Bewi-Dog > Finnopet > Yritys\nMehevä lihapata & Puhdas liha-ateria\nYritys on lemmikkieläinten ruoan maahantuonti yritys, joka sai upean mahdollisuuden erittäin hyvälaatuisen ruoan maahantuonnille, edellisen maahantuojan lopettaessa Suomessa toimintansa. Tuotteet eivät rajoitu vain ruokaan, vaan meiltä löytyy ravintolisävalmisteet ongelma-alueiden hoitoon.\nToimintaa on laajennettu kennel Mareuksen kautta, koirien kanssa kohdattujen ongelmien kouluttamiseen, sekä luentojen pitoon erilaisista aihealueista. Kysy luentopakettia, ja aihealueista suoraan puhelimitse Petra Kantola 050-463 1203. Tulen mielellään luennoimaan koiriin liittyvistä aihealueista, jotka ovat sydäntäni lähellä. Esimerkiksi: käyttöominaisuudet kunniaan, stressi ja sen ilmeneminen sekä "hoito", Elekieli ja signaalit (rauhoittavat signaalit ja muut käytösmallit), ravitsemuksesta eri aiheita, koemuotoinen vesipelastus eli Vepe, sekä sovelluksia koirien käytökseen liittyen eri aihealueista.\nTaustaa ja miksi juuri Bewi-Dog?\nOlen koiramaailmassa ollut aktiivisesti mukana jo yli 17-vuoden ajan. Olen pienestä pitäen ollut eläinten ystävä, ja hevoset ovat myöskin lähellä sydäntäni. Hevoset kuuluivat aktiivisesti maailmaani useiden vuosien ajan. Eläimet ovat olleet kiinnostukseni kohteena aina, ja olen tutustunut hyvin paljon koirien käyttäytymismalleihin, sekä signaaleihin. Tämä on innostanut minua tarjoamaan apuja toisillekin, ja haluan antaa toisillekin mahdollisuuden päästä mukaan edes jonkin verran enemmän tähän ihanaan maailmaan. Koulutan itseäni paljon erilaisilla luennoilla eläimiin liittyen, ja tärkeimpänä tietenkin koirat. Turid Rugas ongelmakoirakouluttajan kurssin kävin osittain. Rakkaiden haukkujen koulutusohjaaja kurssi on suoritettu 2007 vuoden aikana. (yksi luento on käymättä) Olen perehtynyt Anders Hallgrenin oppeihin psykologian puolelta, sekä saanut oppia erinomaiselta ongelmakoirakouluttajalta Anne Jupilta- kennel Juppsguard. Annelle suuri kiitos avusta ja tuesta mitä olen saanut, ja tulen varmasti saamaan vielä matkani varrella. Koulutukseni ei perustu yksinomaan juuri tiettyyn malliin, vaan olen ammentanut tietoa niin psykologian, etologian, kuin eri käyttäytymistutkijoidenkin opeista. Koirat ovat kuitenkin aina yksilöitä, ja joitakin perusasioita voidaan kouluttaa samoin, mutta se perusmalli ei aina riitä. Koira on tavattava, ja sen ympäristö ja muut oltava tiedossa, ennen kuin aloitetaan katsomaan mistä ongelmaa aloitetaan "korjaamaan". Usein ne asiat ovat hyvin yksinkertaisia, ja pieniä muutoksia. Joskus tarvitaan pidempi matka siihen, että löytyy syy/asia mitä koiran ympäristössä täytyy muuttaa, jotta ongelmaan löytyy ratkaisu.\nStressi on yksi yleisin syy koirien ravitsemuksellisiin "ongelmiin". Ja kun oma ravitsemustietouteni, ja kiinnostukseni koirien stressin hoitoon yhdistyivät niin siitä syntyi ajatus yhdistää rakas harrastus ja työ....\nFinnoPet perustettiin syksyllä 2006, koiraharrastukseni innoittamana. Haluan tarjota laadukasta ruokaa jatkossakin niin vanhoille kuin uusille asiakkaille.\nBewi-Dog tuotteita on ollut Suomessa saatavilla jo yli 15-vuoden ajan. Asiakaskunta on kasvanut hitaasti hyvien tulosten myötä. Omakohtaiset kokemukseni ruoasta isojen rotujen kasvattajana ovat erinomaiset. Terveystulokset ovat olleet lonkkien osalta erinomaiset, ja samoin myös yleinen kunto sekä hyvinvointi. Bewi-dog sarjasta on helppoa valita sopiva tuote eri ikäisille ja eri energiantarpeeseen. Ja siirtyminen energiatarpeen mukaan käy vaivattomasti. Anivital-sarjasta vanhin koiramme sai suuren avun, ja on pärjännyt ilman kipulääkkeitä loistavasti Cani-Agil:n avulla. Anivitalin tuotteilla on saatu apuja mm. aineenvaihdunnallisiin häiriöihin, ihosairauksien hoidossa erinomaisin tuloksin sekä ikääntyvän koiran hyvinvointia on pystytty kohentamaan. Suosittelen lämpimästi tutustumaan luontaisiin ravintolisävalmisteisiimme Anivital tuotesarjassa.\nTässä kolme ravitsemuksellisesti tärkeitä asioita joita otin huomioon kun päätin tuotteiden maahantuonnista, koiranruoan osalta..\n* Rasvat ovat tärkeitä energian lähteitä. Niiden laatu ja puhtaus merkitsevät paljon. Rasvahapot ovat tärkeitä terveelle iholle, turkille ja hermoston toiminnalle. Siipikarjan rasvassa on enemmän tärkeitä rasvahappoja kuin lampaassa ja naudassa. Monityydyttymättömät rasvat maissin ja auringonkukan öljystä ovat koiralle hyvin hyödynnettäviä. Samoin tuotteissa on kalaa, joka on tärkeä linolihapon saamiselle. Eli koirasi tarvitsee linolihappoa, samoin Omega-rasvahappoja, ja kalatuotteet ovat niiden erittäin hyvä lähde. Parhaiten koirasi saa kaikkia tarvitsemiaan rasvahappoja, kun ruoasta löytyy useamman eläinkunnan tuotteita.\n* Valkuaisen eli proteiininlähteenä EI ole käytetty soijavalkuaista. Soijapohjaiset tuotteet pitävät ravinteensa lukittuina, eikä koira pysty niitä sulattamaan saadakseen tarvittavan päivittäisen energiantarpeensa. (tästä on annettu takuulupaus, ettei soijatuotteita käytetä valkuaislähteenä tuotteissa)\n* Ruoissa on käytetty hiilihydraatteina riisiä, maissia, tai vehnää. Nämä ovat yksinkertaisia hiilihydraatteja, jotka sisältävät koirasi tarvitsemat tärkkelyksen ja sokerin.\nKoirasi tarvitsee myös kuitua, yhdistelmähiilihydraattia. Yhdistelmähiilihydraatit sisältävät sulamatonta ja sulavaa kuitua. Ja näin ollen on erittäin tarpeellista suoliston toiminnalle.\nNämä kolme asiaa on otettu Bewi-dog ruokien osalta erittäin hyvin huomioon. Näiden lisäksi tuotteiden sisältämien raaka-aineiden saksalaisuus, ja laatu takaavat tuotteen hinta-laatusuhteen olevan kunnossa. Tuotteet on valmistettu tehtaalla, jossa on oma laboratorio. Yritys on mukana myös biopolttoaineiden valmistuksessa sekä toimii edelleen perheyrityksenä. Joten oma laboratorio antaa erittäin hyvät mahdollisuudet tuottaa korkealaatuisia rasvoja, myös eläinten ruokiin. Sekä tuotteiden valvonta on tarkkaa. Tuotteet testataan ulkopuolisilla testaajilla, sekä oma laboratorion testeillä. Eli tuotteet käyvät läpi erittäin tarkan laatuvalvonnan. Tuotteet, joita käytetään raaka-aineena, ovat laadultaan ihmisravinnoksikin kelpaavaa, joten niiden laatu on korkealaatuista.\nLaatulupaukset ovat myöskin korkeat. Tuotteissa ei esiinny soijavalkuaista. Niissä ei käytetä kemikaaleja, lisäaineita, väriaineita eikä geenimanipuloituja raaka-aineita. E-vitammiinia käytetään luonnolliseen säilöntään.\nSarjaan kuuluu myös kissanruoka Bewi-Cat, sekä Anivital tuotteet. Lisää tuotteista tuotemerkkien alla.\nOta yhteyttä, jos haluat mukaan jälleenmyyjäksi, kokeilla tuotteitamme, taikka kaipaat apua kouluttamiseen, ongelmaan koirasi kanssa tai jos sinua kiinnostaa kuulla lisää luentomuotoisesti esim. ravitsemuksen tukipilareista.\nFinnoPet / Petra Frondelius\npuh. 050-463 12 03\nYhteystiedot Sopimusehdot Tilaus Tärkeät linkit FinnoPet Hollola +35850 463 1203 petrafrondelius(a)gmail.com Toimitusehdot Käyttöehdot Tietosuoja Tilausohjeet Tuotetietoa Tyytyväiset asiakkaat Login


Origami "kala". Yksinkertainen kala ja moduulirakenne\nVolgaProekt.net / harraste Origami "Kala". Yksinkertainen kala ja moduulirakenne\nAloitetaan paperikalaa esittelemällä origami-taidetta. Tämä kyky luoda kuvia repeytämällä paperiarkki toistuvasti joillekin periaatteille. Ne ovat seuraavat:\nJärjestelmän jälkeen (aloittelijalle).\nTarkkuus ja tarkkuus.\nVakaus taitojen hankkimisessa.\nMuutaman oppitunnin aloittelijoille, kuka tahansahallita yksinkertainen järjestelmä, kuten kalajärjestelmä. Mutta sinun tarvitsee vain vähän aikaa päivittäin hankkia taitoja, jotta pystyt tekemään monimutkaisempia asioita paperista, esimerkiksi origami-modulaarista.\nOrigami lapsille. Uudet näyttökerrat\nYksinkertaisin origami on kala. Veneiden järjestelmä on ymmärrettävissä ja ei vaadi mitään taitoja. Jos haluat liittää lapsen johonkin luovuuden muotoon nuoresta iästä, sinun on aloitettava yksinkertaisilla käsintehdyillä artikkeleilla.\nOrigami "Fish", joka on mielenkiintoinen 5-6-vuotiaalle lapselle, mainitsen varmasti. Mutta lukuun ottamatta kaloja, on muita kirkkaita käsityöpapereita.\nOrigami "kala". Järjestelmä\nEnsimmäinen kala, jota kuvataan, on mielenkiintoinen ja yksinkertainen samanaikaisesti. Sitä kutsutaan "kultakala". Tarkastelemme kaaviota huolellisesti. Se näyttää vaiheiden järjestyksen.\nEnsimmäiset neljä vaihetta ovat selkeät. Nämä ovat valmistelevia taitoksia. Viidennessä ja kuudennessa piirroksessa ei myöskään ole monimutkaisia liikkeitä. Riviin tehdään taipumia ja käännetään kulmat nuolten osoittamalla tavalla. 7. vaiheessa taipuma on kaksinkertainen. Ja kuviossa 8 on sakset. Leikkaaminen on välttämätöntä molemmille puolille. Seuraavaksi sinun täytyy kääntää alakulma oikein. Sitten kaikki on yksinkertaista - kääntämme kolmion toiselle puolelle tehdä häntää, tehdä ranteet, liimaa silmä sivuun. Tämä on kultakala-origami. Järjestelmä on yksi yksinkertaisimmista.\nTällaiset paperikalat soveltuvat keinotekoisiinakvaario tavallisessa 3 litran potissa. Ripusta joitakin näistä käsitöistä muovikansiin. Sinulla on akvaario pankissa, sinun ei tarvitse syöttää kalaa siinä.\nMuitakin mielenkiintoisia origami-kaloja, kuten tämä, jolla on pitkä häntä.\nKun hallitset edellistä ohjelmaa, voit tutustua järjestelyyn ja tämä kala, jos se on vaikeaa, silloin kannattaa löytää videokäsky, jossa kokoonpanon hetket ovat ymmärrettävämpiä.\nKuinka tehdä modulaarinen origami?\nModulaarinen origami on tavallista vaikeampi, koska se vaatii valmistelua. Ensinnäkin valmistetaan satoja pieniä kolmikulmamuotoisia moduuleja ja sitten ne kootaan tietyn mallin mukaan haluttuun kuvioon.\nKala, joka on kerätty modulaarisen origami-tekniikassa,ovat melko erilaisia. Luovuuden rajoittaminen on vain aika, jonka voit jakaa. Esimerkiksi kuvataan useita tunnettuja ja houkuttelevia modulaarisia kaloja.\nModulaarinen origami "Fish". Kalapallon järjestelmä\nHyvin suosittu origami-kalamalli,joka on samanlainen kuin pallo, jossa on uurteita. Sitä kutsutaan - origami-kala-pallo. Järjestelmä on monimutkainen niille, jotka yrittävät ensin kokeilla omaa modulaarista origamiään. Itse asiassa on välttämätöntä tehdä hienoja yksityiskohtia, kun taas sormet oppivat nopeasti ja hauskasti käsittelemään heidän kanssaan.\nJokainen voi kuvitella pallon ja rakentaamoduulit tämä luku - näin modulaarinen origami "Fish" on luotu. Kaaviota sellaisenaan ei vaadita. Varmista vain, että kuvaa noudatetaan ja kaikki rivit ovat tasaisia. Se vie 27-30 riviä. Määrä riippuu siitä, mikä on pallon halkaisija. Yleensä keskusta koostuu 27 moduulista.\nTämä kala vie paljon aikaa ja energiaa. Erikseen luodaan selkäreuna, rivat ovat sivuttaisia ja häntä erikseen. Aloittelijalle on aikaa selvittää asiat. Myös kalapallolla on upea häntä. Se tehdään kuvassa esitetyllä tavalla.\nTämän kaksinkertaisen hännän kokoamista koskevia käytännön ohjeita löytyy modulaaristen origami-mestariluokan sivuilta, mutta järjestelmä on sama.\nMuut moduulien kaloja\nModulaarinen origami on loputtomasti muotoiltu peli. Monet ihmiset, jotka kauan sitten ryhtyivät taitettavaan origamiin, keksivät omia järjestelmiään, jotka ovat vielä mielenkiintoisempia kuin klassiset. On myös monimutkaisimpia järjestelmiä, joissa on 2 000 moduulia, ja on olemassa aloitteita, jotka uusien tulokkaiden kanssa on keksitty, ja ne poikkeavat ennennäkemättömästä yksinkertaisuudesta.\nEsimerkiksi on mini-minis, joka koostuumoduulien vähimmäismäärä. Kuvataan, kuinka tämä modulaarinen origami on tehty. Kala, jonka kokoonpanojärjestelmä on niin yksinkertainen, että se kestää vain muutaman tunnin, on hyvin värikäs ja valittaa lastentarhojen lapsille. Ja joskus tarvitaan vähemmän aikaa, jos valmistelet tarvittavan määrän osia etukäteen. Yhteensä 101 moduulia tarvitaan. Näistä 49 on vihreitä, 27 keltaisia ja 25 ruskeita. Valitse haluamiesi osien värit.\nAlamme kerätä kalan pään päältä. Ensimmäisen rivin ensimmäiseen ja ainoaan yksityiskohtiin on liitetty 2, sitten 3 moduulia. Saatamme jopa 8 moduulia, vuorotellen värejä kuten kuvassa. Tässä vaiheessa, joka alkaa yhdeksännestä rivistä, kalan runko lakkaa kasvamasta. Me muotoilemme alareunamme, ja sitten vene vähenee, kunnes yksi yksityiskohta jää jäljelle. Viimeinen yksikkö on kiinnitetty häntä. Lopuksi liima kala silmät.\nHieman innostus ja käytetty aikajärjestelmän valmistelu ja opiskelu, ja huoneessasi peilistä tulee ihana tuote. Voit kokeilla värin ja pituuden häntä. Voit monipuolistaa järjestelmää ja tehdä kauniimmin kaareita.\nMuovailu muovi muovi - jännittävä opetus lapsille\nOpi tekemään modulaarisia origami-joutskoja\nMiten tehdä origami-paperi - tehdä kalaa.\nAkvaariokalat piikit: vedenalainen valtakunta prinsessa\nKalaa pienelle akvaarille: miten valita\nKultakurssin hoito ja hoito akvaariossa


