauhavan koulutoimisto, Härmäntie 18, Härmä. Kaupunki tiedottaa tulevien 1. luokkalaisten huoltajia aamu- ja iltapäivätoiminnasta kouluun ilmoittautumisen yhteydessä. Tulevat 2. luokkalaiset saavat tiedotteen koululta. Erityishuoltolain (Laki kehitysvammaisten erityishuollosta) palveluiden piirissä olevien luokan oppilaiden toimintapaikkaa haetaan normaalisti sivistystoimesta luokan oppilaiden toimintapaikkaa haetaan Kuntayhtymä Kaksineuvoisen vammaispalveluista Toiminta-aikojen muutokset ja irtisanominen Muutokset varattuihin toiminta-aikoihin sekä toiminnasta irtisanominen on tehtävä kirjallisesti joko kaupungin internet-sivujen kautta sähköisellä lomakkeella tai tulostamalla täytettävä lomakepohja kaupungin internet-sivuilta ja lähettämällä se postitse osoitteella: Kauhavan koulutoimisto, Härmäntie 18, Härmä. Muutos tai irtisanominen tulee voimaan ilmoittamiskuukaudesta seuraavan kuun alusta alkaen. Syksyllä koulujen alkaessa vanhemmille annetaan mahdollisuus ensimmäisen viikon ajan tarkastaa tuntivaraustaan. Mikäli varausta muutetaan näiden ensimmäisten viiden työpäivän aikana, astuu se voimaan heti. Laskutus päättyy irtisanomiskuukauden loppuun.\n11 Maksut Aamu- ja iltapäivätoiminnan maksut ovat kiinteästi määritelty. Ne eivät perustu perheen tuloihin tai perhekokoon. Toimintamaksuista ei myönnetä sisaralennuksia. Aamu- ja iltapäivätoiminnasta perittävät maksut ovat: - lapsi osallistuu vain aamu- tai iltapäivätoimintaan 1-10 pv/kk = 50 /kk - lapsi osallistuu vain aamu- tai iltapäivätoimintaan yli 10 pv/kk = 100 /kk - lapsi osallistuu aamu- ja iltapäivätoimintaan 1-10 pv/kk = 70 /kk - lapsi osallistuu aamu- ja iltapäivätoimintaan yli 10 pv/kk = 140 /kk Jos lapsi ei sairautensa vuoksi voi kalenterikuukauden aikana osallistua aamu- tai iltapäivätoimintaan yli 10 päivänä, peritään puolet kuukausimaksusta. Jos lapsi on sairauden takia poissa koko kuukauden, maksu jätetään kokonaan perimättä. Mikäli lapsi ei muusta syystä osallistu toimintaan koko kalenterikuukautena, maksuna peritään puolet kuukausimaksusta. Kesäkuun puolelle menevistä lukukauden viimeisten koulupäivien aamu- ja iltapäivätoiminnasta ei peritä maksua. Perheen valitessa kuukausivaraukseksi 1-10 toimintapäivää, täytyy varauksessa pysyä. Mikäli läsnäolopäivät ylittyvät, perhe maksaa kyseisen kuukauden kuukausimaksun yli 10 toimintapäivän mukaisena maksuna. Jos varaus ylittyy toistuvasti, varaus muuttuu pysyvästi yli 10 toimintapäivän kuukausivaraukseksi. Toimintamaksu laskutetaan toimintakuukautta seuraavana kuukautena voimassaolevan varauksen sekä päiväkirjamerkintöjen mukaisesti. Maksamattomat toimintamaksut siirtyvät perintään. Maksua voidaan alentaa tai siitä voidaan vapauttaa, jos huoltajan elatusvelvollisuus, toimeentuloedellytykset tai huollolliset näkökohdat huomioon ottaen siihen on syytä. Huoltajan tulee toimittaa kirjallinen hakemus maksun alentamiseksi tai perimättä jättämiseksi. Maksun alentaminen tai maksusta vapauttaminen myönnetään lukuvuodeksi kerrallaan, eikä sitä voi anoa takautuvasti. Maksuvapautuksen tai -alennuksen voi saada aikaisintaan siltä kuukaudelta, jolloin anomus on kirjattu saapuneeksi. Maksua voidaan tarkistaa toimintakauden aikana, jos perheen maksukyky olennaisesti muuttuu. Maksualennuksen tai -vapautuksen saanut perhe on velvollinen ilmoittamaan muutoksista tuloissaan. Anomuslomake maksun alentamiseksi on kaupungin internet-sivuilla. Maksun alentamiseen tai maksuista vapauttamiseen oikeuttavat tulorajat määräytyvät varhaiskasvatuksen asiakasmaksulain tulorajojen mukaisesti. Maksuvapautukseen oikeuttava tuloraja määräytyy laissa säädettyjen perhekokokohtaisten tulorajojen mukaisesti siten, että maksuvapautukseen koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnassa ovat oikeutettuja ne perheet, joille ei tulisi maksettavaksi varhaiskasvatuksen asiakasmaksulain mukaista asiakasmaksua varhaiskasvatuksen puolella. Maksualennusta harkittaessa asiakasmaksua voidaan verrata varhaiskasvatuksen asiakasmaksuun. Maksualennus voidaan harkinnan mukaan myöntää perheelle, mikäli asiakasmaksu varhaiskasvatuksessa olisi huomattavasti pienempi, mutta palvelu ei kuitenkaan olisi heille maksuton. Maksualennuksen ollessa kyseessä perheelle tuleva aamu- ja iltapäivätoiminnan maksu pyöristetään lähimpään jo olemassa olevaan maksuluokkaan (140, 100, 70 ja 50 ).\n12 12 Maksualennus tai -vapautus voidaan myöntää myös sosiaalipalveluiden antaman lausunnon perusteella. Aamu- ja iltapäivätoiminnasta ei peritä maksua oppilailta, joiden osallistuminen toimintaan määrittyy erityishuoltolain perusteella Aamu- ja välipalan järjestäminen Aamu- ja iltapäivätoimintaan osallistuville lapsille tarjotaan aamu- ja/tai välipala. Aamu- ja välipalat suunnitellaan monipuolisiksi ja vaihteleviksi siten, että ne noudattavat kansallisia ravitsemussuosituksia ja ottavat huomioon ruokailuun liittyvät erityistarpeet. Aamu- ja välipala tarjoillaan lapsille aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajien toimesta. Aamupalan ajankohta tiedotetaan huoltajille jotta he huomioivat kellonajan, mihin mennessä lapsi on toimintaan tuotava, mikäli aamupala on tarkoitus syödä aamutoiminnassa Kuljetukset Aamu- ja iltapäivätoimintaan ei järjestetä kuljetuksia. Oppilaan kuljetuksesta vastaa aina huoltaja. Kuljetusetuuden omaavalla luokan oppilaalla on oikeus koulukuljetukseen niinä päivinä kun oppilas ei osallistu aamu- tai iltapäivätoimintaan Vakuutukset Aamu- ja iltapäivätoiminnassa sattuneen tapaturman hoito on lapselle maksuton. Kauhavan kaupunki on vakuuttanut kaikki perusopetuksen aamu- ja iltapäivätoimintaan osallistuvat lapset Turvallisuus ja pelastussuunnitelma Aamu- ja iltapäivätoiminta toimii kouluille laadittujen turvallisuus- ja pelastussuunnitelmien mukaisesti Taloussuunnitelma Kauhavan kaupunki vastaa aamu- ja iltapäivätoiminnan rahoitussuunnitelmasta.\n13 13 5. Tukea tarvitsevat lapset aamu- ja iltapäivätoiminnassa Aamu- ja iltapäivätoiminta vahvistaa lasten kokonaisvaltaista kasvua ja kehitystä. Silloinkin, kun kyse on tukea tarvitsevista lapsista, toiminnan järjestämisen ja toteuttamisen lähtökohtana ovat aamu- ja iltapäivätoiminnan yleiset tavoitteet ja sisällöt. Työskentelytapojen ja toimintaympäristön suunnittelussa tulee ottaa huomioon lasten ikä ja kehitysvaihe sekä yksilölliset tarpeet. Toiminnan tulee tukea itsetunnon ja omatoimisuuden kehitystä, sosiaalista kasvua sekä itsenäistymistä lasten omien edellytysten mukaisesti. Lapsia kannustetaan aloitteellisuuteen ja aktiivisuuteen. Heille tarjotaan mahdollisuuksia onnistumisen kokemuksiin ja yhdessä toimimiseen. Tilojen ja välineiden tulee olla myös tukea tarvitsevien lasten tarpeisiin sopivia. Huomiota kiinnitetään muun muassa tilojen kokoon, muunneltavuuteen ja esteettömyyteen sekä kulkureittien toimivuuteen. Oikein suunnitelluilla ratkaisuilla tuetaan lasten omatoimista ja helppoa liikkumista ja toimimista tiloissa. Toiminnassa huolehditaan aina lasten psyykkisestä, fyysisestä ja sosiaalisesta turvallisuudesta. Tukea tarvitsevien lasten kanssa työskenneltäessä ohjaajien ammatillista osaamista vahvistetaan mm. perehdytyksen avulla. Ohjaajien työtä voidaan tukea myös erityisopettajien tai oppilashuoltohenkilöstön antaman konsultaation avulla. Yhteistyö koulun kanssa lisää oppilaantuntemusta ja täydennyskoulutus varmistaa osaamista Aamu- ja iltapäivätoiminta yleisen, tehostetun ja erityisen tuen aikana Peruopetuslain mukaiseen opetukseen osallistuvalla on oikeus saada riittävää kasvun ja oppimisen tukea heti tuen tarpeen ilmetessä. Aamu- ja iltapäivätoiminta voi tarvittaessa olla osa perusopetuksessa oppilaalle annettavaa oppimisen ja koulunkäynnin tukea. Perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden mukaisesti oppilaan saama tuki voidaan jakaa yleiseen, tehostettuun ja erityiseen tukeen. Yleinen tuki on osa kaikkea oppilaan kasvatusta, opetusta ja ohjausta. Tuen tarve on silloin luonteeltaan yleensä lyhytaikaista, oppilas voi tarvita vain yhtä tukimuotoa, kuten tukiopetusta. Tehostettua tukea annetaan oppilaalle, joka tarvitsee oppimisessaan ja koulunkäynnissään säännöllistä tukea tai samanaikaisesti useita tukimuotoja. Tehostetussa tuessa oppilaalle laaditaan pedagogiseen arvioon perustuva kirjallinen oppimissuunnitelma. Erityistä tukea koskeva hallintopäätös tehdään niille oppilaille, joiden kasvun, kehityksen ja oppimisen tavoitteiden saavuttaminen ei toteudu riittävästi muilla tukitoimilla. Oppilaalle laaditaan henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS), josta käy ilmi erityistä tukea koskevan päätöksen mukaisen opetuksen ja muun tuen antaminen. Tehostetun tuen aikana käytettävä oppimissuunnitelma sekä erityiseen tukeen kuuluva henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS) voivat tarvittaessa sisältää kuvaukset oppilaan osallistumisesta aamu- ja iltapäivätoimintaan sekä yhteistyöstä toiminnan järjestäjän kanssa. Niissä voidaan kuvata, miten aamu- ja iltapäivätoiminnan tavoitteet ja toimintamallit tukevat oppilaan kehitystä. Tällä tavoin oppilaan päivästä muodostuu kasvatuksellinen kokonaisuus.\n14 14 Oppilaat, joille on tehty erityistä tukea koskeva päätös, ovat oikeutettuja aamu- ja iltapäivätoimintaan koko perusopetuksen ajan. Erityistä tukea saavien oppilaiden aamu- ja iltapäivätoiminta järjestetään joko integroituna muuhun aamu- ja iltapäivätoimintaan tai tarvittaessa erillisenä muusta toiminnasta. Toiminnan järjestämisen edellytyksenä on että oppilas opiskelee luokkamuotoisessa erityisen tuen pienryhmässä. Kun tehostettua tai erityistä tukea saava oppilas osallistuu aamu- ja iltapäivätoimintaan, on tärkeää että aamu- ja iltapäivätoiminnan henkilöstö ottaa lapsen tuen tarpeet huomioon. Yhtä tärkeää on, että koulussa nähdään aamu- ja iltapäivätoiminnan tarjoamat mahdollisuudet oppilaan koulunkäynnin ja oppimisen tukemiseen. Erityishuoltolain (Laki kehitysvammaisten erityishuollosta) mukaisten palveluiden piiriin kuuluvien oppilaiden toiminnan järjestämistavasta ja -paikasta tehdään sivistystoimen ja vammaispalvelujen välillä lapsen edun mukaista arviointia, erityisesti jos kaikille lapsille tarkoitetut perusopetuslain mukaiset palvelut eivät riitä vastaamaan lapsen hoidon tarpeeseen, tai hoidon tarpeen on katsottava johtuvan ensisijaisesti hänen kehitysvammastaan Yhteistyö toiminnan järjestämisessä Toiminnan järjestelyjä suunniteltaessa yhteistyö huoltajan, koulun henkilökunnan ja aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaajien kesken on erityisen tärkeää. Huoltajan ja mahdollisesti koulun henkilöstön kanssa sovitaan, miten tehostettua tai erityistä tukea saavan oppilaan tarpeet sekä kasvuun ja kehitykseen liittyvät tavoitteet otetaan huomioon aamu- ja iltapäivätoiminnassa. Moniammatillinen yhteistyö lisää edellytyksiä oppilaan riittävään tukemiseen. Tiedot tehostetun ja erityisen tuen antamisesta, näihin liittyvät asiakirjat ja asiakirjoihin sisältyvät tiedot ovat salassa pidettäviä. Oppilasta koskevien salassa pidettävien tietojen luovuttaminen aamu- ja iltapäivätoiminnan henkilöstölle edellyttää huoltajan antamaa yksilöityä tiedonsiirtolupaa. Aamu- ja iltapäivätoiminnan ohjaaja voi osallistua oppilaan tehostettuun tukeen kuuluvan oppimissuunnitelman tai erityiseen tukeen kuuluvan henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskevan suunnitelman (HOJKS) laadintaan huoltajan luvalla. Toiminnan järjestäjänä kunnan tulee huolehtia siitä, että aamuja iltapäivätoiminnan tehtävissä toimivat henkilöt perehdytetään henkilötietojen käsittelyyn, salassapitoon ja vaitiolovelvollisuuteen liittyviin säädöksiin sekä lastensuojelulain velvoitteisiin.