Pörssitiedote Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj - PDF\nPörssitiedote Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj\nDownload "Pörssitiedote Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj 16.2.2012"\n1 T a l v i v a a r a nka i v os os a k ey ht i öoy j T i l i npä ä t ös t i edot e pä ä t t y neel t ät i l i k a udel t a\n2 1(26) Pörssitiedote Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj Talvivaaran Kaivososakeyhtiön tilinpäätöstiedote päättyneeltä tilikaudelta Tuotannon ylösajo eteni merkittävästi; tekniset haasteet metallien talteenotossa pääosin ratkaistu Loka joulukuun keskeiset tapahtumat Parantuneen käyttöasteen ansiosta tuotantoennätys: tonnia nikkeliä ja tonnia sinkkiä Liikevaihto 66,5 miljoonaa euroa (loka-joulukuu 2010: 60,2 miljoonaa euroa) Liikevoitto 14,9 miljoonaa euroa (loka-joulukuu 2010: 14,3 miljoonaa euroa) Luottolimiitin enimmäismäärä nostettiin 130 miljoonaan euroon ja maturiteettia jatkettiin vuodella kesäkuuhun 2014 Euroopan komission hyväksyntä Talvivaaran ja Cameco Corporationin väliselle uraanin myynti- ja ostosopimukselle Keskeiset tapahtumat 2011 Tuotannon ylösajo eteni: nikkelin tuotanto kasvoi 55 % tonniin (2010: tonnia) Sinkin tuotanto kasvoi 25 % tonniin (2010: tonnia) Liikevaihto 231,2 miljoonaa euroa (2010: 152,2 miljoonaa euroa) Liikevoitto 30,9 miljoonaa euroa (2010: 25,5 miljoonaa euroa) Omistusta kaivostoimintaa harjoittavassa tytäryhtiössä Talvivaara Sotkamo Oy:ssä lisättiin kesäkuussa ostamalla 4 % osakekannasta Outokumpu Mining Oy:ltä 60 miljoonalla eurolla Uraanin myynti- ja ostosopimus Cameco Corporationin kanssa allekirjoitettiin helmikuussa Katsauskauden jälkeiset tapahtumat Muutoksia yhtiön johdossa - Harri Natunen nimitettiin Talvivaaran Kaivososakeyhtiön toimitusjohtajaksi; hän aloittaa yhtiön palveluksessa Nykyinen toimitusjohtaja Pekka Perä siirtyy päätoimiseksi hallituksen puheenjohtajaksi pidettävän yhtiökokouksen jälkeen Tunnusluvut Milj. Euroa Q Q Vuosi 2011 Vuosi 2010 Liikevaihto 66,5 60,2 231,2 152,2 Liikevoitto (tappio) 14,9 14,3 30,9 25,5 % liikevaihdosta 22,5% 23,8% 13,4% 16,7% Kauden voitto (tappio) 3,7 (0,9) (5,2) (7,7) Osakekohtainen tulos, EUR 0,01 (0,01) (0,04) (0,04) Omavaraisuusaste 27,9% 31,7% 27,9% 31,7% Korolliset nettovelat 455,7 315,0 455,7 315,0 Velkaantumisaste 141,3% 81,7% 141,3% 81,7% Investoinnit 21,6 23,5 79,1 115,7 Rahavarat kauden lopussa 40,0 165,6 40,0 165,6 Henkilöstön lukumäärä kauden lopussa Kaikki tässä tiedotteessa ilmoitetut luvut ovat tilintarkastamattomia.\n3 Toimitusjohtaja Pekka Perä: Vuosi 2011 oli jälleen merkittävä vaihe Talvivaaran muutosprosessissa täyden tuotantotason kaivosyhtiöksi. Haasteista huolimatta vuoden 2011 kokemukset ovat edelleen vahvistaneet pohjaa toimintamme jatkuvalle parantamiselle ja tuotannon ylösajolle vuoden 2012 aikana. Keväällä 2011 toteutetun pidennetyn seisokin aikana tehtiin huolto- ja tehostamistoimia tuotannon pullonkaulojen poistamiseksi ja metallien talteenottolaitoksen käytettävyyden tehostamiseksi. Tavoitteiden saavuttamisessa edistyttiin aluksi hyvin, mutta vuoden kolmannen neljänneksen aikana tuotantoa valitettavasti haittasi rikkivetykehittimien ennakoimaton seisokkiaika. Tämä taas johtui prosessin ajotavan riittämättömästä valvonnasta sekä siitä seuranneesta lämpövastusten rikkoontumisesta ja varaosien puutteesta. Ongelmien johdosta tuotantotavoitetta jouduttiin alentamaan, ja samassa yhteydessä johtamisjärjestelmän rakenteeseen tehtiin huomattavia muutoksia ja operatiivisten prosessien kehittämiseen alettiin kiinnittää entistä enemmän huomiota. Nämä toimet ovat osa Talvivaaran kehitystä projektista tuotantolaitokseksi. Loppuvuoden aikana suoritetut parannukset ovat osa jatkuvaa prosessia, ja niiden myönteiset vaikutukset ovat jo havaittavissa tasaantuneissa prosesseissa ja yleisessä työmoraalissa. Olemme lisäksi erityisen tyytyväisiä saavutettuamme nikkelin tuotantotavoitteemme tonnia joulukuun 2011 loppuun mennessä. Vuoden 2012 tuotantotavoitteemme on tonnia nikkeliä, jonka uskomme saavuttavamme keskittymällä edelleen prosessien optimointiin ja johtamisjärjestelmän tehostamiseen. Ympäristö on Talvivaaran menestyksen kannalta keskeinen tekijä ja ympäristön hyvinvointi on meille ensisijaisen tärkeää. Vuoden 2010 lopulla havaitsimme käsitellyissä prosessivesissä odotettua korkeampia mangaani- ja sulfaattipitoisuuksia. Pitoisuuksien kohoaminen johtui osittain muutoksista, joita tuotantoprosessiin tehtiin rikkivetypäästöistä johtuvien hajuhaittojen minimoimiseksi. Alustavista havainnoista lähtien teimme tiivistä yhteistyötä paikallisviranomaisten kanssa tilanteen korjaamiseksi. Mangaanipäästöt ovat tähän mennessä vähentyneet 80 % ja sulfaattipäästöt 50 % vuoden 2011 alun tilanteesta. Jatkamme edelleen prosessivesien kierrätyksen tehostamista ja kemikaalien käytön optimointia. Tutkimme myös menetelmiä, joidan avulla kemikaalien käyttöä ja päästöjä voidaan edelleen vähentää. Ympäristöjalanjälkemme pienentäminen on yksi seuraavien vuosien merkittävimpiä tavoitteita. Maailmanlaajuinen markkinatilanne oli epävakaa vuoden 2011 aikana. Metallien hinnat pysyivät kuitenkin suhteellisen hyvinä hintatason laskusta ja epävakaudesta huolimatta. Epävakauden ja epävarmuuden odotetaan jatkuvan lyhyellä aikavälillä, mutta samaan aikaan uskomme hyödykemarkkinoiden vahvaan kehitykseen pidemmällä aikavälillä, erityisesti Kiinan kehityksen vauhdittamana. Oltuani kahdeksan haastavaa mutta erittäin innostavaa vuotta Talvivaaran toimitusjohtajana olen päättänyt luopua yhtiön päivittäisestä johtamisesta. Yhtiölle on haettu operatiivisesti osaavaa toimitusjohtajaa luotsaamaan yhtiötä eteenpäin kohti vakaan ja kasvavan tuotantotason saavuttamista. Uudeksi toimitusjohtajaksi on valittu Harri Natunen, joka aloittaa yhtiön palveluksessa ja toimitusjohtajana pidettävän yhtiökokouksen jälkeen. Harrilla on erittäin laaja kokemuspohja kaivos- ja metallurgisten operaatioiden menestyksekkäästä johtamisesta kansainvälisellä tasolla. Hänen asiantuntemuksensa avulla Talvivaaralla on erinomaiset mahdollisuudet saavuttaa täysimittaiselle tuotannolle ja kustannustasolle asetetut tavoitteet. Aion jatkossa antaa Talvivaaralle täyden tukeni päätoimisena hallituksen puheenjohtajana kevään yhtiökokouksesta alkaen. Nykyinen puheenjohtaja Edward Haslam jatkaa hallituksen jäsenenä, joten hänen neuvonsa ja tukensa, jotka ovat olleet yhtiön kehitykselle ensiarvoisen tärkeitä jo vuodesta 2006 lähtien, ovat edelleen yhtiön käytettävissä. Talvivaaralla on erittäin osaava henkilöstö, ja haluan kiittää kaikkia työntekijöitä heidän kovasta työstään ja omistautumisestaan yhtiölle. Lämpimät kiitokseni nykyiselle hallitukselle sitoutumisesta tehtäväänsä ja erityiset kiitokset puheenjohtajana menestyksekkäästi toimineelle Edward Haslamille. 2(26)\n4 3(26) Lisätietoja: Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj Puh Pekka Perä, toimitusjohtaja Saila Miettinen-Lähde, talous- ja rahoitusjohtaja Suora internetlähetys ja puhelinkokous pidetään alkaen klo Suomen aikaa. Tilinpäätöstä koskeva yhdistetty tiedotustilaisuus, puhelinkokous ja internetlähetys pidetään alkaen klo Suomen aikaa osoitteessa Tapahtumatalo Bank, Helsinki. Tilaisuus on englanninkielinen. Henkilöt, jotka eivät pääse osallistumaan tilaisuuteen, voivat esittää johdolle kysymyksiä puhelimitse esityksen jälkeen. Puhelinkokouksen numero: Eurooppa ja Iso-Britannia: +44 (0) Yhdysvallat: Suomi: +358 (0) Tunnus: Lisätietoa tapahtumasta on osoitteessa Internetlähetyksen tallenteen voi katsoa www-osoitteesta pian tilaisuuden jälkeen. Tallenne on saatavilla vuoden 2012 loppuun asti. Vuosikooste Talvivaara on julkaissut arvopaperimarkkinalain 2 luvun 10 c :n mukaisen vuosikoosteen tilikauden 2011 julkistetuista tiedoista. Vuosikooste on luettavissa osoitteessa Talvivaara huomauttaa, että osa tiedotteiden tiedoista saattaa olla vanhentuneita.\n5 4(26) Loka joulukuu 2011 Tuotantovarmuus parani Loka joulukuussa 2011 tehtiin kaikkien aikojen ennätys nikkelin- ja sinkintuotannossa. Nikkeliä tuotettiin tonnia (Q4 2010: tonnia) ja sinkkiä tonnia (Q4 2010: tonnia). Erityisen lupaava tuotantotaso saavutettiin joulukuussa, jolloin tuotettiin tonnia nikkeliä ja tonnia sinkkiä. Vuoden 2012 tuotantotavoitteet ovat tonnia nikkeliä ja tonnia sinkkiä, ja joulukuun hyvä tuotantoaste osoitti että tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava vauhti on jo merkittäviltä osin saavutettu. Loka joulukuussa tuotantotaso kasvoi merkittävästi metallien talteenottolaitoksen käytettävyyden paranemisen myötä. Käytettävyys viimeisen neljänneksen aikana oli 85%, ja sen odotetaan säilyvän tällä tasolla vuonna Käytettävyys parani olennaisesti molempien tuotantolinjojen toiminnan vakiinnuttua lokakuun puolivälistä alkaen heinä syyskuun ennakoimattoman seisokkiajan jälkeen. Kaivososasto tuotti 3,2 miljoonaa tonnia malmia (Q4 2010: 3,3 milj. tonnia) ja 2,0 miljoonaa tonnia sivukiveä (Q4 2010: 4,3 milj. tonnia). Kaivostoiminta sujui tarkastelujaksolla yllätyksittä, mutta kokonaistuotantomäärään vaikutti osaltaan se, että arviolta kolmasosa liikkuvasta kalustosta oli lainassa materiaalinkäsittelyosastolla primäärikasan purkamisessa. Materiaalikäsittelyssä murskauspiirin käytettävyys parani edelleen ja saavutti tason, jolla sen ei odoteta enää vaikuttavan vuoden 2012 suunniteltuun tuotantotasoon. Primäärikasan purkaminen ei kuitenkaan edennyt toivotulla tavalla ja haittasi materiaalinkäsittelyn kokonaistuotantoa. Purkukapasiteettia pyrittiin tehostamaan esimerkiksi testaamalla uusia lastausjärjestelyjä, joilla puretun malmin syöttöä kuljettimille voitaisiin nopeuttaa. Saavutettujen tulosten perusteella uusien järjestelyjen käyttöönotto on suunnitteilla vuoden 2012 alkupuolella. Tarkastelujaksolla kasattiin 3,2 miljoonaa tonnia malmia (Q4 2010: 2,9 milj. tonnia). Biokasaliuotus eteni odotetusti tarkastelujakson aikana, ja metallien talteenottolaitokseen pumpatun liuoksen keskimääräinen nikkelipitoisuus pysyi tasaisesti 2 grammassa litraa kohti. Liuos otettiin pääosin primäärikasan ensimmäisestä, kolmannesta ja neljännestä lohkosta, sekä sekundäärikasasta. Primäärikasan toinen lohko oli rakenteilla ja sen odotetaan valmistuvan helmikuussa Tuotannon tunnusluvut Q Q Vuosi 2011 Vuosi 2010 Louhinta Malmintuotanto milj. tonnia 3,2 3,3 11,1 13,3 Sivukivituotanto milj. tonnia 2,0 4,3 17,0 16,7 Malminkäsittely Kasattu malmi milj. tonnia 3,2 2,9 11,1 13,3 Biokasaliuotus Malmia liuotuskasalla milj. tonnia 35,6 24,3 35,6 24,3 Metallien talteenotto Nikkeli, metallisisältö tonnia Sinkki, metallisisältö tonnia Loka joulukuun 2011 taloudellinen katsaus Liikevaihto ja taloudellinen tulos Talvivaaran loka joulukuun liikevaihto nikkeli- ja kobolttitoimituksista Norilsk Nickelille ja sinkkitoimituksista Nyrstarille oli yhteensä 66,5 miljoonaa euroa (Q4 2010: 60,2 miljoonaa euroa). Liikevaihto kasvoi 9,7 prosenttia heinä syyskuusta pääasiassa vuodelle 2011 kirjattujen sinkkitoimituksiin\n6 liittyvien ylimääräisten prosessointipalkkioiden ansiosta. Lisäpalkkiot johtuivat raaka-aineiden, etenkin elementtirikin ja propaanin, hintojen noususta. Nikkeliä toimitettiin tonnia, kobolttia 134 tonnia ja sinkkiä tonnia. Kaikkien toimitusten volyymit nousivat heinä-syyskuusta 2011, mutta nikkelin hinnanlaskun vuoksi vaikutus liikevaihtoon ei ollut merkittävä. Loka joulukuun 2011 liikevoitto oli 14,9 miljoonaa euroa (Q4 2010: 14,3 milj. euroa). Materiaali- ja palvelukulut olivat 37,7 miljoonaa euroa (Q4 2010: 30,7 milj. euroa) ja liiketoiminnan muut kulut olivat 13,1 miljoonaa euroa (Q4 2010: 13,6 milj. euroa). Katsauskauden voitto oli 3,7 miljoonaa euroa (Q4 2010: tappio 0,9 miljoonaa euroa). Tase ja rahoitus Vuosineljänneksen investoinnit olivat 21,6 miljoonaa euroa (Q4 2010: 23,5 miljoonaa euroa). Investoinnit olivat ennakoidulla tasolla ja liittyivät lähinnä sekundäärikasan pohjarakenteiden ja uraanin talteenottolaitoksen rakentamiseen sekä sekundääriliuotuksessa tarvittaviin laitteisiin. Lokakuussa Talvivaara allekirjoitti 100 miljoonan euron luottolimiitin muutossopimuksen Nordean, Sampo Pankin, Svenska Handelsbankenin ja Pohjola Pankin kanssa. Limiitin kokonaismäärää nostettiin 130 miljoonaan euroon Pohjola Pankin liityttyä pankkiryhmään. Lisäksi limiitin laina-aikaa pidennettiin yhdellä vuodella saakka. Lainaa oli nostettu 50 miljoonaa euroa (2010: 0 euroa). Loka-joulukuussa