⭐KYTÖMAA ETELÄOSA A RAKENTAMISTAPAOHJEET\nKYTÖMAA ETELÄOSA A RAKENTAMISTAPAOHJEET\nDownload "KYTÖMAA ETELÄOSA A RAKENTAMISTAPAOHJEET"\n1 KYTÖMAA ETELÄOSA A RAKENTAMISTAPAOHJEET KER AV A 7. Ylikeravan kaupungi n o sa K yt ömaa eteläosa A/ korttelit KERAVAN KAUPUNKI Maankäyttöpalvelut2 2(11) Kytömaa eteläosa A/ korttelit rakentamistapaohjeet OHJEIDEN TARKOITUS JA SITOVUUS Nämä rakentamistapaohjeet liittyvät Kytömaa eteläosa A asemakaavaalueeseen ja sen ensimmäiseen toteutusvaiheeseen kortteleihin Asemakaavan ja rakentamistapaohjeiden tavoitteena on laadukas asuinympäristö sekä rakennusten luonteva sovittaminen maastoon ja toisiinsa. Asemakaavan kaavamerkinnöillä ja -määräyksillä säädellään uudisrakentamisen sijoittumista tontilla, kerroslukua, rakennusoikeutta, lämmitystapaa, julkisivuja ja harjan suuntaa sekä tonttien aitaamista, istutuksia ja hulevesien käsittelyä. Rakentamistapaohjeet täydentävät kaavan määräyksiä. Nämä ohjeet liitetään sitovina tontin luovutusasiakirjoihin. Rakentajan tai suunnittelijan, rakennusvalvonnan ja tarvittaessa kaavoituksen väliset neuvottelut suunnittelun luonnosvaiheessa ovat rakennushankkeen joustavan läpiviennin kannalta tärkeitä. Näin menetellen voidaan aikaisessa vaiheessa puuttua asioihin, jotka kaipaavat jatkokehittelyä tai voivat olla rakennusluvan myöntämisen esteenä. Erityisen hyviksi todettujen suunnitelmien kohdalla on mahdollista tulkita rakentamistapaohjeita joustavasti rakennusvalvonnan ja kaavoituksen välisin neuvotteluin. Rakennussuunnittelun pohjana tulee käyttää tonttikarttaa. Tonttikartassa esitetään kiinteistöä koskevat yksityiskohtaiset tiedot kuten asemakaavamääräykset, tontin rajamitat ja tontin pinta-ala. RAKENTAMISALUE JA SEN YMPÄRISTÖ Suunnittelualueen länsipuolella on Kytömaan taaja-asutusalue, joka on rakentunut vuosikymmenten aikana lakkautetun Kytömaan seisakkeen läheisyyteen. Taaja-asutusalueen ja uudisrakentamisen alueen väliin jää kapeahko viherkäytävä. Taaja-asutusalueen pohjoispuolella on n. 0,8 ha Myllypuron lehto, jonka keskellä virtaa Myllypuro. Luonnonoloiltaan Kytömaa eteläosa A asemakaava-alue on pääosin luonnontilaista metsää. Kytömaan alue on korkeusolosuhteiltaan vaihtelevaa. Maaperältään alue on pääosin routivaa savea ja silttiä. Osalla rinnealueen tontteja voi kallio olla melko lähellä maanpintaa. Kytömaan asemakaavoitettu alue liittyy itäreunaltaan moottoritien Vt 4 länsipuolella olevaan Koivunoksan asemakaavoitettuun työpaikkaalueeseen.3 3(11) RAKENNUKSET Kerrosluku Alueen rakentamisen tavoitteena on toteuttaa tiivistä ja matalaa rakentamista. Kortteleissa 4001 ja 4004 on rakennusten kerrosluku kaksi alleviivattuna (II). Tämä tarkoittaa, että rakennuksen kerrosluku on oltava kaksi. Näissä kortteleissa olevien rakennusten toisen kerroksen seinät tulee olla täyskorkeat. Korttelissa 4002 on rakennusten kerrosluku alleviivaamaton kaksi (II), joka mahdollistaa rakennusten rakentamisen I - II -kerroksisina. Emännänkadun itäpuolella olevan korttelin 4003 kerrosluvuiksi on osoitettu osalle tonteista II ja (1/2) II sekä osalle tonteista ainoastaan (2/3) II, koska tontit sijoittuvat joko osittain tai kokonaan rinteeseen. Korttelialueiden suurin kerrosluku on kaksi. Sulkeissa oleva murtoluku osoittaa kuinka suuren alan rakennuksen suurimman kerroksen alasta saa rakennuksen ensimmäisessä kerroksessa käyttää kerrosalaan laskettavaksi tilaksi. Esimerkiksi jos rakennuksen suurin kerrosala on 100 k-m2 ja kerrosluku on (1/2) II, niin silloin ensimmäisen kerroksen sallituksi kerrosalaksi tulee 50 k-m2. Asuntosuunnittelu Alueella olevien rakennusten massoittelujen toivotaan olevan yksinkertaisia. Hyvänä lähtökohtana on, että katujulkisivu on selkeä ja mahdollisimman suoraviivainen yhdessä katujulkisivuun läheisesti liittyvän autotalli/varaston kanssa. Pihan puolella olevia oleskelutiloja voi jatkaa esimerkiksi terasseilla kuitenkin siten, että kiinteällä katolla olevat terassit eivät saa olla neljä metriä lähempänä naapuritontin rajaa. Rakennusten suunnittelu yksilöllisesti tonteille tuottaa parhaimman lopputuloksen, koska suunnittelussa joudutaan ottamaan monia asioita huomioon korttelialueiden tiiviin rakenteen ja alueen maastoon sijoittamisen vuoksi. Kuva 1 Yhdyskuntarakennetta eheyttävän laadukkaan pientaloasumisen loppuraportti sivu 84, KUUMA-Seutu ja Eriksson Arkkitehdit Oy (2012)4 4(11) Kuva 2 Yhdyskuntarakennetta eheyttävän laadukkaan pientaloasumisen loppuraportti sivu 84, KUUMA-Seutu ja Eriksson Arkkitehdit Oy (2012) Kuva 3 Yhdyskuntarakennetta eheyttävän laadukkaan pientaloasumisen loppuraportti sivu 44, KUUMA-Seutu ja Eriksson Arkkitehdit Oy (2012) Asuntosuunnittelun määräykset ja ohjeet löytyvät Suomen rakentamismääräyskokoelman G1-osasta. Rakennusten sijoittelu Rakentaminen ei saa aiheuttaa rakennuksen korkeusaseman nostamista yli luontevan korkeusaseman. Maanpinnan muotoilussa ja rakennusten sijoittelussa tulee huomioida naapuritontit siten, että tonteille ei muodostu ylikorkeita sokkeleita ja että hulevedet eivät johdu naapurin tonteille. Korttelissa 4001 asuinrakennukset on sijoitettava kiinni pääkadun, Kutinmäentien, puoleiseen rakennusalan rajaan ja kahden metrin etäisyydelle naapuritontin rajasta. Kahden metrin etäisyys tulee olla tontin pohjoisrajasta, sillä silloin piha- ja oleskelualueet sijoittuvat rakennuksen eteläpuolelle. Korttelissa 4002 ja 4004 tulee asuinrakennuksen sijaita vähintään neljän metrin etäisyydellä naapuritontista. Varasto, talousrakennus ja autotalli voidaan rakentaa rajaan kiinni kuitenkin siten, että rakentaminen kohdistuu rajalla enintään n. 1/3 tontin pituudesta. Korttelissa 4002 asuinrakennusten sijoittaminen tonttikatuna toimivan Emännänkadun puoleiseen rakennusalan rajaan ja korttelissa 4004 asuinrakennuksen sijoittaminen kokoojakatuna toimivan Talonväentien puoleiseen rakennusalan rajaan mahdollistavat ilmansuunnallisesti parhaimmat piha- ja oleskelualueet.5 5(11) Kortteleissa 4003 tulee asuinrakennuksen sijaita vähintään neljän metrin etäisyydellä naapuritontista. Varasto tai autotalli voidaan rakentaa rajaan kiinni. Rakentajan tulee teettää tonttikohtainen pohjatutkimus rakennusten sijaintien tarkentuessa. Kuva 4 Yhdyskuntarakennetta eheyttävän laadukkaan pientaloasumisen loppuraportti sivu 160, KUUMA-Seutu ja Eriksson Arkkitehdit Oy (2012) Kuva 5 Pohjana Yhdyskuntarakennetta eheyttävän laadukkaan pientaloasumisen loppuraportti sivu 160, KUU- MA-Seutu ja Eriksson Arkkitehdit Oy (2012) Katot Asuinrakennusten kattokaltevuuden tulee olla 1:2 ja kattomateriaalin värisävyinä tulee olla grafiitin harmaa tai musta. Kutinmäentien ja Talonväentien viereisillä korttelialueilla 4001, 4002 ja 4004 tulee katon harjan suunta olla kohtisuorassa katutilaan. Harjan suunta voi olla kääntöpaikan tai katujen risteysten kohdalla myös kadun suuntainen. Korttelissa 4003 voi kattomuotona olla harjakatto tai murrettu harjakatto. Määrätty kattokaltevuus mahdollistaa melkein kaikki katemateriaalit. Tarkemmat tiedot katemateriaaleille suositeltavista kattokaltevuuksista saa katteen valmistajalta. Autosuojan ja varaston kattomuoto voi olla pulpetti tai tasakatto. Katepinnaksi suositellaan viherkattoa. Viherkatto on osa hulevesijärjestelmää, sillä kattokasvillisuudella voidaan vähentää hulevesien määrää ja6 6(11) hulevesien virtaamapiikkejä. Viherkatto on erityisen sopiva matalimmille rakennusosille myös miljööarvojensa puolesta, sillä niitä katsellaan monesta näkökulmasta, myös ylhäältä asuinrakennusten toisesta kerroksesta. Tietoa viherkattojen suunnittelusta, kasvien valinnasta ja rakentamisesta saa mm. Rakennustietosäätiön ohjekortista. Viherkattojen toimivuudesta ja rakenteista saa tietoa mm. kattovalmistajilta. Tietoa saa myös Kattoliitto ry:n tekemästä Toimivat katot -julkaisuista. Kuva 6 Toimivat katot 2013 sivu 39, Kattoliitto ry Julkisivut Rakennusten julkisivumateriaaleja ovat puu, tiili, rappaus tai slammaus. Julkisivuissa tulee pyrkiä suoralinjaisuuteen ja pitäytymiseen yhdessä julkisivumateriaalissa. Ikkunoiden sijoittelulla ja aukotuksen koolla voidaan vaikuttaa julkisivujen elävyyteen.7 7(11) Julkisivumateriaalin ollessa puuta, tulee puuverhouksen olla vaakasuuntainen. Suositeltava puuverhous on ns. vaakalimilaudoitus. Rakennusten nurkkien tekemistä jiirin suositellaan. Ratkaisu edellyttää huolellista lautojen mitoitusta ja sahausta. Ikkunoita ja ovia voidaan korostaa vuorilaudoin. Jos nurkkaa ei tehdä jiiriin, niin nurkkalautojen on oltava julkisivun värinen. Vuorilaudat eivät saa olla leveitä eivätkä koristeellisia. Rakennusten julkisivujen päävärinä tulee käyttää lämpimän sävyisiä värejä ja valkoista. Suositeltavaa on, että julkisivujen pääväreinä käytetään erilaisia lämpimiä ja voimakkaita maavärien sävyjä punaruskeina, ruskeina, vihreinä tai keltaisena kuten sienna ja umbra. Julkisivun yksityiskohtien, vuorilautojen ja listoitusten väreissä vältetään käyttämästä julkisivun pääväristä liian poikkeavia sävyjä. Sokkeleiden tulee olla harmaita. Autosuojan ja varastorakennuksen väritys tulee olla sama kuin asuinrakennuksen. Aidan yhteyteen rakennettu varasto/talousrakennus tulee olla vaaleansävyinen lämmin vihreä. Kuva 7 Vaakalimilaudoitus (UYL), Puu-ulkoverhouksen asennusohje sivu 5, Puuinfo (2010) Kuva 8 Vaakalimilaudoitus, Puu-ulkoverhouksen asennusohje sivu 2, Puuinfo (2010) TONTTI- JA PIHARJÄRJESTELYT Palomääräykset Rakentamisessa tulee noudattaa Suomen rakentamismääräyskokoelman E1 ja E4 rakennusten ja autosuojien paloturvallisuuden määräyksiä ja ohjeita. Rakennusten etäisyys tontin rajasta määräävät palo-osastoinnin.8 8(11) Palon leviämisen estäminen naapurirakennuksiin tulee huolehtia rakenteellisin tai muilla keinoilla, jos rakennusten välinen etäisyys on alle 8 metriä. Autopaikat ja tonttiliittymät Autosuojan rakentamista suositellaan. Se voi olla erillinen tai kiinteästi yhteydessä asuinrakennukseen. Autopaikat on sijoitettava tontille kääntöpaikkoineen siten, että autoa ei tarvitse peruuttaa katualueelle. Tonttiliittymää suunniteltaessa tulee huomioida riittävät näkemäalueet ja katualueelle sijoitettavat valaisinpylväät sekä muut rakenteet. Tontille saa tehdä yhden ajoneuvoliittymän. Liittymän leveys ja sen sijaintiin vaikuttavat katualueelle sijoitettavat rakenteet sekä Keravan kaupungin rakennusjärjestys. Kadulle sijoitettavista rakenteista saa tietoa Keravan kaupunkitekniikasta. Postilaatikot Postilaatikot on ryhmiteltävä tontin rajalle Emännänkadun tonttikadun varteen. Postilaatikoiden hankinnasta, asennuksesta ja kunnossapidosta sekä niistä aiheutuvista kustannuksista vastaa postinsaaja. Lisätietoja postilaatikoiden sijoittamisesta ja ryhmittelystä saa osoitteesta Kuva 9 Postilaatikoiden sijoittaminen ja ryhmittely, Postin internetsivu Aidat Aita toimii pihatilan rajaajana sekä näkö-, melu- ja tuulensuojana. Korttelialueiden 4001, 4002 ja 4004 Kutinmäentien ja Talonväentien puoleinen aita tulee olla 1,7 metriä korkea umpinainen, portilla varustettu maalattu puuaita. Tontin rajalle rakennettu varastorakennus korvaa kohdaltaan9 9(11) umpiaidan. Aidan värisävynä tulee olla vaaleansävyinen lämmin vihreä. Aidassa olevaa porttia tai sen pieliä voi korostaa aidan ja varaston väriin sopivalla sävyllä. Tonttien välisistä aidoista on sovittava naapurin kesken. Puisto- ja viheralueisiin rajoittuvat tontinrajat on aidattava. Rakennetun aidan korkeus saa olla tällöin enintään 1,7 metriä. Tonttikadun puoleinen aita tulee olla istutettu aita. Aidan rakentamisessa tulee huomioida näkemäalueet. Aidan rakentamisen ohjeita löytyy Keravan rakennusvalvonnan sivuilta Hulevedet Kaikkien tonttien tulee liittyä kunnalliseen