\n15 15 6. Aamu- ja iltapäivätoiminnan seuranta ja arviointi Aamu- ja iltapäivätoimintaa järjestävän kunnan tulee arvioida tarjoamaansa aamu- ja iltapäivätoimintaa sekä osallistua toimintansa ulkopuoliseen arviointiin. Arviointia toteutetaan joko kunnan omilla tai Opetushallituksen arvioinneilla vuosittain. Arvioinnin kohderyhmä vaihtelee vuosittain: oppilaat/huoltajat/ohjaajat sekä koordinaattori. Kaikkien arviointien keskeiset tulokset tulee julkistaa. Aamu- ja iltapäivätoiminnassa mukana olevilta lapsilta ja vanhemmilta voidaan kerätä myös omaa palautetta toimintakauden aikana. Arviointia tehtäessä huomioidaan toimintasuunnitelmassa määritellyt toiminnan tavoitteet, sisällöt sekä yhteistyön ja kasvatuskumppanuuden toteutuminen eri tahojen välillä. Arviointikyselyiden avulla pyritään myös selvittämään ovatko aamu- ja iltapäivätoiminnassa mukana olevat tahot tyytyväisiä toiminnan järjestämiseen. On tärkeää miettiä missä onnistuttiin ja mikä taas ei toiminut. Tarvittaessa toimintaa muutetaan saadun palautteen pohjalta. Tämän toimintamallin myötä pyritään osoittamaan aamu- ja iltapäivätoimintaa käyttäville asiakkaille, että heidän mielipiteensä on tärkeä ja se otetaan huomioon. Kauhavan kaupungin pyrkimyksenä on tarjota laadukkaasti suunniteltua ja toteutettua aamu- ja iltapäivätoimintaa perheille. Tällä tavoin saadaan tarjottua paras mahdollinen tuki lasten koulunkäynnin, vanhempien työelämän ja perheiden vapaa-ajan yhteensovittamiseen.\n16 7. Aamu- ja iltapäivätoiminnan järjestämisen vuosikello 16


Onko kassatyö vaikeaa, vierailija: ja tarkoitan isossa marketissa tehtävää kassatyötä\nOnko kassatyö vaikeaa\nOnko verotus Suomessa mielestäsi oikeudenmukaista? Keskustele oheisessa kommenttiosiossa. Heidi Hietala. Siirry kommentteihin; Hyvätuloiselle jää palkkaeurosta 56.\nToiseen suuntaan syömme tok näk El Capitanissa. Onko kenelläkään viimeaikaisia kokemuksia? Vastaa; Lainaa; Ilmoita asiattomaksi ; ylös 39; alas 5\n- katso isän osuva piirros\nJa onko muka niin vaikeaa ojentaa bonus-kortti ENSIN, ennen maksukortin/tavan sanomista!? Kun kassa vetää kortin/iskee rahat Kassatyö on ihan kuraa,. Kassatyö kepelius 10.3.2005 20:05. Sain kesätyöpaikan Onko ks. homma vaikeaa? Kuinka monta tuntia vuorot yleensä ovat ja kuinka paljon on palkka? 0 Onko joku sijainen käynyt valehtelemalla Kassatyö on tietysti äärettömän Vuokrafirmalta siirtyminen vakinaiseksi työntekijäksi on melko vaikeaa Onko kassakonetta helppo käyttää? #1. kiinnostunut, 19.04.2009. Mikä siinä on niin vaikeaa? vierailija 04.06.2019 klo 10:30. Päättynyt maaliskuu oli. Minun mielestäni kassatyö on Siivoaminen tai kassatyö voi olla veemäistä mutta ei todellakaan vaikeaa mutta onko sama tyriä työssään niin.\nEi VOI olla kenenkään elämä noin vaikeaa. Onko joillekin noin vaikiaa suoriutua kassalta. että kassatyö on maailman helpointa työtä,. Toki myönnän että kassatyö on vastuullista kai,ei ole kokemusta eikä sitä voi tehdä Vaikeaa on nykyään päästä kaupan Onko kyse siitä,. Vitutusketjussa alkaa menemään asiasta vääntämiseksi ja toisen ketjun avaus osoittautui liian provosoivaksi. Niin, onko työttömyys itse aiheutettua.. <wibii> Omat ajatukset kaupankassalla kulkee suunnilleen rataa.ei helvetti vitun runkku onko vaikeaa kaivaa kortti valmiiks esiin no <Kheldaur> Kassatyö on. Älkää valittako pikkuasioista.Kassatyö ei ole mikään kaikkein helpoin vaikeaa saada ylipäänsä nuoria Alepalta onko tuollainen käytös myyjiltä.\nKeskustelu - Silja Symphony - buffet Aihe vapaa Vauv\nAluksi kassakoneen käyttö ja asiakaspalvelu oli samanaikaisesti vaikeaa. Pian kassatyö alkoi kuitenkin sujua, jolloin asiakaspalveluun saattoi keskittyä paremmin Onko hyvä, että muotialat Eikö tämän perusteella kaikki kassatyö ole sitten menetettyä aikaa? Jos asia ei ymmärtämällä ole mahdollista oppia on se. Hänen mielestään joissain tapauksissa iän arviointi on vaikeaa, Onko uudistuksesta Vähittäiskaupan kassatyö on paitsi matalapalkkaista ja.\nLisärahoituksen saaminen olisi vaikeaa, ettei kassatyö kuulu sopimukseen, Onko sinulla jo käyttäjätunnus En kyllä ole varma onko paikka oikea, Kassatyö on kuiten niin vaihtelevaa ettei se ole ollut vielä ainakaan Mitä siinä nyt on niin vaikeaa antaa periksi Kassatyö on nimeomaan yksi tälläinen asia. No onko se vakavaa? Mä mietin ja tiesin kuinka vaikeaa sun ois anteeks antaakkaa\nRuokakauppoihin tuli tänään maanantaina käyttöön uusi ikärajavalvonnan ohjeistus tupakka- ja alkoholiostoihin\nKesätöitä, onko noita? Löpinöitä kesätöistä, kuvituksena maanantain asua. Jokakeväinen stressinaihe pukkaa taas kovaa vauhtia päälle: kesätyöt\n^^Onhan se tavallaan juuri niin yksinkertaista, mutta sen jälkeen en voi näistä koirista enää kirjoitella mitään nimillä enkä kuvilla. Koirapalsta, joten.\ntänään 2012/2 Heinäveden S-market uudistuu katosta lattiaan Shoppailuiloa Sokoksella Onko Alussa oli vaikeaa. 50 Työtunnit aina omalle väelle Kassatyö.\nMinulle selkeästi taulukoina ajattelu on aika vaikeaa. onko näistä kyseisistä raskauksista otettu näytteet riittävän monesta istukasta\nHae 424 Asiakas työpaikkoihin palkataan nyt Tapiola Indeed.fi, maailman suurimassa työpaikkasivustolla\nKamala kassatyö - Asiakaspalvelutyö - Suomi24 Keskustelu\nen ja kassatyö. tai vähästä on vaikeaa.\nTästä voinee ehkä päätellä, että kassatyö ei ollut Minulle käy näin varsin usein. Onko se normaalia? Syön että on todella vaikeaa.\nKassatyö - Kesätyö - Suomi24 Keskustelu\nkassasijaiset Keskustelu Ann\nketään töissä prisman kassalla? Keskustelu Kaksplu\nMikä on sitä vastuullista työtä, josta pitäisi maksaa\nJa että on itsepalvelu mennyt liian pitkälle! sivu 2 Keskustelu\nNellin Usko meni työnhakuun, Siwan kassalle 500 hakijaa ! Kauppalehti\nOnko työttömyys suomessa itseaiheutettua? Jatkoajan keskustelupalst\nKaupan kassalla - Riemurasi\nS-market Herttoniemenranta aukioloaja\nHarri Hietanen Punainen Rist\nSisäänpääsy korkeakouluihin - Soininvaar\nUusi sääntö kaupoissa - Myyjä: Haasteellista Uusi Suom\nKeskon yhteiskuntavastuu MuroBB\nMS Crossroads -parlamentti - Miten saan apua tutkimuksiin?\nKassa ei ole pelkkä asiakaspalvelija - Maailma odottaa - Vuodatus\nOndees: Kesätöitä, onko noita\nKoirat.com - Purkautumisosasto\nHeinäveden S-market uudistuu katosta lattiaan Shoppailuiloa Sokoksella\nRohtologi Dosis facit venenum\nTyöpaikat, avoimet työpaikat: Asiakas - Tapiola Indeed\n20111026_fi_helsinki by metro finland - Issu


VAV Viesti 2/2011 by Nikolai Ylirotu - issuu\nVAV OY: N A S U K A S L E H T I ! 2.2011\nVAV 2. 2011 1 www.vav.fi\nsisĂ¤llys VAV Asunnot Oy:n kotisivu:\nVAV-viesti ilmestyy neljĂ¤ kertaa vuodessa ja se jaetaan VAV Asunnot Oy:n asuntoihin, johtaville luottamushenkilĂśille sekĂ¤ yhteistyĂśkumppaneille. Seuraava numero ilmestyy syksyllĂ¤ 2011 Julkaisija: VAV Asunnot Oy, PL 39, 01301 VANTAA PĂ¤Ă¤toimittaja: Teija Ojankoski Toimitussihteeri: Tuomas Alho Toimituskunta: Tuomas Alho, Timo KarĂŠn, Sanna Lesch, Jorma Manner, Tuula Montonen, Liisa KĂ¤lvĂ¤lĂ¤, Erkki Nikkanen, Liisa Holmberg, Sari Pulkkinen ja Jukka Halonen (Mediataju Oy) Kustantaja/Toteutus: Mediataju Oy PL 20, 01391 VANTAA Puh: 040-550 5657 jukka.halonen@mediataju.fi Kansikuva: Mediataju Oy 2011 Taitto: Matti Halonen, Mediataju Oy Kirjapaino: Kirjapaino Uusimaa, Porvoo Painos: 10 500 Osoitteenmuutokset: VAV Asunnot Oy\n2 Ekovinkki 3 PĂ¤Ă¤kirjoitus 4 Kaupunginjohtaja Paajanen elĂ¤kkeelle â€?Vantaalla vahva tulevaisuusâ€?\n6 LĂśydĂ¤ oma luottamushenkilĂśsi 9 YTE-puheenjohtajiston yhteystiedot 10 VAV:n hallitukseen asukasjĂ¤senet Liisa Tilander ja Jari KerĂ¤nen varsinaisiksi jĂ¤seniksi\n12 Kerrostaloasukkaan tarkistuslista MitĂ¤ on hyvĂ¤ huomioida kevĂ¤Ă¤n koittaessa?\n14 Viertolaan uusi palvelutalo 16 Riimukujalla panostetaan lasten turvallisuuteen 18 Sahatien perusparannus valmistui Energiakulut laskevat puoleen\n20 KĂ¤y kirpputorilla! Aarteita voi lĂśytĂ¤Ă¤ tosi edullisesti\n22 VinkkejĂ¤ yhteistilojen kĂ¤yttĂśĂśn 23 Nimitysuutiset 24 IsĂ¤nnĂśitsijĂśiden yhteystiedot\nekovinkki EnergiaystĂ¤vĂ¤llistĂ¤ pyykkĂ¤ystĂ¤ Asuinrakennuksen lĂ¤mmitysenergian kulutuksesta jopa kolmannes menee kĂ¤yttĂśveden lĂ¤mmitysvedestĂ¤, kertoo Motiva. SiispĂ¤ toimiin lĂ¤mpimĂ¤n veden sĂ¤Ă¤stĂ¤miseksi. Pesukone on yksi sellainen. t,VJOLBWBOIBQFTVLPOFLPUPOBTJPO 6VEFUBTUJBOKBQZZLJOQFTVkoneet kuluttavat vettĂ¤ vain puolet verrattuna 15 vuotta vanhoihin koneisiin. MyynnissĂ¤ olevista pesukoneista lĂśydĂ¤t tietoa myĂśs niiden energiatehokkuudesta. t1FTFWBJOUĂŠZTJĂŠLPOFFMMJTJB7BMLPKBLJSKPQFTVPIKFMNJBLĂŠZUFUUĂŠFTTĂŠ kone on tĂ¤ynnĂ¤ silloin, kun kĂ¤si mahtuu vielĂ¤ pyykin pĂ¤Ă¤lle. NĂ¤in kone ottaa vĂ¤hemmĂ¤n vettĂ¤ suhteessa pyykin mĂ¤Ă¤rĂ¤Ă¤n. t7BMJUTFPJLFBMĂŠNQĂšUJMB\nKPTQFTFUBTUFFTTB LVMVUBUIVPNBUUBWBTUJ enemmĂ¤n energiaa kuin ettĂ¤ pesisit 40 asteessa. Tosin pyykinpesukoOFFOLFTUĂŠWZZEFOUBLJBPOBJOBWĂŠMJMMĂŠIZWĂŠWBMJUBBTUFFOMĂŠNQĂšUJMB\n se myĂśs tappaa mahdolliset bakteerit.