Talvivaara laski liikkeelle yritystodistuksia 8,5 miljoonan euron nimellisarvosta Nordea Pankin, Sampo Pankin ja Svenska Handelsbankenin hallinnoiman, enimmillään 100 miljoonan euron yritystodistusohjelman puitteissa. Liikkeellä olevien yritystodistusten nimellisarvo oli 8,5 miljoonaa euroa. Valuuttaoptio-ohjelma Joulukuussa 2011 Talvivaara aloitti valuuttaoptio-ohjelman, johon sisältyy dollarimääräisiä optioita kolmen kuukauden aikavälillä tammikuusta maaliskuuhun Kuukausittainen velvoite on 5,0 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria ja suojaus 5,0 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Ohjelmalla suojattu euro/dollarisuhteen vaihteluväli on 1,1140 1,4500. Maailmantalouden epävarmuus vaikutti perusmetallien hintoihin Perusmetallien hinnat olivat vuoden alimmalla tasollaan loka joulukuussa. Huonoon hintakehitykseen johtivat osittain maailmantalouden heikentyneet kasvunäkymät ja niiden vaikutus perusmetallien kysyntäennusteisiin. Euroopan valtioiden velkakriisin syveneminen loka joulukuussa sai sijoittajat välttämään riskejä ja loi myös osaltaan paineita perusmetallien hintoihin. Markkinoiden vire kuitenkin parani tarkastelujakson loppua kohden Euroopan poliittisten päättäjien ryhdyttyä toimiin velkakriisin hallitsemiseksi ja maailmantalouden kehitysennusteiden muututtua myönteisemmiksi. Lontoon metallipörssin LME:n nikkelin käteishinta laski marraskuun lopulla vuoden 2011 alimmalle tasolle, Yhdysvaltain dollariin tonnilta. Vuoden loppuun mennessä hinta toipui dollariin tonnilta ja tarkastelujakson keskihinta oli dollaria tonnilta. Nikkelin kysyntä ylitti Brook Huntin mukaan tarjonnan lievästi vuonna 2011, kun laajojen uusien lateriittisten esiintymien käyttöönotto viivästyi edelleen. Vaikka nikkelipitoinen raakarauta (nickel pig iron, NPI) lisäsikin nikkelin tarjontaa, NPI-tuotantoa leikattiin nikkelin tonnihinnan laskiessa noin Yhdysvaltain dollarin alle. LME:n nikkelivarastot pienenivät loka-joulukuun aikana alimmille tasoilleen vuoden 2009 alun jälkeen, ja olivat noin tonnia. 5(26)\n7 6(26) Talvivaaran toimintakatsaus 2011 Markkinaympäristö kaksijakoinen vuonna 2011 Vuoden 2011 alkupuoliskolla hyvät kasvunäkymät maailmanlaajuisesti vauhdittivat hyödykkeiden kysyntää, mikä näkyi myös perusmetallien vahvana hintakehityksenä. Erityisesti Kiinassa perusmetallien kysynnän nopea kasvu jatkui. Kesää kohti useiden Euroopan valtioiden velkakriisi ja talouden epävakaus alkoivat horjuttaa rahoitusmarkkinoita, ja loppukesällä vaikutus alkoi tuntua myös perusmetallien kysynnässä. Euroalueen kriisin syveneminen vuoden loppupuoliskolla yhdistettynä maailmantalouden kasvun heikentyneisiin näkymiin sekä vakiintuneilla että kehittyvillä markkinoilla vähensi sijoittajien riskinottohalukkuutta ja laski perusmetallien hintoja. Nikkelin käteishinta Lontoon metallipörssissä (LME) oli keskimäärin Yhdysvaltain dollaria tonnia kohden, mikä on noin 5 % enemmän kuin vuoden 2010 keskiarvo dollaria tonnia kohden. Keskihinnan kehitys vuoden aikana heijasteli yleisiä markkinanäkymiä: tammi kesäkuussa hinta oli dollaria tonnia kohden, heinä joulukuussa dollaria ja loka joulukuussa dollaria. Sinkin hinnan kehitys LME:ssä noudatti pitkälti samaa kaavaa. Vuoden keskiarvo oli dollaria tonnia kohden, mikä on noin 2 % enemmän kuin vuoden vuoden 2010 keskiarvo dollaria. Maailmanlaajuinen nikkelin kulutus kasvoi 6,5 % vuonna 2011 ja oli noin 1,63 miljoonaa tonnia (2010: 1,53 milj. tonnia). Kiinan osuus maailmanlaajuisesta kysynnästä oli noin 40 %, ja kulutus kasvoi vuoden aikana noin 21 %. (Lähde: Brook Hunt) Maailmanlaajuinen nikkelin tarjonta kasvoi 12,4 % 1,63 miljoonaan tonniin, mikä merkitsi lievää tarjontavajetta. Tarjonnan kasvua vauhditti pääasiassa Kiinan NPI-tuotannon 55 % kasvu, joskin nikkelin hinnan heikko kehitys vuoden loppua kohden aiheutti NPI-tuotannon leikkauksia. Useiden uusien nikkelihankkeiden odotettiin käynnistyvän vuonna 2011, ja näiden viivästyminen käyttöönottoon liittyneiden ongelmien vuoksi heikensi osaltaan tarjonnan kasvua. (Lähde: Brook Hunt) Euro/dollari-vaihtokurssin suuret heilahtelut jatkuivat koko vuoden ajan, ja etenkin loppuvuonna euroalueen kriisi lisäsi volatiliteettia. Euron keskikurssi vuonna 2011 oli 1,39 dollaria ja vuoden päätöskurssi oli noin 1,30 dollaria. Tuotannon ylösajo eteni merkittävästi metallien talteenotossa esiintyneistä teknisistä ongelmista huolimatta Talvivaaran nikkelintuotanto vuoden aikana oli tonnia, ja kasvua vuoden tonnista kertyi 55 %. Sinkintuotanto kasvoi 25 % edellisen vuoden tonnista tonniin vuonna Kasvu osoitti jälleen Talvivaaran tuotantoprosessien soveltuvuuden laajamittaiseen, täyden tuotantotason toimintaan, mutta parantamisen varaa on edelleen erityisesti metallien talteenottoprosessin toimintavarmuudessa ja laitteiden käytettävyydessä kaikkien toimintojen osalta. Täysimittaisen tuotantotason saavuttamiseksi erityistä huomiota kiinnitettiin prosessien optimointiin ja johtamisjärjestelmiin etenkin loppuvuonna. Vuoden 2011 alussa Sotkamossa oli pitkä erittäin kylmä kausi, jolloin lämpötilat olivat alle -20 C. Lisäksi metallien talteenottolaitoksen toimintaa rasitti vuoden 2010 lopulla tapahtuneen muuntajarikon jälkivaikutukset. Haasteellisesta alusta huolimatta metallien tuotannossa edettiin hyvin tammi maaliskuussa, ja laitoksen kapasiteetin todettiin riittävän täysimittaisen tuotannon tarpeisiin. Korkea käyttöaste etenkin maaliskuussa paljasti kuitenkin tuotannossa muutamia pullonkauloja, jotka oli poistettava hyvän tuotantovauhdin ylläpitämiseksi ja tuotannon ylösajon jatkamiseksi. Tästä johtuen yhtiö päätti toteuttaa huhti toukokuussa 2011 pidennetyn huoltoseisokin, jonka aikana laitoksella korjattiin kaikki havaitut puutteet ja suoritettiin perusteellinen tarkastus osana yhtiön ennaltaehkäisevää huoltosuunnitelmaa. Huolto- ja parannustoimet toteutettiin onnistuneesti ja tuotanto käynnistettiin uudelleen suunnitellusti. Muutaman viikon kuluttua rikkivetykehittimien lämpövastuksissa ilmeni kuitenkin huomattavan nopeaa kulumista, mikä aiheutti äkillisen varaosien puutteen. Lämpövastusten kulumisen todettiin johtuvan liian korkeista lämpötiloista rikkivedyn tuotantoprosessissa. Vaikka prosessin ajotapaa muutettiin ongelman toteamisen jälkeen, varaosien puute vaikutti tuotantoon merkittävästi useiden kuukausien ajan, aina lokakuun puoleenväliin asti.\n8 7(26) Päätettyään toteuttaa pidennetyn seisokin huolto- ja parannustöitä varten, Talvivaaran oli huhtikuussa pudotettava koko vuoden nikkelin tuotantotavoitettaan tonnista tonniin. Lokakuussa tuotantoennustetta jouduttiin laskemaan edelleen tonniin rikkivetykehittimissä ilmenneiden ongelmien vuoksi. Loka joulukuussa tuotantovarmuus parani merkittävästi, ja Talvivaara saavutti viimeisimmän vuotuiselle tuotannolle asetetun tavoitteen. Tuotannon ongelmien ja erityisesti markkinaympäristön epävarmuuden seurauksena Talvivaara ilmoitti lokakuussa siirtävänsä lyhyen aikavälin strategista painopistettään tuotannon maksimoinnista kannattavuuden optimointiin. Keinoja strategian toteuttamiseksi olivat muun muassa urakoitsijoiden käytön vähentäminen materiaalinkäsittelyssä sekä kemikaalien kulutuksen optimointi metallien talteenotossa. Näitä toimia jatketaan vuonna 2012 osana yhtiön johtamisjärjestelmän tehostamista, mutta niiden ei uskota vaikuttavan merkittävästi tuotantomääriin. Kaivososaston toiminta jatkui yllätyksittä. Kaivososasto tuotti 11,1 miljoonaa tonnia (2010: 13,3 milj. tonnia) malmia ja 17,0 miljoonaa tonnia (2010: 16,7 milj. tonnia) sivukiveä. Kokonaismäärä oli materiaalinkäsittelyn pullonkaulojen vuoksi hieman pienempi kuin vuotta aiemmin. Sivukiven louhintamäärät pysyivät suurina, sillä sivukiveä käytettiin sekundäärikasan pohjarakenteiden tasoittamiseen. Materiaalinkäsittely tuotti 11,1 miljoonaa tonnia murskattua ja kasattua malmia vuonna 2011 (2010: 13,3 milj. tonnia). Viivästykset primäärikasan purkujärjestelmän käyttöönotossa rajoittivat tuotantoa ja järjestelmä jäikin huomattavasti jälkeen budjetoidusta tasosta koko vuoden ajan. Loka joulukuussa toimintatapoihin löydettiin parannuksia, jotka otetaan käyttöön vuoden 2012 alussa. Biokasaliuotus kehittyi odotetusti vuoden aikana. Sekundääriliuotus on käynnistynyt hyvin, ja primäärikasasta sekundäärikasaan siirrettävän malmin määrä on jatkuvasti kasvanut. Liuoksen nikkelipitoisuus vaihteli vajaasta 2 grammasta litrassa yli 3,5 grammaan litrassa riippuen kasan iästä ja vaihteluista talteenottolaitokselle menevän liuoksen määrässä. Vuoden lopussa metallien talteenottolaitokselle pumpatun liuoksen nikkelipitoisuus oli noin 2 grammaa litraa kohden. Metallien talteenottolaitoksen luotettavuus ja käytettävyys olivat ratkaisevia tekijöitä vuoden 2011 kokonaistuotannon kannalta. Laitoksen käytettävyys vuonna 2011 oli noin 49 %, mikä on selvästi alle pitkän aikavälin kohtuullisen tavoitetason. Käytettävyydessä kuitenkin näkyy vielä laitoksen rajallinen käyttöhistoria. Vaikka mitään perustavan laatuisia ongelmia ei ole tiedossa, vuonna 2012 keskitytään edelleen laitoksen tehokkuuden ja toimintavarmuuden varmistamiseen. Taloudellinen katsaus Liikevaihto ja taloudellinen tulos Talvivaaran vuoden 2011 liikevaihto oli 231,2 miljoonaa euroa (2010: 152,2 miljoonaa euroa). Katsauskaudella myytiin tonnia nikkeliä, tonnia sinkkiä ja noin 400 tonnia kobolttia. Konsernin liiketoiminnan muut tuotot olivat 2,3 miljoonaa euroa (2010: 20,9 miljoonaa euroa) ja koostuivat lähinnä vakuutuskorvauksista, voitosta Talvivaara-Murtomäki-junaradan myymisestä Suomen valtiolle sekä johdannaisten käyvän arvon kasvusta. Materiaali- ja palvelukulut olivat vuonna 2011 yhteensä 135,0 miljoonaa euroa (2010: 99,0 miljoonaa euroa). Tarvikkeet, ulkopuoliset palvelut ja tuotantokemikaalit, erityisesti propaani ja lipeä, muodostivat suurimmat kustannuserät. Tuotantomäärien kasvu vuodesta 2010 vuoteen 2011 näkyi materiaalien ja palveluiden määrän vastaavana kasvuna. Henkilöstökulut, joihin sisältyvät vuoden 2007 henkilöstön optio-ohjelman henkilöstökulut, olivat 25,5 miljoonaa euroa (2010: 19,9 miljoonaa euroa). Kulujen nousu johtui lähinnä työntekijöiden määrän kasvusta. Liiketoiminnan muut kulut olivat 55,2 miljoonaa euroa (2010: 43,8 miljoonaa euroa), josta yli kaksi kolmannesta oli energia- ja kunnossapitokuluja. Liikevoitto oli 30,9 miljoonaa euroa (2010: 25,5 miljoonaa\n9 euroa). Liikevoittomarginaali laski vertailukauden 16,7 prosentista 13,4 prosenttiin johtuen lähinnä tuotannon ongelmien vaikutuksesta kunnossapitokuluihin ja kustannustehokkuuteen. Vuoden 2011 rahoitustuotot olivat 1,2 miljoonaa euroa (2010: 3,5 miljoonaa euroa) ja koostuivat pääasiassa pankkitalletusten korkotuotoista ja valuuttakurssivoitoista. Rahoituskulut olivat 39,1 miljoonaa euroa (2010: 31,7 miljoonaa euroa) ja koostuivat pääasiassa koroista ja muista lainoihin liittyvistä rahoituskuluista. Yhtiön tilikauden tappio oli yhteensä (5,2) miljoonaa euroa (2010: (7,7) miljoonaa euroa). Yhtiön laaja tulos vuodelta 2011 oli (14,6) miljoonaa euroa (2010: (19,1) miljoonaa euroa). Tähän sisältyy suojausrahaston arvon pienentyminen suojattujen myyntien toteuduttua. Tase Vuoden 2011 investoinnit olivat 79,1 miljoonaa euroa (2010: 115,7 miljoonaa euroa). Investoinnit liittyivät lähinnä sekundäärikasan pohjarakenteisiin, sekundääriliuotuksen laitteistoon sekä kipsisakka-altaan ja uraanin talteenottolaitoksen rakentamiseen. Konsernin taseessa aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvo oli yhteensä 762,0 miljoonaa euroa ( : 728,2 miljoonaa euroa). Konsernin vaihto-omaisuus oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 240,4 miljoonaa euroa ( : 175,4 miljoonaa euroa). Vaihto-omaisuuden kasvu johtui tuotannon ylösajosta ja sen aiheuttamasta lisäyksestä kasatun malmin määrässä. Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon. Yhtiö tarkisti kolmannella vuosineljänneksellä Talvivaaran kaivoksen toiminta-astetta koskevia, vaihto-omaisuuteen liittyviä odotuksia. Koska tuotantoprosessien ylösajovaihe ja optimointi on edennyt arvioitua hitaammin, todettiin, että odotettavissa olevaa toiminta-astetta on suhteutettava vastaamaan paremmin nykyisiä ja lyhyen aikavälin tuotanto-odotuksia. Odotetun toiminta-asteen muutoksen seurauksena heinä-joulukuun 2011 vaihto-omaisuus kasvoi, koska aikaisempaa suurempi osuus tuotantokustannuksista ja tuotannon yleiskustannuksista kertyi nyt vaihto-omaisuudeksi sen sijaan, että erät olisi kirjattu suoraan kuluiksi. Myyntisaamiset olivat vuoden 2011 lopussa yhteensä 64,0 miljoonaa euroa ( : 52,4 miljoonaa euroa). Myyntisaamisten kasvu on pääasiassa seurausta vuoden 2011 sinkkitoimituksiin liittyvästä louhinta- ja prosessointimaksusta, joka heijastelee sinkin tuotannossa käytettyjen kemikaalien hintojen nousua. Vuoden 2011 lopussa rahavarat olivat 40,0 miljoonaa euroa ( : 165,6 miljoonaa euroa). Oman pääoman osuus taseen omassa pääomassa ja veloissa oli vuoden 2011 lopussa 322,6 miljoonaa euroa ( : 385,6 miljoonaa euroa). Pääoman pienentyminen johtui lähinnä kaupasta, jolla Talvivaara hankki omistukseensa 4 % tytäryhtiönsä Talvivaara Sotkamo Oy:n osakekannasta Outokumpu Mining Oy:ltä. Kaupan seurauksena Talvivaaran osakeomistus Talvivaara Sotkamossa nousi 80 prosentista 84 prosenttiin ja Talvivaaran oma pääoma pieneni 61,9 miljoonan euron hankintahinnan verran. Vuonna 2015 erääntyvän 225 miljoonan euron senioristatuksisen vakuudettoman vaihtovelkakirjalainan 9,0 miljoonan euron pääomaosuus kirjattiin katsauskaudella omaan pääomaan. Vuoden 2011 aikana merkittiin ja maksettiin yhteensä uutta osaketta yhtiön 2007A ja 2007B optio-oikeuksien sekä vuonna 2015 erääntyvän vakuudettoman joukkovelkakirjalainan perusteella. Osakkeiden merkintähinta, yhteensä 2,6 miljoonaa euroa, on kirjattu omaan pääomaan. Lainat kasvoivat 480,6 miljoonasta eurosta ( ) 495,7 miljoonaan euroon ( ). Lainojen muutoksissa näkyvät luottolimiitin osittainen nosto, vuonna 2015 erääntyvän vaihtovelkakirjalainan pääomaosuuden kirjaaminen omaan pääomaan, yritystodistusten liikkeellelasku sekä Talvivaara- Murtomäki-radan rakentamiseen otetun lainan takaisinmaksu. Ennakkomaksut olivat vuoden 2011 lopussa yhteensä 247,3 miljoonaa euroa ( : 259,9 miljoonaa euroa). Nyrstarilta saatu ennakkomaksu uudelleenluokiteltiin ei-monetääriseksi velaksi, koska ennakkomaksu maksetaan takaisin tuotetoimituksilla eikä siihen näin ollen sisälly tosiasiallista valuuttakurssiriskiä. Lisäksi Talvivaara sai vuoden aikana 14,4 miljoonaa euroa ennakkomaksuja Cameco Corporationilta uraanin myynti- ja ostosopimuksen perusteella. Suomen valtion rautatiestä maksama ennakkomaksu kirjattiin syyskuussa tuotoksi. 8(26)\n10 Oma pääoma ja velat olivat vuoden lopussa yhteensä 1 156,7 miljoonaa euroa ( : 1 214,5 miljoonaa euroa). Rahoitus Lokakuussa Talvivaara allekirjoitti 100 miljoonan euron luottolimiitin muutossopimuksen Nordean, Sampo Pankin, Svenska Handelsbankenin ja Pohjola Pankin kanssa. Limiitin kokonaismäärää nostettiin 130 miljoonaan euroon Pohjola Pankin liityttyä pankkiryhmään. Lisäksi limiitin laina-aikaa pidennettiin yhdellä vuodella saakka. Lainan kokonaismäärä oli 50 miljoonaa euroa (2010: 0 euroa). Vuoden loppupuoliskolla Talvivaara perusti Sampo Pankin, Nordea Pankin ja Svenska Handelsbankenin kanssa enimmillään 100 miljoonan euron yritystodistusohjelman, josta yhtiö laski liikkeelle yritystodistuksia yhteensä 18,5 miljoonan euron nimellisarvosta. Liikkeellä olevien yritystodistusten nimellisarvo oli 8,5 miljoonaa euroa. Syyskuussa Suomen valtio maksoi Talvivaara Infrastructure Oy:lle toisen erän Talvivaara-Murtomäkiradan rakentamisesta aiheutuneista kustannuksista. Kokonaiskorvaus oli 40 miljoonaa euroa. Lunastuksen yhteydessä radasta tuli Suomen valtion omaisuutta ja osa valtion rautatieverkostoa. Korvauksen saatuaan Talvivaara maksoi takaisin 18,7 miljoonan euron pankkilainan ja 4,2 miljoonan korkotukilainan, joilla oli rahoitettu radan rakennuskustannuksia. Talvivaara ja Cameco Corporation allekirjoittivat helmikuussa uraanin myynti- ja ostosopimuksen. Sopimusehtojen mukaan Cameco sijoittaa enintään 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria uraanin talteenottolaitoksen ja siihen liittyvien laitosten rakentamiseen. Talvivaara maksaa sijoituksen takaisin uraanitoimitusten muodossa ensimmäisten sopimusvuosien aikana. Kun pääomasijoitus on maksettu takaisin, Cameco ostaa kaiken tuotetun uraanin toimitushetken markkinahintoihin perustuvaan hintaan saakka. Talvivaaran tammikuussa pidetty ylimääräinen yhtiökokous hyväksyi hallituksen ehdotuksen erityisten oikeuksien antamisesta 225 miljoonan euron suuruiseen senioristatuksiseen vakuudettomaan vaihtovelkakirjalainaan liittyen. Laina laskettiin liikkeeseen joulukuussa 2010 ja se erääntyy vuonna Velkakirjat ovat vaihdettavissa 27,0 miljoonaan täysin maksettuun yhtiön osakkeeseen. Vaihtovelkakirjan korko on 4,00 prosenttia ja kokonaistuotto 6,50 prosenttia, mikä johtuu 114,5 prosentin lunastushinnasta lainan erääntyessä. Liiketoiminnan kehitys ja kaupalliset järjestelyt Suunniteltu uraanin talteenotto ja uraanin myynti- ja ostosopimus Cameco Corporationin kanssa Talvivaara ja Cameco Corporation allekirjoittivat helmikuussa uraanin myynti- ja ostosopimuksen. Sopimusehtojen mukaan Cameco sijoittaa enintään 60 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria uraanin talteenottolaitoksen ja siihen liittyvien laitosten rakentamiseen. Camecon investointi maksetaan takaisin uraanitoimituksilla ensimmäisten sopimusvuosien aikana. Kun pääomasijoitus on maksettu takaisin, Cameco ostaa Sotkamossa tuotetun uraanin saakka voimassa olevan myynti- ja ostosopimuksen mukaisesti. Sopimuksen mukaan Cameco maksaa Talvivaaralle uraanista hinnan, joka perustuu toimitushetken markkinahintoihin. Uraanin tuotantomääräksi arvioidaan noin 350 tonnia uraania, mikä vastaa noin 410 tonnia uraanirikastetta (UO 4 ) vuodessa. Talvivaara sai rakennusluvan uraanin talteenottolaitokselle elokuussa 2011, ja rakennustyöt aloitettiin heti. Laitoksen käyttöönotto tapahtunee vuoden 2012 jälkipuoliskolla, kun tarvittavat luvat ja viranomaishyväksynnät on saatu (lisätietoa Lupaprosessit-osiossa). Cameco tarjoaa Talvivaaralle teknistä tukea uraanin talteenottolaitoksen suunnittelussa, rakentamisessa, käyttöönotossa ja myöhemmin myös laitoksen käytössä. 9(26) Tuotannon laajentaminen Operation Overlord Vuoden aikana Talvivaara teki tuotantokapasiteetin lisäämiseen liittyviä tutkimuksia, joiden tavoitteena on nikkelin vuosituotannon kasvattaminen yli tonniin. Projektia varten koottiin ryhmä, joka koostuu\n11 10(26) yhdeksästä metallurgian, infrastruktuurin, biokasaliuotuksen, materiaalinkäsittelyn ja projektijohdon asiantuntijasta. Alustavat tekniset selvitykset perustuvat nikkelin vuosituotannon kaksinkertaistamiseen noin tonniin saakka. Eri prosessivaihtoehtojen kartoittaminen jatkuu edelleen, mutta tässä vaiheessa näyttää jokseenkin todennäköiseltä, että merkittävä osa laajennetusta tuotannosta olisi LME-laatuista nikkelimetallia, eli nykyisen nikkeltuotteen jatkojalostus tulisi osaksi Talvivaaran tuotantoprosessia. Myös koboltin jalostamista metalliksi harkitaan, mutta sinkin jalostaminen sinkkimetalliksi ei ole tällä hetkellä suunnitteilla. Tiettyjen tuotteiden ja raaka-aineiden, kuten mangaanin ja rikkihapon, osalta tutkitaan joint venture- tai muita kumppanuusjärjestelyjä. Ympäristön perustilaselvitykset liittyen tuotannon mahdolliseen laajentamiseen käynnistyivät keväällä 2011, ja loppuvuoteen mennessä ympäristövaikutusten arviontiin liittyvät valmistelut olivat edistyneellä tasolla. Luvitusprosessin odotetaan etenevän ympäristölupahakemuksen jättämiseen vuoden 2012 aikana. Tuotannon laajentamiseen liittyviä investointipäätöksiä ei ole vielä tehty. Mikäli investointipäätös tehdään, investoinnit on tarkoitus toteuttaa osissa, jolloin investoinnit voidaan jakaa noin 5 6 vuoden ajalle vuoden 2014 tienoilta alkaen. Tämä toteutustapa mahdollistaa myös laitteiden ja prosessien perättäisen käyttöönoton prosessin vaiheiden mukaan, minkä odotetaan vähentävän vakavien käynnistysongelmien riskiä. Omistuksen lisääminen kaivostoimintaa harjoittavassa tytäryhtiössä Talvivaara Sotkamo Oy:ssä ostamalla 4 % osakekannasta Outokumpu Mining Oy:ltä Talvivaaran Kaivososakeyhtiö allekirjoitti sopimuksen Outokumpu Mining Oy:n ja sen emoyhtiön Outokumpu Oyj:n kanssa 4 prosentin lisäomistuksen ostamiseksi Talvivaara Sotkamo Oy:ssä. Kaupan seurauksena Talvivaaran osakeomistus Talvivaara Sotkamossa nousi 80 prosentista 84 prosenttiin ja Outokumpu Miningin osakeomistus laski 16 prosenttiin. Kauppahinta 4 prosentin osakeomistukselle oli 60 miljoonaa euroa. Samassa yhteydessä Talvivaara solmi Outokumpu Mining Oy:n ja Outokumpu Oyj:n kanssa optiosopimuksen, jonka perusteella Talvivaaralla on yksinoikeus ostaa Outokumpu Miningin jäljelle jäävä 16 prosentin omistusosuus Talvivaara Sotkamon osakkeista 240 miljoonalla eurolla mennessä. Päätös option käytöstä on Talvivaaran yksinomaisessa harkinnassa ja se voi käyttää option yhdessä tai useammassa erässä. Talvivaara ei ollut käyttänyt optiota mennessä eikä yhtiön hallitus pidä option käyttämistä todennäköisenä. Talvivaara-Murtomäki-radan lunastaminen Suomen valtiolle Vuosina Talvivaara rakensi 25 kilometriä pitkän pistoraiteen, joka yhdistää kaivosalueen valtiolliseen rautatieverkostoon. Edellyttäen että sopimuksen mukaiset rautatien vähimmäiskuljetusmääriä koskevat ehdot täyttyvät, Suomen valtio oli sitoutunut korvaamaan Talvivaara Infrastructure Oy:lle rakentamiskustannuksia kahdessa erässä 40 miljoonaan euroon asti (ALV 0 %) ja lunastamaan rautatien Suomen valtion omaisuudeksi ja osaksi valtion rautatieverkostoa. Ensimmäinen sovittu kuljetustavoite saavutettiin vuonna 2010, jonka seurauksena kesäkuussa 2010 Suomen valtio maksoi 20 miljoonan euron osuuden radan lunastushinnasta. Loppuosa vähimmäiskuljetusmäärästä saavutettiin tammikuussa 2011, ja Suomen valtio maksoi loppusuorituksen 20 miljoonaa euroa syyskuussa Lopullisen maksun yhteydessä rautatiestä tuli Suomen valtion omaisuutta ja osa valtiollista rautatieverkostoa. Geologia Vuonna 2011 Talvivaaran geologinen toiminta keskittyi lähinnä tunnettujen malmiesiintymien geologisen kartoituksen tarkentamiseen täydennyskairausten avulla. Vuoden alussa kairauksia tehtiin Kuusilammen esiintymällä, mutta pääasiassa kairaukset keskittyivät Kolmisopen alueelle, missä kaivauksia ei ole vielä aloitettu. Vuoden aikana kairattiin yhteensä noin metriä. Talvivaaran JORC-luokittelun mukaisten kokonaismineraalivarantojen määrä on miljoonaa tonnia, ja todetut ja todennäköiset mineraalivarannot ovat miljoonaa tonnia. Varantojen arvioidaan\n12 11(26) sisältävän 3,4 miljoonaa tonnia nikkeliä ja 7,6 miljoonaa tonnia sinkkiä. Keskimääräinen metallipitoisuus koko esiintymässä on 0,22 % nikkeliä ja 0,49 % sinkkiä. Kuusilammen ja Kolmisopen esiintymien välillä sekä Kolmisopen esiintymän pohjoispuolella on edelleen merkittävä malminetsintäpotentiaali. Talvivaara todennäköisesti päivittää arviotaan mineraalivarannoista vuoden 2012 loppupuolella. Tutkimus ja kehitys Talvivaara keskittyi tutkimus- ja kehitystoiminnassaan biokasaliuotuksen ja metallien talteenottoprosessin optimointiin sekä uusien metallien talteenottoon bioliuoksesta. Biokasaliuotusprosessin kehitystyössä pyrittiin ymmärtämään liuotuskasan toimintaa entistä paremmin, parantamaan kasan ilmastustapoja sekä optimoimaan kasan hydrodynamiikkaa. Vuoden loppupuolella rakennettiin ja otettiin käyttöön neljä tonnin testikasaa, joiden avulla tutkitaan toimintatapoja bioliuotuksen tehokkuuden parantamiseksi entisestään. Testikasoista tähän mennessä saadut tulokset ovat olleet lupaavia ja niistä on saatu hyödyllistä tietoa täysimittaisten kasojen toiminnan ja liuotuskustannusten optimointiin. Metallien talteenotossa painopisteenä oli tuotantokapasiteetin ja tuotteiden laadun parantaminen, sekä erityisesti sinkin kosteuspitoisuuden alentaminen. Tärkeitä kehityskohteita olivat myös kaikkien tuotteiden ja erityisesti kuparisulfidin kemiallinen puhtaus sekä kemikaalien kulutuksen optimointi tuotantokustannusten alentamiseksi. Yksi vuoden avainhankkeista oli rikkivetykaasun katalyyttinen poltto hajuhaittojen ehkäisemiseksi sekä lipeän tarpeen vähentämiseksi. Testeissä todettiin, että rikkivety voidaan muuttaa rikin oksideiksi, joiden peseminen on mahdollista ilman lipeää. Testitulosten perusteella tehtiin investointipäätös ja katalyyttipoltto on tarkoitus ottaa tuotantokäyttöön tulevan kesän aikana. Kaivoksen puhdistetuissa prosessivesissä havaittiin vuoden 2010 lopulla nousseita sulfaattipitoisuuksia, minkä seurauksena heti vuoden 2011 alussa käynnistettiin hanke sulfaatin poistamiseen soveltuvien vedenpuhdistustekniikoiden arvioimiseksi ja kehittämiseksi. Hanke käynnistyi saatavilla olevien