hulevesijärjestelmään. Hulevesiä tulee viivyttää tonteilla. Pihapäällysteiden tulee olla vettä läpäiseviä. Vettä läpäiseviä pintoja ovat mm. sora- ja kivituhkapinnat sekä reikäbetonilaatat tai riittävän leveästi saumatut betoni- tai luonnonkivet. Saumoihin voidaan lisätä multaa ja kylvää esimerkiksi nurmea. Läpäisevät pinnat vähentävät huleveden kokonaismäärää, koska hulevesi varastoituu hetkellisesti karkeaan kiviainekseen. Maaperän ominaisuus, kuivien kausien pituus ja tietenkin myös maanpinnan kaltevuus vaikuttavat huleveden valuntaan yhdessä lisääntyneen sademäärän keston ja rankkuuden kanssa. Hulevesien valuntaa voidaan pidättää istutuksilla ja pihapainanteilla ns. sadepuutarhalla. Sadepuutarha on kasvillisuuden peittämä viivytys- ja suodatusalue. Sadepuutarhan kasvillisuuden valinnassa tulee huomioida kasvien sekä kosteuden että kuivuuden kestokyky. Sadepuutarha on tarkoitettu pienten ja normaalien sateiden hulevesien viivytykseen. Kasvien merkitys hulevesien vähentämisessä on merkittävä. Kasvit pystyvät pidättämään ja hyödyntämään vettä sekä lisäksi kasvit muokkaavat maaperää paremmin vettä läpäiseväksi. Sadehuippuja tasaavat painanteet eivät saa aiheuttaa ongelmia naapureille. Kuva 10 Kalajärveläinen Huolehdi vesistäsi, Espoon kaupunkisuunnittelukeskus ja ympäristökeskus 2011 Tonttien pihojen tasaukset on toteutettava siten, että mahdolliset ylivuodot ohjautuvat kunnalliseen sadevesijärjestelmään ja että hulevedet eivät nouse rakennusten perustuksiin.10 10(11) Kuva 12 Hulevesiopas sivu 250, Kuntaliitto 2012 Kuva 11 Kalajärveläinen Huolehdi vesistäsi, Espoon kaupunkisuunnittelukeskus ja ympäristökeskus 2011 Korttelin 4003 tonteilla oleva hulevesien viivytysrakenteita mitoittava 1 m3/ 100 m2 vettä läpäisemätön maanpinta vastaa 10 mm sadetta. Hulevesiä viivyttävä viherkatto on kattosuosituksena varastolle ja autosuojalle sekä talousrakennukselle. Kasvillisuuden ansiosta osa katolle sataneesta vedestä haihtuu. Viherkattojen kasvillisuuden valinnassa tulee huomioida katoilla olevat ääriolosuhteet. Sadevesiä voidaan myös varastoida ja käyttää puiden ja kasvien kasteluun. Hulevesien hallinta tontilla tulee osoittaa rakennusluvan yhteydessä. Monipuolista tietoa hulevesien hallinnasta saa mm. Kuntaliiton tekemästä Hulevesioppaasta Jätehuolto Kaikkien kiinteistöjen on liityttävä järjestettyyn jätehuoltoon. Jäteastioille sopiva sijoituspaikka on tonttia rajaavan tonttikadun aidan läheisyyteen rakennettavassa aitauksessa tai katoksessa. Jäteastioiden sijoituspaikka tulee olla jätehuoltomääräysten mukainen. Jätehuolto tulee esittää asemapiirustuksessa.11 11(11) Kunnallistekniikka Kaupunki tuo vesi-, jäte- ja hulevesiputket tontin rajalle. Sade-, sulamisja kuivatusvedet on johdettava hulevesiviemäriin. Katu- ja viemärikorkeudet saa Keravan Kaupunkitekniikasta. Lämpö ja sähkö Rakennusten lämmitysmuoto tulee olla kaukolämpö tai uusiutuviin energiamuotoihin perustuva järjestelmä. Tärkeimpiä Suomessa käytettäviä uusiutuvia energialähteitä ovat mm. puu ja puupohjaiset polttoaineet, vesivoima, tuulivoima, maalämpö ja aurinkoenergia. Lämmitysjärjestelmän valintaan saa tietoa Motivan sivuilta Sivulta löytyy myös "Muualla palvelussa" olevan otsikon alla muita Motivan julkaisuja mm. ohjekirjoja lämmitysjärjestelmistä. Ohjeita lämmitysjärjestelmän hankintaan löytyy Tietoa kaukolämmön liittymismahdollisuuksista ja energian toimituksesta antaa Keravan Energia -yhtiöt. Tietoa saa myös Keravan Energian nettisivuilta KUUMA-Laatuasuminen KUUMA-Laatuasuminen yhdyskuntarakennetta eheyttävän laadukkaan pientaloasumisen hankkeen loppuraportista löytyy kestävän kehityksen mukaisia rakenne- ja laatukriteerejä sekä hyviä ohjeita rakentamiseen. Matalaresoluutioinen pdf-aineisto (16 Mb) web-versio sisältää mm. A Ekotehokkuus -kortista energiatehokkaan rakennuksen suunnitteluperiaatteita sivulta 44. C Alue -kortista Kaupunkipientaloesimerkkejä sivuilla D Lähiympäristö -kortista Ohjeita pienille tonteille sivuilla Lisää aineistoa löytyy KUUMA-Laatuasumisen netti-sivuilta Samankaltaiset tiedostot\n13.6.2013 NIINIKANGAS RAKENTAMISTAPAOHJEET 6. SAVION KAUPUNGINOSAN KORTTELEILLE 1728, 1729, 1730 JA 1731 YLEISTÄ Asemakaavan ja sitä täydentävien rakentamisohjeiden tavoitteena on laadukas asuinympäristö Lisätiedot Rakentamistapaohjeet. Terveyskeskuksen tontti ja siihen liittyvä uusi pientaloalue, 5. Kuninkainen. Huittisten kaupunki Tekninen palvelukeskus\nRakentamistapaohjeet Terveyskeskuksen tontti ja siihen liittyvä uusi pientaloalue, 5. Kuninkainen Huittisten kaupunki Tekninen palvelukeskus 2 YLEISTÄ Rakentamistapaohjeiden tarkoitus on täydentää asemakaavakartalla Lisätiedot PÄÄLLISTÖNMÄEN RAKENTAMISTAPAOHJEET\nRUSKO PÄÄLLISTÖNMÄEN ASEMAKAAVA, RAKENTAMIS- TAPAOHJEET 26.01.2010 Korttelit 500-542. PÄÄLLISTÖNMÄEN RAKENTAMISTAPAOHJEET RUSKON KUNTA 1(11) Rusko Päällistönmäki RAKENTAMISTAPAOHJEET 26.01.2010 1. Yleistä Lisätiedot SIPOON KUNTA HANSAS II RAKENNUSTAPAOHJEET\nSIPOON KUNTA HANSAS II RAKENNUSTAPAOHJEET SIPOON KUNTA HANSAS II RAKENNUSTAPAOHJEET Nämä rakennustapaohjeet ohjaavat Hansas II asemakaavan aluetta Massbyn kylässä Etelä-Sipoossa. Rakennustapaohjeet koostuvat Lisätiedot PUROLAN JA IMPIVAARAN RAKENTAMISTAPAOHJEET\nINFOTILAISUUS TONTIN SAAJILLE 9.6.2011 PUROLAN JA IMPIVAARAN RAKENTAMISTAPAOHJEET Aila Virtanen Kaavoitus JAETUT TONTIT KEVÄÄLLÄ 2011 Kevään 2011 tonttijaossa olleet tontit on väritetty punaisiksi. Muut Lisätiedot RAKENTAMISTAPAOHJE LINNAKANGAS\nRAKENTAMISTAPAOHJE LINNAKANGAS (päivitetty 17.11.2014) Linnakankaan osa-alue 112 026 Korttelit 26274-26285 Tontin varaajan/ haltijan tulee toimittaa tämä ohje pääsuunnittelijalle. Ennen suunnitteluun ryhtymistä Lisätiedot KAARINA, POHJANPELTO RAKENTAMISTAPAOHJEET\nARKKITEHTITOIMISTO TARMO MUSTONEN OY 1(8) KAARINA, POHJANPELTO RAKENTAMISTAPAOHJEET 09.12.2010 1. Yleistä Nämä rakennustapaohjeet täydentävät 20.01.2010 ja 17.11.2010 päivättyä Kaarinan Pohjanpellon asemakaavaa. Lisätiedot ISOKUUSI TONTINKÄYTTÖSUOSITUS 1. TONTINKÄYTTÖSUUNNITELMA\n1(5) ISOKUUSI TONTINKÄYTTÖSUOSITUS Korttelit 7709, 7711, 7712, 7713, 7714, 7715 ja 7716 24.9.2015 Havainnekuva alueesta. 1. TONTINKÄYTTÖSUUNNITELMA Asemakaavamääräyksen mukaisesti ennen rakennuslupavaihetta Lisätiedot GERBY V RAKENTAMISTAPAOHJE\nGERBY V RAKENTAMISTAPAOHJE Janina Lepistö Kaavoitus Vaasan kaupunki 2012 RAKENTAMISTAPAOHJE VAASAN GERBY V ALUEELLE LAATIJA Kaavoitusarkkitehti Janina Lepistö MAANKÄYTTÖJA RAKENNUSLAIN MUKAAN RAKENNUSHANKKEESEEN Lisätiedot NUMMELAN HAAKKOINMAAN TAAJAMANOSAN ASEMAKAAVAN MUUTOS KAAVA 110 (HIIDENRANNAN KOULUKORTTELI)\nYmpa 31.10.2002 Ympa liite VIHDIN KUNTA NUMMELAN HAAKKOINMAAN TAAJAMANOSAN ASEMAKAAVAN MUUTOS KAAVA 110 (HIIDENRANNAN KOULUKORTTELI) RAKENTAMISOHJE KORTTELEILLE 417 JA 457 TEKNINEN JA YMPÄRISTÖKESKUS 31.10.2002 Lisätiedot RAKENTAMISTAPAOHJEET UUSIKYLÄ, III vaihe\nAkaan kaupunki Myllytie 3 PL 34 37801 Akaa Kaavoitus ja maankäyttö Jyri Sarkkinen Kaavoituspäällikkö 7.8.2013 RAKENTAMISTAPAOHJEET UUSIKYLÄ, III vaihe Rakentamistapaohjeet on laadittu täydentämään asemakaavan Lisätiedot TUHMALANNIEMEN ASEMAKAAVA\n1 RAUHALAN UUDET TONTIT TERVAKOSKI R A K E N T A M I S T A P A O H J E E T KORTTELI 601 TONTIT 1,2,6, 9-11 Yleistä Rauhalan tontit sijaitsevat Tervakoskella 130-tien itäpuolella ja ne rajoittuvat Rauhalantiehen Lisätiedot ROVANIEMI RAKENTAMISTAPAOHJEET PÖYKKÖLÄN ALUEEN LAAJENNUS II 11. KAUPUNGINOSAN KORTTELIT 11341-11360\n1 ROVANIEMI PÖYKKÖLÄN ALUEEN LAAJENNUS II RAKENTAMISTAPAOHJEET 11. KAUPUNGINOSAN KORTTELIT 11341-11360 liittyy asemakaavaan kv *.*.2013 12.8.2013 Tekniset palvelut Maankäyttö Kaavoitus 2 ROVANIEMI MAANKÄYTTÖ, Lisätiedot RAKENNUSTAPAOHJEET KUIVATJÄRVEN GOLFPUISTOON Korttelit 133-163\nRAKENNUSTAPAOHJEET KUIVATJÄRVEN GOLFPUISTOON Korttelit 133-163 Tekniset palvelut, kaavoitustoimi 2003 korjattu 8.1.2004 Yleistä Rakennustapaohjeet koskevat Kuivatjärven Golfpuiston alueen kortteleita 133-163. Lisätiedot RAKENTAMISTAPAOHJE RIESKALAN (37.) KAUPUNGINOSAN HEIKKILÄNMÄEN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAN MUUTOS\nRIESKALAN (37.) KAUPUNGINOSAN HEIKKILÄNMÄEN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAN MUUTOS Koskee Rieskalan (37.) kaupunginosan kortteleita: 26-30, 34-39, 5 Liittyy asemakaavaan n:o 609 1562 Rakentamistapaohjeet koskevat Lisätiedot Rakentamistapaohjeet koskevat ek-merkinnällä osoitettuja tontteja: 405-1, 406-1, 406-24, 485-2 5, 490-1 4 sekä Avainkimpunmäen palstaviljelyaluetta.\nRakentamistapaohjeet Rakentamistapaohjeet koskevat ek-merkinnällä osoitettuja tontteja: 405-1, 406-1, 406-24, 485-2 5, 490-1 4 sekä Avainkimpunmäen palstaviljelyaluetta. Korttelien ja tonttien numerot Lisätiedot SILIKALLIO 11.10.2006 RAKENTAMISTAPAOHJEET\n1 / 12 Ohjeet koskevat tontteja: 1562-1 1562-2 1562-3 1562-5 1562-6 1563-1 1563-2 1563-3 1564-1 1564-2 Näille tonteille saa rakentaa 1-1½ -kerroksisia rakennuksia, joissa on puiset, tiiliset tai rapatut Lisätiedot 0.9 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET: 1.011 Asuinkerrostalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.02 Asuinpientalojen korttelialue.\nMääräysnumero Ulkoasu selitys 0.9 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET: 1.011 Asuinkerrostalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.02 Asuinpientalojen korttelialue. 1.03 Rivitalojen ja muiden kytkettyjen asuinrakennusten Lisätiedot PUROLAN RAKENTAMISTAPAOHJEET KEVÄÄN 2010 PIENTALOTONTTIJAKO\nPUROLAN RAKENTAMISTAPAOHJEET KEVÄÄN 2010 PIENTALOTONTTIJAKO Infotilaisuus tontinsaajille 31.8.2010 Lisäys 3.9.2010 Aila Virtanen RAKENTAMISTAPAOHJEET selittävät ja täydentävät asemakaavaa erityisesti tontin Lisätiedot 1.011 Asuinkerrostalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.04 Erillispientalojen korttelialue. 12.01 3 m kaava-alueen rajan ulkopuolella oleva viiva.\nMääräysnumero Ulkoasu 0.9 selitys ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA MÄÄRÄYKSET SÄÄKSVUORI: 1.011 Asuinkerrostalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.04 Erillispientalojen korttelialue. 5.02 Lähivirkistysalue. 12.01 Lisätiedot Jyväskylän kaupunki PIKKU-HAUKKALA. hakuaika 28.5.-8.6.2012. www.jyvaskyla.fi/tontit\nJyväskylän kaupunki PIKKU-HAUKKALA hakuaika 28.5.-8.6.2012 www.jyvaskyla.fi/tontit Pikku-Haukkala sijaitsee Jyväskylän pohjoispuolella kauniin Tuomiojärven läheisyydessä, hyvien liikuntamahdollisuuksien Lisätiedot 0.9 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET: 1.01 Asuinkerrostalojen korttelialue. 2.00 Yleisten rakennusten korttelialue.\nMääräysnumero Ulkoasu selitys 0.9 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET: 1.01 Asuinkerrostalojen korttelialue. 1.05 Asuin-, liike- ja toimistorakennusten korttelialue. Liike- ja toimistotilaa saa olla 10 Lisätiedot ASEMAKAAVA NO 7546 HOLVASTI RAKENTAMISTAPAOHJEET\nASEMAKAAVA NO 7546 HOLVASTI RAKENTAMISTAPAOHJEET ro-7546-1, tontit 5741-1 4 Talotyyppi: Tontit ovat erillispientalojen korttelialuetta (AO). Kerrosluku: Kerrosluku on kaksi. Asuinrakennukseen on rakennettava Lisätiedot KAANAANMAAN PIENTALOALUEEN POHJOISOSA, II VAIHE, VIINITARHANTIE\nKorttelisuunnitelman liite Rakentamistapaohjeet KAANAANMAAN PIENTALOALUEEN POHJOISOSA, II VAIHE, VIINITARHANTIE 110. KAUPUNGINOSAN KORTTELIT 1-12. 5.10.2015 SISÄLTÖ 1. TARKOITUS... 2 2. YLEISTÄ... 2 3. Lisätiedot LUONNONLÄHEISTÄ JA RAUHALLISTA ASUMISTA SAIMAAN ÄÄRELLÄ\n1.5.2012 TAIPALSAAREN KUNTA RAKENTAMISTAPAOHJE PAPPILANNIEMEN ASUNTOALUE LUONNONLÄHEISTÄ JA RAUHALLISTA ASUMISTA SAIMAAN ÄÄRELLÄ Pappilanniemi tarjoaa laadukkaan ympäristön asumiselle. Vaihtelevat maastonmuodot Lisätiedot RAKENTAMISTAPAOHJEET KALLIONIKULA. NIKULAN KAUPUNGINOSAN KORTTELIT 2410, 2411, 2412, 2413, 2414, 2415 ja 2416\nRAKENTAMISTAPAOHJEET KALLIONIKULA NIKULAN KAUPUNGINOSAN KORTTELIT 2410, 2411, 2412, 2413, 2414, 2415 ja 2416 Liittyy asemakaavaan 24-001 Rauman kaupungin Tekninen virasto / Kaavoitus 29032011 YLEISTÄ Kallionikulan Lisätiedot KOTKA 35. KAUPUNGINOSA SUULISNIEMI RAKENTAMISTAPAOHJEET KORTTELILLE 63, 64 JA OSALLE KORTTELIA 58.\nKOTKA 35. KAUPUNGINOSA SUULISNIEMI RAKENTAMISTAPAOHJEET KORTTELILLE 63, 64 JA OSALLE KORTTELIA 58. 