\npääkirjoitus Asumisen terveysvaikutuksia Asumista tutkitaan monelta eri kantilta. Mielenkiintoinen tutkimussarka on asumisterveys, joka tutkimusmaailmassa on melko uusi termi. Asumisterveydellä viitataan siihen, miten asuminen vaikuttaa suoraan terveyteen tai koettuun terveyteen. Homekeskustelu on tästä varmasti ikävin ja tutuin esimerkki. Vuosikymmenten keskustelu hometaloista tai sienikasvustojen tuhoamista rakennuksista tai esimerkiksi liian kylmistä tai kuumista asunnoista ja niiden vaikutuksesta hyvinvointiin on saanut tutkijat tarttumaan aiheeseen ja etsimään faktoja keskustelun ja väitteiden tueksi tai kumoamiseksi. Asumisterveys on tärkeä asia, sillä jos asunto aiheuttaa merkittäviä terveyshaittoja, vaikutukset ulottuvat muillekin elämän ja yhteiskunnan alueille. Kuopion yliopistossa on julkaistu aiheesta mielenkiintoinen tutkimus, jossa verrattiin asumisterveyttä kerrostaloissa ja omakotitaloissa sekä sen mukaan oliko asunto omistus- vai vuokra-asunto ja sijaitsiko se keskusta-alueella vai sen ulkopuolella. Asumisterveyttä mitattiin seuraavilla asioilla: tilan kokeminen riittäväksi, kuinka usein asuntoa siivottiin, minkälaiseksi kokee sisäilman, asunnon lämpöolosuhteet talvella ja kesällä, liikenteen aiheuttama meluhaitta, vesi-, kosteus- ja homevauriot sekä asunnossa tupakointi. Eli osa tutkittavista asioista oli sellaisia, joihin pystyi itse vaikuttamaan ja osaan taas ei. Muutamat poiminnot tutkimuksesta tuovat esiin sekä asenne- että elämäntapaeroja eri asumis- ja hallintamuotojen välillä. Koko tutkimuksesta käy ilmi, että haja-asutusalueen omakotitaloissa ja omistusasunnoissa asuvat kokivat asumisterveytensä parhaimpana. Asunnot koettiin talvella lämpimämmiksi ja kesällä viileämmiksi kuin kerros- ja vuokrataloissa asuvat ilmoittivat kokevansa. Näissä myös siivottiin enemmän kuin muissa asunnoissa, eikä liikenteen melu häirinnyt elämää. Asumisterveys oli silti hyvä myös vuokrataloissa, sillä Suomessa asutaan yleisesti hyvin ja jos tarkastelun laajentaa koskemaan koko maailmaa, niin asumme erinomaisesti. Yhteinen huolestuttava piirre kuitenkin oli sisäilman laatu: vain alle puolessa asunnoista se koettiin hyväksi ja vuokrakerrostaloissa se oli kaikkein heikoin. Tutkimus ei kerro syitä\ntilanteelle, mutta antaa aihetta tarkempaan tarkasteluun. Kiinteistön hyvällä huollolla ja hoidolla tilannetta voidaan vähän parantaa, mutta joskus syitä on vaikea löytää tai poistaa. Usein syynä on rakennustekninen ongelma, jonka kanssa on elettävä niin kauan kunnes vastassa on peruskorjaus tai rakennuksen purku. Sen verran jokainen voi kuitenkin vaikuttaa sisäilman laatuun, että pyyhkii pölyt useammin, imuroi ja lopettaa tupakoinnin sisätiloissa. Näissä asioissa vuokrataloissa asuvat ovat tutkimuksen mukaan lepsumpia kuin omistusasunnossa asujat. Lopuksi esitän lämpimät onnittelut kaikille vastavalituille luottamushenkilöille! Olette tervetulleita tekemään yhteistyötä henkilökuntamme kanssa. Samalla kiitän kaikkia viime kaudella toimineita luottamushenkilöitä. Yhteistyö on sujunut hyvin, vaikka kaikkiin toiveisiin emme aina ole voineetkaan vastata. Asukasdemokratia on ensisijaisesti asukkaiden keskinäistä yhteistyötä oman asumisviihtyvyytensä ylläpitämiseksi ja parantamiseksi. VAV antaa sille eväitä ja tukea, mutta ei voi sitä asukkaiden puolesta toteuttaa. Toivotan kaikille luottamushenkilöille intoa ja iloa alkaneelle toimikaudelle! Tulevana kautena on luvassa monenlaista koulutusta sekä kaikille asukkaille että vain luottamushenkilöille, joten kannattaa seurata ilmoitustauluja, nettisivujamme ja tämän lehden myöhempiä julkaisuja. Lämmintä ja miellyttävää kesää kaikille VAV:n asukkaille ja lukijoille!\nVAV 2. 2011 3\n!Teksti: Jukka Halonen !Kuva: Henrik Kettunen\nEläkkeelle jäävä kaupunginjohtaja Juhani Paajanen:\n”Vantaan kaupungilla on vahva tulevaisuus” Eläkkeelle jäävä Vantaan kaupunginjohtaja Juhani Paajanen uskoo vahvasti kaupungin tulevaisuuteen. Täällä tulee olemaan sekä työpaikkoja että asuntoja. Vantaalla on vahvat kasvun merkit.\nVastapäätä istuu hyväntuulinen mies. Van taan kaupunginjohtaja Juhani Paajasella on viimeinen työpäivä. Hän siirtyy kahdeksan vuoden urakan jälkeen eläkkeelle. Työura Vantaalla alkoi jo 1974 kaupunkisuunnittelun ja kunnallisteniikan suunnittelun parissa vuoteen 1990. ”Silloin tulin ohjelmoimaan rakentamista Vantaalle ja oikeastaan olen ollut siitä lähti en rakentamisen kanssa tekemisissä ja asun torakentamisella on siinä ihan keskeinen rooli.” ”Vantaalla focus oli 1970 ja 80luvuilla asuntorakentamisessa. Olin itse valmistemas sa noin 7080 000 asukkaan aluerakentamis sopimuksia, joilla Vantaata rakennettiin 1970, 1980 ja 1990 luvuilla. Silloin Van taa oli lähiökaupunki. Tänne tultiin asumaan ja käytiin muualla töissä.”\nTulevia vuosikymmeniä pohdittaessa Paaja nen muistuttaa, että Vantaalla on useita ns. rajoitteita rakentamisessa. Lentokentän ja kaupungin halki menevien valtakunnan pää teiden melualueista ei päästä eroon. Myös luontokohteet rajoittavat rakentamista; län nessä Vantaanjokilaakso, idässä Sipoonkorpi. ”Tulevaisuudessa meidän asuntotonttitarjon tamme on rajallisempaa kuin esimerkiksi Espoossa. Tässä suhteessa Vantaa muuttuu entistä enemmän lähiökaupungista työpaik kakaupungiksi. Meillähän työpaikkaomava\nKun tonttimaata on rajoitetusti, pitäisikö siis rakentaa ylöspäin? Paajanen vastaa kyllä, erityisesti asemien lähialueilla. Siellä on rakennettava tehokkaasti, kauempana voi sitten olla väljempää. Vantaalla asumisen kirjo on varsin monipuolinen. Sotien jälkeen rakennettiin omakotialueita, sitten kerrosta lolähiöitä, nyt balanssi on hyvä ja molempia rakentamalla se säilyy. ”Liike kulkee nykyään myös niin, että väen vanhetessa moni haluaa omakotitalois ta kerrostaloihin lähelle palveluja.” Paajanen sanoo, että kaupunginjohtaja työskentelee 24 tuntia vuorokaudessa ja 365 päivää vuorokaudessa. Kalenteri on joka päivä täynnä. Paajanen sanoo, että kaupun ginjohtajalla on paljon valtaa nimenomaan valmistelupuolella. Se liittyy budjettiin ja strategiaan, jotka tapahtuvat kaupunginjoh Muuttunut kehityskuva tajan valmistelussa. Toki valtuusto sitten Vuonna 2003 kaupunginjohtajana aloittanut päättää, raamien mukaan. Paajanen sanoo, että nyt kehityskuva on raisuus on jo nyt 108 prosenttia meillä ja se ”Tarvitaan luottamusta sekä poliittisen muuttunut. 2000luvulla Vantaa on kasvanut nousee Suomen kaupungeista eniten tällä järjestelmän että virkamiesten kanssa. Orga isoksi ja vahvaksi kaupungiksi. Focus on hetkellä.” nisaatiossa on 12 000 työntekijää. Siinä siirtynyt työpaikkojen puolelle. Vantaan ”Kehärata vielä parantaa tilannetta. Sekä täytyy osata delegoida asioita toimialajohta kehityksen kannalta elinkeinoelämän kehitys radan varren uudet ja vanhat asemat ja niiden jille. Kaupunginjohtaja seuraa tätä kaikkea vaikutusalueet tulevat olemaan erittäin vah tietysti paljon.” ja työpaikat on päällimmäisenä. ”Asuntotuotannon tavoite on, että meillä voja asuntoalueita. Näille alueille pitää ”Vantaa on vahva kaupunki. Jos euroop on jatkuva ja vakaa uusasuntotuotanto, joka saada tasapuolinen asuntojakakautuma, että palainen kehitys jatkuu, niin meidän ase on 2000 uuden asunnon vuosiluokkaa. Se siellä on sekä omistus että vuokraasumista, mamme on vahva ja tulevaisuus hyvä. tavoite on meille realistinen. Siitä merkittävä jotta sosiaalinen ympäristö pysyy monipuo Olemme kilpailukykyinen alue.” osa on ARAtuotantoa ja samalla keskeinen lisena eikä tule minkäänlaisia keskittymiä. ”Nyt toteutettavat hankkeet, kehärata, rooli VAV Asunnot Oy:llä, joka on se kau Me olemme onnistuneet tässä jo nyt aika kehä kolmonen ja MarjaVantaa ovat varmis pungin oma asuntorakentaja. VAV voi kes hyvin.” tamassa ja vahvistamassa tulevaisuutta. Nii kittyä asuntojen rakentamiseen ja hoitami Paajanen myös muistuttaa, että Vantaalla on den avulla voidaan rakentaa kasvua, joka seen sekä vastaamaan kaupungin roolista vahvoja kaupunginosakeskuksia ja tuleva turvaa hyvinvointiyhteiskunnan säilymisen. asuntotuotannossa. Ja hyvin siellä on asiat raideverkko yhdistää ne entistä paremmin Saadaan työtä ihmisille ja uusia asuntoja.” " toisiinsa yhtenäiseksi kaupungiksi. hoidettu.”\n”Kaupunginjohtajan homma on ollut työtä vuorotta”\nVAV 2. 2011 5\nIlolantie 2 & 4\nImmonkuja 2 / Kyllikintie 29\nKalliotie 2 / Kimaratie 3 & 5 / Tukkilaisentie 22\nAamutie 8 / Iltatie 16 & 18\nKarhunkierros 1 a\nKastanjakuja 1 a\nKiitäjäntie 2–6 / Korennontie 39 / Mehiläisenpolku 17\nEvästie 5, Konttitie 4 & 6, Paimenenkatu 19\nKolohonganreitti 4 / Merkkipuuntie 14\nMaalinauhantie 19 / Saastamoinen Tuula Rajakentänkuja 5\nMalvatie 1 & 4\nMarsinkuja 1 & 4\nMaija-Liisa Wessman Maarit Tuominen\nYhdyshenkilö: Tanja Ei valittu. Koskela\nLaulurastaanpolku 1–2 Rainer Niemistö\nLautamiehentie 22–24 Jaana Ruuska\nM a i re L i p p o n e n , (asukastoimikunnan Ei valittu. puheenjohtaja)\nMaalinauhantie 13 & Riitta Ruohosto 15\nNyyrikintie 1 / VellaSari Kärkkäinen monkuja 1 & 2\nVAV 2. 2011 7\nTarhurintie 1 & 3\nUrheilutie 10 a\nYhdyshenkilö: HeikEi valittu. kinen Natalia\nPallastunturintie 3 b\nPeijaksentie 67 / ViiSeppo Kainulainen dakkokuja 4\nVanha Nurmijärventie Juha Savolainen 46\nSaastamoinen MaijaPirjo Nokka Liisa\nPähkinärinteentie 22, Tapani Keurulainen 24 & 26\nRiimukuja 4, 6, 8 & 13\nSaturnuksenkuja 2 & 4\nViljo Sohkasen katu 16 Päivi Järvinen Virsupolku 1\nEila Timonen, (asukastoimikunnan pu- Ei valittu. heenjohtaja)\nLuottamushenkilöt valitsivat edustajat YTE-puheenjohtajistoon toukokuussa.\nYTE puheenjohtajisto KirsiKeurulainen Manner Kirsi Manner Tapani\nAlmaVanhala Vanhala Alma Heikki Seppälä\nErkkiNikkanen Nikkanen Erkki\nRiitta Laaksonen Riitta IrjaLaaksonen Kuusela\nYTE 1 Pähkinärinne YTE111Pähkinärinne Pähkinärinne YTE YTE Pähkinärinne Puheenjohtaja Vaijeritie 34 A 19 Vaijeritie Vaijeritie111EEE34 34 Pähkinärinteentie 24 puh. 040-5433 205 puh. 205 040-54332664 205 puh. 040-5433 044-262 tapani.keurulainen@pp.inet.fi\nYTE 2 Myyrmäki YTE222Myyrmäki Myyrmäki YTE YTE Myyrmäki Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Ruukuntekijäntie 8 C 30 Ojahaantie 64 Ojahaantie Ojahaantie CC64 64 puh: 050-306111C6994 puh: 050-369 5369 puh: puh: 050-3695369 5369 hss050-369 @welho.com alma.vanhala@helsinki.fi alma.vanhala@helsinki.fi alma.vanhala@helsinki.fi\nYTE 3 Keski-Vantaa YTE333Keski-Vantaa Keski-Vantaa YTE YTE Keski-Vantaa Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Arinatie 7 C 39 Arinatie 39 Arinatie 777CCC39 Arinatie 39 puh. 0400-725 937 puh. 0400-725 937 puh. puh.0400-725 0400-725937 937 erkki.nikkanen@gmail.com erkki.nikkanen@gmail.com erkki.nikkanen@gmail.com erkki.nikkanen@gmail.com\nYTE 4 Tikkurila YTE444Tikkurila Tikkurila YTE YTE Tikkurila Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Vainiotie 2 C 11 Veturitie 33 Veturitie 777CCC0287 33 Veturitie 33 puh: 040-573 puh: 040-831 2422 puh: puh:040-831 040-8312422 2422 riitta.laaksonen@vantaa.fi riitta.laaksonen@vantaa.fi riitta.laaksonen@vantaa.fi\nAnneSinkkonen Sinkkonen Anne\nArjaNiemelä Niemelä Arja\nLiisaTilander Tilander Liisa\nSven-OlofSontag Sontag Sven-Olof\nYTE 5 Tikkurilan ymp. YTE555Tikkurilan Tikkurilanymp. ymp. YTE YTE Tikkurilan ymp. Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Maarinkunnaantie 19 G 39 Maarinkunnaantie 19GGG39 39 Maarinkunnaantie 19 Maarinkunnaantie 19 39 puh: 040-835 8199 puh: 040-835 8199 puh: puh:040-835 040-8358199 8199 anneli.sinkkonen@mehilainen.fi\nanneli.sinkkonen@mehilainen.fi anneli.sinkkonen@mehilainen.fi anneli.sinkkonen@mehilainen.fi\nYTE 6 Länsi-Rekola, Ilola YTE666Länsi-Rekola, Länsi-Rekola,Ilola Ilola YTE YTE Länsi-Rekola, Ilola Puheenjohtajiston 1. varapj. Puheenjohtajiston 1. varapj. Puheenjohtajiston varapj. Puheenjohtajiston varapj. Rumpalitie 41.C1.13 Rumpalitie 13 Rumpalitie 444CCC5585 13 Rumpalitie 13 puh: 040-512 puh:040-512 040-5125585 5585 puh: puh: 040-512 5585 arja.niemela.lh@vantaa.fi arja.niemela.lh@vantaa.fi arja.niemela.lh@vantaa.fi arja.niemela.lh@vantaa.fi\nYTE 7 Rekola YTE777Rekola Rekola YTE YTE Rekola Puheenjohtajiston puheenjohtaja Puheenjohtajiston 2.varapj. varapj. Puheenjohtajiston 2.2. Puheenjohtajiston Paimenenkatu 19 Avarapj. 