teknisten ratkaisujen arvioinnilla yhteistyössä Valtion Teknillisen Tutkimuskeskuksen VTT:n kanssa. Hanketta jatkettiin parhaiten soveltuvien tekniikoiden osalta teknis-taloudellisena tutkimuksena. Parhaiten soveltuvaksi arvioitiin kalvotekniikka, jonka osalta tutkimuksia jatkettiin laboratoriokokein. Laboratoriokokeissa pyritään selvittämään kriteerit jatkotestaukselle ja lopulta teollisen mittakaavan vesienpuhdistuslaitokselle. Vuoden aikana toteutettiin testejä ja pilottihankkeita uraanin talteenoton luvittamisessa tarvittavan datan keräämiseksi. Jatkuvan pilottiprosessin avulla myös varmennettiin uraanin uuttoprosessin toiminta yhteistyössä valitun tekniikkatoimittajan kanssa. Kestävä kehitys Talvivaara jatkoi toimintansa kehittämistä kestävän kehityksen ohjelmansa mukaisesti. Ohjelmassa korostetaan jatkuvaa parantamista ja Operational Excellence periaatetta. Vuonna 2011 yhtiö panosti erityisesti vesipäästöjen hallintaan, aktiiviseen tiedottamiseen varsinkin kaivoksen lähiympäristössä sekä kestävän kehityksen periaatteita tukevien johtamisjärjestelmien käyttöönottoon. Talvivaara on sitoutunut ympäristötehokkuuden ja operatiivisen riskienhallinnan jatkuvaan kehittämiseen sekä toiminnan ympäristövaikutusten vähentämiseen. Vuoden aikana toteutettujen investointien ansiosta päästöt ilmakehään sekä kaivoksen ympäristövaikutukset pienenivät läpi vuoden. Tiettyjä parannuksia toteutetaan vielä vuonna 2012 pöly- ja rikkivetypäästöjen vähentämiseksi, jotta ympäristöluvassa määritellyt päästötasot saavutettaisiin säännönmukaisesti. Vuoden 2010 lopulla ja 2011 alussa havaittujen kohonneiden sulfaatti- ja mangaanipäästöjen johdosta erityistä huomiota kiinnitettiin vesipäästöihin. Koska kohonneisiin pitoisuuksiin reagoitiin välittömästi, jätevesien sulfaatti- ja mangaanipitoisuudet olivat laskeneet merkittävästi jo kesään 2011 mennessä ja pysyvät haitat lähijärvissä onnistuttiin välttämään. Vuoden loppuun mennessä vedenlaatu lähimmissä järvissä oli parantunut myös järvien pohjaosissa, mihin suurin osa sulfaattipitoisesta vedestä on\n13 12(26) kerrostunut. Vuoden 2012 aikana Talvivaara aikoo lisätä prosessivesien kierrätystä ja testata uusia vedenpuhdistuskeinoja, joita suunnitellaan otettavaksi käyttöön seuraavien 2-3 vuoden aikana. Talvivaara aikoo käynnistää rikkivedyn katalyyttisen polton vuoden 2012 aikana, minkä ansiosta lipeän kulutusta voidaan pienentää merkittävästi. Pienentyneen lipeän kulutuksen puolestaan odotetaan vähentävän prosessivesien natrium- ja sulfaattipitoisuuksia. Kaivoksen sulfaatti- ja mangaanipäästöt saivat runsaasti julkisuutta vuoden viimeisen neljänneksen aikana ja huolestuttivat myös Talvivaaran sidosryhmiä. Tämän seurauksena Ympäristöministeriö pyysi paikalliselta ympäristöviranomaiselta lausunnon kaivoksen valvonnan riittävyydestä sekä siitä, onko olemassa perusteita harkita Talvivaaran kaivokseen kohdistuvien pakkokeinojen käyttöä. Ministeriön hyväksymässä lausunnossa todettiin, että valvontaohjelma on ollut erittäin kattava eikä perusteita pakkotoimille, kuten sakoille tai toiminnan keskeyttämiselle, löytynyt. Talvivaara osallistui jälleen CDP-hiilijalanjälkiraportoinnin hankkeeseen. Näiden tietojen kerääminen ja raportointi helpottaa yhtiön kasvihuonekaasupäästöjen optimointia tulevaisuudessa. Talvivaara jatkoi myös GRI-ohjeiston mukaisen raportoinnin kehittämistä. Talvivaaralle myönnettiin ISO ympäristösertifikaatti joulukuussa 2010, ja vuoden 2011 aikana järjestelmää kehitettiin edelleen. Yhtiössä valmistauduttiin myös työterveys- ja työturvallisuusstandardin, OHSAS 18001:n, mukaiseen sertifiointiin ja käynnistettiin ISO standardin mukaisen riskienhallintajärjestelmän kehitystyö. Seveso-direktiivin mukainen riskiarviointi suuronnettomuuksien varalta päivitettiin. Kaivosalueen tulevaa luonnonmukaistamista ja valvontavelvoitteita varten asetettu vakuus oli vuoden lopussa 32,7 miljoonaa euroa (2010: 27,0 miljoonaa euroa). Talvivaaran tavoitteena on luoda turvallinen ja terveellinen työympäristö, ja yhtiö jatkoi turvallisuuskulttuurinsa kehittämistä "nolla tapaturmaa" -periaatteen pohjalta. Työtapaturmatiheys vuonna 2011 oli 14,7 tapaturmaa miljoonaa työtuntia kohden (2010: 10,7 tapaturmaa miljoonaa työtuntia kohden). Avoin ja aktiivinen viestintä ympäröivän alueen asukkaiden ja yhteisön kanssa on avainasemassa kestävän ja luottamukseen perustuvan suhteen rakentamisessa. Talvivaara onkin panostanut entistä voimakkaammin yhteisöohjelmaansa vuoden aikana, ja paikallisille asukkaille on järjestetty avoimien ovien päiviä ja tupailtoja. Lisäksi vuoden 2012 alussa avattiin paikallisille suunnattu www-sivusto, jossa julkaistaan ajankohtaista tietoa ympäristöasioista ja tarjotaan paikallisille asukkaille mahdollisuus keskustella ja antaa palautetta kaivoksen asioista. Lupaprosessit Vuoden 2011 aikana käynnissä olleet lupaprosessit liittyivät uraanin talteenottamiseen sivutuotteena, Talvivaaran kaivoksen ympäristöluvan uusimiseen sekä suunniteltuun tuotannon laajentamiseen liittyvän lupaprosessin valmistelemiseen. Tuotannon laajentamiseen liittyvä luvitus etenee kahdessa vaiheessa: ensin tonniin nikkeliä ja lopulta tonniin nikkeliä vuodessa. Talvivaara jätti maaliskuussa hakemuksen nykyisen ympäristöluvan uusimisesta paikalliselle ympäristöviranomaiselle. Talvivaara odottaa uusitun ympäristöluvan myöntämistä vuoden 2012 syksyyn mennessä. Kesäkuussa 2011 Talvivaara jätti työ- ja elinkeinoministeriölle kaivoslain (503/1965) mukaisen hakemuksen Talvivaaran kaivospiirin laajentamiseksi noin 70 neliökilometrillä. Mikäli laajennus hyväksytään, Talvivaaran kaivospiirin kokonaispinta-alaksi tulee noin 130 neliökilometriä. Kaivospiirin laajennus liittyy jo aiemmin julkistettuun Talvivaaran mineraalivarantojen lisäykseen. Varantojen täysimääräinen hyödyntäminen ei ole mahdollista nykyisen kaivospiirin puitteissa. Ympäristön perustilaselvitykset liittyen mahdolliseen tuotannon laajentamiseen (Operation Overlord) sekä kaivospiirin laajennukseen käynnistettiin keväällä ja niitä jatkettiin läpi vuoden. Syksyllä käynnistettiin valmistelut ympäristövaikutusten arviointimenettelyn (YVA) aloittamiseksi liittyen suunniteltuun tuotannon laajentamiseen ensin tonniin nikkeliä ja lopulta tonniin nikkeliä vuodessa. Vuoden lopussa YVA-ohjelmat oli saatu lähes valmiiksi ja varsinaisen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn odotetaan käynnistyvän vuoden 2012 alussa.\n14 13(26) Talvivaara jätti maaliskuussa 2011 uraanin talteenottoon liittyvän ympäristölupahakemuksen paikalliselle ympäristölupaviranomaiselle. Päätös saataneen vuoden 2012 toisen neljänneksen aikana. Talvivaara jätti huhtikuussa 2010 työ- ja elinkeinoministeriöön ydinenergialain mukaisen hakemuksen uraanin talteenottamisesta sivutuotteena. Lupa myönnettäneen vuoden 2012 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Marraskuussa 2011 Euroopan komissio hyväksyi Talvivaaran ja Camecon allekirjoittaman uraanin myynti- ja ostosopimuksen. Euroopan komission hyväksyntä Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti saatiin puolestaan heti vuodenvaihteen jälkeen tammikuussa Johtamisjärjestelmät ja toiminnan laatu Talvivaaran lähentyessä täyden mittakaavan tuotantotasoa toimintaprosesseja ja johtamisjärjestelmää kehitetään vastaamaan tuotantolaitoksen vaatimuksia. Yhtiö on käynnistänyt kaikkien toimintojen kehittämiseen sekä yhteisen ja yhtenäisen toimintaympäristön luomiseen tarkoitetun ohjelman, Talvivaaran Tapa Toimia tai lyhyesti T3+. Viimeisellä vuosineljänneksellä käynnistetty ohjelma keskittyy aluksi keskeisten operatiivisten suoritusmittareiden tunnistamiseen, mittaamiseen ja valvontaan kaikilla organisaatio- ja prosessitasoilla. Ohjelman kehitystä jatketaan edelleen vuonna 2012 ja se tulee kattamaan useita toiminnan laatuun liittyviä tekijöitä, kuten siisteys ja järjestys (5S), yleiset hallintajärjestelmät ja motivaatioon liittyvät tekijät. Ohjelman alustavat tulokset ovat lupaavia ja rohkaisevat koko organisaatiota soveltamaan Talvivaaran Tapaa Toimia. Riskienhallinta ja tärkeimmät riskit Riskien hallintaa koskevan hyvän hallinnointitavan mukaisesti Talvivaaralla on käynnissä jatkuva, hallituksen hyväksymä prosessi riskien tunnistamiseksi, niiden vaikutuksien mittaamiseksi tiettyjen oletusten pohjalta sekä riskien hallitsemiseen tarvittaviin ennakoiviin toimenpiteisiin ryhtymiseksi. Vuonna 2011 Talvivaara keskittyi kehittämään riskienhallintakäytäntöjä osasto- ja toimintotasolla, sekä päivittämään konsernitason riskienhallintaohjelmaa vastaamaan Talvivaaran tämänhetkistä kehitysvaihetta tuotantoyhtiönä projektiyhtiön sijaan. Talvivaaran toimintaan vaikuttavat erilaiset kaivosalan yleiset riskit, kuten Talvivaaran mineraaliesiintymien tuotannolliseen kehittämiseen liittyvät riskit, arviot mineraalivarannoista ja malmivaroista, infrastruktuuririskit ja hyödykehintojen volatiliteetti. Riskejä liittyy myös valuuttojen vaihtokursseihin, johtamis- ja valvontajärjestelmiin, edellisten tilikausien tappioihin ja epävarmuuksiin Talvivaara-konsernin tulevasta kannattavuudesta, yhteistyökumppaneihin, riippuvuuteen avainhenkilöistä sekä lakien, säännösten ja niihin liittyvien kustannusten vaikutuksiin, ympäristövahinkoihin sekä Talvivaaran kaivospiiriin ja toiminnan vaatimiin lupiin. Lyhyen aikavälin toiminnan riskit koskevat Talvivaarassa parhaillaan toteutettavaa toiminnan ylösajoa. Yhtiö on osoittanut, että sen kaikki tuotantoprosessit toimivat teollisessa mittakaavassa. Ylösajon nopeuteen voi silti liittyä riskitekijöitä, kuten puutteita tuotantolaitteiden luotettavuudessa ja kestävyydessä, liuotusnopeudessa ja biokasaliuotukseen liittyvässä metallien talteenotossa. Lisäksi Talvivaaralla saattaa olla tuotantoon tai tuotannon ylösajoon liittyviä riskejä, jotka eivät ole tällä hetkellä tiedossa tai joihin yhtiö ei voi vaikuttaa. Nikkelin markkinahinta on historiallisesti vaihdellut merkittävästi, ja Talvivaara odottaa volatiliteetin jatkuvan edelleen. Tähän vaikuttavat kysynnän ja tarjonnan tasapainossa tapahtuvat muutokset, makroekonomiset tekijät ja valuuttakurssien vaihtelut. Koska noin 90 prosenttia Talvivaaran liikevaihdosta on tällä hetkellä peräisin nikkelin myynnistä, nikkelin hintamuutoksilla on välitön ja merkittävä vaikutus yhtiön taloudelliseen tulokseen ja liiketoimintaan. Helmikuusta 2010 lähtien Talvivaaralla ei ole ollut suojauksia metallien hintojen vaihteluja vastaan. Täysi tai lähes täysi alttius nikkelin hinnan muutoksille on Talvivaaran strategian mukaista, sillä yhtiön näkemyksen mukaan Talvivaaran kaivos voi toimia kannattavasti alhaistenkin raaka-ainehintojen kausina. Talvivaaran liikevaihto muodostuu lähes pelkästään Yhdysvaltain dollareina, kun taas yhtiön kustannukset ovat pääosin euromääräisiä. Euron mahdollinen vahvistuminen dollariin nähden voi haitata yhtiön liiketoimintaa ja heikentää sen taloudellista tilannetta olennaisesti. Talvivaara suojautuu dollarin\n15 14(26) kurssimuutoksilta tapauskohtaisesti. Tavoitteena on rajoittaa dollarin heikentymisen aiheuttamia negatiivisia vaikutuksia kulloinkin perustelluksi katsotulla tavalla. Mikäli Talvivaara ei pysty tuottamaan riittäviä määriä myytäviä tuotteita, erityisesti nikkeliä, tai mikäli tuotantokustannukset nousevat odottamattomasti tai mikäli hyödykehinnat tai valuuttakurssit muuttuvat äkillisesti ja merkittävästi, yhtiölle saattaa aiheutua likviditeetti- ja jälleenrahoitusriskejä. Talvivaara pyrkii pienentämään maksuvalmiusriskiä seuraamalla tarkasti maksuvalmiuttaan. Tavoitteena on havaita mahdollisesti uhkaavat epäedulliset muutokset hyvissä ajoin ja saada riittävästi aikaa tarvittavan luoton tai muun rahoituksen hankkimiseen kohtuullisin ehdoin. Talvivaara pyrkii myös pitämään pitkäaikaisten velkojen maturiteettiprofiilin tasapainossa jälleenrahoitusriskien vähentämiseksi. Henkilöstö Talvivaaran henkilöstö jatkoi kasvuaan vuonna 2011, ja henkilöstömäärä kasvoi 389:stä 461:een. Suurin osa henkilöstöstä on rekrytoitu paikallisesti Kainuun alueelta, missä Talvivaara on suurin uusien työpaikkojen luoja. Työntekijöiden keski-ikä oli 38,8 vuotta, ja henkilöstön ikäjakauma vastaa teollisuuden keskiarvoa Suomessa. Vaikka Talvivaaran rekrytointivauhti on nopea ja rekrytoitavien joukko alueella rajallinen, yhtiö pyrkii säilyttämään henkilöstönsä ikärakenteen keskimääräistä vastaavalla tasolla. Kaivosteollisuus on perinteisesti miesvaltaista, mutta Talvivaara pyrkii palkkaamaan miehiä ja naisia tasapuolisesti. Tämä on kuitenkin osoittautunut haasteelliseksi naishakijoiden vähyyden vuoksi. Talvivaaran henkilöstön vaihtuvuus väheni edelleen vuonna 2011 heijastellen toiminnan kypsyysastetta. Kuten aikaisempinakin vuosina vaihtuvuutta oli lähinnä yhtiön palvelukseen hiljattain tulleiden joukossa eikä vaihtuvuus vaikuttanut yhtiön toimintaan. Talvivaara Sotkamo Oy:n henkilöstön vaihtuvuus oli 4,3 % (2010: 5,1 %). Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj:ssä ei tapahtunut henkilöstömuutoksia (2010: 0 %). Talvivaaran työntekijöiden palkat perustuvat toimialan työehtosopimuksiin sekä yhtiön omaan, työn vaativuuteen perustuvaan luokitteluun. Kokonaispalkka koostuu peruspalkasta sekä lyhyen ja pitkän aikavälin kannustinohjelmista. Vuosittaiset lyhyen aikavälin kannustinkriteerit perustuvat sekä työntekijän henkilökohtaisiin että yhtiön tuloksiin. Parhaillaan käynnissä olevassa tuotannon ylösajovaiheessa ensisijaisena kriteerinä on Talvivaaran tuotantomäärä. Talvivaaran pitkän aikavälin kannustinohjelmiin kuuluvat vuonna 2007 käynnistetty, koko henkilöstöä koskeva osakeoptio-ohjelma sekä johdon omistusyhtiö Talvivaara Management Oy. Jälkimmäinen on suunnattu yhtiön ylimmälle johdolle ja edellyttää osallistujilta henkilökohtaisia sijoituksia yhtiön osakkeisiin. Vuoden 2011 varsinainen yhtiökokous päätti perustaa yhtiölle uuden optio-ohjelman, mutta näitä optioita ei ole vielä jaettu. Henkilöstön kehittäminen perustuu vuosittaisiin koulutus- ja kehityssuunnitelmiin. Kaikki Talvivaaran työntekijät saavat perehdytyskoulutuksen, jossa paneudutaan muun muassa työturvallisuusasioihin. Lisäksi yhtiön tavoitteena on, että koko henkilöstö on suorittanut ensiapukurssin. Hallinnointiperiaatteet Talvivaara julkaisee selvityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmästä vuodelta 2011 vuosikertomuksessa sekä erikseen yhtiön www-sivuilla osoitteessa viikolla 13. Selvitys ei ole osa hallituksen toimintakertomusta. Varsinaisen yhtiökokouksen päätökset Talvivaaran varsinainen yhtiökokous pidettiin Sotkamossa. Kokouksessa päätettiin muun muassa seuraavaa: Osinkoa ei makseta tilivuodelta Hallituksen jäsenten vuosipalkkiot vuonna 2012 ovat seuraavat: hallituksen puheenjohtajalle maksetaan euroa, hallituksen varapuheenjohtajalle euroa, tarkastusvaliokunnan puheenjohtajalle euroa, nimitysvaliokunnan puheenjohtajalle euroa, palkitsemisvaliokunnan puheenjohtajalle euroa, kestävän kehityksen komitean\n16 15(26) puheenjohtajalle euroa ja muille ei-työsuhteisille hallituksen jäsenille ja työsuhteisille hallituksen jäsenille euroa. Hallituksen jäsenmäärä on seitsemän ja hallituksen jäseniksi uudelle toimikaudelle valittiin Edward Haslam, Eero Niiva, Eileen Carr, D. Graham Titcombe, Pekka Perä, Tapani Järvinen ja Saila Miettinen-Lähde. Tilintarkastajan palkkio maksetaan laskun mukaan ja tilintarkastajaksi tilikaudelle 2011 valittiin KHT-yhteisö PricewaterhouseCoopers Oy. Hallitus valtuutettiin päättämään enintään yhtiön oman osakkeen hankkimisesta yhdessä tai useammassa erässä. Valtuutus on voimassa saakka. Valtuutus korvaa varsinaisen yhtiökokouksen antaman osakkeen hankkimista koskevan valtuutuksen. Optio-oikeuksia annetaan osittain yhtiön ja sen tytäryhtiöiden avainhenkilöille ja osittain niiden henkilöstölle. Optio-oikeuksien määrä on yhteensä enintään kappaletta ja ne oikeuttavat merkitsemään yhteensä enintään yhtiön uutta tai sen hallussa olevaa osaketta. Merkintäajan alkaminen edellyttää hallituksen vuosittain määrittämien tuotannollisten tai taloudellisten tavoitteiden täyttymistä. Osakkeet ja osakkeenomistajat Liikkeelle laskettujen, Euroclear Finland Oy:n ylläpitämään osakasluetteloon rekisteröityjen osakkeiden määrä oli yhteensä Kun otetaan huomioon merkittäväksi tarjotun 85 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan, merkittäväksi tarjotun 225 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan sekä vuoden 2007 optio-ohjelman vaikutukset, yhtiön täysi auktorisoitu osakemäärä oli Osakkeiden merkintäaika 2007A-optioilla alkoi ja päättyy B-optioilla merkintäaika alkoi ja päättyy Yhtiön 2007A-optio-oikeuksien perusteella oli mennessä merkitty yhteensä Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj:n uutta osaketta. Yhtiön 2007A-optio-oikeuksista on vielä käyttämättä kappaletta mennessä osaketta oli vielä rekisteröimättä. Yhtiön 2007B-optio-oikeuksien perusteella oli merkitty yhteensä Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj:n uutta osaketta. Yhtiön 2007B-optio-oikeuksista on vielä käyttämättä kappaletta. Vuonna 2015 erääntyvän vaihtovelkakirjalainan perusteella on merkitty yhteensä yhtiön uutta osaketta. Vuoden 2011 aikana 2007C-optioita jaettiin yhteensä Osakkeiden merkintäaika 2007C-optioilla alkaa ja päättyy seuraavat osakkeenomistajat omistivat yli viisi prosenttia Talvivaaran osakkeista ja äänioikeudesta: Pekka Perä (23,0 %), Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma (8,6 %), Solidium Oy (7,0 %) ja Keskinäinen eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen (5,9 %). Osakeperusteiset kannustinjärjestelmät pidetyn varsinaisen yhtiökokouksen päätöksellä yhtiö päätti jakaa vastikkeetta osakeoptioita yhtiön ja sen tytäryhtiöiden työntekijöille. Optiot oikeuttavat merkitsemään enintään yhtiön uutta osaketta sen jälkeen, kun yhtiön osake jaettiin 1:70-suhteessa (vuoden 2007 optio-ohjelma). Vuoden 2007 optio-ohjelman ehtojen mukaan yhtiön hallitus päättää osakeoptioiden jakamisesta. Vuoden 2011 aikana hallitus jakoi kappaletta 2007C-optioita palkitsemiskomitean suosituksen perusteella Talvivaaran ja sen tytäryhtiöiden henkilöstölle. Optiot oikeuttavat merkitsemään kaikkiaan uutta osaketta. Vuodesta 2007 lähtien jaetuista optioista yhtiölle palautettiin vuoden 2011 aikana kappaletta 2007C-optioita, jotka oikeuttavat merkitsemään osaketta. Vuonna 2011 yhtiön 2007A-optio-oikeuksien perusteella oli merkitty yhteensä uutta osaketta ja 2007B-optiooikeuksien perusteella uusia osakkeita oli merkitty yhteensä Vuoden 2011 lopussa vuoden 2007 optio-ohjelman perusteella jaettavissa olevien 2007C-optioiden määrä oli 100. Käyttämättä olevien optio-\n17 16(26) oikeuksien perusteella merkittävien osakkeiden äänioikeus on 2,6 prosenttia yhtiön osakkeiden kokonaisäänimäärästä. Joulukuussa 2010 Talvivaaran hallitus päätti uudesta Talvivaara-konsernin johtoryhmän jäsenten osakeomistusjärjestelmästä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa osallistujien merkittävä pitkäaikainen osakeomistus yhtiössä. Järjestelmän kautta osallistujat sijoittavat henkilökohtaisesti huomattavan määrän omia varojaan yhtiön osakkeisiin. Osallistujat rahoittavat sijoituksensa osittain itse ja osittain yhtiön lainoituksen avulla. Talvivaaran Kaivososakeyhtiö myönsi Talvivaara Management Oy:lle 5,7 miljoonan euron lainan yhtiön osakkeiden hankkimista varten. Lainan korko on 3,0 prosenttia ja se maksetaan kokonaisuudessaan takaisin vuoteen 2014 mennessä. Talvivaara Management Oy:n omistamat osaketta on pantattu Talvivaaralle lainan vakuudeksi. Yhtiökokouksen tekemän päätöksen mukaisesti yhtiö päätti jakaa vastikkeetta osakeoptioita yhtiön ja sen tytäryhtiöiden työntekijöille (vuoden 2011 optio-ohjelma). Optio-oikeuksien määrä on yhteensä enintään kappaletta ja ne oikeuttavat merkitsemään yhteensä enintään yhtiön uutta tai sen hallussa olevaa osaketta. Merkintäajan alkaminen edellyttää hallituksen vuosittain määrittämien tuotannollisten tai taloudellisten tavoitteiden täyttymistä mennessä vuoden 2011 optio-ohjelman mukaisia optioita ei ollut jaettu. Katsauskauden jälkeiset tapahtumat Uraanin talteenoton lupaprosessi Talvivaara sai Euroopan komissiolta hyväksynnän uraanin talteenottoprosessille Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti tammikuussa Yksi Euratomin perustamissopimuksen päätavoitteista on ydinpolttoaineen toimitusvarmuuden parantaminen EU:ssa. Kannanottonsa puitteissa komissio katsoo, että uraanin talteenotto Talvivaaran kaivoksella vastaa Euratomin perustamissopimuksen tavoitteita ja saattaa lisätä ydinpolttoaineen toimitusvarmuutta EU:ssa. Prosessivesien käsittely Talvivaara on ottanut käyttöön uusia vesienkierrätysmenetelmiä kaivostoiminnan ympäristövaikutusten pienentämiseksi. Toimenpiteiden ansiosta raakaveden ottoa voidaan vähentää noin 50 prosentilla. Uusien menetelmien ansiosta myös päästöveden laatu parantuu, ja menetelmien odotetaan olevan avuksi myös päästövesien määrän pienentämisessä. Uusien vesienkierrätysjärjestelmien asentaminen aiheutti neljän päivän seisokin metallien talteenottolaitoksella. Laitoksen toiminta on muutoin ollut yllätyksetöntä vuoden 2012 alkupuolella. Lyhyen aikavälin näkymät Markkinanäkymät Vuoden 2011 loppupuoliskon heikon markkinakehityksen jälkeen nikkelin ja muiden perusmetallien hinnat ovat osoittaneet elpymisen merkkejä vuoden 2012 alkupuolella. Volatiliteetin odotetaan kuitenkin jatkuvan korkeana sijoittajien ja muiden markkinaosapuolien arvioidessa Euroopan velkakriisin vaikutuksia ja maailmanmarkkinoiden kasvunäkymiä. Jollei maailmantalous joudu vakavaan taantumaan, tuotannon rajakustannukset vaikuttaisivat rajoittavan nikkelin hinnan heikkenemistä vuoden 2011 lopun tasosta. Talvivaara uskoo edelleen, että pitkällä aikavälillä nikkelin hinnan kestävä taso on noin Yhdysvaltain dollaria tonnia kohden. Talvivaara odottaa nikkelin kysynnän ja tarjonnan pysyvän maailmanmarkkinoilla tasapainossa. Useiden uusien lateriittisten nikkeliesiintymien käyttöönotossa on ollut ongelmia, ja nyt vaikuttaakin erittäin todennäköiseltä, että niiden osuus tarjonnasta jää lyhyellä aikavälillä rajalliseksi. Kiinan nikkelipitoisen raakaraudan (nickel pig iron, NPI) tuotannon odotetaan myös tasapainottavan markkinoita, sillä tämän kapasiteetin käyttöaste reagoi nopeasti nikkelin hinnan muutoksiin. Toiminnalliset näkymät Talvivaara uskoo tuotannon ylösajon jatkuvan Sotkamon kaivoksella ja odottaa tonnin vuosittaista nikkelin tuotantoa vuonna Vuoden 2011 pääomamarkkinapäivän yhteydessä annetun\n18 17(26) ennusteen mukaisesti Talvivaara odottaa vuoden 2012 liiketoiminnan kulujen olevan noin 250 miljoonaa euroa mukaan lukien leasing-maksut. Investointien arvioidaan olevan miljoonaa euroa pois lukien uraanin talteenottolaitoksen rakentamisesta aiheutuvat investointikulut. Hallituksen esitys voitonjaosta Hallitus esittää pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että osinkoa ei jaeta tilivuodelta Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj Hallitus\n19 18(26) KONSERNIN TULOSLASKELMA Tilintarkastamaton Tilintarkastettu Tilintarkastamaton Tilintarkastettu 10-12/ 10-12/ 1-12/ 1-12/ (kaikki luvut EUR '000) Liikevaihto Liiketoiminnan muut tuotot Valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varaston muutos Materiaalit ja palvelut Henkilöstökulut Poistot ja arvonalentumiset Liiketoiminnan muut kulut Liikevoitto/tappio(-) Rahoitustuotot Rahoituskulut Rahoitustuotot/kulut (-) (netto) Voitto/tappio(-) ennen veroja Tuloverot Kauden voitto/tappio(-) Jakautuminen: Emoyrityksen omistajille Määräysvallattomille omistajille Emoyrityksen omistajille kuuluva osakekohtainen voitto/tappio(-) ( /osake) Laimentamaton ja laimennusvaikutuksella oikaistu 0,01-0,01-0,04-0,04 KONSERNIN LAAJA TULOSLASKELMA Tilintarkastamaton Tilintarkastettu Tilintarkastamaton Tilintarkastettu 10-12/ 10-12/ 1-12/ 1-12/ (kaikki luvut EUR '000) Kauden voitto/tappio(-) Muut laajan tuloksen erät verovaikutuksella oikaistuna Rahavirran suojaukset Muut laajan tuloksen erät verovaikutuksella oikaistuna Laaja tulos yhteensä Jakautuminen: Emoyrityksen omistajille Määräysvallattomille omistajille\n20 19(26) KONSERNIN TASE Tilintarkastamaton Tilintarkastettu (kaikki luvut EUR '000) VARAT Pitkäaikaiset varat Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Biologiset hyödykkeet Aineettomat hyödykkeet Laskennalliset verosaamiset Muut saamiset Myytävissä olevat rahoitusvarat Lyhytaikaiset varat Vaihto-omaisuus Myyntisaamiset Muut saamiset Johdannaisinstrumentit Rahavarat Myytävänä olevat omaisuuserät Varat yhteensä OMA PÄÄOMA JA VELAT Emoyrityksen omistajille kuuluva oma pääoma Osakepääoma Osakeanti Ylikurssirahasto Suojausrahasto Muut rahastot Kertyneet voittovarat Määräysvallattomien omistajien osuus Oma pääoma yhteensä Pitkäaikaiset velat Lainat Saadut ennakkomaksut Ostovelat - 17 Varaukset Lyhytaikaiset velat Lainat Saadut ennakkomaksut Ostovelat Muut velat Johdannaisinstrumentit Velat yhteensä Velat ja oma pääoma yhteensä\nTalvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj Konsernitilinpäätös 31.12.2011. Sisällysluettelo. Hallituksen toimintakertomus...61\n» tilinpäätös talvivaara vuosikertomus 2011 59 Talvivaaran Kaivososakeyhtiö Oyj Konsernitilinpäätös 31.12.2011 Sisällysluettelo Hallituksen toimintakertomus...61 Konsernitase...72 Konsernin tuloslaskelma...73