1 ASEMAKAAVAMÄÄRÄYKSET: AO-korttelialueen tonteilla talousrakennus saa olla enintään 50 m2. AP-korttelialueella Lisätiedot II, TIKKASENHARJU RAKENNUSTAPAOHJE KORTTELIT 237-265\nII, TIKKASENHARJU RAKENNUSTAPAOHJE KORTTELIT 237-265 Arkkitehtitoimisto Pekka Lukkaroinen Oy Iin kunta, Tekniset palvelut: Markku Vitikka Rakennusvalvonta: Eino Tihinen Tontin haltijan tulee toimittaa Lisätiedot NAANTALI ITÄ-TAMMISTON RAKENNUSTAPAOHJEET\nITÄ-TAMMISTO RAKENNUSTAPAOHJEET KORTTELIT 24-27 NAANTALI 18.08.2010 NAANTALI ITÄ-TAMMISTON RAKENNUSTAPAOHJEET A R K K I T E H T I T O I M I S T O T A R M O M U S T O N E N O Y LEHMUSTIE 27 A 20720 TURKU Lisätiedot AINOLANVAINIO II RAKENNUSTAPAOHJEET\nKaavoitus ja mittaus 15.4.2015 1(7) AINOLANVAINIO II RAKENNUSTAPAOHJEET YLEISTÄ Asemakaavalla on pyritty luomaan omaleimainen väljä pientaloalue, jossa on tarjolla sekä omakotitontteja että yhtiömuotoiseen Lisätiedot SILIKALLIO ITÄ - AK: 15-010 11.3.2008 RAKENTAMISTAPAOHJEET\nOhjeet koskevat tonttia: 1558-15 Tälle tontille voi rakentaa 1-1½kerroksisen asuin- tai asuntolaraken- nuksen, jossa on puujulkisivut. 2- kerroksinen osuus rakennuksen alasta saa olla enintään 50%. Ullakon Lisätiedot 0.9 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET: 1.011 Asuinkerrostalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.04 Erillispientalojen korttelialue.\nMääräysnumero Ulkoasu selitys 0.9 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET: 1.011 Asuinkerrostalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.04 Erillispientalojen korttelialue. 5.01 Puisto. 5.02 Lähivirkistysalue. 7.09 Lisätiedot RAKENTAMISTAPAOHJE KÄPYLÄ\nRAKENTAMISTAPAOHJE KÄPYLÄ KORTTELIT 158, 159, 161, 162, 169,170 JA OSA KORTTELISTA 160 KANKAANPÄÄN KAUPUNKI / SUUNNITTELUTOIMISTO 28.1.2013 - 1 - RAKENTAMISOHJE KÄPYLÄ KORTTELIT 158, 159, 161, 162, 169,170 Lisätiedot OLMALANPELLON RAKENNUSTAPAOHJEET\nLiite YLIVIESKA OLMALANPELLON RAKENNUSTHJEET..0 KKITEHTITOIMISTO JORMA PALORANTA OY OLMALANPELLON RAKENNUSTHJEET ALUEEN KTTA KALAJOKI NIEMELÄNKYLÄNTIE 0 SAVELANTIE NOPPUISTO OLMALANRANNANKA ULPUKANKA KUMINAKA Lisätiedot 1:1000 1596. 2443 m2. 2514 m2. 2678 m2 MITTAKAAVA ASEMAKAAVA MUODOSTUMINEN\nntie Kettuvaa Tiluskaari Pihaportintie Lypsytarha Lohkotie Palstatie Ahorannantie Aholaidantie Pikkutilantie Saviahonkatu Peltotilkuntie AKR AKR W 7 8 9 0 as s as as as as as as as as e=0. e=0. TONTTIJAKOLASKELMA Lisätiedot KAARINA POHJANPELTO II RAKENTAMISTAPAOHJEET. KORTTELIT 5501, 5502, 5530, 5531 ja 5534 20.01.2011 RAKENTAMISTAPAOHJEET\nKOUVOLA MUSEOKORTTELIEN RAKENTAMISTAPAOHJEET Korttelit 2001, 2005, 2064, 2066 KOUVOLAN KAUPUNKI Kaava 124:2 KUNTATEKNIIKAN TOIMIALA KAUPUNKISUUNNITTELU 22.11.2007 Nro 0020002 1 MUSEOKORTTELIEN RAKENTAMISTAPAOHJEET Lisätiedot Korttelit 001 ja 005 rakennustapaselosteet\nKorttelit 001 ja 005 rakennustapaselosteet - Rivitalo tai paritalo. - Kuvassa esitetty massoittelun perusratkaisu (valittu kerroskorkeus vaikuttaa massaan). - Ulokkeet ja sisäänvedot julkisivussa ovat Lisätiedot HAAKKOINM TUOHIVEHMAA LV-2 LV-1 AO-12 VL-5 AO-12 AO-12 AO-12 AO-12 AO-12 VL-5 AO-12 VL-7 AO-12 AO-12 AO-12 AO-12 AO-12 AO-12 AO-12 VP 2:11 AO-121\nLIITE MUUTETTAVA KAAVAN OSA TAAJAMANOSAN RAJA POISTUU MUUTETTAVA KAAVAN OSA Haapakylä Liite. Hulevesien hallinnan yleissuunnitelma LIITE MAANIITUNLAHTI lv W lv :8 luo- RA 9 hu :9 ol 88: 8 aj o TY : L MAANIITTU Lisätiedot VALKEAKOSKI Vallon asemakaava. Rakennustapaohjeet\nKorttelit 9, 10 ja 11 Teema: MODERNI Erityispiirteet Rakennuspaikat sijoittuvat avoimelle peltoaukealle kaupungin sisääntuloväylän varrelle. Rakennuksiin haetaan modernia muotokieltä. Rakennuksen sijoitus Lisätiedot Rakentamistapaohjeet KAANAANMAANTIEN ITÄPUOLI, III VAIHE: HUNAJATIE, VIIKUNATIE JA TAATELITIE. 109. kaupunginosan korttelit 16, 18-20\nRakentamistapaohjeet KAANAANMAANTIEN ITÄPUOLI, III VAIHE: HUNAJATIE, VIIKUNATIE JA TAATELITIE 109. kaupunginosan korttelit 16, 18-20 SISÄLTÖ 1. TARKOITUS... 2 2. YLEISTÄ... 2 3. KORTTELIT... 3 1. TARKOITUS Lisätiedot RAKENTAMIS- JA KORJAAMISTAPAOHJEET VIIALAN KUNNANTALON ASEMAKAAVAN MUUTOS\nAkaan kaupunki Myllytie 3 PL 34, 37801 Toijala Kaavoitus ja maankäyttö 4.12.2012 Leena Keränen vs. kaavasuunnittelija RAKENTAMIS- JA KORJAAMISTAPAOHJEET VIIALAN KUNNANTALON ASEMAKAAVAN MUUTOS Entisen kunnantalon Lisätiedot RAUHALAN UUDET TONTIT TERVAKOSKI R A K E N T A M I S T A P A O H J E E T KORTTELI 601 TONTIT 1,2,6, 9-11\n1 RAUHALAN UUDET TONTIT TERVAKOSKI R A K E N T A M I S T A P A O H J E E T KORTTELI 601 TONTIT 1,2,6, 9-11 Yleistä Rauhalan tontit sijaitsevat Tervakoskella 130-tien itäpuolella ja ne rajoittuvat Rauhalantiehen Lisätiedot SANTALANTIEN RAKENNUSTAPAOHJEET 14.04.2015\nSANTALANTIEN RAKENNUSTAPAOHJEET 14.04.2015 2015-04-14.doc P:\_1500-1599\_1565\_Santalantie\_Selostus\_1565-Santalantie rakennustapaohjeet 2 SANTALANTIEN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAN MUUTOS RAKENNUSTAPAOHJEET: Lisätiedot RAKENNUSTAPAOHJEET / HÄRKÖKIVI\nRAKENNUSTAPAOHJEET / HÄRKÖKIVI YLEISTÄ Rakennusten sijoittelussa on pyritty mahdollisuuksien mukaan siihen, että rakennusmassat rajaisivat oleskelupihaa, jolloin naapurin asuinrakennuksesta ei olisi suoraa Lisätiedot MURHEISTENRANTA 1/7 RAKENTAMISTAPAOHJE 11.10.2006\nMURHEISTENRANTA 1/7 RAKENTAMISTAPAOHJE 11.10.2006 TÄMÄ RAKENTAMISTAPAOHJE KOSKEE MURHEISTENRANNAN ASEMAKAAVA- ALUETTA TÄYDENNYSRAKENNETTAVAN ALUEEN OSALTA. SISÄLLYSLUETTELO 1. YLEISTÄ 2. PIENTALOTONTIT Lisätiedot SAAREN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAN MUUTOS\nSAAREN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAN MUUTOS Rakentamistapaohjeet (4. alue) PAIMION KAUPUNKI TEKNINEN JA YMPÄRISTÖPALVELUT 2 1. YLEISTÄ - Rakennuttajia kehotetaan ottamaan yhteyttä rakennusvalvontaan jo tontin Lisätiedot RANTAJAAKOLA Tyrnävä. Kirkonkylän asemakaavan muutos ja laajennus. Rakentamistapaohjeet. 11.5.2011 (päivämääriä lisätty 7.12.2011)\nRANTAJAAKOLA Tyrnävä Kirkonkylän asemakaavan muutos ja laajennus Rakentamistapaohjeet 11.5.2011 (päivämääriä lisätty 7.12.2011) TYRNÄVÄN KUNTA Kunnankuja 4 91800 TYRNÄVÄ AIRIX Ympäristö Oy Mäkelininkatu Lisätiedot VÄÄKILÄN OMAKOTIALUEEN RAKENTAMISTAPAOHJE,\n1 VIHDIN KUNTA Ympa 29.01.2004 VÄÄKILÄN OMAKOTIALUEEN RAKENTAMISTAPAOHJE, kaava 29 AO - KORTTELIT ALUE A KORTTELIT 151-156 ALUE B KORTTELIT 157-160 JA 170 ALUE C KORTTELIT 165-168 TEKNINEN JA YMPÄRISTÖKESKUS, Lisätiedot TARVASMÄKI YLEISSUUNNITTELUOHJEET\nKooste ohjeista TARVASMÄKI YLEISSUUNNITTELUOHJEET 1. ALUEEN ASEMAKAAVAMÄÄRÄYKSET Asemakaavassa on osoitettu kortteli-, virkistys- ja katualueet. Korttelialueilla on osoitettu rakennusalat, rakennusoikeudet Lisätiedot SUNDET III KORTTELIT 2153, 2155, 2157 JA 2160 ESITYS SUUNNITTELUPERIAATTEISTA 719 SUNDET III KORTTELIT 2153, 2155, 2157 JA 2160\nSUNDET III KORTTELIT 2153, 2155, 2157 JA 2160 ESITYS SUUNNITTELUPERIAATTEISTA 30.5.2012 SUUNNITELMAN LÄHTÖKOHDAT Suunnittelukohteina ovat korttelit 2153, 2155, 2157 ja 2160 Kirkkonummen Kartanonranta Sundet Lisätiedot ILOLA / T A I K A P U I S T O 3 Rakentamisohjeet kaupungin omistamille ao-tonteille Taikurintiellä ja Loitsukujalla kortteleissa 71200-71202\nILOLA / T A I K A P U I S T O 3 Rakentamisohjeet kaupungin omistamille ao-tonteille Taikurintiellä ja Loitsukujalla kortteleissa 71200-71202 Taikapuisto 3 käsittää 19 omakotitonttia, joille kullekin saa Lisätiedot BOSTONIN ALUE. RAKENTAMISOHJEET korttelit 5503-5506, 5508 ja yleiset alueet\nKuntakehityslautakunta 14.3.2012 BOSTONIN ALUE RAKENTAMISOHJEET korttelit 5503-5506, 5508 ja yleiset alueet yhteystiedot Asko Honkanen kaava-arkkitehti puh. 040 314 2012 asko.honkanen@tuusula.fi kortteli Lisätiedot Rakennuslupa. Lisätietoja rakentamisesta ja luvista: www.valkeakoski.fi Tekniset palvelut Rakentaminen\n8.5.2007 RAKENNUSTAPAOHJEET VALKEAKOSKEN KAUPUNGIN TONTEILLE Tontti nro 3-22-6 Kauppilankatu 14 Tontti nro 3-32-5 Maijaniitynkatu 25 Tontti nro 4-51-3 Jyräänkatu 5 Tontti nro 4-26-8 Hakakatu 10 Tontti Lisätiedot ASKISTO. Kaavamerkintä. Rak.oik. as.tilaa k- Lisäksi tal.tilaa m2/as. Myyntihinta. Kortteli Tontti Lähiosoite\nASKISTO Kortteli Tontti Lähiosoite Kaavamerkintä Pintaala m2 Rak.oik. as.tilaa k- m2 Lisäksi tal.tilaa m2/as. Myyntihinta ASKISTO 20035 13 20035 17 20035 18 20035 19 20035 20 Halkotie 20 Halkokuja 3 Halkokuja Lisätiedot http://tkuwebmap/webmap/content/result.htm\nSivu 1/5 Määräysnumero Ulkoasu selitys 1.0 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET:@@ 1.04 1.040 Erillispientalojen korttelialue. Alueella saa rakentaa korkeintaan yhden asunnon erillispientaloja. Asuinrakennuksissa Lisätiedot 1.02 Asuinpientalojen ja rivitalojen korttelialue.\nMääräysnumero Ulkoasu 0.9 selitys ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA - MÄÄRÄYKSET: 1.012 Asuin-, liike-, palvelu- ja lähipalvelurakennusten korttelialue. 1.02 Asuinpientalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.041 1.061 Lisätiedot VENDA- ja JIIPPIVAHE (TUOMONIEMEN HIEKKAKUOPPA) RAKENTAMISTAPAOHJEET\nVENDA- ja JIIPPIVAHE (TUOMONIEMEN HIEKKAKUOPPA) RAKENTAMISTAPAOHJEET 12.3.2015 19. KAUPUNGINOSAN KORTTELIT: 1914, 1916, 1928 ja 1929 TONTIT: 19-1914-8 12 19-1916-6 12 19-1928-1 4 19-1929-1 5 Liittyy asemakaavaan Lisätiedot http://nurxcity/webmap/content/result.htm\nSivu 1/6 KIRKONKYLÄ, Krannila Määräysnumero Ulkoasu 2.000 2.001 3.000 5.001 8.000 10.000 selitys Asuinkerrostalojen korttelialue. Rakennusten ensimmäiseen kerrokseen saa sijoittaa liiketiloja ja julkisia Lisätiedot ULVILA HORMISTO ULVILAN KAUPUNKI MAANKÄYTTÖOSASTO P. 02-6774511\nULVILA HORMISTO ULVILAN KAUPUNKI MAANKÄYTTÖOSASTO P. 02-6774511 1 HORMISTON ASEMAKAAVAN OMAKOTIRAKENNUSTEN KORTTELEITA 701-708 JA OSAA KORTTELEITA 707, 710, 711 ja 714 KOSKEVAT RAKENTAMISOHJEET Rakentamisohjeet Lisätiedot Sijoittuminen tontille Nuoli osoittaa rakennusalueen rajan, johon päämassan ulkoseinä tulee rakentaa kiinni.\nNämä rakentamistapaohjeet vahvistuvat Antinpuiston asemakaavamuutoksen mukana. Sijoittuminen tontille Nuoli osoittaa rakennusalueen rajan, johon päämassan ulkoseinä tulee rakentaa kiinni. Rakennusala, Lisätiedot RAKENTAJAINFO 31.10.2013 HANNA AUDITORIO 18:00->\nRAKENTAJAINFO 31.10.2013 HANNA AUDITORIO 18:00-> SUUNNITTELUN LÄHTÖTIEDOT + ASEMAKAAVA + RAKENNUSTAPAOHJEET + KATUKOROT + KUNNALLISTEKNIIKAN LIITTYMÄT + TONTIN MAASTO JA MAAPERÄ (MAAPERÄTUTKIMUS JA VAAITUS) Lisätiedot J A N A K K A L A R A K E N T A M I S T A P A O H J E E T AO-KORTTELIT 2-12\n1 AO-KORTTELIT 2-12 2 Ohjeiden tarkoitus Rakentamistapaohjeet täydentävät asemakaavaa ja sen määräyksiä sekä ovat ohjeena rakentajille, suunnittelijoille, rakennusvalvonnalle. Tavoite on yhtenäinen lähiympäristö, Lisätiedot RAKENTAMISTAPAOHJEET Laivurintien ja Helkarannantien korttelit 501-506\nAkaan kaupunki Myllytie 3 PL 34, 37801 Toijala Kaavoitus ja maankäyttö 13.12.2012 Lasse Majuri vs. kaavoituspäällikkö RAKENTAMISTAPAOHJEET Laivurintien ja Helkarannantien korttelit 501-506 Rakentamistapaohjeet Lisätiedot RAKENTAMISTAPAOHJEET 7747-1, 3 ja 4\nTohloppi, Pyydyspohjankadun ja Tesoman valtatien välisen alueen asemakaavamuutos RAKENTAMISTAPAOHJEET 7747-1, 3 ja 4 LIITTYY ASEMAKAAVAAN NO 7747 TOHLOPPI, korttelin 2215 osa sekä korttelit 2224 ja 2227 Lisätiedot KALAJOKI LIITE 7 KOTIPUISTON ASUNTOALUE 1/13 RAKENNUSTAPAOHJE\nKALAJOKI LIITE 7 KOTIPUISTON ASUNTOALUE 1/13 RAKENNUSTAPAOHJE YLEISET OHJEET Rakennustapaohjeet täydentävät asemakaavan rakentamista koskevia määräyksiä ja merkintöjä. Tarkoituksena on ohjata Kotipuiston Lisätiedot OTALAMMEN KUKKOINHARJUN JA UUTELANLÄÄNIN TAAJAMANOSAN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAMUUTOS, KAAVA 7 RAKENTAMISOHJE UUDISRAKENNUSKORTTELEILLE (KORTTELIT\nYmpa 27.5.2004 Ympa liite 3 VIHDIN KUNTA OTALAMMEN KUKKOINHARJUN JA UUTELANLÄÄNIN TAAJAMANOSAN ASEMAKAAVA JA ASEMAKAAVAMUUTOS, KAAVA 7 RAKENTAMISOHJE UUDISRAKENNUSKORTTELEILLE (KORTTELIT 15, 43-46, 47-48, Lisätiedot Persson Puurula Eva 12.7.2013\nSUUNNITTELU JA TEKNI IKKA KITTILÄN KUNTA Akanrovan asemakaavan muutos ja laajennus, korttelit 1000-10700 Rakentamistapaohjeet FCG SUUNNITTELU JA TEKNIIKKA OY LUONNOS 424-P13058 Rakentamistapaohje et 1 Lisätiedot 0.9 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET: 3.00 Liike- ja toimistorakennusten korttelialue.