25 Paimenenkatu 19 A 25 Paimenenkatu AA25 Paimenenkatu 19 25 puh: 050-53519 8481 puh: 050-535 8481 puh: puh:050-535 050-5358481 8481 liisa.tilander@welho.com liisa.tilander@welho.com liisa.tilander@welho.com liisa.tilander@welho.com\nYTE 8 Korso YTE888Korso Korso YTE YTE Korso Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Otavantie 9 A 10 Otavantie 10 Otavantie 999AAA9377 10 Otavantie 10 puh: 040-726 puh: 040-726 9377 puh: 040-726 puh: 040-7269377 9377 uffe@kolumbus.fi uffe@kolumbus.fi uffe@kolumbus.fi uffe@kolumbus.fi\nJariKeränen Keränen Jari Jari Keränen\nMarjaKousa Kousa Marja\nPekka Ojala Pekka Ojala Anu Jussila\nHannuAhonen Ahonen Hannu Hannu Ahonen\nYTE Pohjois-Korso YTE9999Pohjois-Korso Pohjois-Korso YTE YTE Pohjois-Korso Puheenjohtajiston 2. varapj. Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Linnustajankuja 1A1 Linnustajankuja111AAA111 Linnustajankuja Linnustajankuja Puh: 0400-793 558 Puh: 0400-793558 558 Puh: 0400-793 Puh: 0400-793 558 keris@kolumbus.fi keris@kolumbus.fi keris@kolumbus.fi keris@kolumbus.fi\nYTE 10 Nissas YTE10 10Nissas Nissas YTE YTE 10 Nissas Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Viikinkuja 2 E 43 Viikinkuja222EEE43 43 Viikinkuja Viikinkuja 43 puh: 0400-461 518 puh: 0400-461 518 puh: puh:0400-461 0400-461518 518 marja.kousa1@luukku.com marja.kousa1@luukku.com marja.kousa1@luukku.com marja.kousa1@luukku.com\nYTE 11 Hakunila YTE11 11Hakunila Hakunila YTE YTE 11 Hakunila Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Vaunukalliontie 1734 Vaunukalliontie22B Vaunukalliontie Vaunukalliontie 22DDD34 34 puh. 040-767 1684 01200Vantaa Vantaa 01200 01200 Vantaa puh.040-858 040-8588662 8662 puh. puh. 040-858 8662\nYTE 12 Länsimäki YTE12 12Länsimäki Länsimäki YTE YTE 12 Länsimäki Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Puheenjohtaja Kerokuja 2 A 10 Kerokuja222AAA10 10 Kerokuja Kerokuja 10 puh. 045-7731 2429 puh. 045-7731 2429 puh. puh.045-7731 045-77312429 2429 hannu.ahonen@tul.fi hannu.ahonen@tul.fi hannu.ahonen@tul.fi hannu.ahonen@tul.fi\nVAV 2. 2011 9\nVAV:n hallitukseen uudet asukasjäsenet !Teksti: Antti Halonen !Kuva: Kari Lopperi\nMuut VAV:n hallituksen jäsenet kaudella 2011–2013 Jukka Peltomäki, puheenjohtaja Vesa Nevander, 1. varapuheenjohtaja Hanna Valtanen, 2. varapuheenjohtaja Kaisa Olin Tuula Laukkanen Visa Tammi Marja Heikkinen Merja-Liisa Vasarainen Marko Varalahti Maija Hurri Arja Niemelä Kurt Eklund Tuula Saastamoinen\nVAV Asunnot Oy:n hallitukseen valittiin toukokuussa kaksi varsinaista asukasjäsentä ja heille kaksi varajäsentä. Valinnan tekivät YTE-puheenjohtajat ja VAV:n yhtiökokous vahvisti päätökset. Valituiksi tulivat vasemmalta lukien Liisa Tilander ja Jari Keränen varsinaisiksi jäseniksi. Hallituksen asukasjäsenten varajäseniksi valittiin Tapani Keurulainen ja Anna Sinkkonen.\nLiisa Tilander arvostaa korkealle asukkaiden vapaaehtoistoimintaa VAV Asunnot Oy:n hallitukseen valittu asuk kaiden edustaja Liisa Tilander on asunut Vantaalla jo 40 vuotta. VAV:n taloon hän muutti vuonna 1994.\nmääränä on hyvä asuminen. Sitä vapaaehtoi suutta tulee arvostaa. ”Asukasaktiivien toiminta tuo säästöä asumiskuluihin, pitää paikat siistinä ja ehkäi see turhia korjaustöitä.” Tilander sanoo olevansa tyytyväinen VAV Asunnot Oy:n tämänhetkiseen asukasdemo kratian toteutumiseen, mutta painottaa sen toteutumisen valvonnan osuutta. ”Asukasdemokratian valvonnan pitää toimia, jotta se toteutuu. Jos siitä ei itse pidä kiinni ja alkaa lepsuilemaan, kaikki ei vält tämättä mene kuten pitää.” Tärkeimmäksi asiaksi Tilander nostaa sen, että hallituksen asukasjäsenet edustavat koko Asukasdemokratia tärkeimpänä VAV:n asukaskantaa, eivätkä pelkästään VAV:n hallituksen asukasedustajana Tilander omaa aluettaan. ”Alueellisia asioita ei hallituksessa juuri aikoo pitää kiinni asukasdemokratian toteu tumisesta, ja pitää huolta, että se kirjataan käsitellä. Pyrimme pitämään huolta siitä, että uudistuotannon kustannukset eivät nouse myös yhtiön hallituksen ohjelmaan. ”Jos asukkaat haluavat tehdä vuokran hirvittävän korkeiksi ja vuokrankorotukset määritysyksikössään jotain, yhtiön ja isän pysyvät maltillisina. Vastaavasti vanhan nöitsijöiden tulee tukea toimintaa, eikä lyödä asuntokannan korjaukset pitää toteuttaa jär kevästi.” kapuloita rattaisiin.” Tilander muistuttaa, että asukasaktiivien toiminta on täysin vapaaehtoista, jonka pää\n”Vuonna 1995 erehdyin menemään asu kastoimikuntamme kokoukseen, ja sillä tiellä olen edelleen”, Tilander naurahtaa. Havukoskella asuva Tilander on oman asukastoimikuntansa puheenjohtaja, luotta mushenkilö, ympäristöekspertti, viherhoidon yhdyshenkilö ja YTEalueensa puheenjohta ja. Tilander toimii toista kautta YTEpuheen johtajiston puheenjohtajana. ”Edellisellä hallituksen kaksivuotiskau della toimin asukasedustajien varajäsenenä, joten varsinaiseksi jäseneksi valinta on sille tavallaan luonnollista jatkumoa.”\nJari Keränen toivoo VAV:ssa parempaa tiedottamista Toinen hallituksen varsinainen asukasjäsen on Jari Keränen. Helsingissä syntynyt Kerä nen on asunut Vantaalla miltei koko ikänsä, yli 40 vuotta. Keränen asuu perheensä ja kultaisen noutajan kanssa Vallinojalla, Itä Vantaan pohjoiskolkassa. Asukasdemokratiaasioista Keräsellä on yli kymmenen vuoden kokemus. Kiinnostus ta on ollut paljon, ja se on myös säilynyt. ”Kun muutin Saturnuksenkujalta nykyi seen kotiini keväällä 1997, menin asukasko koukseen ja minusta tehtiin kohteen ympä ristöekspertti. Sitä kautta vastuutehtäviä al koi kertyä enemmän, ja painottua luottamus henkilön ja puheenjohtajan tehtäviin.” Keränen on toiminut oman asukastoimi kuntansa puheenjohtajana ja luottamushen kilönä yli kymmenen vuotta. Hän on YTE alueensa puheenjohtaja, ja istuu puheenjoh tajistossa nyt neljättä kautta. VAV Asunnot Oy:n hallituksen asukasjä\nsenten tärkeimmiksi tehtäviksi Keränen nostaa asukasdemokratian toteutumisen valvomisen ja kehittämisen. ”Valvomme esimerkiksi sitä, että asiat hoidetaan asukashallintalainsäädännön kir jaimen mukaan.” Toiseksi merkittäväksi asiaksi Keränen nostaa yhtiön talouden seuraamisen. ”Tehtävämme on valvoa mihin meidän vuokralaisten rahoja käytetään – ja miten. Puutumme epäkohtiin, jos sellaisia havait semme, ja valvomme että esimerkiksi huol toyhtiöiden kilpailutukset tapahtuvat oikein.” Keräsen mukaan asukasdemokratia on toiminut VAV:ssa pääpiirteittäin hyvin. ”Asukasdemokratiaa on viime vuosina kehitetty hyvin paljon, mutta esimerkiksi tiedottamisessa on vielä puutteita. Asukkai den pitäisi saada enemmän tietoa, miten asiat hoituvat.” "\nVAV 2. 2011 11\nvikavirtasuoja = Suojalaite, jota käytetään sulakkeen lisänä tiloissa, joissa sähköiskusta aiheutuva vaara on tavallista suurempi. Suoja on yleensä sijoitettu sähkökeskukseen, -laitteeseen tai lisälaitteeksi pistorasiaan. Huomaa, että uusissa asunnoissa vikavirtasuojia on useita.\nSähkölaitteiden korjaustoimenpiteet ovat ammattilaisen työtä. Korjauta vialliset laitteet ja niiden osat. Lisätietoja: www.sahkoala.fi\nToimivat ja huolletut laitteet vähentävät energiakulutusta, pidentävät laitteen käyttöikää ja lisäävät turvallisuutta.\nVain toimiva laite turvaa.\nAsunnon huoltotoimet kuuluvat myös vuokralaiselle. Vuokralaisen asemassa tarkista, mitä vuokrasopimuksessa sanotaan oikeuksistasi/ velvollisuuksistasi asunnon huollossa.\nAsunto-osakeyhtiössä asukkaan tulee tarkistaa yhtiön ja osakkaan kunnossapitovastuun rajat sekä yhtiön yhtiöjärjestys, koska kunnossapidosta on voitu yhtiöjärjestyksessä sopia eri tavalla, kuin mitä asunto-osakeyhtiölaissa on määritelty.\nvalaisimet – Tarkista, että valaisimet ja niiden kuvut ovat ehjiä ja paikoillaan, ja että lamput ovat oikeantehoisia. Käytä energiansäästölamppuja, mutta muista, etteivät kaikki niistä sovi käytettäviksi himmentimen kanssa.\nvikavirtasuojakytkin – Testaa säännöllisesti käyttöohjeen mukaan laitteen toimivuuden varmistamiseksi.\nPidä sähkökeskus laitteineen kunnossa ja keskuksen edusta vapaana.\nsähkökeskus – Tarkista, että sulakkeet ovat ehjät ja oikeankokoiset, ja että ne on merkitty asianmukaisesti.\njatko- ja liitäntäjohdot – Tarkista, ettei johdoissa ole mekaanisia vikoja: esim. johtimia näkyvissä tai taivutussuoja rikkoontunut laitteen sisäänmenokohdassa.\nsähköasennukset – Tarkista, että pistorasiat ja kytkimet suojakansineen ovat ehjät ja hyvin kiinnitetyt eikä pistorasioissa ole mustumia. Mustuma on merkki paloriskistä sekä niiden toiminta.\nPuhdista pesukoneen nukkasuodatin ja tarkista letkut.\nJos jääkaapin tai astianpesukoneen valuma-altaaseen tai laitteen alle on valunut vettä, niin selvitä vuodon syy.\nHanki suoja-allas jääkaapin, astianpesukoneen ja muiden potentiaalisesti vuotavien keittiön koneiden alle.\njääkaappi, pakastin, pesukoneet, tv – Varmista, että laitteilla on riittävä ilmankiertotila ja pidä laitteiden taustat puhtaina ja pölyttöminä.\nVie käsisammutin huoltoliikkeeseen tarvittaessa ja vähintään kahden vuoden välein.\nalkusammutusvälineet – Tarkista, että sammutuspeite/ käsisammutin on kunnossa ja helposti saatavilla.\npalovaroitin – Tarkista, että laitteita on riittävästi (vähintään 1/kerros ja 1/60 m2) ja ne on asennettu oikein kattoon. Tarkista testipainikkeesta laitteen toimivuus.\ntarkastettava seuraavan kerran\n❏ Tarkista, että kaikkien laitteiden käyttö- ja huolto-ohjeet ovat tallessa ja helposti saatavilla.\nTekemällä asumisen perushuoltotoimet säännöllisesti parannat asumisen mukavuutta, terveellisyyttä ja turvallisuutta. Aloita laitteiden huolto-ohjeista ja käy sen jälkeen lista läpi soveltuvin osin.\nw w w. t o u k o t a l k o o t . i n f o\nVAV 2. 2011 13\nTarkka ilmamäärämittaus ja säätö on aina ammattilaisen tehtävä.\nIlmanvaihdon toimivuudesta kertoo huurtumaton tai vähäisessä määrin huurtuva peilipinta kosteissa tiloissa.\ntulo- ja poistoilmalaitteet = Seinissä tai katossa olevia neliön- tai ympyränmuotoisia laitteita, joista joko poistetaan tai tuodaan ilmaa huonetilassa.\nkondenssivesi = Ilmasta tiivistynyttä vettä, joka poistetaan poistoyhdeletkulla.\nKorjaustoimenpiteet ovat yleensä ammattilaisen työtä. Kanavien puhdistus on aina ammattilaisen tehtävä.\nHyvä sisäilma ehkäisee sairauksia, kuten allergioita ja pitää vireystason korkeammalla. Se ehkäisee homeongelmia ja kosteusvaurioita.\nHuoneistokohtainen koneellinen ilmanvaihto on yleistymässä uusissa kerrostaloasunnoissa.\n(koneellinen tulo- ja poistoilma)\nHyvin toimivat viemärit ennaltaehkäisevät vesivahinkoja ja vähentävät hajuja.\n3. Vesi- ja viemäröintilaitteet\nsuodatin – Katso puhdistus käyttö- ja huolto-ohjeesta.