Tunnin Jälkeen Näytönohjain | ci20.eu\nSatunnaiset sijoittajat eivät pelaa usein tuntien jälkeisessä lampissa; sen sijaan se on täynnä ammattitaitoisia kauppiaita. Pienempi kaupankäynnin volyymi tekee osakekursseista epävakaampia tai todennäköisemmin hypätä ylös tai alas, sen sijaan, että ne liikkuvat tasaisesti. Esimerkiksi, jos vaihdat osakkeita 4: llä. Tarkista tämä tuote, Älä unohda lukea tätä kirjaa ennen kuin sijoitat rahasi “Älykäs sijoittaja:. Monet yritykset vapauttavat tulot säännöllisen istunnon päätyttyä. Voit saada lisätietoja ECN: ien ja työaikojen jälkeisen kaupankäynnin vaikutuksista arvopaperimarkkinoilla lukemalla erityistutkimuksen, jonka SEC: n henkilöstö valmisti kesäkuussa 2019.\nYleensä useimmat osake-sijoittajat suostuvat pitämään kiinni yksinkertaisesta osta ja pidä -menetelmästä, joka käsittää muutaman yrityksen tai rahaston valitsemisen, johon uskot ja pysyt pitkillä matkoilla - työajan jälkeen ei tarvita työtä. Yön yli pitäminen ja toivovan lisää voittoja vaikuttaa hiukan ahnealta, eikä se ole osa suunnitelmaa aloittaa. Tiettyjen johdannaissopimustuotteiden kohdalla päivitettyä indeksin arvoa tai IIV: tä ei saa laskea tai levittää julkisesti pidennettynä kaupankäyntiaikana. Joidenkin sijoittajien mielestä se on hämmentävää, että monille osakeoptioille ei ole saatavana samanlaista esikauppaa ja sen jälkeistä kauppaa. Sinun on vain varmistettava, että säännöt ja rajoitukset sopivat tavoitteisiisi. Lisäriskejä ovat muun muassa: Tuntien jälkeiseen kauppaan liittyviin riskeihin sisältyy vähemmän likviditeettiä, laajat erot, lisää institutionaalisten sijoittajien kilpailua ja enemmän volatiliteettia. Aikaisemmin ainoat ihmiset, jotka saivat käydä kauppaa tuntien jälkeen, olivat superrikkaat ja suuret institutionaaliset sijoittajat.\nTämä johtaa alempiin kertoihin, että osto- tai myyntitilauksesi pannaan täytäntöön ja että se ei saa kaupan hintaa, jota odotit kaupasta, verrattuna tavanomaiseen kaupankäyntituntiin.\n8 miljoonaa euroa, 22% enemmän kuin vuotta aiemmin.\nJos käytät erittäin suosittua, palkkiovapaa (kyllä, se on ilmainen) Robinhood-kaupankäynnisovellus - Millennialien suosikki -, et voi hyödyntää tuntien jälkeistä kauppaa, ellet valitse kultapakkaustaan, joka ei ole ei ole vapaa. Tunnin jälkeinen kaupankäynti ei ole heikkoa sydäntä. Tämä antaa tilauksillesi riskin, ettei niitä lainkaan toteuteta. Pidemmissä tuntikaupissa voi olla enemmän epävakautta kuin tavanomaisilla markkinoilla. Jos välittäjäkauppaa tarvitaan jotain välittäjessä, varmista, että ymmärrät säännöt, koska jokaisella välittäjällä on erilaiset rajoitukset. Tietysti on tavanomaista kaupankäyntiaikaa - joka Yhdysvalloissa on 9: stä. Joten miksi tuntien jälkeinen kaupankäynti tarjoaa meille enemmän mahdollisuuksia? Tavoitteena on varmistaa, että kauppaa ohjataan parhaaseen käytettävissä olevaan hintaan.\nNormaalit markkinat ovat 9: 42 miljoonaa ja EPS 1 dollari. S1-tiedosto. bitcoin-foorumin indeksoinnin tulokset. Käytä yhtä seuraavista selaimista:. Nautitiko varastossa nousua tasaisesti koko yön vai vaihtuiko se välittömästi korkeammalle, kun uutiset tulivat esiin? Sinun tulisi tutkia myös muita välittäjiä omasta päästäksesi selville, mikä niistä sopii parhaiten kaupankäyntistrategiaasi. Tilaukset voidaan tehdä välillä 8: Mitä tapahtuu "suljettuina aikoina" osakemarkkinoilla?\nVuoden 2019 Wall Streetin onnettomuuden ja finanssikriisin jälkeen on käynyt yhä selvemmäksi, että paljon liiketoimintaa harjoitetaan sääntelyn rajojen ulkopuolella. 0% nähty vuoden 2019 ensimmäisellä neljänneksellä. Pysäytä ja lopeta tilauksia, eikä tilauksia, joissa on erityisedellytyksiä, kuten täyttö tai tappaa, välitön tai peruuttaminen tai kaikki tai ei mitään. Monet välitysyritykset hyväksyvät tällä hetkellä vain rajatilauksia suojatakseen sijoittajia odottamattomalta huonoilta hinnoilta. Yritykset julkaisevat usein uutisia kyseisen ikkunan aikana, antaen sijoittajien käyttää vaihtoaikojen jälkeisiä pörssejä käydäkseen kauppaa odottamatta vaihtoa palauttaakseen valot takaisin päälle. Löydät paljon enemmän tietosuojavalinnoista tietosuojakäytännöstämme.\nJos haluat lisätietoja tuntien ja markkinoille saattamista edeltävien kaupankäyntien jälkeen, hakeudu liittymään Trading Challenge -sivustolle.\nYksittäisissä välittäjissä on myös erilaisia sääntöjä pidennetyn kaupankäynnin ajaksi. Zingbox tarjoaa pilvipohjaisen tietoturvapalvelun, jossa on AI (tekoäly) ja koneoppimistekniikka. Miksi tai miksi ei? Voit välttää henkilökohtaisen mainonnan, joka perustuu mobiilisovelluksen toimintaan, asentamalla DAA: n AppChoices-sovelluksen tähän. 5% alle niiden 12 kuukauden keskimääräisen tavoitehinnan. Myyjä kertoo kuinka paljon hän haluaa osakekannasta, ja ostaja kertoo kuinka paljon hän on valmis maksamaan. Nämä kaksi yhdessä muodostavat pidennetyn kaupan. Miksi osakeoptiot eivät käy kaupassa ennen ja jälkeen osakemarkkinoiden, kuten useimmat osakkeet?\n51, kun sulkukello soi. Pre-Market -kaupan tiedot julkaistaan vuodesta 4: Monet välittäjät tarjoavat kauppaa tuntien jälkeen. Ja muista, että heidän teloituksensa voivat viivästyä (niin paljon säästöistä palkkioissa!)\n0% Q1: n tuloksen jälkeen. Kun nämä ansiotulot tulevat, ne voivat olla hiukan shokki osakekannalle, kun hintavaihtelu on suuri, kun taas suurin osa muista ei kiinnitä huomiota. 0005 osaketta kohden pitkien aikojen aikana.\nAlun perin tuntien jälkeistä kauppaa harjoittivat pääasiassa institutionaaliset sijoittajat. Kuinka forex-sijoittajat ansaitsevat (ja menettävät) rahaa, (Se on hinta, jolla välittäjä myy perusvaluutan.). Nämä suuret rahastot, kuten nämä kaupat, monista syistä, joista tärkeimpiä ovat yksityisyys. Kun ECN-pohjaiset kaupankäyntijärjestelmät alkoivat syntyä suunnilleen samanaikaisesti, NYSE ja muut suuret rahoituskaupan pörssit jatkoivat kaupankäyntiään työaikojen jälkeen ja saapuivat lopulta 4 pisteeseen. Kuinka se toimii? Itäinen aika maanantai-iltana - markkinat olivat suljettu tunnin ajan.\nSijoittajien ei enää tarvinnut olla pörssikerroksessa kaupan tekemistä varten. Kaupankäynnin volyymi on huomattavasti pienempi ulkopuolella, mikä vaikeuttaa kauppakumppanin löytämistä - varsinkin jos suurin osa markkinoiden toiminnasta suuntautuu samaan suuntaan myöhästyneiden tietojen perusteella. Korkean / matalan scalping-valuutan binaaristen optioiden kaupankäyntistrategia, tyypillisimmin volatiliteetin tekniset indikaattorit Keskimääräinen todellinen alue ja Bollinger-kaistanleveys sekä Korkea-Miinus-matala (trendivahvistusta varten) antavat kauppiaille vahvistussignaalit kannattavasta kaupasta. Uudet kauppiaat olettavat usein, että koska hintaerot ilmenevät yleisimmin yhden kaupankäyntipäivän päätöskurssin ja seuraavan kaupankäyntipäivän avoimen hinnan välillä, jonka he voivat ostaa tai myydä, varastossa jossain keskellä aukkoa joko markkinoiden sulkemisen tai ennen markkinoiden avaamista seuraavana kaupankäyntipäivänä. Tämä tarina julkaistiin ensimmäisen kerran elokuussa. Joten osakkeet, jotka on ostettu tuntien kuluttua päivästä ennen osingonmaksupäivää, ovat oikeutettuja osinkoon. Pitäisikö sinun käydä kauppaa tuntien jälkeen? Jos et pysty pakkaamaan riittävästi kaupankäynnin jännityksiä kuuden ja puolen tunnin väliin tai jos 9–5 -työsi ei anna sinulle vapautta tehdä omaa kauppaa kotona, olet onnea.


Finnsport 500 moottorivene - Sastamala - Nettivene\nKokeilu myynnissä tämmöinen finnsportti.\nViime kesänä tehty perälauta uusiks ja samalla laitettu pari vahviketta ja moottori kaivo poistettu.\nKevät talvella maalattu, laitettu isompi moottori ja tuulilasi yms tehty uusiks.\nVeneessä 50litran tankki, hydrauli ohjaus, jalkakaasu, setback teline, tuorevoitelu käytössä yms\nPaketilla päästy 50solmua, mutta uskallus ei riitä painaa petaalia pohjaan saakka. Varmasti pääsee lujempaakin kun tekis vielä lisävedenoton ja nostais konetta enemmän.\nMuutaman viikonlopun veneillyt ja hyvin tuntuu pelaavan.\nPotkurina 14,5x23 teräspotkuri, mukaan tulee 14,5x25 mikä ei tuntunut olevan hyvä tuolla koneen korkeudella.\nVene ja moottori rekisterissä ja mukaan tulee rekisteröity omavalmiste traileri mukaan.\nVene on fiban tekele ja oikea malli on yamarin 510s, mutta sama kuin finnsport\nVeneen kuomu hieman nähnyt elämää mutta ajaa hyvin asian.\nTarjouksia kuunnellaan ja vaihdossa voisin ottaa vaikka argo19 veneen.\nEn suosittele veneilyä alottavalle, kun ei itsellänikään riitä uskallus ajamaan täysiä.\nVeneessä 50litran tankki, hydrauli ohjaus, jalkakaasu, setback teline, tuorevoitelu käytö...Lue lisää »\n- Kevät huolto tehty ja hyvin pelaa.\nMiki Ketola, Sastamala\nFinnsport rahoitus '90\nFinnsport 600 Cabin '85\nNettivene ID 805512


Kirjoittaja Aihe: 25. esityskausi (Luettu 27442 kertaa)\nVastaus #90 14.11.14 - 22:20\nLainaus käyttäjältä: Monorail - 14.11.14 - 19:24\nJoo, on tuo Simpsonit sen verran kimurantti kääntää, että saisivat jättää ihan kokonaan pois jaksojen ja niiden sisäisten osioiden suomentamisen.\nOnkos joku katsonut näitä TV:stä? Itsehän harrastan jaksojen tonkimista netistä esityspäivän jälkeen, mutta olisi kiva vielä kuulla tuoretta näkökulmaa näihin. Melko tyhjä kausi oli, voisin sanoa, olen jo nyt unohtanut puolet koko kauden tapahtumista. Legot ja häiritsevän tylsä Sideshow Bob -jakso tulee ensimmäisenä mieleen tästä kaudesta.\nItse katsoin töllöttimestä tuon jakson 'Vauva nimeltä Homer'. Suht lämminhenkinen juoni, muutama hauska kohta, mutta pääosin sitä samaa kauraa ja väännetty samasta muotista kuin muutkin uudemmat jaksot. Ja pitää paikkansa, kuten Mororail sanoi, jopa Sideshow Bobin esiintyminen kaudella jäi vain laimeaksi äänivierailuksi. Kelsey Grammer parka, ensin hänen loistavalle rikollisnero-hahmolleen tehdään kasvojensiirto ja sitten vielä läntätään kidukset.\nKauden ehdottomiin helmiin kuuluvat jakson 'Laitonta latailua' ja 'Paljon tuhinaa taiteesta'. (Voi luoja, kylläpä nuo suomenkieliset nimet kuulostavatkin tyhmiltä!).\nVastaus #91 22.11.14 - 14:29\nJohtaja Burns hankkii alaisilleen älylasit, jotta voisi vakoilla näiden työntekoa. Juoneen on ammennettu viime vuosien tietoturvallisuusjupakoista: Springfieldin ydinvoimala on kuin maailma pienoiskoossa ja Burnsin valvomo kuin Yhdysvaltain turvallisuusvirasto NSA.\nSimpsonit ei ole koskaan ollut kovin näppärä vitsaillessaan tietotekniikasta ja netti-ilmiöistä. Ooglen älylaseista irtoaa kuitenkin ihan hauskaa juttua. Ne näyttävät toisista ihmisistä kyseenalaisia tietoja ja saavat käyttäjänsä jumittamaan virtuaalimaailmassa kuin todellisuuden unohtaneet zombit.\nJakson puolivälissä juoni lässähtää Homerin ja Margen parisuhdekriisiksi. Lähtökohta olisi antanut mahdollisuudet tehdä melkein mitä tahansa millä hahmoilla tahansa, mutta silti samaa vanhaa kaavaa käytetään sadatta kertaa. Mikä pettymys.\nSivujuonessa Bart ottaa jälleen yhteen Nelsonin kanssa mieleenpainumattomin seurauksin. Näiden kohtausten toivoisi vain menevän mahdollisimman nopeasti, jotta pääsisi takaisin kiinni astetta parempaan pääjuoneen.\nJakson englanninkieliseen nimeen Specs and the City verrattuna suomennos Kahjot kakkulat kuulostaa ärsyttävän pliisulta ja lapselliselta. Olisivat edes kokeilleet jotain sanaleikkiä, vaikka Älyttömät lasit.\nJaksoarvostelu: 25x19 - Voodoolla vauvoja\nVastaus #92 05.02.16 - 21:09\nBart yrittää hankkiutua eroon ärsyttävästä kuvisopettajastaan vooddoolla, mutta vain saa hänet raskaaksi. Tämän jälkeen, Bartia pyydetään tekemään lapsia lapsettomille pareille. Fat Tony saa myös uutisen korviinsa, ja kidnappaa Bartin ja Homerin parittamaan hevosiaan.\nItse pidin tästä jaksosta. Vitsit olivat nokkelia, ja juoni oli toimiva, eikä rönsyillyt ympäriinsä. Fat Tony-juoni oli myös todella hauska ja nokkela, etenkin Homerin, Bartin, Fat Tonyn ja Louien laulunumero oli nokkela ja viihdyttävä. Jos kritiikkiä pitäisi antaa, se olisi se että vitsejä on hieman liian paljon. Niitä lentelee ylt ympäriinsä, ja jotkut missaa maalinsa, muuten loistava jakso.