\nMääräysnumero Ulkoasu selitys 0.9 ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA -MÄÄRÄYKSET: 1.05 Asuin-, liike- ja toimistorakennusten korttelialue. Prosenttiluku ilmaisee kuinka suuren osan rakennusoikeudesta saa rakentaa Lisätiedot KÄIKÄLÄ - TARVASMÄKI\nKÄIKÄLÄ - TARVASMÄKI ASUNTOALUEEN YLEISSUUNNITTELUOHJEET HÄMEENLINNA Kaupunkikuvatyöryhmä 16.9.2003 Tekninen lautakunta 7.10.2003 Kaupunginhallitus 27.10.2003 Kooste ohjeista 1 yleissuunnitteluohjeet yleistä Lisätiedot Rakennustapaohjeet Suttenhaan asemakaava korttelit 200-211\nRakennustapaohjeet Suttenhaan asemakaava korttelit 200-211 Johdanto Tämä rakennustapaohje koskee Suttenhaan pientaloalueen asemakaavaa numero 2483. Rakennustapaohjeet täydentävät asemakaavan määräyksiä Lisätiedot ARKKITEHTITOIMISTO TARMO MUSTONEN OY LEHMUSTIE 27 A 20720 TURKU PUH: 02-24 24 963\nARKKITEHTITOIMISTO TARMO MUSTONEN OY LEHMUSTIE 27 A 20720 TURKU PUH: 02-24 24 963 KAARINA, SILVOLANRINTEEN RAKENTAMISTAPAOHJEET 05.02.2007 ARKKITEHTITOIMISTO TARMO MUSTONEN OY 1(7) KAARINA, SILVOLANRINTEEN Lisätiedot KÄIKÄLÄ - TARVASMÄKI\nKÄIKÄLÄ - TARVASMÄKI ASUNTOALUEEN YLEISSUUNNITTELUOHJEET HÄMEENLINNA Kaupunkikuvatyöryhmä 16.9.2003 Tekninen lautakunta 7.10.2003 Kaupunginhallitus 27.10.2003 Kooste ohjeista 1 yleissuunnitteluohjeet yleistä Lisätiedot PORVOO. Asemakaava 426 RAKENNUSTAPAOHJEET Kaavoitus- ja rakennuslautakunta 29.5.2008 218. Ölstens, Uppstens. 31. kaupunginosa, korttelit 3207-3209\nPORVOO Asemakaava 426 RAKENNUSTAPAOHJEET Kaavoitus- ja rakennuslautakunta 29.5.2008 218 Ölstens, Uppstens 31. kaupunginosa, korttelit 3207-3209 1 Porvoon kaupunki kaupunkisuunnitteluosasto YLEISTÄ Uppstensin Lisätiedot 1.02 Asuinpientalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.04 Erillispientalojen korttelialue.\nMääräysnumero Ulkoasu 0.9 selitys ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA - MÄÄRÄYKSET: 1.02 Asuinpientalojen ja rivitalojen korttelialue. 1.04 Erillispientalojen korttelialue. 5.02 Lähivirkistysalue. 5.03 6.011 Lähivirkistysalue, Lisätiedot Keljonkankaan keskusta\nKeljonkankaan keskusta AK Asuinkerrostalojen korttelialue. Julkisivut ja katot: AK-kortteleissa asuinrakennusten pääasiallisena julkisivumateriaalina tulee olla punatiili. Osa julkisivusta tulee olla rapattu Lisätiedot Suomelan asemakaava. Rakentamistapaohjeet. A-Insinöörit Suunnittelu Oy. Korttelit 230-258\nSuomelan asemakaava Rakentamistapaohjeet Korttelit 230-258 A-Insinöörit Suunnittelu Oy Kansikuva: Ilmakuva Suomelan asemakaava-alueesta lähiympäristöineen, Vesilahden kunta 3 (12) Suomelan asemakaava-alue Lisätiedot Rakennuksen päätilat ja piha- alueet tulee suunnata etelään tai länteen.\nYLEISTÄ Nämä rakentamistapaohjeet on laadittu täydentämään Kärjen asuntoalueen pohjoisosan asemakaavaa. Rakentamistapaohjeiden tarkoituksena on auttaa rakentajaa paitsi oman rakennuksensa suunnittelussa Lisätiedot PIRTTIALHO LÄNSI RAKENTAMISTAPAOHJEET\nPIRTTIALHO LÄNSI RAKENTAMISTAPAOHJEET 14.10.2010 YLEISTÄ Rakennushankkeella on oltava pätevyysvaatimukset täyttävä pääsuunnittelija. Tämän tulee ottaa yhteyttä rakennusvalvontaan ennen varsinaisen rakennusluvan Lisätiedot KORJAUS- JA RAKENTAMISTAPAOHJEET KURKELANTIE 9\nAkaan kaupunki Myllytie 3 PL 34, 37801 Toijala Kaavoitus ja maankäyttö 8.11.2012 Leena Keränen vs. kaavasuunnittelija KORJAUS- JA RAKENTAMISTAPAOHJEET KURKELANTIE 9 Entisen harjatehtaan alue käyttötarkoituksen Lisätiedot RAKENTAMISOHJE TINTTIKALLIO II PIENTALOALUEELLE\nIMATRAN KAUPUNKI RAKENTAMISOHJE 11/2007 TEKNINEN TOIMI Kaavoitus ja yleissuunnittelu Hyv. Ymp./rak.valv.ltk 9.10.2007 151 RAKENTAMISOHJE TINTTIKALLIO II PIENTALOALUEELLE (TUULIKALLIO KORTTELIT 59 61) TAVOITTEET Lisätiedot RAKENNUSTEN MUOTOKIELI, KOKO JA SIJOITTAMINEN TONTILLE\nLIITE 5 1/5 Kalajoen kaupunki Kaavoitustoimi 9.6.2008 KALAJOKI SIIPOLANRINTEEN RAKENNUSTAPAOHJEET YLEISTÄ Rakennustapaohjeet täydentävät asemakaavan rakentamista koskevia määräyksiä ja merkintöjä. Nämä Lisätiedot PIRTTIMÄKI 3 TURENKI R A K E N T A M I S T A P A O H J E E T KORTTELIT 341 JA 342\n1 PIRTTIMÄKI 3 2 PIRTTIMÄKI 3 Ohjeiden tarkoitus Rokkilanpihan ympäristön tontit korttelissa 341 ovat Rokkilan 1800-luvun lopulta olevan päärakennuksen tuntumassa. Rakentamistapaohjeet täydentävät asemakaavaa Lisätiedot VUORES, KOUKKURANTA. Julkisivuvärit ja lämmitysratkaisut 16.11.2012\nVUORES, KOUKKURANTA Tontinkäyttösuositus Julkisivuvärit ja lämmitysratkaisut 16.11.2012 liittyy rakentamistapaohjeeseen ro-8263 TONTINKÄYTTÖSUOSITUS Esimerkkinä korttelin 7685 tontit 1, 2, 3 ja 4. Päärakennusten Lisätiedot RAKENTAMISOHJE KORTTIONMÄKI, METSURINKADUN OMAKOTIALUE KORTTELIT 0941, 0942, 0943, 0945, 0946, 0952 OSAT KORTTELEISTA 0947 JA 0953\nRAKENTAMISOHJE KORTTIONMÄKI, METSURINKADUN OMAKOTIALUE KORTTELIT 0941, 0942, 0943, 0945, 0946, 0952 OSAT KORTTELEISTA 0947 JA 0953 RIIHIMÄEN KAUPUNKI TEKNINEN VIRASTO KAAVOITUSPALVELUT 17.12.2003 SISÄLLYSLUETTELO Lisätiedot Keljonkankaan keskusta\nKeljonkankaan keskusta AK Asuinkerrostalojen korttelialue. Julkisivut ja katot: AK-kortteleissa asuinrakennusten pääasiallisena julkisivumateriaalina tulee olla punatiili. Osa julkisivusta tulee olla rapattu Lisätiedot Akanrovan asemakaava-alueen rakentamistapaohjeet 6.6.2007\nAkanrovan asemakaava-alueen rakentamistapaohjeet 6.6.2007 Akanrovan asemakaava-alueen rakentamistapaohjeet 1 1 PERUS- JA TUNNSTETEDOT 1.1 Tunnistetiedot Alueen nimi Sirkka, Levi Kunta Kittilän kunta Kaavan Lisätiedot VIHDIN KUNTA RAKENTAMISTAPAOHJE. NUMMELA RAJANUMMI-KALKKIMÄKI, kaava 67B. AO KORTTELIT 67, 69 ja 159-161\n1 VIHDIN KUNTA Ympa 26.09.2006 NUMMELA RAJANUMMI-KALKKIMÄKI, kaava 67B RAKENTAMISTAPAOHJE AO KORTTELIT 67, 69 ja 159-161 TEKNINEN JA YMPÄRISTÖKESKUS, YMPÄRISTÖASIAT/KAAVOITUS MKa YLEISTÄ 2 PÄÄPIIRTEITÄ Lisätiedot 1.01 Asuinkerrostalojen korttelialue. 1.011 Asuinkerrostalojen ja rivitalojen korttelialue. 12.01 3 m kaava-alueen rajan ulkopuolella oleva viiva.\nMääräysnumero Ulkoasu 0.9 selitys ASEMAKAAVAMERKINNÄT JA - MÄÄRÄYKSET: 1.01 Asuinkerrostalojen korttelialue. 1.011 Asuinkerrostalojen ja rivitalojen korttelialue. 7.133 Autopaikkojen korttelialue. Suluissa Lisätiedot Rakennustapaohje 2.2.2010\nak426a Yli-Nissin rakennustapaohje.doc Sivu 1/12 YLI-NISSIN ALUEEN LAAJENNUS, ASEMAKAAVA 426a Rakennustapaohje 2.2.2010 Tämä rakennustapaohje liittyy Yli-Nissin alueen laajennuksen asemakaavaan ja kaavakarttaan Lisätiedot EVÄSOJAN TONTIT TERVAKOSKI\nEVÄSOJAN TONTIT TERVAKOSKI Yhdistelmä Teknisen lautakunnan 24.1.2012 12, 21.2.2012 25, 7.5.2013 ja 17.9.2013 97 hyväksymistä rakentamistapaohjeista. 1 R A K E N T A M I S T A P A O H J E E T Korttelit Lisätiedot KIHINTÖYRÄÄN ASEMAKAAVA-ALUE\nKIHINTÖYRÄÄN ASEMAKAAVA-ALUE Rakentamistapaohje 14.02.2012 Kihintöyrään asemakaava-alue Yleistä Alueen luonne Rakennustapaohjeiden tarkoitus on ohjata rakentamista Kihintöyrään alueelle niin että syntyy Lisätiedot PAASKUNNAN RAKENTAMISTAPAOHJEET Korttelit 2714-2727\nKAARINAN KAUPUNKI SUUNNITTELUKESKUS OY 1 KAARINAN KAUPUNKI PAASKUNNAN RAKENTAMISTAPAOHJEET Korttelit 2714-2727 Rakennussuunnittelun alkuvaiheessa on hyvä neuvotella rakennustarkastajan kanssa rakentamisen Lisätiedot VIRRENKULMAN III RAKENTAMISOHJEET\nMaankäyttöpalvelut 6.7.2015 VIRRENKULMAN I RAKENTAMISOHJEET KERAVA 1. Kalevan kaupunginosan Kortteleille 730, 731, 732 ja 733 KERAVAN KAUPUNKI OHJEIDEN TARKOITUS JA SITOVUUS Asemakaavan ja rakentamistapaohjeiden Lisätiedot RAUMAN KAUPUNKI KAAVOITUS\nM O N N A N U M M I R A K E N T A M I S T A P A O H J E E T RAUMAN KAUPUNKI KAAVOITUS 8.10.2002 Lähtökohdat Monnanummen alue sijaitsee kaupunki- ja maalaismaiseman rajavyöhykkeellä. Se rajautuu pohjoisessa Lisätiedot Uusihaan asemakaava, A3901 Erillispientalojen korttelialueet (AO) korttelit 3901 3904 sekä korttelista 3905 tontit 2-5\n0..0 Rakennusvalvonta, p. 88 8 kaavoitus: Pasi Aromäki, p. 88 80, Eveliina Eteläkoski, p. 88 809 Uusihaan asemakaava, A90 Erillispientalojen korttelialueet () korttelit 90 90 sekä korttelista 90 tontit Lisätiedot LOPPI, LAAKASALO. Rakennustapaohjeet 31.5.2007. Salonnummi Rn:o 1:1202 Ranta-asemakaava-alue Korttelit 1-7\nLOPPI, LAAKASALO Rakennustapaohjeet 31.5.2007 Salonnummi Rn:o 1:1202 Ranta-asemakaava-alue Korttelit 1-7 INSINÖÖRITOIMISTO JUHA POUTANEN Puusepänkatu 5 13110 Hämeenlinna puh/fax 03-6122552 juha.poutanen(at)kolumbus.fi Lisätiedot 1. PIHAJÄRJESTELYT JA RAKENNUSTEN SIJOITTAMINEN\nRUSKON KUNTA 1 / 5 Tekninen osasto PL 69 21291 RUSKO MUNITTULAN ASEMAKAAVA- ALUEEN RAKENTAMISTAPAOHJEET JOHDANTO Munittulan kaava-alue sijaitsee valtakunnallisesti arvokkaaksi määritellyn Ruskon kirkonkylän Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Vanhan katon käyttöikää voidaan monessa tapauksessa jatkaa ratkaisevasti | Yritysmaailma\nVanhan katon käyttöikää voidaan monessa tapauksessa jatkaa ratkaisevasti\nHämeen Kattopinta Oy:n kattomestari Perttu Hanhivaara puhuu pitkäikäisten kattojen puolesta. Paanukattojen kautta peltikattojen rakentamiseen ja huoltoon yrittäjän uransa painottaneena haluaa Hanhivaara jatkaa vanhojen laadukkaiden kattojen käyttöikää asianmukaisilla huoltotoimenpiteillä.\nPerttu Hanhivaara on työskennellyt kattojen parissa lähes koko elämänsä. Hänen saavutuksiin kuuluu mm. patentoitu ja mallisuojattu kupari suomu katto, joka on valittu monen kulttuurihistoriallisesti tärkeän kohteen katto materiaaliksi pitkäkestoisuuden ja huolto vapauden ansiosta. Perinteisiä kuparikattoja suomukattojen ohella on toteutettu niin Suomessa kuin ulkomaillakin lukuisia.\nHanhivaaran oma yritys on toiminut vuodesta 1980 lähtien, jolloin hän tutustui kupariin katemateriaalina sinkityn teräspellin ohessa. Kattojen maalauksia hän on toteuttanut jo 45 vuotta\nKuparilla saadaan aikaan 200–300 vuotta huoltovapaana kestävä katto. Kuparipelti on pääasiassa julkisten kohteiden kattamiseen valittu materiaali, kattomestari Perttu Hanhivaara toteaa.\nModernit peltikattomaalit soveltuvat sekä uusien että vanhojen kattojen maalaamiseen. Ylempi kuva Papinkatu 18 ja alempi kuva Inkalan kartano Hämeenlinnassa.\nKatemateriaalin osuus katon kokonaiskustannuksista on yllättävän pieni\nPaljon puhutaan katon materiaalikustannuksista, mutta työkustannukset muodostavat yleensä liki 80 % katon kokonaiskustannuksista. Mikäli katteeksi valitaan  kalliimpi kuparipelti tai esim.laadukkaampi bitumi huopa tulee nousua kokonaiskustannuksiin materiaalin osalta suhteellisen vähän.\nSinkitty pelti kuparin ohella kestää useita vuosisatoja  oikein huollettuna.\nMaalaamattoman peltikaton sinkkipinta voi mennä huonoksi muutamassa vuosikymmenessä, mutta pelkkä sinkitty pinta kestää jopa 30–40 vuotta ilman suojamaalausta. Kun peltikatolle tehdään laadukas huoltomaalaus 30–40 vuoden välein, saadaan katto kestämään todella pitkään.\nHanhivaara kertoo eräästä 93 vuotta vanhasta peltikatto kohteesta, minkä huoltomaalaus oli unohtunut vuosikymmenten saatossa ja maali- sekä sinkkipinta olivat jo ehtineet kulumaan pois. Vaikka katto oli muuttunut pinnaltaan ruosteisen  ruskeaksi, teräs oli silti edelleen täysin kunnossa.\nTeimme katolle perusteellisen maalaus saneerauksen, jolla päästään eteenpäin seuraavaan huoltomaalaukseen  ja katon toiminta varmuuteen seuraavat 100 vuotta.\nTänä päivänä on menossa valitettava buumi, jonka puitteissa kattoja lähdetään uusimaan hyvin vähäisin perustein. Varoja katon vaihtoon aletaan usein kerätä kiinteistöyhtiöissä muutaman vuoden toimintasuunnitelman puitteissa, kun pitäisi antaa katon hoitaa tehtäväänsä ja suunnitella sen ajankohtaisia huolto toimenpiteitä.  Mikäli maali tai jopa sinkki olisi kulunut pitkän huoltomaalausvälin seurauksena ja katon pintaan olisi tullut hiukan jo ruostetta tai vaikkapa vähäinen reikä, ei sitä kannata vielä lähteä budjetoimaan talon kunnossapitosuunnitelmaan katon vaihtona. Reiän aiheuttama mahdollinen vuoto pitäisi korjata välittömästi peltisepän työsuorituksena.  Peltisepän kustannuksin tulisi katto korjata alkuperäisen kaltaiseen kuntoon ja tilata huoltomaalaus luotettavalta kattojen maalaukseen perehtyneeltä urakoitsijalta.