\ntoiminta – Tarkista valon toimivuus, kokeile liesituulettimen eri puhallintehot.\nilmavirtaus – Tarkista ilman virtausliike pitämällä A4-paperia kiinni poistoilmalaitteessa. Jos paperi pysyy paikallaan, on poistoilma riittävä.\nventtiili/säleikkö – Tarkista puhtaus ja kiinnitykset. Venttiilin/säleikön asentoa ja asetuksia ei saa muuttaa.\npuhallin – Kokeile eri puhallinnopeuksien toimivuus ja tarkista puhallinsiipien puhtaus.\nkesä/talviasetus – Tarkista, että asetus on vuodenajan mukainen.\nkondenssivesi – Katso, ettei koneen pohjalla ole seisovaa vettä. Tarkista, ettei poistoyhde ole tukossa kaatamalla hieman vettä altaaseen.\nlämmön talteenottokenno, jälkilämmityspatteri – Tarkista ja katso tarvittaessa puhdistusohje valmistajan huolto-ohjeesta.\nsuodattimet – Tarkista suodattimen puhtaus sekä pesumahdollisuus huolto-ohjeesta, vaihda tarvittaessa.\nyleiskunto – Silmäile koneen puhtaus, ulkoasu ja kiinnitykset.\nvesisulut - Selvitä asunnon vesisulkujen sijainti, jotta vesivahingon sattuessa voit nopeasti katkaista vedentulon.\nlavuaarit – Paranna virtausta kaatamalla viemäriin nestemäistä viemärinaukaisuainetta.\nlattiakaivon kansi ja suodatin – Irrota ja puhdista liasta, esim. hiuksista.\nKerrostaloasukkaan Tarkistuslista tarkastettava seuraavan kerran\nTältä uudessa Viertolan palvelutalossa tulee näyttämään, kun rakennustyöt on tehty. Ne alkavat kesällä ja valmista pitäisi tulla ensi vuoden tammikuun lopussa.\npalvelutalo uudella tekniikalla\nVAV rakennuttaa yhteistyössä NEAPO Oy:n kanssa kerrostaloja Viertolaan uudentyyppisellä moduulitekniikalla. Uusi tekniikka on perinteisiä rakentamistapoja kustannustehokkaampi ja ympäristöystävällisempi keino rakentaa kerrostaloja.\nModuulirakentamisessa asunnot rakennetaan lähes valmiiksi tehtaalla ja kootaan yhteen ra kennustyömaalla. Tekniikkaa on aiemmin hyödynnetty lähinnä pientaloissa, mutta nyt se on kehittynyt niin hyväksi, että myös kerrostaloja voidaan raken taa samalla periaatteella. NEAPOn käyttämän teräs kennomateriaalin on tutkittu\nkuluttavan yli kolmanneksen vähemmän energiaa ja tuottavan yli puolet vähemmän hiilidioksi dipäästöjä kuin perinteisessä kerrostalorakentamisessa.\novat samalla kohtuuhintaisia. "Viertolan rakennusprojektis sa moduulirakentaminen osoit tautui edullisimmaksi keinoksi tuottaa laadukkaita asuntoja", kertoo VAV:n toimitusjohtaja Teija Ojankoski. Osa kehitystyötä Vantaan kaupungin asunto ohjelman mukaisesti VAV Asun VAV Asunnot Oy:n keskeisin ta voite on tarjota vantaalaisille laa tojen tulee myös kehittää vuokra dukkaita vuokraasuntoja, jotka asumista, ja uuden tekniikan\nkokeileminen on osa tätä kehi tystyötä. VAV rakennuttaa Vier tolaan Vantaan ensimmäiset ko konaan moduulitekniikalla toteu tetut kerrostalot yhteistyössä moduulirakentamiseen erikois tunut NEAPO Oy:n kanssa. NEAPOn missio on vastata pääkaupunkiseudun krooniseen asuntopulaan innovatiivisella ja ympäristöystävällisellä modu\nlaarisella rakennustavalla. Asun tojen rakentaminen hallituissa, kuivissa ja tasalämpöisissä olo suhteissa tuo toimitusvarmuutta aikataulun, laadun ja kustannus ten suhteen, säästä ja vuoden ajasta riippumatta. Lisäksi ym päröivää asutusta on ajateltu puristamalla rakennusaika poik keuksellisen lyhyeksi. Viertolaan, osoitteeseen Os mankäämintie 28, valmistuu kolme kerrostaloa ja yksi pihara kennus. Taloissa on yhteensä 53 huoneistoa, ja ne valmistuvat erityisasuntokäyttöön. Kiinteis töjohtaja Timo Karén kertoo, että tontti ja vanhat rakennukset oli vat aiemmin tilakeskuksen omistuksessa, jolta VAV osti ne uuteen käyttöön. Talojen rakentaminen paikan päällä alkaa kesä–heinäkuussa 2011 ja niiden arvioidaan valmis tuvan tammikuun 2012 lopussa. Osmankäämintie 28 on ensim mäinen VAV:n uuden tytäryhtiön VAV Palvelukodit Oy:n hallin taan valmistuva asuntokohde. "\nUusi laskuri arvioi kodin jätemäärät Helsingin seudun ympäristöpalvelut on avannut verkossa palvelun, jonka avulla kotitaloudet voivat arvioida vuosittaisia jätemääriään ja niiden aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä. Konstajätelaskurin avulla voi myös verrata jätemääriään muiden kotitalouksien jätemääriin. Palvelu !"#$##%&'&($$))'$*%+&,'$*-.'#-/ Suomen ympäristökeskus on laskenut Konstassa käytetyt eri jäte jakeiden kasvihuonekaasujen pääs tökertoimet. Taustatiedot on saatu YTV jätehuollon vuonna 2006 teke mästä tutkimuksesta, jossa 500 pääkaupunkiseudun kotitaloutta punnitsi jätemääränsä kolmen viikon ajan ja vastasi tausta ja kulutustie tokyselyyn. Konstajätelaskurin pohjana on käytetty tutkimuksesta saatuja jätemäärien kertoimia. HSY:n tavoitteena on Konsta jätelaskurin avulla ohjata asukkaita jätteiden vähentämiseen ja lajitte luun sekä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen. Konsta kysyy lasku rin käyttäjältä tietoja muun muassa kodin kulutustottumuksista, lajitte\nlusta ja kierrätyksestä. Niiden avulla Konsta arvioi kodin jätemäärät ja niiden kasvihuonekaasupäästöt. Jätemäärälaskuri tuo lisäarvoa muihin vastaavantyyppisiin kasvi huonekaasujen päästölaskureihin, joissa jäteasioita ei ole aiemmin pystytty tällä tarkkuudella arvioi maan. Jätteiden aiheuttamat kasvi huonekaasupäästöt ovat kulutuksen päästöissä vain jäävuoren huippu, mutta niiden avulla päästään lähem mäksi yhä tarkempaa laskentaa pääkaupunkiseudun päästöistä. Kun tavaroiden tuotanto ja kulu tus lisääntyvät, kasvavat myös jäte määrät ja päästöt. Tuotteiden pit käikäisyys ja aineettomien elämys ten kulutus pienentävät jätemääriä. Tuotannon jätemääriä voidaan vä hentää käyttämällä luonnonvaroja tehokkaammin. Konstajätelaskuri on tehty osa na Julia 2030 ilmastonmuutoshan ketta, joka saa rahoitusta EU:n Life+ ohjelmasta. "\nTHE LEAKING TOILETS The leaking toilets are the main reason for the increasing water consumption. Remember to notify your maintenance company of any leaking faucets or toilets. The repair cost is included in the maintenance contract and is therefore free for the habitants. Did you know, that even the smallest leaks of toilets can be detected by putting a piece of paper on the inner surface of the toilet and monitoring wheather it gets wet or not, when no flushing has occured. A continuous leaking toilet can cause you, your family or your leasing facilities a totally unnecessary annual surcharge. VAV:n toimitusjohtaja Teijan Ojankoski ja NEAPO Oy:n toimitusjohtaja Olli Vuola allekirjoittivat yhteistyösopimuksen maaliskuussa.\nKaivinkoneet myllersivät Viertolassa Osmankäämintien tontilla vielä huhtikuussa. Uutta nousee vanhan tilalle.\nVAV 2. 2011 15\nviherpeukalo Lasten leikkialue turvalliseksi Riimukujalla Turvallisuus leikkimisessä on parempi kuin leikkiminen turvallisuudella. Nissaksen Riimukujalla paranneltiin toukokuisten kevättalkoiden yhteydessä piha- ja leikkialueiden turvallisuutta. Kevään tullen pienokaiset lähtevät mielellään temmeltämään oman pihan ulkopuolelle, eivätkä välttämättä tule ajatelleeksi kaikkia vaaroja. Riimukujan asukasaktiivi ja 2-vuotiaan Olivia-tytön ylpeä isä Juha Salonen sanoo, että lasten turvallisuus on ollut kevätpuuhastelun tärkein teema. ”Taloyhtiössämme asuu paljon Olivian ikäluokan lap-\nsia, ja tietysti ihan vaippaikäisiä taaperoitakin. Turvallinen piha-alue helpottaa lasten elämää – ja tietysti meidän vanhempienkin, ettei tarvitse koko ajan vahtia sydän syrjällä.” Salonen kertoi puuhastelleensa leikkialueen aitojen parissa. Mies askarteli näppärästi pienen aidanpätkän varastorakennuksen seinustan viereen erottamaan leikkialueen parkkipaikasta. ”Lapset potkivat usein palloa varastorakennuksen seiOÊÊWBTUFO\nKPTQBMMPQÊÊTFFLBSLBBNBBO MBQTFUTBBUUBvat juosta sen perään parkkipaikalle.” Salonen huomauttaa, että aidan tulisi olla höylätystä\nTurvallinen leikkialue helpottaa niin lasten kuin vanhempien elämää, Juha Salonen sanoo.\nKaksivuotias Olivia on turvallisissa käsissä. Siitä huolehtivat tietysti ennen muuta vanhemmat, mutta myös Riimukujalla yhteisesti rakennetut turvatekijät.\nja painekyllästetystä puusta. Tällöin aita ei pääse lahoamaan, kestää rajunkin pallonpotkun ja mikä tärkeintä, lapset eivät saa tikkuja pieniin käsiinsä.\nTurva-aita takapihalle Riimukujan taloyhtiö on mukavasti metsän reunassa. Tapion valtakunta viehättääkin monia lapsia, mutta pihaalueen rajalla on jyrkkä pudotus. Salonen tilasi tomerasti parkkipaikalle lautakasan, ja puuhasteli naapurinsa kanssa turva-aidan paikalleen. ”Tarkoituksena on estää pienimpien lasten putoaminen mäkeä pitkin alas”, Salonen sanoi. Työnteko kävi kätevästi omilla työkaluilla ja naapurikirvesmiehen sirkkelillä. Talkoopäiväksi sattui vieläpä oikein mainio sää. Jatkoroikat löytyivät naapureilta, ja kytkivät mielellään sirkkelin johdon omaan pistorasiaansa. ”Näin asioiden pitikin hoitua. Joka talosta löytyy jonkun alan ammattilainen”, Salonen sanoi.\nyhtiössä ei juuri ole yhteisiä piha-alueita, joten asukkaat hoitavat itse siivouksensa. ”Kun taloissamme ei ole rappuja, siivouspalvelua ei ole. Jokainen vastaa omasta talostaan ja pihastaan.” ”Piha-alueella ei ole suuria puita, joten lehtiä ei tule juuri lainkaan. Taloyhtiömme oma-aloitteisuus on poikkeuksellisen suuri”, Salonen kehaisi naapureitaan. Asukkaiden vastuulla on oman huushollin ja pihan lisäksi ainoastaan kuivaushuone, siivoushuone, käytävät ja muutama muu yhteinen alue. Yhteisten tilojen siivous sujuu hyvässä naapurustossa kuitenkin ongelmitta, eivätkä hommat jää hoitamatta. Varsinaisissa kevättalkoissakaan ei tehtävää juuri ollut, sillä asukkaat olivat haravoineet piha-alueita kuolleesta kasvustosta ja talven hiekoitushiekasta omalla ajallaan etukäteen. Talkoista selvittiin roskisten ja käytävien tyhjennyksellä, ja tietysti lasten turvallisuuden parantamisella. " !Teksti: Antti Halonen\nOmatoiminen siivous säästää\n!Kuvat: Henrik Kettunen\nRiimukuja on yksi harvoista vuokranmääritysyksiköistä, jotka ovat onnistuneet säilyttämään vuokrankorotuksensa nollatasolla. Salonen kertoi syyn piilevän siinä, että\nVAV 2. 2011 17\nEnergiatehokkuutta lisäävä perusparannus valmistui\nVapaalassa osoitteessa Sahatie 2 sijaitsevan VAV:n vuokratalon perusparannus valmistui lopullisesti toukokuun 2011 lopussa. Vuonna 1972 rakennettu Sahatie 2 koki perusparannuksen myötä täydellisen muodonmuutoksen. Lisäksi talon lämmitysenergiakulutus on nyt noin puolet siitä, mitä se oli ennen parannusta. Laajassa perusparannuksessa uusittiin muun muassa talon vesikatto, julkisivut, ilmanvaih tojärjestelmä, sähkö ja telejärjestelmä, vesi ja viemärijohdot sekä ikkunat ja keittiöka lusteet. Seiniin ja kattoon tuli uusi maalipin ta, lattioihin laitettiin uudet matot ja parvek keet lasitettiin. Perusparannus rahoitettiin Asumisen ra hoitus ja kehittämiskeskus ARA:n korkotu kilainalla, ja sen kustannukset olivat noin 1400 euroa neliöltä.