Koneurakointi J. Nevasalmi Oy - Y-tunnus: 2321568-8 - Yritystiedot, taloustiedot, päättäjät & hallituksen jäsenet\nFinder.fi / Maatalouskoneet / Maatalouskoneet Kuopio / Koneurakointi J. Nevasalmi Oy\n Y-tunnus 2321568-8\n044 336 Näytä numero\n Kinnulanlahdentie 16, 71730 Kinnulanlahti\n671 341 86 101\n2214,8% -49,3% -74,8% 17,4%\n67 -5 -15 11\n10,6% -0,6% -11,6% 14,9%\n10% -1,4% -17,4% 10,9%\n52 -7 -17 11\nKoneurakointi J. Nevasalmi OyLähde: YTJ\nVerohallinnon perustiedot: 24.3.2010\nKoneurakointi J. Nevasalmi Oy on perustettu vuonna 2010. Se on osakeyhtiö, jonka kotipaikka on Kuopio, ja pääasiallinen toimiala Maatalouskoneet, maataloustarvikkeet. Yhtiön toimitusjohtaja on Jouni Jaakko Juhani Nevasalmi.\nYhtiön Koneurakointi J. Nevasalmi Oy liikevaihto oli 101 tuhatta ja tilikauden tulos 11 tuhatta. Liikevaihto nousi 17,4%. Liikevoittoprosentti oli 10,9%. Tiedot perustuvat yhtiön viimeisimpään tilinpäätökseen vuodelta 2021.\n02/2021 päättyneellä tilikaudella yhtiöllä oli 1 työntekijä.\nMonipuolista koneurakointia yrityksille ja yksityisille!\nOlen vuonna 2019 perustettu yhden miehen yritys, jolla on vuosikymmenten työkokemus kone- ja kuorma-autopuolelta. Yritykseltäni saat monipuoliset maarakennustyöt laadukkaasti ja kohtuuhintaan. Kotipaikkani on Maaningalla mutta toimin laaja-alaisesti Itä-Suomen alueella. Työt tehdään joko tuntilaskutuksella koneen tuntimittarin mukaan tai sovitusti urakkana. Henkilötyötunnit laskutetaan erikseen (lapio/ mittaustyöt jne.). Kaivinkonetöiden lisäksi minulta taittuvat pienet rakennus- ja metsurityöt.\n-taloyhtiöiden erilaiset pihatyöt: salaojitukset, parkkipaikat, nurmialueet jne.\n-teiden teot ja kunnostukset\n-energiakoura työt, puun korjuu ja kuormaus\n-tie,- metsä- ja pelto-ojien kaivuu/ siivous\n-pellon- ja tonttien raivaustyöt\n-pienet rantojen ruoppaustyöt (ELY-keskuksen luvan alaiset)\n-minikaivinkonetyöt (esim. ahtaat pienet paikat)\nJouni Jaakko Juhani Nevasalmi, toimitusjohtaja (7/2019), hallituksen jäsen (7/2019)\nTuomas Tapani Luukkonen, hallituksen varajäsen (7/2019)\nJuha Risto Tissari, päätilintarkastaja (3/2010)\nFin Masiko Oy\nKonehuolto K. Niskanen\nOD Konekorjaus Oy\nKonehuolto Kari Halonen Oy\nAntin Konehuolto Oy


Muu merkki Clark Terra lisävarusteet ja komponentit - Nettikone\nHinta 620 € Päivitetty 16.09.2020\nMuu merkki Clark Terra\nClarkin telat pienempään koneeseen. Lenkit erittäin kuluneet, kovempaan ajoon vaati kunnostuksen. Laput näyttäisi muuten olevan asiallisessa kunnossa molemmin puolin. Olleet 810:ssä etutelana 700x22,5 renkailla, mutta istunevat paremmin 600 pyörille. Tästä satunnaiseen ajoon tai kunnostettavaksi.\nKatso myytävänä olevat Muu merkki Clark Terra vaihtokoneet »\nMuu merkki Prokop\nMuu merkki Clark Terra 600/700x22,5\nNettikone ID 1975190


Tapahtumiin, joissa farkut eivät vain leikkaa sitä, miksi et parittaisi tavallista T-paitaa joihinkin mustat housut? Yhdistä paidan rento vetovoima klassisiin pukuhousuihin, ja voit muotoilla loput sopivaksi tilanteeseen. Alkaen a älykäs rento Tapahtumassa kiinni ystävien kanssa baarissa, et voi todella mennä pieleen tässä tyylikkäässä kokoonpanossa!\nEsittele nilkkasi leikattuilla farkuilla ja valkoisella T-paidalla. Farkku näyttää hyvältä yhdistettynä valkoisiin tennareihin, vene kengät tai mokkasiinit. Tämä ilme voidaan muotoilla myös a bleiseri tai nahka takki.\nYhdistä muodollinen muotoilu rentoon reunaan a kaksirivinen puku ja valkoinen T-paita. Kahden tyylin kontrasti luo tyylikkään asun, joka voi imartella valtavasti erilaisia tilanteita. Tämä minimalistinen estetiikka toimii hyvin älykäs rento tai jos olet menossa a liike Casual-toiminto. Lämpiminä kuukausina vaaleat kerman tai kiven sävyt näyttävät parhaimmilta. Se on helppo tapa pukeutua mihin tahansa paikkaan ja näyttää hyvältä kaikille.\nKun elohopea putoaa ja on aika ryöstää, miksi et harkitse T-paitaa ja huivi? Pienistä ja ohuista tyyleistä paksuihin ja funkyihin on monia tapoja, joilla voit rokata tätä ulkoasua. Käytä tätä lisävarustetta tapana piristää tai täydentää asua.\nLuo vankka ja tyylikäs asu perusta parilla farkkufarkkuja ja T-paitaa. Tämä yhtye on helppo muotoilla millä tahansa ja näyttää upealta kaiken ikäisille miehille. Keinuta sitä bleiserillä, vene kengät ja lisävarusteita kuumalla säällä, tai pysy lämpimänä ja paahteisena kamelin päällystakin ja aavikkokengät. Ei ole väliä kuinka valitset käyttää tätä, olet huoneen tuorein kaveri.\nKiinnitä kiillotettu asu kiihkeästi kiertämällä valkoinen T-paitasi farkuihin. Klassinen yhdistelmä näyttää täydelliseltä a nahka takki, päällystakki tai vain rohkea vyölukko. Riippumatta siitä, miten puket sen, paras asia, jota voit käyttää, on luottamus.


Siivouskomeron tärkeimmät välineet | Anne Melender\nkaupallinen yhteistyö kodinhoito lifestyle siivous siivouscorner\nEn tiedä kuinka moni on ollut kesällä innokas kodin siivooja, arvaatte varmaan että minä nostan käden pystyyn – koska pidän siivouksesta teen sitä tietysti aina. No myönnän, että kuumimpien kesähelteiden aikana koti sai olla kesätilassa, eli perussiivouksesta en jaksanut stressata. Mutta kun koti on suurin piirtein järjestyksessä, ei pidemmät siivoustauot juurikaan rasita mieltä.\nNäin alkavan syksyn kunniaksi päätin toteuttaa paljon toivotun siivousaiheisen postauksen, nimittäin listaan mitkä ovat minun must have -siivousvälineeni ja muutaman kikan siitä, miten siivousta voi vältellä, koska kyllä se vaan niin on että pienin jutuin ylläpitosiivoustoimia voi helpottaa.\n”postaus on osa Sinituotteen Startti siistiin syksyyn -kampanjaa\nSINI:llä on myös mustia mikrokuituliinoja, kylppäriliina on lila ja pörröinen pölyliina on oranssi\nNämä siivousvälineet ovat sellaisia joita ilman en halua olla:\nmonitoimimoppi ja teleskooppivarsi\nlaudepesuri (kylpyhuoneen pesemiseen)\nKäynpä läpi vähän mihin tarkoitukseen mitäkin käytän kotona. Jokaisella kotisiivoojalla on varmasti omat pinttyneet tapansa tehdä asioita, mutta joskus on ehkä hyvä miettiä voisiko jotakin tehdä näppärämmin tai yksinkertaisemmin. Itse olen pyrkinyt siivoustoimissani mahdollisimman helppoon ja tehokkaaseen tyyliin – olen aika nopea käänteissäni, mielelläni siis nopeutan hommia jos mahdollista.\nKeittiön päivittäisesessä siivouksessa tarvitsen listaamistani välineistä vaihtopäätiskiharjaa, muruharjasettiä, kuivaa pikasiivousliinaa ja mikrokuituliinaa. Tiskiharjan käyttöä tuskin tarvitsee kummemmin avata, mutta SINI:n tiskiharja on kätevä vaihtopään ansiosta, on turha vaihtaa joka kerta koko harjaa uuteen. Tiskiharjalla suhautan myös tiskialtaan päivittäin puhtaaksi – mitä useammin sen harjaa, sitä harvemmin siihen pinttyy lika.\nVinkki: Altaan puhtaanapitovinkiksi voisin mainita ainakin sen, että siinä ei kannata säilyttää likaisia astioita, mielummin pöytätasolla ja mieluimmin ne lataa heti koneeseen. Käsin tiskattavat meillä säilyvät sen hetken kun odottavat tiskaamista, niin pöytätasolla altaan vieressä. Jos altaaseen kasaa likaisia tiskejä likoomaan, voi allas pinttyä ja kalkkiintua ihan turhaan.\nPintojen pyyhkiminen keittiössä.\nKäytän varsinaisena siivousliinana keittiössä biohajoavaa pikasiivousliinaa, joka on hygieninen ja jolla mieluiten pyyhin esimerkiksi ruoan laiton jälkeen roiskuneen rasvan. Biokuituliina on periaatteessa kertakäyttöinen, mutta minulla sama liina menee keittiössä kyllä usein muutamankin päivän. Sen jälkeen liinaa en suinkaan laita biojätteeseen, vaan se siirtyy ”likaisempiin hommiin”. Esimerkiksi pyyhkimään roskikaapin, pihakalusteiden pyyhkimiseen, kenkien pyyhkimiseen, auton sisäosien pyyhkimiseen jne.\nYksi tärkeä lempparini pintojen pyyhkimisessä on muruharjasetti joka kulkee SINI:n valikoimassa nimellä talousrikkasetti. On tosi nopeaan pyyhkäistä harjalla murut ja muut kuivat roskat pöytätasoilta, sen jälkeen sitten pyyhkäistä ne kostealla. SINI:n muruharja on helppo pitää puhtaana, pesaisen sen aina välillä astianpesuaineella hanan alla. Mainitsenpa että samanlainen muruharjasetti minulla on myös puutarhakäytössä, ihan mahtava harjailla pöytäpintoja ja ikkunapeltejä yms. pihan puolellakin.\nMikrokuituliinaa käytän keittiössä kuivana, sillä viimeistelen kosteapyyhinnät, näin ei jää pyyhintäjälkiä pinnoille. Lisäksi mikrokuituliinaa käytän vesiroiskeiden kuivaamiseen pinnoilta, esimerkiksi altaan ympäristöstä. Näin pinnat eivät vaurioidu vedestä ja kalkista. Pieni vaiva iso vaikutus.\nKeittiön kaapistoja pyyhin myös mikrokuituliinalla, mutta siihen käytän erityisesti näille pinnoille varaamaani liinaa, etten siirrä ruoanvalmistusrasvoja oven pintoihin. Hitusen nihkeä mikrokuituliina ei jätä pyyhkimisjälkiä pinnoille.\nVinkki: Älä kastele liinaa kokonaan hanan alla, vaan suihkauta siihen sumutinpullolla vähän vettä tai pesuainetta ja pyyhi pinnat. Tällä metodilla lika irtoaa hyvin ja pyyhintäjälkiä ei jää näkyviin.\naina siistin kylpyhuoneen salaisuus on pintojen kuivaaminen lastalla ja kylpyhuoneliinalla\nOlenko jo tarpeeksi monta kertaa maininnut mikä vaikutus sillä on kun viitsii suihkun jälkeen kuivata vedet pois pinnoilta. Tähän tarkoitukseen käytän kuivauslastaa ja SINI:n kylpyhuoneliinaa. Itse asiassa usein kuivaan seinät, hanan ja lasiseinän pelkästään kuivausliinalla. Se on supernopeaa ja pinnat ovat aina kiiltävät. Kun koittaa perusteellisempi kylpyhuoneen siivoushetki, ei tarvitse räjäyttää likaa pois, vaan homma sujuu joutuisasti. Tällöin pesimenä suosin usein SINI:n laudepesuria, se on mukava käteen ja sen reuna on tarpeeksi tehokas, mutta samalla hellävarainen kaakeleiden saumoillekin.\nVinkki: Ainoa tapa pitää kylpyhuoneen lasipinnat aina raikkaina ja puhtaina on kuivata ne suihkun ja saunan jälkeen. Pieni vaiva oikeilla välineillä.\nJakkaran päällä uusi suihkukuivain, jonka saa näppärästi roikkumaan.\nUutuus: SINI:ltä on tullut juuri myyntiin uusi kätevä suihkukuivain. Testailin jo etukäteen tätä tuotetta ja se sopii mainiosti pintojen nopeaan ja kätevään kuivaamiseen, esimerkiksi lasisesta suihkuseinästä. Kuivaimessa on pehmeä kuivainosa, jotta se ei naarmuta pintoja ja varren koukusta sen saa roikkumaan. Suosittelen lastan käytön jälkeen vielä viimeistelyä kuivausliinalla.\nKäytännön vinkki: Kun peset kädet, kiinnitä huomiota miten kastelet hanan ja altaan ympärystän. Jos totut annostelemaan saippuan kuivaan käteen ja kastelet vain toisen käden hanan alla ennen saippuan levitystä, ei vettä roisku saippuapullon ja hanan ympärille. Lopuksi hanan voi sulkea kyynärvarrella, niin märät kädet eivät ripottele vettä ympäriinsä. Kuulostaako hankalalta, ei ole, voin luvata. Allas, hana ja koko kylpyhuone pysyvät huomattavan paljon paremmassa kunnossa ja siistinä.\nSilloin kun täytyy pestä lattiat, suosin SINI:n teleskooppivarteen kiinnitettävää monitoimimoppia. Meidän parketille paras pesupää on laminaattimoppi, se liukuu kevyesti ja ei jätä lattiaa liian märäksi. Olen aivan ihastunut siihen, lattianpesu sujuu todella näppärästi. Monitoimimoppia käytän muulloinkin kuin lattian pesemisessä, nimittäin pikasiivouksessa se on aivan mahtava, kun moppiosaan kiinnittää pölyliinan, saa lattiapinnoilta pölyt pois hetkessä. Joskus teen tämän vielä imuroinnin jälkeenkin ja kyllä sitä irtopölyä silloin vielä riittää.\nYleissiivouksen toinen tärkeä väline on kuohkea mikrokuituliina jolla pyyhin pöyt pinnoilta. Kuiva pörröinen mikrokuituliina on mitä parhain ja kätevin kaikkien pintojen pölyjen pyyhintään. Pyyhkiessä käytän tietysti oikeaoppista liinan taittelutekniikkaa, eli se on viikattu neljään osaan, näin saadaan käyttöön kahdeksan puhdasta pyyhkimispintaa. Pölyjen pyyhinnän jälkeen tomutan liinan ulkona ja vielä imuroin sen, niin sitä voi käyttää useamman kerran ennen pesua.\nHalusin vielä mainita yhden näppärän välineen, johon itse olen aivan ihastunut, nimittäin nysvärin. Se on harja, jossa on molemmissa päissä erilaiset harjakset, joilla pääsee ahtaampiikin väleihin puhdistamaan joko pölyjä tai likaa. Harjaa voi käyttää kuivana tai märkäpesussa.\nVinkki: Kokeile nysväriä esimerkiksi jääkaapin tai astianpesukoneen tiivisteiden harjaamiseen tai ikkunanpesussa ikkunan puitteiden ahtaiden välien harjaamiseen.\nHuolehdi välineistäsi hyvin!\nLaadukkaat ja toimivat siivousvälineet ovat todellisia arjen helpottajia. Opettele käyttämään niitä oikein ja myös huolehtimaan niistä hyvin. Lue pakkauksista vinkit ja hoito-ohjeet ennen käyttöönottoa. Itse kerään liinoja ja pesuvälineitä viikon tai parin ajan pesuämpäriin ja pesen ne sitten pesukoneessa ja ravistelen hyvin ja oion ne kuivumaan. Mikrokuituliinoja ei saisi pestä tavallisen pyykin yhteydessä, sillä liinat menettävät liankeräämiskykyään. Nykyaikaiset pesukoneet mittaavat veden määrää ja pesuohjelman pituutta pyykin painon mukaan; mieluiten kannattaa pestä pesuvälineet omassa koneellisessaan.\nStartti siistiin syksyyn alkaa mukavasti kun inventoi omat siivousvälineet ja tottumukset.\nPS. Siivouscorner jatkuu taas syyskuussa Instagramin puolella, innolla odotan uusien jaksojen kuvaamista!