\nHuoltomaalauksen kustannus on 20-50 € / m² työn vaatimus taso huomioiden. Vastaavasti katon täydellinen uusiminen tulisi maksamaan 500–1000 euroa neliöltä nykyisen hintatason mukaisesti. Laadukkaalla huolto maalauksella saadaan vanha katto uutta vastaavaksi ja seuraava huoltotarve tulee ajankohtaiseksi vuosikymmenten päästä.\nAluskatteen puuttuminen tai vähäinen ruoste ei ole riittävä peruste katon uusinnalle\nHanhivaaran mukaan löytyy paljon enemmän argumentteja siihen, miksi kato pitää säilyttää, kuin siihen, miksi katto pitäisi vaihtaa.\nYleensä ainoa uusien kattojen markkinointi argumentti on, että katolta puuttuu aluskate. Tässä täytyy esittää kysymys, että miksi aluskatetta tarvitaan nyt, jos sitä ei ole tarvittu viimeisen 70 vuodenkaan aikana. Jos aluskatteelle näyttäisi olevan tarvetta, riittää että katolle asennetaan alipaine tuuletusta parantava tuuletin tasaamaan ulko- ja sisäpuolen lämpötila eroa. Näin voidaan helposti estää lämpötila eron aiheuttama kosteuden muodostuminen katteen alapintaan.\nHuopakatteiden puolella tapahtuu hänen mukaansa materiaalin haurastumista, mutta niissäkään tapauksissa vanhaa katetta ei kannata lähteä poistamaan, vaan jos katolla huomataan heikkoja kohtia, ne vahvistetaan ja päälle hitsataan uusi pinta. Näin 1/4-hinnalla saadaan vanha ja uusi yhdistämällä entistäkin parempi vesieriste, verrattuna siihen, että vanha kate poistettaisiin ja tilalle asennettaisiin uusi, vesieristys normit täyttävä kate.\nYhtälailla huopa- kuin  peltikattojenkin osalla  on tärkeää tehdä vanhan saneerausta kuin perusteellista uudistamista. Yrityksemme tavoitteena on pelastaa toimivat vanhat katot. Bitumikate vedeneristyksiä on yrityksemme toteuttanut yli kolmekymmentä vuotta ja nykyisin laatua valvovalla RALA- pätevyydellä.\nMineriitti- ja tiilikatotkin voidaan usemmassa tapauksessa pelastaa huoltomaalauksella\nMineriittikatto on usein vaatimattoman näköinen sammalpeitteisenä, mutta huolellisesti tehtynä se on pitkäikäinen. Se kaipaa periaatteessa vain huoltomaalauksen, kun katto on likainen tai sammaloitunut.\nVanhat betonitiiliset tiilikatot ovat  hyviä, koska betoni kovettuu parhaaseen kovuuteensa vasta 40- 50 vuoden jälkeen. Tiili- ja mineriittikatot puhdistetaan pelkällä vesipesulla, roto suuttimen aikaansaama noste puhdistaa pinnat tehokkaasti. Maalaamalla aikaansaatu  uusi pinta on monta kertaa tiilen alkuperäistä pintaa parempi.\nHanhivaara mainitsee, että vesiohenteiset maalit ja pinnoitteet ovat tulleet pelastamaan kattojen suojauksen Kaikki maamme johtavat maalitehtaat ovat kehittäneet vesiohenteiset maalinsa hyviksi.\nVesiliukoisina öljymaalaina ne kestävät aiempaa paremmin kuumuutta, ne elävät materiaalin kanssa ja niiden tarttuvuus on erinomainen , eivätkä ne myöskään lohkeile, kuten perinteiset peltikattomaalit. Uusi tiilikatto suositellaan pinnoitettavaksi seitsemän vuoden kuluttua asennuksesta. Kivipintaisten katemateriaalien  pinnan pitää olla hengittävä mutta tiivis kosteudelta\nKotimaisen GVK-maalitehtaan maalit ovat osoittautuneet kokemuksemme kautta todella hyviksi.\nKatoista yleisesti Hanhivaara on sitä mieltä, että niiden tulee olla pitkäikäisiä ja hyvin suojattuja.\nHämeen Kattopinta Oy – Miksi vanhassa on vara parempi?\nUusi peltikatto maksaa paljon.\nUusikin peltikatto kannattaa maalata jo aika pian asennuksen jälkeen sinkin suojaksi\nVanhassa peltipinnassa on vahvempi sinkkikerros suojaamassa lopullista pellin ruostumista.\nVanhan ajan peltisepän työn jälki on yleensä erinomaista.\nMiten katot huolletaan?\nEnsin katto puhdistetaan ja huolellisesti pestään korkeapainepesurilla, jonka jälkeen katon reiät paikataan, ruosteiset kohdat hiotaan ja suojataan ruostesuoja maalilla. Tarvittaessa koko pinta sivellään ruostesuoja maalilla. Tämän jälkeen koko katto sivellään kauttaaltaan peltikattomaalilla. Lopuksi katon pinta vielä maalataan kertaalleen korkeapaineruiskulla käyttäen testeissä parhaiksi todettuja maaleja. Rajaukset maalataan siveltimin.\nTiili- ja mineriittikatot puhdistetaan perusteellisesti vanhasta pinnoitteesta. Puhtaaksi pestyt pinnat pohjustetaan kahteen kertaan ohennetulla maalilla ja lopullinen pinta aikaansaadaan ohentamattomalla pintamaalilla.\nIlmainen arviointi: 050 543 2782\nLisätietoja: kattopinta.com ja katto.net


"Jokainen osa-alue tarvitsee toista ja voidakseen hyvin, tulee huoltaa kaikkia näitä osa-alueita." Näillä sanoin voisin aloittaa tämän postauksen.\nKisojen osalta kesän alku on tuottanut lieviä haasteita olosuhteidenkin puolesta. Tuuli aiheutti parikin kertaa hermoston väsymisen kesäkuun alussa, kun juoksin ihan vaan vetoja myötätuuleen. Molemmista palautuminen kesti puolesta viikosta viikkoon.\nÄänekosken avauskisaan jalat saatiin pelastettua fyssarin ottein ja kaudenavaus oli ihan ok, 181, sillä eise hyvältä tuntunut. Toinen koitos oli Mikkelissä, joissa jalat tuntuivat umpipuulta ja enkä myöskään osannut ottaa merkkiä suoraan, ihan hukassa, tulos silti edelleen 181.\nKesäkuun tärkein koitos oli Lahden eliittikisoissa, sillä sieltä olisi voinut hypätä itsensä Superliiga joukkueeseen. Mutta jäin voittajan kanssa samalla 180 tuloksella toiseksi. Vaikka jalat oltiin saatu pelittään ja ne tuntuivat hyviltä, mutta teknisesti en saanut hyppyä kulkemaan. Valitettavasti myöskin yritin liikaa ja eihän se hyppyyn mitään hyvää tuo.\nLahden jälkeen kävin hyppäämässä Keuruun juhannuskisoissa, jossa pystyin jatkamaan hyvää virettä ja tekniikkakin rupesi löytymään. Tulos oli 184, myös 188 oli niin hilkulla mennä, mutta niitähän ei lasketa. Joten en voi sanoa, että tämäkään tyydyttää minua.\nPaavo Nurmi Gamesitkin oli juuri eilen. Valitettavasti siellä jalat olivat jälleen puoli umpipuuta, enkä saanut mitään otetta hyppyyn. En joko ollut palautunut Keuruusta tai sitten oli liikaa valmistavaa treeniä alla.\nTästä jatkan vielä Ruovedelle, jossa ehkä hyppään pääkisan, katsotaan nyt onko yhtään palautunut vai ei. Toisaalta olisi se kiva hypätä, koska sitten tulee parin viikon kisatauko.\nTämä tauko tulee kyllä juuri oikeaan aikaan. Koska kuten aloitin postauksen, minun tulee nyt saada kuntoon nama pari muuta osa-aluetta fyysisen lisäksi. Jospa se toisi hyppyyn myös rentoa lentoa viimeistään Virtain tähtikisoissa. Toivotaan nyt myös, että nämä ilmatkin lämpenis ja vähän kuivais, koska eihän tuolla ulkona pysty hyppään edes shortseilla!


EF:n kansainvälinen harjoittelija Maria Chiara - EF Blogi Suomi\nEF Talks: 2012 Kansainvälinen harjoittelija Maria Chiara\nKirjoittaja: Martinique Aihepiiri: Ura1 minuutissa luettu Päivitetty: 12/05/2017\nPohjois-Italian kauniista Padovasta kotoisin oleva Maria rakastaa keittokirjoja ja sisustamista. Vaikka hän saattaakin vaikuttaa aluksi hieman hiljaiselta, Maria on oikeasti todella lämmin, puhelias ja ihastuttava, kunhan pääsee viileän italialaiskuoren läpi. Nykyisin Maria asuu Milanossa ja tekee töitä mainostoimiston tv-tuottajana, mutta hän varasi ystävällisesti hieman aikaa kiireisestä kalenteristaan kertoakseen meille kokemuksestaan EF:n kansainvälisenä harjoittelijana.\nOlit kaksi vuotta sitten EF:n kansainvälinen harjoittelija – mikä oli palkitsevinta näin jälkikäteen katsottuna?\nA: Rakastin matkaseuraani ja kaikkia ihmisiä, joita tapasin. Jätin pienen palan sydäntäni kaikkiin paikkoihin, joissa pääsin vierailemaan eli minusta tuntuu välillä kuin olisin edelleen ympäri maailmaa. Minusta on ihanaa, että minulla on nykyisin paljon kansainvälisiä ystäviä: se on hieman kuin olisi tuhat mieltä ja kaksituhatta silmää katsomassa maailmaa erilaisin, toisiaan täydentävin tavoin.\nMikä oli ikimuistoisin kokemus kansainvälisenä harjoittelijana?\nYksi auringonlasku Santa Barbaran rannalla oli hetki, joka jäi todella mieleeni. Olin kahden reissukumppanini, Ayun ja Marianan, kanssa ja pyysin heitä katsomaan merelle kohti auringonlaskua, kun kuvasin videota. Yhtäkkiä he alkoivat sanoa hauskoja juttuja ja tietenkin se kaikki tallentui nauhalle. Pienistä jutuista koostuva hetki, mutta silti täynnä tunteita.\nMitä uusia taitoja sait harjoittelusi aikana?\nOpin mitä todella tarkoitta asioiden tekeminen yhdessä, olipa kyseessä sitten yhteinen illallinen tai tiimin seuraavan tavoitteen päättäminen. Minun täytyi päästä yli ujoudestani, parantaa itseluottamusta ja verkostoitua lähes tuntemattomien ihmisten kanssa. Oli välttämätöntä laittaa välillä oma egoni syrjään, tehdä tilaa muiden ajatuksille ja kokemuksille.\nOlet nyt tv-tuottaja Milanossa. Uskotko harjoittelun sinun auttaneen sinua urallasi?\nKyllä, erityisesti harjoittelun aikana hankkimieni taitojen ansiosta. Nykypäivän työelämässä kaksi asiaa on äärettömän arvokkaita: rohkeus ja kyky toimia ryhmässä. Kansainvälinen harjoittelu auttoi minua kehittämään näitä taitoja.\nJos saisit tilaisuuden, lähtisitkö kansainväliseksi harjoittelijaksi uudelleen? Miksi tai miksi et?\nTotta kai lähtisin! Suosittelen harjoittelua kaikille muille samasta syystä. En halua toistaa itseäni, mutta EF:n kansainvälinen harjoittelu on ainutlaatuinen ja huumaava kokemus. Pääset matkustamaan, mutta teet samalla töitä. Kyseessä on harvinainen kokonaisuus hauskuutta, töitä ja seikkailua. Kuten harjoittelijakaverini Mariana sanoi: ”Miksi joku ei haluaisi osallistua?”\nHanki sinäkin kansainvälistä kokemusta!Tutustu tarkemmin


Työnantajan velvollisuudet – Asianajotoimisto Helsinki Jyväskylä Seinäjoki Saarijärvi Tallinna\nTyönantajan velvollisuudet on pääosin säädetty työsopimuslaissa. Lisäksi kullakin alalla noudatettavasta työehtosopimuksesta voi johtua velvollisuuksia työnantajalle. Työnantajan on työsopimuslain mukaan ylläpidettävä hyviä suhteita ensinnäkin työnantajan ja työntekijöiden välillä ja toisaalta työntekijöiden välillä. Työnantajan on myös huolehdittava, että hänen työntekijänsä suoriutuvat työtehtävistään ja kehittyvät siten, että voivat mahdollisuuksien mukaan edetä urallaan.\nTyönantajan tärkein velvollisuus on maksaa työntekijälle palkka tämän tekemästä työstä. Palkka on maksettava siten ja sinä ajankohtana, kuin on sovittu. Palkan määrä, joka työntekijälle on vähintään maksettava tämän tekemästä työstä, määräytyy useimmiten työehtosopimuksesta. Tavallisesti palkan määrästä sovitaan työsopimuksessa. Vaikka palkasta ei olisi sovittu mitään, on työnantajan aina maksettava työntekijälle kohtuullista palkkaa. Myös työntekijän sairastaessa hänellä on oikeus saada palkkaa. Myös sairausajan palkan määrä määräytyy lain tai työehtosopimuksen perusteella. Se on lain mukaan kuitenkin aina vähintään 50 prosenttia työntekijän täydestä palkasta.\nTyönantajan on lain mukaan annettava työntekijälle selvitys niistä keskeisistä ehdoista, joita työsuhteessa noudatetaan. Tavallisimmin nämä ehdot on lueteltu työsopimuksessa. Työnantajan on tehtävä työntekijöiden kanssa työsopimukset toistaiseksi voimassa olevina paitsi jos työnantajalla on perusteltu syy tehdä määräaikainen työsopimus.\nTyönantajalla on vastuu työpaikalla siitä, että työolot ovat turvalliset ja terveelliset. Työnantajan on siksi huolehdittava esimerkiksi siitä, että työntekijöiden käytettävissä on tarvittavat välineet ja varusteet turvallisten työolosuhteiden luomiseksi ja siitä, etteivät työntekijät altistu haitallisille aineille siten, että heidän terveytensä vaarantuu. Työturvallisuutta koskevat velvoitteet saattavat käytännössä vaatia esimerkiksi, että työnantaja siirtää raskaana olevan työntekijän toisiin tehtäviin, jotta työntekijän tai sikiön terveys ei vaarannu.\nTyönantajalla on lisäksi lakiin perustuva velvollisuus kohdella työntekijöitään tasapuolisesti. Siksi esimerkiksi työhönotossa työnantajan on otettava työpaikkaan parhaiten sopiva hakija, eikä siksi sellaisille seikoille, joilla ei ole työtehtävissä suoriutumisen kannalta merkitystä, saa laittaa painoarvoa. Myöskään ketään jo työsuhteessa olevaa työntekijää ei saa kohdella syrjivästi tai suosivasti.\nJos työnantaja asettaa itselleen sijaisen, koskevat tätä sijaista samat velvoitteet, kuin työnantajaa itseään. Vastuu työntekijöitä kohtaan siitä, että työnantajan sijainen toimii velvollisuuksiensa mukaisesti, on kuitenkin työnantajalla. Samoin, jos työnantaja luovuttaa liiketoimintansa toiselle, luovutushetkellä työnantajan palveluksessa oleviin työntekijöihin kohdistuvat velvollisuudet siirtyvät liiketoiminnan mukana uudelle omistajalle.