\nPerusparannuksen vaiheet Sahatien perusparannuksen toteutti NCC Rakennus Oy. Urakkasopimus NCC:n kans sa allekirjoitettiin joulukuussa 2009, minkä jälkeen alkoi parannuksen suunnitteluvaihe. Rakennuslupa perusparannukselle myönnet tiin helmikuussa 2010, ja työt Sahatie 2:ssa alkoivat kaksi kuukautta myöhemmin, 12. huhtikuuta. Tuolloin alkoivat sisäpuoliset parannus\ntyöt Sahatie 2:n A ja Bportaissa sekä ulko puoliset työt koko kohteessa. A ja Bportai den asukkaat muuttivat huhtikuussa VAV:n heille järjestämiin tilapäisasuntoihin. Sahatien A ja Bportaiden sisäpuoliset parannukset valmistuivat lokakuun 2010 alussa, jolloin asukkaat pääsivät muuttamaan takaisin perusteellisesti uusittuihin koteihin sa. Samaan aikaan sisäpuoliset työt alkoivat C ja Dportaissa, joiden asukkaat muuttivat vastaavaan tapaan tilapäisasuntoihin. Nämä\nasukkaat pääsivät takaisin uusvanhoihin koteihinsa 18. helmikuuta 2011. Lopullisesti perusparannus oli valmis toukokuun lopussa, kun viimeiset talon ul kopuoliset työt oli tehty. Edellä mainittuihin töihin kuuluivat muun muassa pihapiirin istutusten ja aitojen uusiminen sekä asfaltin korjaaminen.\nEnergiatehokkuus kasvaa merkittävästi Perusparannuksessa Sahatie 2:een tehtiin rakennuksen vaipan lisälämmöneristäminen ja asennettiin tehokas, lämmön talteenotolla varustettu ilmanvaihtojärjestelmä. Laskelmi en mukaan nämä muutokset puolittavat talon lämmitysenergian tarpeen. Laskelmien paikkansapitävyys selviää käytännössä siinä vaiheessa, kun kohteen ensimmäisen täysi lämmityskausi on ohi vuoden 2012 päätyttyä. Sahatien perusparannusta voidaan jatkos sa käyttää mallina myös muille samana ai kakautena valmistuneiden kerrostalojen re monteille, mikäli niiden tavoitteena on energiatehokkuuden selkeä parantaminen. Sahatie 2 on yksi pohjoismaisen SURE hankkeen kohteista Suomessa. Hankkeen tavoitteena on hankkia ja koota yhteen tietoa pohjoismaisista hyvistä korjausrakentamisen menetelmistä ja tuottaa niiden pohjalta kan sallista ohjeistusta. Hankkeessa ovat olleet mukana myös Valtion teknillinen tutkimuskeskus VTT, teknologian ja innovaatioiden kehittämiskes kus Tekes sekä ARA. " Ossi Lahtinen NCC:ltä kertoi Sahatien asukkaille miten kerrostaloasumisessa voi säästää energiaa.\n!Teksti: Tuomas Alho !Kuvat: Kari Lopperi\nAsukkaita kiinnostivat remontin myönteiset lopputulokset.\nAsukastilintarkastajaksi KHT Heidi Vierros VAV Asunnot Oy:n asukastilintarkastajaksi kaudelle 2011-2013 valittiin Heidi Vierros. Asukastilintarkastajan tehtävänä on tarkastella yhtiön taloutta VAV:n asukkaiden näkökulmasta. Heidi Vierros tuli KPMG Wideri Oy Ab:n palvelukseen toukokuussa 1988. Heidi suoritti KHT-tutkinnon syksyllä 1994. Hän on osallistunut KPMG Widerin Audit Process -kehitystyöhön sekä yhtiön sisäiseen julkaisu- ja koulutustoimintaan. Heidillä on runsaasti kokemusta yleishyödyllisten yhteisöjen tarkastuksesta liittyen mm. elokuva-alaan ja tekijänoikeuksiin sekä maatalous- ja opiskelijajärjestöihin. Heidi on toiminut tilintarkastajana laajasti eri toimialojen yrityksissä, jotka ovat edustaneet mm. teollisuutta, kirjapainoalaa, kustannustoimintaa, vähittäiskauppaa sekä kiinteistö- ja vakuutustoimintaa. Tilintarkastustoimeksiannoissa Heidi on keskittynyt erityisesti kirjanpitolain säännösten noudattamiseen siten, että kyseistä kirjanpitovelvollista koskevan erityislainsäädännön vaatimukset tulevat huomioon otetuiksi. Heidin tarkastustyössä on tavoitteena yhdessä asiakkaan kanssa konsultoiden löytää tilanteen ja toimialan mukainen hyvä kirjanpitotapa yleisellä tasolla sekä erityiskysymyksissä. Heidi on ollut vahvasti vaikuttamassa kirjanpitolainsäädännön ja hyvän kirjanpitotavan kehittämiseen toimimalla kirjanpitolautakunnan konserniyleisohjetyöryhmän sihteerinä. Lisäksi Heidi on toiminut KHT-yhdistyksessä KHT-koulutuksen kehittämistyöryhmässä ja koulutus-toimikunnan puheenjohtajana. Hän toimii myös kouluttajana useiden koulutuspalveluita tarjoavien yritysten kursseilla. Yleishyödyllisten yhteisöjen osalta Heidi on kirjoittanut artikkeleja sekä yhtiön sisäisissä että ulkoisissa julkaisuissa sekä toiminut alustajana KPMG:n yleishyödyllisten yhteisöjen koulutus- ja asiakastilaisuuksissa. KPMG:llä Heidi vastaa ns. NonProfit –toimialan liiketoiminnan sekä sisäisen osaamisen kehittämisestä. "\nVAV 2. 2011 19\nKirppis kätkee sisälleen aarteita Taantuma lisäsi kirppisshoppailun suosiota myös Vantaalla. Vanhojen tavaroiden joukosta etsitään erityisesti astioita, sisustustarvikkeita, lastenvaatteita ja -tavaroita.\nIsomyyrin kauppakeskuksen tuntumassa sijaitsevalla Myyrin kirppiksellä tuoksuu vanhalle tavaralle. Torilta kantautuu hai tarin soittoa, joka tekee tunnel masta entistä nostalgisemman. Ovesta virtaa sisään ja ulos tasai sena vanana väkeä. Toiset ryn täävät suoraa päätä ostoksille, jokunen taas nautiskelee kodik\nkaassa kahvilassa munkin ja kahvin. Kannelmäessä asuva Piia Svahn on matkalla töistä kotiin. ”Kirpputoreilla tulee par haimmillaan käyty 2–3 kertaa viikossa. Myyrin kirppis on so pivasti työmatkani varrella”, Svahn juttelee tutkiessaan pöy tien valikoimaa.\nMyyrin Kirppiksen myymälänhoitaja Sami palvelee päivittäin satoja ihmisiä.\nHänelle kirpputorit ovat harras tus, joissa käydään silloin kun sellainen sattuu osumaan kohdalle. Tältä kirppiskierrokselta nai nen ei löydä mitään ostettavaa. Useimmiten Svahn etsii kirppu toreilta sisustustarvikkeita ja astioita. Saattaa mukaan tarttua jokunen löytö myös lähisukulai sille tai tuttavillekin.\nVaatteita Svahn ei yleensä osta käytettynä, vaikka kirpputo reilla erityisesti lastenvaatevali koima on erinomainen.\nSiisti pöytä houkuttaa Svahn kiertää kaukaa ne pöydät, joiden tavarat näyttävät käyttä mättömiltä tai liian kuluneilta. ”Jos tuote näyttää huonokun toiselta, myyjän kannattaa miet tiä, haluaako kukaan ostaa sitä”, Svahn toteaa. Todelliset löydöt ovat vuosien varrella harventuneet. Svahnista syykin on ilmeinen: ihmiset ovat ymmärtäneet esimerkiksi astioiden arvon, mikä näkyy hintalapuissa. ”Siinä kohtaa, kun kolhuinen Arabian kuppi maksaa melkein yhtä paljon kuin uusi, hinta on liian kova”, Svahn napauttaa.\nTuhat asiakasta päivässä Lähes viisi vuotta sitten perustet tu Myyrin kirppis on itsepalve lukirpputori, josta voi varata pöydän myytäville tavaroille. Kirpputorin valikoimissa on muun muassa elokuvia, pelejä, vaatteita, koruja, laukkuja ja kenkiä. Löytyy tavaranpaljou desta myös tarroja, tyhjiä vihko ja, astioita sekä leluja. Myymälänhoitajana työsken televän Samin mukaan päivittäin kirpputorilla käy satoja ja par haimmillaan yli tuhat ihmistä. ”Täältä etsitään erityisesti lastenvaatteita, tarvikkeita ja leluja”, hän luettelee. Kirppispöydän vuokraamista suunnittelevan kannattaa muistaa\ntuoda myyntiin vain puhtaita, ehjiä ja siistejä tuotteita. Lisäksi asettelussa kannattaa huomioida se, että huomiota herättävät esi neet ja tavarat houkuttavat ihmi siä myös vaatteostoksiin.\ntella”, hän pohtii. Tällaiseen mahdollisuuden tarjoaa esimerkiksi Myyrmäki Hallin kirppis. Piha ja parkki kirpputoreja taas järjestetään ke säisin esimerkiksi Tammistossa.\nKirppiksiä joka makuun\nUusi ja vanha käsikkäin\nKivenheiton matkan päässä Re Huono taloudellinen tilanne on kolan asemasta sijaitsee Rekolan lisännyt kirpputorien suosiota. Tavaratalo. Kirpputorin tiloista Rekolan Tavaratalon omistaja kolmannes on varattu uudelle Arto Heinosesta uudet alan yri tavaralle ja kaksi kolmannesta tykset ovat tervetulleita. Joukos itsepalvelukirpputorille. Toimitusjohtaja Arto Heino ta erottaudutaan halvoilla pöytä vuokrilla, kahvilatoiminnalla ja sesta uuden ja vanhan tavaran yhdistäminen ei ole haasteellista. kodikkaalla sisustuksella. Kirppiksien sesonkiaikaa ovat Hänen mukaansa vain makeiset on pidettävä tiukasti erillään kevät ja syksy. Vantaalta löytyy ainakin pari kirpputoritavaroista. Vantaalainen Lea Äikää kier kymmentä kirpputoria. Repertu aariin mahtuu niin lastentarvik telee kirppispöytiä kädessään keisiin ja vaatteisiin erikoistu satukirja. Silmään ovat juuri neita liikkeitä, kierrätyskeskus, osuneet vanhat LPlevyt. ”Täältä voi löytää hyvää van lähetystori ja useita itsepalvelu haa musiikkia. Huonekaluja kirpputoreja. Piia Svahn kiertää mielellään kannattaa mennä etsimään ehkä kirpputoreja, joissa tuotteista ennemmin Helsingin vanhoilta käydään kauppaa myyjän kanssa. legendaarisilta kirpputoreilta”, ”Silloin tiedän, mistä tuote on hän neuvoo. Kirppisvimma iskee naiseen peräisin ja hinnasta voi keskus\nsatunnaisesti. ”Yleensä järjestän itselleni pöydän kirpputorilta, kun olen muuttamassa. Silloin tulee myös kierreltyä etsimässä löytöjä.”\nHalpoja harvinaisuuksia Pöytien ja rekkien seassa parvei lee ihmisiä. On vanhuksia, työläi siä, odottavia äitejä ja lapsiakin. Millainen sitten on tyypilli nen kirpparikävijä? Siihen Heinonen ei osaa vas tata. Muunlaista jakoa hän ei osaa tehdä kuin, että eläkeläiset käyvät päivällä, nuoret ja työssä käyvät viikonloppuisin. ”Nuoret etsivät täältä muoti vaatteita halvoilla hinnoilla. Lelut, työkalut ja astiat kuuluvat myös parhaiten meneviin tuotteisiin.” Kirpputorien hintojen koho amista yrittäjä ei henkilökohtai sesti allekirjoita. ”Tänäänkin myimme Riihi mäen Lasin tuopin, joka maksoi euron.” " !Teksti ja kuvat: !Virvamaria Toikka\nPiia Svahn harmittelee, että halvat löydöt ovat viime Kirppispöytää Rekolassa pitävä Lea Äikää löysi kotiinviemisiksi satukirjan. vuosina vähentyneet.\nVAV 2. 2011 21\n4v-hankkeesta poiki 4v runsaasti ideoita\nPääkaupunkiseudulla kolme vuotta toiminut 4V-hanke on päättynyt, mutta sen tulokset ovat nyt hyödynnettävissä. Hankkeen nettisivuilta löytyy runsaasti ideoita mm. yhteistilojen käytöstä. 4Vhanke syntyi sanoista Välitä, Vaikuta, Viihdy, Voi hyvin. Hankkeessa kehitettiin mahdol lisuuksia kestävään, viihtyisään ja vastuulliseen kaupunkiasumi seen yhdessä asukkaiden, asuin kiinteistöjen, koulujen, päiväko tien ja yhdistysten kanssa. Hank keen toiminta keskittyi Vantaan kohdalla Korson ja Länsimäen kaupunginosiin sekä niiden lähi alueille. Vaikka hanke on päättynyt, mutta sen tuottamat julkaisut, ohjelmamallit ja hyvät käytännöt ovat kaikkien käytettävissä. Osoitteesta www,4v.fi löytyy todella paljon arvokasta tietoa asukastoimikuntien hyödynnet täväksi.\nRiimukujan kerhohuone näyttää tällaiselta.