Ajanilmauksista – Politiikasta\nKäytämme ajanilmauksia teksteissä usein vähän huomaamatta, lauseiden täytteenä, ja niiden informaatioarvo – etenkin silloin, kun kerrotaan tutkimuksesta ja tieteestä – voi jäädä kevyeksi. Siksi niiden kohdalla ei kannata lepsuilla. Silloin, kun jokin omassa tekstissä on tapahtunut viime aikoina tai pitkän ajan kuluessa, kannattaa itseltään kysyä, että voisiko ajan ilmaista hiukan tarkemmin: olisiko se viime kesäkuusta, kirjan julkaisemisen jälkeen, 1990-luvulla tai viime vuosisadalla? Tai onko ilmaus oikeastaan turha ja selviäsikö asia yhtä hyvin ilman koko ajanilmausta?\nTietenkin näillä ilmauksilla on tekstissä myös muita tarkoituksia kuin ilmaista jotain faktuaalista, mitattavissa olevaa aikaa. Ei niitä ole mitään syytä heittää menemään – kunhan muistaa olla tarkka ja ytimekäs silloin, kun siihen on syytä.\nAjan mittaan ja ajan myötä lienevät ilmauksista kaikkein väljimpiä. Tarkemmassa päässä janaa on lyhyellä aikavälillä – vaan tämäkin voi toki tarkoittaa monenlaista aikaskaalaa.\nMoni on ehtinyt elämänsä aikana kuulla, että pitkässä juoksussa – käännös englannin ilmauksesta in the long run – ei kielikuvana toimi suomeksi. Se on ollut jo yli kaksikymmentä vuotta kielenvartijoiden suosikki-inhokkeja, ja silti se yhä esiintyy puheessa ja kirjoitetussa tekstissä. Käyttäköön siis ken uskaltaa: korvaavia ilmauksia ovat vaikka ajan mittaan, ajan myötä, aikaa myöten, pitkän ajan kuluessa tai pitkällä aikavälillä.\nLähiajat viittaavat tulevaan: lähipäiviin, lähivuosiin, lähitunteihin. Viime taas viittaa menneeseen: viime vuosina, viime aikoina. Tätä pakkaa sekoittaa se, että meillä on myös menneisyyteen viittaavia lähi-alkuisia sanoja, kuten lähihistoria.


Värikkäitä lintuja kuvaamassa – Vuosia Maailmalla\nKasvihuone viime lokakuussa\nLasikupolinen rakennus on valmistunut vuonna 1969 Prentice Bloedel nimisen yksityishenkilön lahjoituksen avustuksella. Rakennuksen ylläpitovastuu lankesi kuitenkin kaupungin vastuulle, joka vuonna 2009 päätti, että kasvihuoneen vuosittainen 240 000 dollarin ylläpitokustannus on liikaa sen budjetille ja lisäsi konservatorion lakkautuslistalle. Päätös johti kuitenkin kansalaisryhmän syntyyn, joka onnistui keräämään kasaan summan, jolla konservatorio pystyi jatkamaan toimintaansa. Lopullinen siunaus konservatorion jatkolle syntyi seuraavana vuonna, kun läheinen VanDusenin kasvitieteellinen puutarha suostui osallistumaan toiminnan rahoittamiseen.\nTiivistä kasvillisuutta konservatorion sisällä\nKasvihuone ei ole kooltaan kovin suuri. Rakennuksen lasikupolin halkaisija on 43 metriä ja korkeus 21 metriä. Kupolin sisäpuolella mahtuu kuitenkin elämään noin sadan eksoottisen linnun yhteiskunta, joka lentelee vapaasti yli 500 trooppisen kasvilajin keskellä. Pääsymaksu konservatorioon on 6,5 dollaria hengeltä, mitä vastaan pääsee ihmettelemään puiden oksilla istuskelevia värikkäitä tropiikin lintuja. Rakennuksen sisätilojen kiertämisessä ei kulu paljon aikaa, mutta kokemus on mukava ja ainakin nyt sunnuntaina paikalla oli paljon väkeä. Varsinkin lapsilla riitti ihmeteltävää paikoin alle metrin etäisyydellä rauhallisesti istuskelevissa värikkäissä linnuissa.\nLasikupolin värikkäitä asukkeja\nKasvihuoneen nähtyämme söimme kevyen illallisen konservatorion naapurissa sijaitsevan ravintolan terassilla. Ruokapaikka lienee Vancouverin parhaita maisemaravintoloita, vaikkakaan sateisena sunnuntaina kaupunki näyttäytyi hyvin utuisena ja vuoret puuttuivat kokonaan taustalta. Ruoka oli silti hyvää ja yllättävän edullista. Maisemien vuoksi ei olekaan ihme, että itse presidentit Bill Clinton ja Boris Yeltsin ovat ruokailleet ravintolassa vuonna 1993 kaupungissa vieraillessaan. 💡\nPuiston maisemaravintola ja sateinen maisema\nKirjoittaja Klaus JohanssonJulkaistu 11 maaliskuun, 2013 17 joulukuun, 2019 Kategoriat Arki Kanadassa, Arki ulkomaillaAvainsanat Bloedel Floral Conservatory, Kanada, Queen Elizabeth Park, Vancouver, Vancouver-Little Mountain\nEdellinen Edellinen artikkeli: Käänteinen asetelma\nSeuraava Seuraava artikkeli: Captive\nvaellus (31) kanadalainen juttu (77) Dortmund (17) historiaa (71) West Vancouver (25) Suomi (50) Vancouver-Yaletown (30) talvi (63) työ (59) autot (24) ravintolat (41) fine dining (22) Yhdysvallat (19) Surrey (16) Berlin-Mitte (47) Cypress Mountain (17) kesä (32) road trip (28) matkakertomus-washington (25) sää (35) visioita (19) Burnaby-Metrotown (28) amerikkalainen juttu (27) talous (24) Burnaby (48) joulu (48) Vancouver-Downtown (57) arkkitehtuuri (50) syksy (16) joukkoliikenne (30) BMW (16) North Vancouver (37) Washington (24) Whistler (39) muuttaminen (25) laskettelu (49) kevät (18) Potsdamer Platz (16) Vancouver-Coal Harbour (22) saksalainen juttu (26) rakennustyömaa (54) asunto (52)


BMW kutsuu takaisin lähes 92 000 Mini Cooperia - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nBMW kutsuu takaisin lähes 92 000 Mini Cooperia\nYhdysvalloissa autojen korjaamokutsut eivät ota loppuakseen.\nKuva: Keith Bedford\n19.4.2015 9:59 | Päivitetty 19.4.2015 10:03\nAutovalmistaja BMW kutsuu 91 800 Mini Cooper -mallia korjaukseen Yhdysvalloissa. Takaisinkutsun syynä ovat Yhdysvaltain liikenneturvallisuusviraston NHTSA:n mukaan ongelmat istuinsensoreissa, jotka saattavat estää turvatyynyjen toiminnan. Asiasta kertoo uutistoimisto Bloomberg.\nLauantaina NHTSA:n verkkosivuilla julkaistu takaisinkutsu koskee yli 59 000 Mini Cooper ja Cooper S -mallia, jotka on valmistettu vuoden 2005 alun ja vuoden 2006 loppupuolen välisenä aikana. Lisäksi kutsun saa vuoden 2005 alun ja vuoden 2008 heinäkuun välisenä aikana valmistetut noin 32 500:aa Mini Cooper ja Cooper S -avoautoa.\nTurvallisuusviraston raportin mukaan takaisinkutsu tehdään, koska etupenkin matkustajanpuoleisen istuimen sensorit eivät välttämättä toimi oikein. Törmäyksen sattuessa etupenkin matkustajanpuoleinen turvatyyny ei välttämättä laukea, vaikka paikalla istuisi matkustaja.\nBMW:n tapaus kasvattaa entisestään Yhdysvalloissa takaisinkutsuttujen autojen määrää. Viime vuonna Yhdysvalloissa autoja kutsuttiin korjaukseen ennätysmäärä.\nUusi vuosi ja ensimmäinen takaisinkutsu: asialla GM\nTaloussanomat 2.1.2015 14:48\nAutonvalmistaja kutsuu korjaamolle...kaksi autoa\nTaloussanomat 5.1.2015 12:48\nLisää viallisia turvatyynyjä – Jaguar Land Roverilta yli 61 000 auton takaisinkutsu\nTaloussanomat 22.2.2015 9:54\nViallisten virtalukkojen piina jatkuu – Chryslerilta 703 000 auton takaisinkutsu\nTaloussanomat 8.3.2015 10:25\nToyotalla 400 000 auton takaisinkutsu palovaaran takia\nTaloussanomat 21.11.2014 19:22\nToyota teki huoltokutsun – turvatyyny voi tappaa\nTaloussanomat 27.11.2014 21:19


Team Kolibrit: Kolibrit Blue ja Celeste etsivät uusia valmentajia mukaan tiimiinsä\nKolibrit Blue ja Celeste etsivät uusia valmentajia mukaan tiimiinsä\nKolibrit -tiimi etsii uusia valmentajia joukkoonsa. Oletko joukkuevoimistelutaustan omaava ja mahdollisesti jo valmennuskokemustakin saanut, voimistelusta innostunut ja harrastukseesi sitoutuva henkilö?\nTiimimme tarjoaa loistavan mahdollisuuden lähteä mukaan valmentamaan joukkuevoimistelua kahdelle 12-14 -vuotiaiden mestaruussarjan joukkueelle. Tällä hetkellä tiimissämme työskentelee kaksi vastuuvalmentajaa ja kaksi junior -valmentajaa. Toivomme uusilta valmentajilta sitoutumista valmennustyöhön ja odotamme osallistumista vähintään kahden viikkovuoron ohjaamiseen. Ensimmäisen puolen vuoden aikana uudella valmentajalla on mahdollisuus osallistua treeneihin apuvalmentajana ja oppia samalla “joukkueen tavoille” ja tutustua tyttöihin. Jatkossa uuden valmentajan on mahdollista edetä tiimissämme vastuuvalmentajaksi asti.\nVaikka valmennustyö on tiimissämme pitkälle suunniteltua aikataulujen ja treeniohjelmien puolesta, arvostamme aina uutta näkemystä ja uusien valmentajien omia kokemuksia! Mikäli kiinnostuit olemaan osa taitavaa ja motivoitunutta tiimiämme, ota yhteyttä!\nVastuuvalmentajat: Aija Laihinen (aija.laihinen(at)gmail.com) ja Maija Niskala (mmnisk(at)utu.fi)


Leppävirralla yhä myrskyn pimentämiä taloja\nSunnuntai 27.7.2008 klo 15.04\nPohjois-Savossa kymmeniä talouksia on edelleen ilman sähköä perjantai-iltaisen myrskyn jäljiltä.\nSavon Voimasta kerrottiin iltapäivällä, että jakeluverkosto on kunnossa, mutta taloihin sähkön antavassa pienjänniteverkossa on vielä vikoja.\nIlman sähköä olevat taloudet ovat eri puolilla Leppävirtaa. Savon Voiman vikakorjaajat työskentelevät edelleen saadakseen kaikkiin talouksiin sähköt.\nVoimakas ukkosrintama kulki perjantai-iltana yli Pohjois-Savon katkoen puita ja kaataen niitä kymmenien kilometrien matkalta teille ja sähkölinjojen päälle.