Tältä sivulta löydät koko e-kirjavalikoimamme.\nVerkkokaupastamme ostettujen e-kirjojen lukemista varten tarvitset erillisen lukuohjelman, jonka voit ladata ilmaiseksi laitteellesi. Esimerkiksi Adobe Digital Editions -ohjelman voit ladata tietokoneelle tai mobiililaitteelle. Lataa Adobe Digital Editions täältä\nE-kirjamme ovat saatavilla epub- tai pdf-muotoisina. Tuotekohtaisen formaattitiedon löydät jokaisen nimekkeen kohdalta erikseen kohdasta Tiedostoformaatti.\nSemanttinen web Semanttinen web — Linkitetyn avoimen datan käsikirja\nÄlykkäiden tietoverkkojen aika on nyt, mutta miten ja millaisista elementeistä ne on rakennettu? Millaisia ratkaisuja tekoälyn hyödyntämiseksi verkossa tarvitaan? World Wide Web (WWW) on muuttanut maailmaamme ennennäkemättömällä tavalla vain parissakymmenessä vuodessa...


Author Topic: Kysymyksiä FSX:stä (Read 104252 times)\n« Reply #820 on: 21.09.13, 07:17 »\nQuote from: Joona Väisänen on 21.09.13, 07:14\nSiinähän on erillinen nosewheel steering. Kokeile sitä, jos ei rudderin kautta käänny. Huolla se 3. moottori, jos ei toimi.\nJaa. En olekaan ennen huomannut sitä. Pitääpä etsiä. Ja unohdin kokonaan sen huoltotoiminnon. Kiitos Joona avusta! Onko sullakin tämä?\n« Reply #821 on: 21.09.13, 07:22 »\nQuote from: Alex Lund on 21.09.13, 07:17\nJaa eikun joo eihän tossa ollutkaan NWS:ää. Tossahan rullaus taisi toimia moottoreita käyttämällä, kun ei se käänny muuten.\n« Reply #822 on: 21.09.13, 07:25 »\nQuote from: Joona Väisänen on 21.09.13, 07:22\nJees eli melkein mahdotonta rullata.\n« Reply #823 on: 21.09.13, 07:47 »\nQuote from: Alex Lund on 21.09.13, 07:25\nEi se mahdotonta ole, kokeilemallahan se selviää milloin on liikaa tehoja kääntyäkseen ja milloin liian vähän\n« Reply #824 on: 21.09.13, 08:04 »\nQuote from: Patrick Ojanen on 21.09.13, 07:47\nKai se sitten niin on. Äsken kokeilin ja tuuntuu että tuo vaatii neliökilometrin kääntyäkseen 90 astetta.\n« Reply #825 on: 30.09.13, 18:10 »\nMorjensta foorumin väelle! Mie latasin eilen tuon FSWC:n, ja huomasin siinä pienen ongelman. Photosceneryiden alueella joet ja järvet eivät jäädy talvella, vaikka FinlandX on käytössä, mutta siellä missä ei ole photosceneryä joet ja järvet jäätyvät normaalisti. Saisiko ongelmaa mitenkään ratkaistua?\n« Reply #826 on: 30.09.13, 18:37 »\nQuote from: Jarkko Kautto on 30.09.13, 18:10\nNe photoscene alueen vedet ei ole aikasemminkaan jäätyneet FinlandX:n kanssa, joten epäilen ettei ongelmaa saa korjattua ilman niiden uudelleen tekemistä.\n« Reply #827 on: 01.10.13, 07:47 »\nOngelma johtuu maisemien paikasta maisemavalikossa. Talvella kannattaa siirtää FinlandX photareiden yläpuolelle (siinä simun sisällä olevassa maisemavalikossa - jos taas editoit suoraan scenery.cfg-tiedostoa niin sijainti on selvyyden vuoksi päinvastoin - M$:n logiikkaa?).\n« Reply #828 on: 01.10.13, 09:00 »\nTarkoitus olisi palata simuiluun uuden koneen myötä, joten muutamia vinkkejä kaivataan. Tai lähinnä suosituksia.\n* Paras sääohjelma/miten lisää näyttävyyttä simuun?\n* Hukkasin ne tweakkaus-ohjeet, kehtaisko joku linkata?\n« Reply #829 on: 01.10.13, 09:08 »\nQuote from: Joonas Mustonen on 01.10.13, 09:00\nItse käytän Opusta ja tyytyväinen siihen. REX olisi varmaan pilviin paras lisäosa sekä vesitextuureihin.\nTuossa linkin takana on ainakin yksi säätöohje\n« Reply #830 on: 01.10.13, 13:10 »\nQuote from: Pekka Holopainen on 01.10.13, 07:47\nEnpä ole kokeillut, mutta eipä se taida noin mennä.\nPhotoscene jyrää kaiken mitä sen alla on, joten veden ominaisuudet pitäisi poistaa itse photoscenen vesistä talvikuukausiksi.\n« Reply #831 on: 01.10.13, 15:58 »\nQuote from: Tatu Kantomaa on 01.10.13, 13:10\nOlenpa kokeillut, mutta en ymmärrä miksi se meni noin.\nHuomasin itse tämän (oliko vuosi sitten?). Siirsin FinlandX:n photareiden yläpuolelle (simun valikossa) ja kas jäät tulivat esille. En minä mitään näistä maisemien "sielunelämästä" tai niiden tekemisestä muuten tiedä, mutta näin vain kävi. Jokainen voi toki kokeilla itse toimiiko. Jos näin ei ole, niin sitten koneellani kummittelee (tai asialle on joku muu selitys, jota en ole huomannut/ymmärrä).\nToinen asia, jonka syytä en osaa selittää on se, että hankittuani Megascenery Helsingin Malmin suuntaan tähystettäessä Megascenery kiitoteiden ja rullausteiden alta/tilalla näkyivät oletustekstuurit (vain kuvakulmassa, joka oli suunnilleen Malmille päin). Vaihdoin Malmin Megasceneryn Helsingin alapuolelle ja kas - ongelma hävisi.\nJotain samantapaista - ei tosin tekstuureille vaan maiseman "korkeusmuodoille" (korjaa oikea termi) tapahtui jo aikoinaan Joensuun (EFJO) maisemien (siinä oli mukana kaksi eri maisemakansiota) kanssa FS2004:ssa. Järjestystä vaihtamalla ongelma katosi. Muistaakseni sinä (tai joku muu asiaa peremmin tunteva) autoit siinä täällä.\nTuosta FS2004:sta tulikin mieleeni, että yritin tuossa äskettäin asentaa joillekin FSX:n kentille (ei Suomesta - ne tiedetään jo), joille en ole löytänyt mistään FSX-maisemaa - vastaavia FS2004-maisemia. Kuten odottaa saattoi monet sotkevat koko maiseman. Jotkut sentään muuten toimivat hyvin, mutta puiden mustat taustat näkyvät, mikä näyttää luonnottomalta. Puut ovat osa suurempaa bgl-tiedostoa, joten ongelma ei hoidu tiedoston poistolla.\nYritin katsella ja editoida niitä Modelconverterilla ja bgl2xml-editorilla. Osaa nuo ohjelmat eivät saaneet edes auki enkä niillekään, jotka sain auki Modelconverterissa, saanut tehtyä mitään. Myöskään puita vastaavia tekstuureja en saanut alphaa invertoimalla toimimaan. Tiedätkö jotain keinoa muuttaa puiden taustat läpinäkyviksi?\nToinen ongelma joidenkin maisemien kanssa olivat kiitotiet ja rullaustiet, jotka näkyivät milloin mustina milloin valkeina. Nämäkin lienevät olleet maiseman bgl-tiedostoissa koska afcad-editorilla (ADE9X) editoimalla en saanut mitään muutoksia aikaan. Tuon ADE:n käytön uskallan sanoa osaavani.\n« Last Edit: 01.10.13, 16:17 by Pekka Holopainen »\n« Reply #832 on: 01.10.13, 16:55 »\nQuote from: Pekka Holopainen on 01.10.13, 15:58\nVaihdoin Malmin Megasceneryn Helsingin alapuolelle ja kas - ongelma hävisi.\nVirheet tapahtuivat kirjoitettaessa tätä viestiä\n« Reply #833 on: 02.10.13, 05:24 »\nKoskahan saadaan oikeasti X:lle Malmi megascenery.\n« Reply #834 on: 02.10.13, 05:46 »\nMusta väri esim. Puutekstuurissa liittyy FSX objektien materiaaleihin. FS2004 materiaalien alpha kanava ei toimi. Modelconverterilla pitäisi luoda FSX materiaali ja exportata bgl FSX muodossa. Tällainen bagelin puukottaminen ei taida helposti onnistua.\nVanhoissa maisemissa pystyi kiitotien tekemään muulla tavoin kuin AFCADilla tai ADElla tai vastaavalla. Olisko iso homma tehdää exclude, poistaa kiitotie ja tehdä uusi? Exclude tosin pitänee olla pieni laatikko kiitotien reference pointin ympärillä. Missä se on, kuka tietää. Jos kiitotie olisi erillisessä bgl tiedostossa, niin sen poistamalla se varmaan lähtisi.\nTyöläitä juttuja, pienessä asiassa voi vierähtää tunteja ja senkin jälkeen vielä todeta ongelman olevan sama kuin lähtiessä.\n« Reply #835 on: 02.10.13, 07:18 »\nQuote from: Joona Väisänen on 01.10.13, 16:55\nMyönnetään. Yksi n-kirjain on liikaa.\n« Reply #836 on: 02.10.13, 07:31 »\nQuote from: Tatu Kantomaa on 02.10.13, 05:46\nMinun tekemäni excludet ovat aina poistaneet vain sen oletusmaiseman osia. Maiseman scenery-kansiossa esiteltyjä bgl-tiedostoja tai niiden osia (joissa ne kiitotiet joissakin FS2004-maisemissa sijaitsevat) en ole saanut niillä häviämään. Olen aina kuvitellut, että ne maiseman bgl:t ladataan vasta sen "excludoinnin" jälkeen.\nEn muista ulkoa nimityksiä, mutta eikös se reference point ole kentän koordinaattipiste, joka on mm. AI-flightplaanien Airport-tiedostoissa? ADE:ssa se näkyy kyllä tarvittaessa punaisena ympyränä.\nYhdessä noista mainitsemistani FS9-kentistä kenttä on modelina jonkun "biigelin" sisällä, sillä yksikään niistä ei ADE:n mukaan ole afcad-tiedosto. En tiedä miten sen kentän poistaisi poistamatta samalla kenttärakennuksia ym. joita bgl-tiedostossa on. Kyseisellä kentällä ei ollut edes afcadiä (silti kaikki näytti normaalilta). FSX latasi koneen paikkaan FS9-kiitoradalta sivussa (mutta samassa suunnassa), jonka oletin olevan FSX-oletuskiitoradan alku. Löysin myöhemmin netistä tälle kentälle FS9-afcadin, mutta eihän se varsinaista ongelmaa poistanut.\nSiinä taas joukko käsityksiäni. Korjaa, jos ne ovat väärinkäsityksiä.\nJos kaikki maisemien tekijät olisivatkin niin kaukonäköisiä, että laittaisivat puut, kiitotiet, staattiset koneet ja muut sellaiset osat joiden poisto- tai muuttelutarve voi tulla joskus vastaan erillisiin bgl-tiedostoihin, niin helppoahan tämä olisi. Ehkä eniten minua ärsyttää joidenkin tapa tunkea yhteen ja samaan "biigeliin" kaikki - esimerkiksi tavattoman kökköjä staattisia lentokoneen kuvatuksia maisemaa pilaamaan. Niitä ei minun tiedoillani saa sieltä pois, vaikka minunkaan tiedoillani staattisen koneen luominen AI-koneesta jollekin kentälle ei montaa minuuttia veisi. Tämä koskee yleensä vain ilmaismaisemien tekijöitä, eikä lahjahevosen suuhun tietenkään saa katsoa, silti...\nTuo lieneekin se oleellisin syy miksi en ole perehtynyt maisemien tekemiseen. Jo afcadien teko tai tuo valmiiden kenttien ongelmien kanssa tappelu (ADE:lla) saattaa viedä tunteja ilman tulosta.\n« Last Edit: 02.10.13, 08:06 by Pekka Holopainen »\n« Reply #837 on: 02.10.13, 09:57 »\nMuutin simussa päiväyksen helmikuun alkuun ja otin pari kuvaa Helsinki-Vantaalta (EFHK) koiliseen samoista lammista/järvistä. Ensimmäisessä kuvassa Photari(t) on FinlandX:n yläpuolella simun maisemavalikossa ja toisessa päinvastoin.\nKuten kuvista näkyy photarin ollessa päällänsä järvet (vedet yleensäkään) eivät jäädy. FinlandX:n ollessa yläpuolella taas vedet jäätyvät. Samalla tosin menetetään photarin yksityiskohtia.\nLiekkö mitään mahdollisuutta liittää näihin fotomaisemiin vesien jäätymisominaisuutta?\n« Reply #838 on: 02.10.13, 10:01 »\nOstimpas tuossa sitten Aerosoftin bussin. Ei siinä mitään, hieno kone, hyvin latautui ja kätevästi meni asennus. Noh, bussi kuitenkin näyttää tältä:\nA321:ssa ei tuota ongelmaa ole\nMitäs tälle tehdään? Ohjaamossa ruudut näyttää siltä kuin puuttuisi tekstuurit. (Vai evotanko itse?)\n« Last Edit: 02.10.13, 10:08 by Joonas Mustonen »\n« Reply #839 on: 02.10.13, 11:10 »\nOnko DX10 päällä? Sehän voisi tuon aihuttaa. Muuta ei ainakaan äkkiseltään tule mieleen.