\nYhteisissä tiloissa järjestettä vät kerhot voivat olla ohjattuja tai vapaamuotoisempia ajanviet to ja kohtaamistilaisuuksia. Kerholaiset voivat kokoontua kerran tai montakin kertaa vii kossa tarpeen mukaan. Yhdessä sovittu ajankohta on hyvä pitää säännöllisenä. Kerhokerran pi tuus voi olla tunnista muutamaan tuntiin. Myös osallistujaryhmät voivat viikoittain vaihdella esi merkiksi kohderyhmän iän mu Yhteistilat kaan. Toisinaan toiminta ikään tehokäyttöön katsomatta on paikallaan. Vastuu kerhon järjestämisestä Aivan esimerki omaisesti voi poimia vaikkapa ideoita yhteis kannattaa jakaa useammalle, tilojen käyttöön. Tavoitteena on jotta työtaakka ei koidu liian lisätä asukkaiden mahdollisuutta suureksi. Jotta toiminnan järjes hyödyntää yhteistiloja, tavata täminen uusiutuisi ja jotta se ei jäisi pitkäksi aikaa vain muuta toisiaan ja harrastaa edullisesti. Toiminta lisää yhteisten tilo man harteille, kannattaa houku jen käyttöä ja yhteisöllisyyttä. tella mukaan uusia toimijoita. Asukasosallisuus lisääntyy, kun Kerhon ei tarvitse välttämättä asukkailla itsellään on mahdolli jatkua useita vuosia; jo muutama suus päättää kerhotoiminnan si kerhokerta voi tuoda suurta iloa. sällöstä. Lisäksi voidaan valita teema, joka lisää asukkaiden Kokemuksia ympäristötietoisuutta. Toiminta on edullista ja siten tasaarvoista Senioreiden kerhot: Iäkkäämpien myös vähävaraisille. asukkaiden aktivoimiseksi on\njärjestetty oman talon eläkeläis kerhoja Helsingissä Kontulanku jalla ja Ounasvaarankujalla. Tarkoituksena on järjestää myös liikunnallisesti rajoittuneille mahdollisuus tavata ikätovereita lähellä omaa kotia. Kerhoon voivat tulla eläkkeellä olevat asukkaat kahvittelemaan, laula maan yhdessä tai visailemaan. Usein astiat tuodaan itse ja osal listujat haluavat leipoa. Kahvi keitetään vuorotellen tai sitä varten kerätään pieni maksu (20 snt/kerta). Osallistujia on ollut Kontulankujalla 15–20 ja Ounas vaarankujalla 8–14. Avoin asukaskerho kaiken ikäisille: Vantaalla Varpusenku jalla on toiminut avoin asukas kerho useita vuosia. Kerho on avoinna joka viikko tiettyyn ai kaan, jolloin paikalle voi tulla kuka vain talon asukas ikään katsomatta. Kerhossa voi jutella, lueskella, pelailla ja katsella te levisiota. Lapsille on usein oh jattua askartelua ja piirtämistä. Vetäjän tulee olla säännöllisesti paikalla ja huolehtia, että tila on kunnossa. Asukkaat ovat järjes\ntäneet myös elokuvailtoja ja diskoja alueen nuorisolle. Yön yli kestävä kerho on ollut jännit tävä kokemus pienimmille asuk kaille. Laihduttamista, taiteilua, tuu nailua: Kerhon teema voi olla mikä tahansa kädentaidoista laihdutukseen. Seuraavat esimer kit ovat Helsingistä. Kontulan kujalla on toiminut noin kymme nen asukkaan laihdutuskerho. Kerholaiset tapaavat toisiaan kerran viikossa, jolloin sovitaan liikuntamuodoista ja päivistä sekä keskustellaan ruokavinkeis tä ja suoritetaan viikoittainen punnitus. 4Vhankkeen tuella on pidetty taidekerhoa Aarteenetsi jänkujalla sekä kokeiltu tuunaus ja askartelukerhoa Prinskan kerhossa, Prinsessatiellä. Taide kerhon osallistujista suurin osa on ollut miehiä – toiminnan ideoinnissa voi siis unohtaa en nakkoluulot. "\nNIMITYSUUTISIA Isännöitsijä Hanna Pölkki Hanna Pölkki aloitti työt VAV:n Korson alueen isännöitsijänä 1.5.2011. Hän vastaa kaikista Terhi Toppinen-Häyrisen aikaisemmin isännöimistä kohteista. Pölkki on työskennellyt aiemmin kiinteistöalalla, ja hän on valmistunut ammattikorkeakoulusta toimitilapalvelujen koulutuslinjalta. Pölkin yhteystiedot löydät lehden takasivulta.\nAsiakaspalvelusihteeri Sami Liuhto Sami Liuhto aloitti työt VAV:n asiakaspalvelusihteerinä 20.4.2011. Liuhto on valmistunut tradenomiksi Laurea-ammattikorkeakoulusta.\nIsännöitsijä Kasonen äitiyslomalle Hämeenkylän ja Pähkinärinteen alueen isännöitsijä Susanna Kasonen jäi äitiyslomalle 23.5.2011. Kasosen äitiysloman ajan hänen kohteitaan isännöi Jukka Mäki, joka on aiemmin toiminut VAV:lla asumisoikeuskohteiden isännöitsijänä. Jukka Mäen yhteystiedot löydät lehden takasivulta.\nToimiston palveluajat kesällä Viimevuotiseen tapaan VAV:n toimisto noudattaa kesällä 2011 lyhennettyjä palveluaikoja. Toimisto on kesällä auki seuraavasti: Ma–to: klo 9–15 Pe: toimisto suljettu koko päivän Toimiston puhelinpalvelun palveluajat ovat kesällä seuraavat: Ma–to: klo 9.00–12.00 ja klo 13.00–15.00 Pe: puhelinpalvelu suljettu koko päivän Kesäaikataulu on voimassa 30.5.–26.8.2011.\nLöydä oma isännöitsijäsi Isännöitsijät palvelevat asukkaita arkisin, ma-to klo 8.15-16.00 ja perjantaisin 8.15-14.00\nIsännöitsijä Jorma Manner Alue: Nissas, Päiväkumpu, Itä-Hakkila, Mikkola P. (09) 8392 6524 / 0400-688 037 Sähköposti: jorma.manner@vav.fi Isännöitsijä Maarit Rantsi Alue: Tikkurila, Tikkurilan ympäristö P. (09) 8392 6529 / 0400-688 035 Sähköposti: maarit.rantsi@vav.fi Isännöitsijä Maria Uronen Alue: Hakunila, Länsimäki P. (09) 8392 6522 / 0400-688 039 Sähköposti: maria.uronen@vav.fi Isännöitsijä Hanna Pölkki Alue: Korso, Nikinmäki P. (09) 8392 6526 / 0400-688 036 Sähköposti: hanna.polkki@vav.fi\nIsännöitsijä Jukka Mäki Alue: Pähkinärinne ja Sorakuja 4, Esikkotie 3, Kallioimarteentie 10, Kielotie 25, Maitikkapolku 10, Orvokkirinne 4, Takojantie 1. P. (09) 8392 6534 / 0400-939 016 Sähköposti: jukka.maki@vav.fi Isännöitsijä Katri Vatanen Alue: Rekola, Havukoski, Ilola, Asola P. (09) 8392 6531 / 0400-764 332 Sähköposti: katri.vatanen@vav.fi Isännöitsijä Jaana Oksanen Alue: Martinlaakso, Myyrmäki, Pakkala, Seutula P. (09) 8392 6520 / 0400-427 312 Sähköposti: jaana.oksanen@vav.fi\nasumisneuvonta@vav.fi FAKSINUMERO KAIKILLE (09) 8392 6541\nVAV PALVELEE ASIAKASPALVELU puhelin 09 8392 6540 ma-to klo 8.15-16.00 pe klo 8.15-13.00 Puhelinaika ma-to klo 9.00-12.00 ja 13.00-15.00 pe klo 9.00-12.00 e-mail info@vav.fi\nASUKASVALINTA e-mail asukasvalinta@vav.fi faksi 09 8392 0226 hakuohjeet : www.vav.fi\nVUOKRAVALVONTA puhelinaika: ma-to klo 10.00-14.00, pe klo 10.00-13.00 e-mail vuokravalvonta@vav.fi puhelin 09 8392 5226 faksi 09 8392 6542 VAV Asunnot Oy, Pl 39 01301, Vantaa, Veturitie 7, 01300 VANTAA, www.vav.fi\nVAV Viesti 2/2011


Toni Nieminen repäisi syöntikisassa - katso kuinka kävi! | Ruoka | Iltalehti.fi\nKatso IL-TV:stä Tonin suoritus!\nTiistai 26.6.2012 klo 09.52\nOlympiavoittaja Toni Nieminen, 37, yritti maanantaina uudenlaista ennätystä.\nToni Nieminen ennätysjahdissa - söi tulisia kanansiipiä!\nMies otti osaa siipien syönnin SM-kisojen karsintaan Tampereella ravintola SiipiWeikoissa ja puri silmät kosteina tulisia kanapaloja kahdessatoissa minuutissa yhteensä 35 kappaletta. Entinen mäkikotka putosi kuitenkin jatkosta, kun voittajaksi selviytyi 24-vuotias Jari Niemelä 56 kanansiivellä.\n- Otti se koville, mutta tulipahan ilmainen ateria. Kun kolme minuuttia oli jäljellä, ajattelin, että ei yhtään enää. Pureskelin tasaisen vauhdin taulukon mukaan ja kyllä ne kaikki alas menivät. Kaikkeen hulluun sitä mukaan lähtee, kun pyydetään, mutta hyvää oli, Toni nauraa.\nAivan kylmiltään Toni ei kisaan kuitenkaan lähtenyt. Nykyinen ravivalmentaja ja hevosmies paljastaa nimittäin syövänsä kanaa viikoittain.\nHAAVEISSA ENNÄTYSTEHDAS Toni Nieminen yritti voittaa kanansiipien syönnin SM-kisojen osakisan ja päästä tavoittelemaan mestaruutta television Ennätystehdas-ohjelmassa. (MILLA JALOVAARA)\n- Ei siihen kyllästy. Nytkin vien vaimolle tuliaisiksi siipiä ja kyllä siitä vielä kotona yöpalana syön minäkin lisää.\nYlöjärvellä asuva ex-kotka tekee hevoshommien lisäksi myös juonto- ja pr-töitä.\n- Sitä pitää revetä moneen työhön, että perhe pysyy leivässä. Nyt tallillani menee paremmin kuin koskaan, tämä on paras vuoteni. Vuodesta on kulunut puolet ja hevoset ovat tuoneet rahaa yli 10 000 euroa, 5- ja 7-vuotiaiden tyttöjen isä hymyilee.\nVeera-vaimon ja Tonin tallissa on 15 ravihevosta, joista pariskunta omistaa viisi. Hevosilla on ollut tähän mennessä 420 starttia ja voittoja 26.\n- Sitä pitää olla aamuisin kuuden jälkeen jo talleilla ruokkimassa hevosia ennen omaa aamupalaa. Ravipäivinä työt venyvät puolelle yötä. Kovaa hommaa, mutta en kadu, että vaimo tällaiseen työhön minut sai houkuteltua.


Sentenced to Live: Kesäkuun ennustelua\nAjattelin laittaa nuo mahdollisesti loppuvat tuotteet kaikki samaan kuvaan, niin säästyy ehkä kuvatilaa hieman. Itsestäni tuntunut, että melko monissa blogeissa on Blogger alkanut valittaa kuvatilan vähyyttä tai jotain, niin josko se ei vielä vähään aikaan itselläni alkaisi valittaa :).\nTässäpä niitä olisi jälleen. Aloin kuitenkin miettia, että ehkä olisi ollut parempi pienemmissä erissä kuvata, niin saisi jotain selvääkin nuista... Lisäksi kuvasta unohtui käsivoide ja huulipuna, jotka mulla on töissä käytössä.\nMutta aika paljon tuttuja purkkeja jo Toukokuulta löytyy, joten voitte käydä sitäkin postausta katsomassa :).\nMutta tosiaan, meikkituotteista edelleen ovat nuo samat meikkivoiteet kuvassa, ei ne vaan ikinä lopu... Uusina olisivat sitten puuteri, ripsiväri ja peitevoide kokeilemassa onneaan, samoin se töissä oleva huulipuna. Ja tässä muistin, että heivaan varmaan pian erään valokynänkin pois...\nSitten katson, saanko tuon yökäytössä olevan sekä siellä töissä olevan käsivoiteen loppumaan, mutta ainakin nestemäinen ja palasaippua loppuvat käsien pesussa :).\nOnneaan kokeilevat myös loppumisen osalta Tender Care, mini-kasvopesu, pari mini-hajuvettä ja tuo isompi hajuvesi-vessatuoksu. Lisänä vielä huultenkuorintaa, kylpypommia, vartalosuihketta, kasvovettä, parit suihkugeelit, vartalorasvaa, hoitoainetta ja pari pärstänaamiota.\nKuinkas monta nuita tuossa onkaan... 23 kokonaista ja 4 miniä... Katotaan miten akan käy!\nTosin voin jo nyt sanoa, että tämä kuukausi menee plussan puolelle ja reilusti... Menin eilen sitten tämän Xenian muistutuksen jälkeen Yves Rocherin sivuille, kun aattelin muutenkin, että voisin kasvovettä ostaa... Noh, niin... Sieltähän lähti sitten enempikin kuin se yksi kasvovesi, kun kokonaissumma oli reilut 40e, 35e tuon alen jälkeen... Ja sitten on Avonin tilaus tulossa ja ehkä Oriflamenkin... Ja Oriolan ja OrioNetshopin tilaukset sitten töistä... No, nuista kahdesta viimeisestä on tulossa vain yhteensä 3 tuotetta, mutta silti.\nNäette täällä sitten taas mun syntini.\nMutta tiedättekö, mä aloin kirjoittaa tätä jo heti töistä tultuani, mutta oon ehtinyt tässä välissä jo syödä ja siivottiinkin tässä pari tuntia!! Imuroitiin, luututtiin ja pestiin makkarin ikkuna, että saahaan pimennysverho sinne (Mr. Insinööri parhaillaan laittaa sitä paikalleen).\nHuomiseksi jäi sitten kaupunnilla käynnin jälkeen keittiön ja olkkarin ikkunat, ei enää niitä jaksanut tänään ja kun tuota nilkkaakin alkoi taas pakottamaan.\nNyt taidan lähtä suihkuun ja sitten syödä uutta sitruuna-lakritsi-jäätelöä ja juoda yhden lonkeron :).\nTunnisteet: Höpöttelyä, Kosmetiikka, Loppuvia tuotteita???\nUnikas 8. kesäkuuta 2012 klo 21.28\nTällaista se on kait alkoholisteillakin. Yksi aloittaa pämppäämisen, niin kaverit jatkaa. Olen juuri 21,44€ köyhempi, kiitos sinun Xenia-mainoksesi... :DDDD\nTuli tilattua paljon noita 50ml puteleita. Ne on hyvän pieniä tuotteen kokeilua varten.\nAnzu-Anssu 9. kesäkuuta 2012 klo 12.40\nPakkohan se on pistää vahinko kiertämään, etten oo ainoa retkahtaja ;D.\nItsekin tilasin muistaakseni 4kpl niitä mini-suihkugeelejä :D. Todellakin loistavan pikkuisia kokeiluja varten!