Puheterapeutti - Varkauden kaupunki - Työpaikat - Duunitori\nVarkauden sosiaali- ja terveyskeskuksessa, terveydenhuollon vastaanottopalveluissa, on haettavana 31.10.2016 klo 15.00 mennessä PUHETERAPEUTIN TEHTÄVÄ Varkaus ja Joroinen muodostavat sosiaali- ja terveyspalvelujen yhteistoiminta-alueen. Haettavan puheterapeutin tehtävän toimialueena on Joroinen. Yhteistoiminta-alueen yhteinen toimintamalli tarjoaa mahdollisuuden monipuoliseen kehittämistyöhön. Tukenasi on 2 vakinaista puheterapeuttia, saat perehdytyksen ja tarvittavan työnohjauksen. Viihtyisät työtilat ja välineet löytyvät ......\nesimerkiksi hakuja muu terveydenhuolto ja terapia Varkaus psykologia ja psykiatria Varkaus muu terveydenhuolto ja terapia psykologia ja psykiatria


Vesipula herättää säästämään - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nVesipula herättää säästämään\nJulkaistu: 13.4.2012 6:31\nYli 20 miljoonaa englantilaista ei saa kastella pihojaan tänä kesänä, kun maan vesivarastot ovat tyhjenemässä. Vehreäkin maa voi kärsiä kuivuudesta.\nReilu viikko sitten heiluin pihalla painepesurin kanssa irrottaakseni talvisen likapeitteen pihalaattojeni päältä. Kuten useimmat naapurinikin ehdin juuri ja juuri ennen seuraavana päivänä voimaanastunutta vesiletkujen käyttökieltoa.Turistin silmissä Englanti on vehreä ja vetinen maa, mutta totuus on toisenlainen. Täällä on alueita, joilla on viime vuosina satanut vähemmän kuin monissa Välimeren maissa. Jos ja kun kuivuutta ei mitata kasvien vihreydellä tai tasaisen kostealla säällä, niin tulokset yllättävät.\nKahden viimeisen vuoden aikana Englannissa on satanut poikkeuksellisen vähän ja pohjavesialtaissa on huomattavasti tavallista vähemmän vettä. Monien jokien yläjuoksut ovat kuivuneet. Useita isojakin jokia tekohengitetään laskemalla niihin puhdistettua jätevettä, jota ilman niiden virtaus lakkaisi kokonaan.\nNyt toteuttelemme siis puutarhaletkujen käyttökieltoon. Sen rikkomisesta voi teoriassa seurata tuhannen punnan sakkorangaistus. Vaikka käytännössä niin ei varmaan kenellekään käy, olisi sosiaalisesti aika uskaliasta rikkoa avoimesti kieltoa. Naapurista saattaisi tulla kiukkuisia viestejä.\nVesi on sellainen hyödyke, ettei sitä tule ajatelleeksi ennen kuin on pakko. Kukapa niitä suihkuminuuttejaan laskisi. Moniko meistä sulkee vesihanan hampaita harjatessaan? Täyttääkö kukaan kastelukannua samalla kun odottaa keittiön hanaveden kylmenemistä juotavaan lämpötilaan?\nNyt täkäläiset vesiyhtiöt opettavat meitä sulkemaan vesihanat aina, kun se on mahdollista. Ne kertovat, että suurin osa käyttämästämme vedestä menee itse asiassa hukkaan. Hanat valuvat usein itsekseen eikä juuri kukaan tiedä kulutuksensa määrää, kun vesimittareita on vain harvalla.\nVesiyhtiöt opastavat, että voisimme käyttää kylpy- ja suihkuvetemmekin toiseen kertaan pihojen kasteluun. Käytännön toteutusvaihtoehtoja viemäriveden ohjaamiseksi puutarhaletkuihin ne eivät sentään esitä. Ränneihin liitettäviä sadevesitynnyreitä ne kyllä kaupittelevat.\nVaikka vesiyhtiöt opettavat meitä säästämään, itse ne eivät ole säästämisen malliesimerkkejä. Pahimmat niistä hukkaavat jopa neljänneksen vedestään matkalla kuluttajille.\nInvestoinneissa ja alan yhteistyössä ne ovat kuitenkin osanneet säästää mallikkaasti. Britanniassa ei olisi minkäänlaista vesipulaa, jos täällä olisi koko maan kattava vesiverkko. Kuivimmalla alueella Pohjois-Englannin Lincolnshiressä satoi viime vuonna 400 millimetriä. Länsi-Skotlannissa vettä tuli 3 500 millimetriä.\nVesisyntini tiedostettuani huomaan, että tuhlausta on muuallakin. Sähköäkään ei tule ajatelleeksi. Valot ovat päällä silloinkin, kun niitä ei tarvita ja monet koneet pauhaavat ihan itsekseen. Vaikka sähkö mitataan talokohtaisesti, sekin on sen verran halpaa, etteivät säästöt juuri kukkarossa tuntuisi.\nTalon lämmitykseen käytettävän kaasun suhteen tilanne on kokonaan toinen. Se on kallista eikä sen tuulettamisessa ulos ole mitään järkeä. Olen aikoja sitten tottunut alhaisiin englantilaisiin sisälämpötiloihin – jopa niin hyvin, että suomalaisystäväni ovat luonani joskus toppatakeissa sisällä.\nSuomessa lämmitystäkään ei usein tarvitse ajatella. Tuleehan se keskitetysti taloyhtiön tuuteista eikä sitä kaikissa kodeissa voi edes itse säätää.\nVeden, sähkön ja kaasun tai lämmön säästämisessä on kuitenkin järkeä vähintäänkin ympäristösyistä. Me näpertelemme mielellämme jätteiden kierrätyksen, kestokassien ja lentämisen välttelyn kanssa ajattelematta lainkaan, että kotitalouksien hiilijalanjäljestä suurin osa syntyy neljän seinän sisällä.\nLaskin juuri brittihallituksen nettilaskurilla hiilijalanjälkeni. Kotini tuottaa kaksi kertaa enemmän päästöjä kuin liikkumiseni.\nKuljetusala taipuu eläinaktivistin edessä\nKun eläinkokeiden vastustajat terottavat taas taistelukirveitään, ranskalainen lentoyhtiö osoittautuu brittikilpailijoitaan ryhdikkäämmäksi. Brittiläisen bisnesperinteen mukaan kaverit jätetään. Lue lisää ›\nKeväistä kasvua rinnassa\nValkoisten pakujen miehet ovat heränneet talvihorroksestaan. Iloinen vasaran kalke kuuluu brittiläisillä kaduilla, joiden asukkaat kunnostavat taas kotejaan. Kasvu on kulman takana. Lue lisää ›\nKun Britannian tankkiautojen kuljettajat uhkaavat lakolla, kansa ryntää bensapumpuille täyttämään tankkejaan. Jonot synnyttävät jonoja. Lue lisää ›


Viime vuonna KRP:n rikosteknisessä laboratoriossa tutkittiin noin 37 000 dna-näytettä. Se oli ennätyksellisen suuri määrä. Kuva: Petteri Bülow / Yle\nVielä viime vuonna keskusrikospoliisin (KRP) rikostekninen laboratorio oli täysin helisemässä. Teknisen todistusaineiston analyyseja, kuten dna-tutkimuksia, tehtiin ennätysmäärä.\nTänä vuonna tapahtui poikkeuksellinen käänne. Dna-tutkimusten määrä kääntyi laskuun ensimmäistä kertaa 20 vuoteen.\n– Tällä hetkellä tilanne on varsin hyvä niin dna-tutkimuksissa kuin muissakin teknisissä tutkimuksissa. Jonot ovat purkautuneet ja tutkimukset valmistuvat luvatussa toimitusajassa, sanoo KRP:n rikosteknisen laboratorion johtaja Erkki Sippola.\nViime vuonna tutkittiin noin 37 000 dna-näytettä. Vielä kymmenen vuotta aiemmin tutkittavaa oli puolet vähemmän. Tutkimusten jonoutuminen koski erityisesti juuri dna-näytteiden analysointia, koska niissä määrät ovat kaikkein isoimmat.\nKasvun syynä on ollut se, että menetelmien kehittyessä dna:sta on tullut entistä tehokkaampi keino rikosten selvittämisessä. Sen näyttöarvo oikeudessa on vahva.\n– Viimevuotinen määrä oli kaikkien aikojen ennätys. Kehitys on nyt taittunut. Edellisten 20 vuoden aikana tutkittavaksi tulevien näytteiden määrä kasvoi vuosi vuodelta. Nyt on ensimmäinen vuosi, kun siinä tullaan alaspäin, Sippola toteaa.\nNäytemäärät ovat lisääntyneet viime vuosina niin paljon, että rikostekninen laboratorio joutui ottamaan kovat keinot käyttöön. Tutkimuksia alettiin rajoittaa.\nKRP:n rikosteknisen laboratorion johtajan Erkki Sippolan mukaan tutkittavien näytteiden määrän rajoittaminen on saattanut johtaa yksittäisissä tapauksissa rikostutkinnan viivästymiseen. Kuva: Petteri Bülow / Yle\nKokeilua jatketaan ensi vuoden loppuun\nTutkittavaksi otettavien näytteiden määrän rajoittaminen aloitettiin viime huhtikuussa. Nyt esimerkiksi laajoissa henkirikostutkinnoissa otetaan kerralla tutkittavaksi enintään kahdeksan näytettä poliisin tutkimuspyyntöä kohden.\n– Kun ne on saatu tutkittua, asiakkaalla on mahdollisuus tehdä uusi tutkimuspyyntö. Vaikka absoluuttista kattoa tutkittavien näytteiden määrälle ei siis edelleenkään ole, on rajoittamisella saatu tasattua sisään tulevaa massaa. Se on vapauttanut resursseja, Sippola selvittää.\nRajoitukset ovat vähentäneet dna-näytemääriä 16 prosenttia viime vuoteen nähden.\nDna-tutkimusten rajoittamista jatketaan ensi vuoden loppuun saakka.\nSormenjälki- ja muotojälkitutkimusten määrää rajoitetaan ensi vuoden huhtikuuhun saakka. Muotojälkitutkimuksissa pyritään identifioimaan rikospaikalta taltioitavia jalkineen, ajoneuvon tai rikoksentekovälineen jälkiä.\nHiukkastutkimusten rajoittaminen on jo lopetettu, koska ruuhka on saatu purettua.\nRikosteknisessä laboratoriossa tehdään näiden lisäksi muun muassa teknisiä palonsyytutkimuksia ja tietoteknisiä tutkimuksia. Niissä rajoitustoimenpiteitä ei ole tehty.\nVain tärkeimmät tutkitaan\nVaikka poliisi toki priorisoi aina, mitä näytteitä laboratoriotutkimuksiin lähetetään, rajoittamisella varmistetaan, että etusijalla ovat rikoksen selvittämisen kannalta keskeisimmät näytteet.\n– Nyt valitaan ne näytteet, jotka ennakkotietojen perusteella vaikuttavat kaikkein relevanteimmilta. Niillä aloitetaan ja tarvittaessa tutkitaan lisää, kertoo rikosteknisen laboratorion johtaja Erkki Sippola.\nHän ei usko, että rikosteknisten tutkimusten rajoittaminen vaikeuttaa rikosten selvittämistä. Tilannetta kuitenkin seurataan. Menettely on saattanut sen sijaan hidastaa joitain yksittäisiä esitutkintoja.\n– Pahimmillaan se on aiheuttanut jonkin verran viivästyksiä. Tiedämme, että joissain laajamittaisia tutkimuksia vaativissa tapauksissa laboratoriotutkimusten suhteen ei ole päästy etenemään ihan niin nopeasti kuin olisi ollut tarvetta, Sippola myöntää.\nHän kuitenkin huomauttaa, että rajoittamisen ansiosta rikosteknisen laboratorion toiminta on keskimäärin nopeutunut ruuhkavuosiin nähden.\nNäytemäärän väheneminen tuo mukanaan myös taloudellisia säästöjä. Yhden dna-näytteen tutkiminen maksaa karkeasti arvioiden 60-80 euroa.\nDna:n ja sormenjälkien näyttöarvo rikosten selvittämisessä on vahva. Kuva: Petteri Bülow / Yle\nNäytteitä ei enää lähetetä ulkomaille\nPoliisilaitoksilta rikostekniselle laboratoriolle tulevien tutkimuspyyntöjen määrä on kokonaisuudessaan pudonnut yli 20 prosenttia viime vuoteen verrattuna.\nNäytemäärän rajoittamisen lisäksi taustalla on muitakin syitä. Tutkimussuma alkoi helpottaa jo alkuvuodesta.\n– Rikosilmoituksia on tehty tänä vuonna vähemmän. Koronan vuoksi rajaliikennettä on rajoitettu ja ulkomaalaisia rikollisia on päässyt maahan vähemmän. Ihmiset ovat myös pysyneet enemmän kotona. Ehkä niillä on jotain vaikutusta. Mutta ei näitä syitä ole perin pohjin tutkittu, Erkki Sippola summaa.\nRikostutkinnan tekniset menetelmät ovat kehittyneet viime vuosina valtavasti ja kehitys jatkuu edelleen. Sippolan mukaan KRP:n laboratorion osaaminen on kansainvälisesti huippuluokkaa.\n– Suomesta ei ole lähetetty näytteitä ulkomaisille laboratorioille tutkittavaksi enää vuosiin. Meillä on täällä samat valmiudet.\nAinoastaan fenotyyppiin liittyviin tutkimuksiin ei Suomessa toistaiseksi pystytä. Se tarkoittaa dna-tutkimuksia, joilla voidaan saada selville esimerkiksi henkilön ihon- tai silmienväri, ikä, syntyperä tai pituus. Myös vertailut kaupallisiin sukututkimustietokantoihin pitäisi teettää ulkomailla.\n– Mutta tällä hetkellä lainsäädäntö ei antaisi edes mahdollisuutta näiden tutkimiseen, Sippola toteaa.\nDNARikoksetKotimaaKeskusrikospoliisi (KRP)RikospaikkaPoliisiLaboratoriotutkimuksetPoliisitutkintaRikostekninen tiede


Väittelijä osoitti mittavia säästökeinoja HUS-kunnille - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nVäittelijä osoitti mittavia säästökeinoja HUS-kunnille Kotimaa\nJulkaistu 22.03.2007 16:21\nSäästöjä syntyisi, jos kunnat esimerkiksi panostaisivat ennakoivaan terveydenhuoltoon, uskoo väitökirjan tekijä Sanna Lauslahti. Pääkaupunkiseudun kuntien on mahdollista alentaa erikoissairaanhoidon kustannuksia jopa 100 miljoonaa euroa vuodessa, toteaa tuore kansanedustaja Sanna Lauslahti huomenna tarkastettavassa väitöskirjassaan.- Säästöjä tulisi, jos kunnat saisivat päättää keinoista itsevaltiaan tavoin, Lauslahti tarkentaa.\nHänen arvionsa mukaan esteenä on muutosvastarinta. Siihen syyllistyvät ainakin poliittiset päättäjät ja ammattijärjestöjen edustajat.Lauslahden mielestä säästöjä syntyisi, jos kunnat panostaisivat ennakoivaan terveydenhuoltoon. Lähetehallintaa pitää lisätä: tärkeintä olisi saada Husin erikoislääkärit antamaan palautetta lähettäville lääkäreille.Hoidon porrastuksissa tulisi huolehtia resursseista ja osaamisesta. Sairaanhoitopiirin hallitusta Lauslahti pienentäisi 4-8 jäseneen. Jäsenten valinnassa on korostettava osaamista.- On myös syytä pohtia, voisiko jollain alueella kokeilla perusterveydenhuollon, vanhustenhuollon ja erikoissairaanhoidon palvelujen yhteen niputtamista, hän neuvoo.Kustannusvastuuta alemmasVäittelijä siirtäisi myös kustannusvastuuta alemmas terveysasemien johtoon ja parantaisi seurantaa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä Husissa.Hänen mukaansa sadan miljoonan säästöihin voidaan päästä, jos taustatekijät kuten inflaatio säilyvät ennallaan. Hus sai 31 jäsenkunnaltaan tuottoja noin miljardi euroa vuonna 2005.- Erikoissairaanhoidon kustannushallinnasta puhutaan kunnissa paljon, mutta nyt olisi aika panna myös toimeksi. En löytänyt yhtään kokonaishanketta, jossa järjestelmällisesti puututtaisiin kustannusten hallintaan, Lauslahti huomauttaa.Kunnissa voimattomuuttaLauslahti kertoo saaneensa tutkimusvirikkeen julkisuudessa usein esitetystä väitteestä, jonka mukaan erikoissairaanhoidon kulut kasvavat rajusti eivätkä kunnat voi niihin vaikuttaa.- Vastakkainasettelu on arkipäivää. Kunnat kokevat voimattomuutta ostajina ja omistajina. Niissä nähdään, että Hus sanelee ja kunnat maksavat, hän sanoo.Tutkimusaineisto on peräisin kuudesta Hus-kunnasta. Ongelmina nousivat esille muun muassa potilaiden hoitaminen väärissä paikoissa, johtamisen puutteet sairaanhoitopiirissä, henkilöstön vaihtuvuus, työvoimapula ja niin sanotut reppulääkärit.Espoolainen Lauslahti valittiin sunnuntaina kokoomuksen kansanedustajaksi Uudenmaan vaalipiiristä. Hänen kunnallistalouden alaan kuuluva väitöksensä tarkastetaan Tampereen yliopistossa.\nLuvattomista kairauksista epäilty yhtiö ei jättänyt selvitystä Uusimmat uutisvideot