Aki Juuselan tryout-näytöt tuottivat sopimuksen – Japyh.com\nAki Juuselan tryout-näytöt tuottivat sopimuksen\n04.09.2015 Urheilu 463 luettu\nAki Juuselan tryout-näytöt tuottivat sopimuksen.\nHyökkääjä Aki Juusela, 24, esiintyi TUTO Hockeyn riveissä pirteästi ja iski harjoitusottelussa K-Vantaata vastaan tehot 1+1.\n– Juusela tuli erittäin vakuuttavasti mukaan toimintaamme, hyvässä kunnossa ja valmiina tekemään töitä. Olemme erittäin tyytyväisiä tähän palaseen, koska Aki on aikuiskiekkolija ja kokenut pelaaja tämän päivän Mestikseen, kehuu TUTO Hockeyn urheilutoimenjohtaja Elmo Aittola.\n– Aki pelaa äijämäistä kiekkoa ja voittaa kaksinkamppailuja hyvällä prosentilla. Miehen laukaus ja maalintekovainu ovat myöskin poikkeuksellista luokkaa, joten Juusela on meille hyvin mielenkiintoinen pelaaja kokonaisuutta ajatellen, jatkaa Elmo Aittola.\nKesän turkulaisryhmän mukana harjoitelleen Joni Seinelän try-out-jakso ei puolestaan johtanut sopimukseen. Hyökkääjä ehti esiintyä TUTO-paidassa kolmessa kauteen valmistavassa harjoitusottelussa.\nJoukkue on kasattu ja valmis\n– Olemme hyvin tyytyväisiä siihen, miltä TUTOn joukkue kaudelle 2015-2016 näyttä, Aittola kertoo.\n-Syitä emme saa henkilötietolain puitteissa kertoa, mutta pyrimme olemaan avoimempia paluuaikataulujen suhteen. Mika-Matti Hyvärinen, Tuukka Pulliainen ja Matias Pulli kuntouttavat itseään hyvää vauhtia, mutta kenenkään kanssa ei oteta turhia riskejä tai kiirehditä. Tällä hetkellä miesten paluussa voidaan aikataulullisesti puhua loka-marraskuusta, sanoo Aittola.\nPuolustaja Kristian Tuohilampi sen sijaan palaa sarjan alkuun mennessä ja maalivahdin Petteri Similän kohdalla paluu koittaa todennäköisesti syyskuun loppupuolella, mutta mahdollisesti jo aikaisemmin.\nAki Juusela, Joni Seinilä, Mestis, TUTO Hockey


Laskuni.fi bonuskoodit: Ansaitse Bonusta • Suomi24.fi | 2018\nAktiivinen Laskuni.fi bonuskoodi - Toukokuu 2018\nSupersäästöjä? Poimi tästä mukaasi uusin Laskuni bonuskoodi\nLaskuni.fi tarjoaa bonusta jo yli sadan verkkokaupan ostoksista\nNyt voit ottaa taloutesi hallintaan Laskuni.fin avulla! Tutustu huippuedulliseen palveluun\nVanhentunutKäytä Laskuni.fin eksklusiivinen alennuskoodi ja kerää 5€ bonusta uutena asiakkaana\nKatso koodi 8576\nVanhentunutUskomatonta: Katso alennuskoodi ja kerää 5€ bonus Laskuni.fistä\nKatso koodi 4835\nVanhentunutOta Laskuni.fin huippusuositut palvelut käyttöösi ja kerää 5€ bonusta alennuskoodilla\nKatso koodi 5040\nVanhentunutKokeile Laskuni.fin sivustoa 30 päivää maksutta ja vakuutu palvelun laadusta\nLainastolta juuri nyt alennuskoodilla ensinosto täysin ilman nostokuluja\nAsiakkaamme lähettämä Vanhentuu huomenna\nKatso koodi 8682\nLaskuni.fi laittaa talouden hallintaan\nMaksa laskut ja säästä\nKaikkea sitä näkeekin, erityisesti ottamalla käyttöön Laskuni.fin palvelut! Tämä tuhansien suomalaisten käyttämä laskujen maksupalvelu nimittäin maksaa laskusi tavalla, jolla sinä säästät aika ja rahaa. Palvelun asiakkaana voit nimittäin maksaa laskut ja kerätä bonusta tilille ottamalla käyttöösi Laskuni.fin bonuskoodit.Kaiken kukkuraksi palvelu ihastuttaa kaikkia suomalaisia olemalla täysin ilmainen. Älä enää odottele vaan aloita helpompi finanssielämä Laskuni.fi:n kanssa.\nLaskunmaksajan Pro Tip\nJokainen Laskuni.fin käyttäjä tietää, että palvelu tuo suurta helpotusta laskujen maksamiseen sekä elämään ylipäätään. Tässä tulee kuitenkin pro-vinkki, jota osa palvelun vanhoistakaan käyttäjistä ei välttämättä tiedä. Nimittäin, Laskuni.fi kulkee näppärästi mukanasi 24/7. Tarkoitamme tietenkin palvelun supernäppärää mobiilisovellusta, jonka avulla voit hallinnoida menojasi missä vain, milloin vain. Lataa mobiilisovellus puhelimeesi ja ole omien rahojesi herra.


Jutta Eveliina | 40. RASKAUSVIIKKO - RASKAUSKUULUMISIA - Jutta Eveliina\nLue myös: 37. RASKAUSVIIKKO – RASKAUSKUULUMISIA\nTässä raskaudessa minulla on myös nyt loppuraskaudessa ollut neuvolakäyntejä suhteellisen harvasti kerran kuukaudessa, kun muistelisin että aiemmissa raskauksissa käynnit hieman tihenivät loppua kohden. No, onneksi oma vointini on sen verran hyvä eikä mieltä askarruta mikään raskauteen tai synnytykseen liittyvä joten sinänsä harvemmat käynnit eivät haittaa. Seuraava neuvolakäynti on tiedossa ensi viikolla, eli muutama päivä ennen laskettua aikaa. Todella toivon, että se jää viimeiseksi käynniksi eikä edes äitiyspolille tarvitsisi mennä yliaikaiskontrolliin.\nMitään merkkejä lähestyvästä synnytyksestä ei edelleenkään ole, ja vointi on varsin hyvä. Vauva majailee pää alaspäin, mikä tietysti on hyvä asia. Viime päivinä vatsan iho on tuntunut varsin kiristävältä, mikä on normaalia vatsan kasvaessa viimeisillä viikoilla jo varsin suureksi. Suureksi yllätyksekseni nyt kolmannella kerralla olen säästynyt myös suuremmilta närästyksiltä, enkä siis ole tarvinnut säännöllistä lääkitystä yöllisiin refluksioireisiin. Autolla ajaessa ja pidempään istuessa vatsa tuntuu ylhäältä hieman tukalalta, mutta muuten olo on todella hyvä. Arki pyörii edelleen tuttuun tapaan, ja myös liikuntaa olen harrastanut tavalliseen tapaan. Jopa kävelylenkit vaunujen kanssa onnistuvat ilman suurempia liitoskipuja, mikä on todellista luksusta! Öisin asennon vaihtaminen toki ison vatsan ja pienten liitoskipujen kanssa on hieman haastavaa, mutta siihen olin jo varautunut.\nNyt siis todella on raskauden viimeiset hetket käsillä, ja se on ihan käsittämätöntä. Olo on toisaalta jo melko malttamaton, mutta samalla haikea. Tuntuu että raskaus on mennyt pikakelauksella, ja oman hyvän vointini vuoksi en jollain tasolla ”malttaisi” vielä luopua tästä raskaudesta. Samalla tietysti odotan innolla meidän pikkuisen tapaamista ja vauva-arkea. Nyt jännityksellä jään odottelemaan, milloin tämä pieni tyyppi on valmis syntymään.\nWritten By Jutta Eveliina\tOn 18.9.2021\nUUNIBATAATIT RAIKKAALLA FETATÄYTTEELLÄ\nKUMMIKUTSUT - PERSOONALLINEN TAPA PYYTÄÄ KUMMIKSI


Street Food Carnival | Suvilahti\nOlet täälläTapahtumia / Street Food Carnival\n29. – 30.7.2016\nViikonlopun mittainen Street Food Carnival valtaa Suvilahden heinäkuussa!\nStreet Food Carnival -ruokafestivaali tarjoilee katuruokaa ja musiikkiohjelmaa yli 30 ruokatoimijan ja kotimaisen musiikin kärkinimien voimin. Aiemmin Kasarmitorilla ja Kaapelitehtaalla järjestetty ja suuren suosion saavuttanut katuruokatoimijoiden järjestämä tapahtuma kasvaa tänä kesänä uusiin mittasuhteisiin, kooten yhteen yli 30 street food -keittiötä ja toista kymmentä tuhatta vierasta.\nEnsimmäistä kertaa isommille kentille Suvilahteen siirtyvä festivaali panostaa tällä kertaa erityisesti kasvisruokaan, monipuoliseen musiikkiohjelmaan sekä viihtyvyyteen mm. yhtenäisen anniskelualueen muodossa.\nTapahtuma haluaa kerätä yhteen kaiken sen mikä Suomen kesässä on parasta - hyvän ruuan, musiikin ja toivon mukaan koko viikonlopun paistavan auringon. Sateen sattuessa ruokailutilaa löytyy myös Kattilahallista. Luvassa on myös uusia tuttavuuksia katuruokakentällä, esim. nyhtökauran ympärille annoksensa kokoava Fat Tomato. Uusia katuruokatoimijoita edustavat myös sechuanilaisia pitaleipiä tarjoileva Rou Jia Mo Cart, pintxoja ja tapaksia valmistava Montgovan sekä Virosta saapuva Raheline Rakett.\nJuomapuolella löytyy niin viinejä kuin panimotuotteita, joita voi nauttia koko tapahtuma-alueen laajuisella anniskelualueella.\nMusiikkipuolella viihtyvyydestä vastaavat lauantaina kovaa suosiota nauttiva Tuuttimörkö sekä kotimaisen rapskenen konkariosastoa edustava Asa bändeineen. Sunnuntaina lavan ottavat haltuun Laineen Kasperi ja Palava Orkesteri, sekä vastikään erinomaisen esikoislevyn julkaissut Elias Gould. Ohjelma täydentyy vielä lähempänä tapahtumaa.\nRou Jia Mo Cart\nKusmiku Food Truck\nRoheline Racket (EST) sekä\nmonta muuta kotimaista ja kansainvälistä toimijaa.\nPe klo 14-23\nEnnakkoon 10 €, Kimchi Wagonin Hietaniemen hallin toimipisteestä ja Kampin keskuksen 6K -food marketista (kesäkuun puolivälistä lähtien).


Treenipäiväkirjat / Ojasta allikkoon (TFS)\nTekniikkakeskustelu / Miten neuvoisit itseäsi jos pääsisit aikakoneella siihen kun aloitit?\n« : 28.05.12 - klo:16:18 »\n(Sovitaan heti alkuun, että ei lähdetä ratkomaan aikamatkustamisen paradokseja vaan tulkitaan kysymys mahdollisimman myötämielisesti ja löysin rantein.)\nJos voisit matkustaa ajassa oman frisbeegolfurasi alkuun ja saisit antaa yhden neuvon  itsellesi, niin mikä se olisi?\n Tekniikka-, taktiikka-, harjoittelu-, strategia- tai minkä-tahansa-vinkin tai ohjeen tai opastuksen.\nOletetaan nyt lisäksi, että silloinen minäsi ei usko ohjeita sen paremmin tai huonommin kuin nykyinenkään. Eli neuvot tyyliin "treenaa 8 tuntia päivässä, laadukkaasti" menisivät ihan yhtä hyvin läpi kuin ne menevät nyt. Haen tässä siis näitä juttuja, että "tulipahan tehtyä juttua X turhaan neljä vuotta, olisinpa tiennyt tämän aloittaessani". Yksi toistuva teema tuntuisi olevan se, että kannattaisi keskittyä heittämään aluksi pelkästään puttereilla (tai ainakaan ei kovin monella erilaisella kiekolla), mutta en tiedä kuinka vahva konsensus tästä on ja että onko kukaan oikeasti tehnyt niin.\n(PS. Jujuna tässä on nyt se, että oma tulevaisuuden minä siellä kymmenen vuoden päässä rekisteröityy pian tälle foorumille ja käy sanomassa painavan sanan mulle, jonka sivuutan tietysti täytenä humpuukina. ;-)