Download "toiminta- ja taloussuunnitelma vuosille 2007-2011 www.defmin.fi"\n1 Puolustusministeriön hallinnonalan toiminta- ja taloussuunnitelma vuosille\n2 PUOLUSTUSMINISTERIÖ LÄHETE 1 (4) Puolustuspoliittinen osasto FI.PLM Helsinki //2005 PUOLUSTUSMINISTERIÖN HALLINNONALAN TOIMINTA- JA TALOUSSUUNNITEL- MA VUOSILLE - Puolustusministeriö lähettää ohessa valtiovarainministeriölle hallinnonalan toiminta- ja taloussuunnitelman vuosille -. Sen lähtökohtana on eduskunnan viime vuonna hyväksymän turvallisuus- ja puolustuspoliittisen selonteon hallittu toimeenpano. Hallinnonalan kehysehdotus lähetetään valtiovarainministeriölle eri asiakirjalla. Maanpuolustuksen kehittäminen on pitkäjänteistä työtä. Tämän päivän ratkaisujen vaikutukset puolustuskykyyn ulottuvat vuosikymmenten päähän. Turvallisuus- ja puolustuspoliittiseen selontekoon sisältyvät puolustusjärjestelmän kehittämislinjaukset ja erityisesti rauhan ajan puolustusvoimien kehittäminen muodostavat puolustushallinnon pitkän aikavälin uudistusohjelman lähtökohdat. Puolustuksen pitkäjänteinen ja hallittu kehittäminen edellyttää, että suunnittelun keskeiset lähtökohdat, kehittämislinjaukset ja rahoitus voidaan ennakoida riittävällä varmuudella. Suomen puolustuksen päämääränä on kaikissa tilanteissa taata maan itsenäisyys sekä turvata kansalaisten elinmahdollisuudet ja valtionjohdon toimintavapaus. Suomen puolustuskyky mitoitetaan siten, että koko maata puolustetaan. Tätä varten ylläpidetään yleistä asevelvollisuutta, ja puolustus rakentuu alueellisen puolustusjärjestelmän pohjalle. Kehittämällä sotilaallista yhteensopivuutta jatketaan valmiuksien luomista kansainväliseen sotilaalliseen yhteistyöhön erilaisissa kriisitilanteissa. Puolustuksen kehittämisen lähtökohtana on kansallinen puolustus, joka mahdollistaa liittoutumisen. Vuosien - keskeisimmät tavoitteet voidaan kiteyttää kolmeen kokonaisuuteen. Ensimmäisenä keskeisimpänä tavoitteena on kansallisen puolustuksen ylläpitäminen ja kehittäminen niin, että se vastaa muuttuvan turvallisuusympäristön vaatimuksiin. Puolustusjärjestelmää kehitetään siten, että toimin- POSTIOSOITE KÄYNTIOSOITE PUHELIN FAKSI SÄHKÖPOSTI Puolustusministeriö Eteläinen Makasiinikatu 8 A Vaihde Kirjaamo PL 31 HELSINKI (09) (09) HELSINKI\n3 PUOLUSTUSMINISTERIÖ LÄHETE 2 (4) Puolustuspoliittinen osasto FI.PLM Helsinki //2005 nan tuottavuus ja kustannustehokkuus paranevat. Tavoitteena on, että puolustusjärjestelmän kehittäminen, toiminta ja resurssit saadaan tasapainoon pitkällä aikavälillä niin, että Suomen puolustuksen uskottavuus kyetään ylläpitämään ja riittävä liikkumavara muutoksiin samalla säilytetään. Tavoitteena on VNS2004:n mukaisten linjausten huomioon ottaminen ja tavoitteiden saavuttaminen käytössä olevilla rajallisilla resursseilla sekä näihin liittyvän puolustusvoimien perustellun ja pitkäjänteisen rakennemuutoksen toimeenpano. Puolustusvoimien toiminnan ja talouden tasapainottaminen asetettujen suorituskykyjen rahoittamiseksi lähivuosina on mittava haaste. Toisena keskeisenä tavoitteena on kehittää puolustushallinnon yhteistoimintaa ja vuorovaikutusta muun yhteiskunnan ja viranomaisten kanssa hallinnon eri tasoilla yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen ja kohteiden turvaamiseksi. Puolustusvoimien kykyä antaa virka-apua muille turvallisuusviranomaisille parannetaan erityisesti ei-sotilaallisten uhkien ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan liittyen sekä kotimaassa että ulkomailla. Puolustussuunnittelussa otetaan huomioon varautuminen muiden viranomaisten tukemiseen myös EU:n yhteisvastuulausekkeen edellyttämällä tavalla. Suunnittelukaudella parannetaan ministeriön edellytyksiä onnistua kokonaismaanpuolustuksen yhteensovittamistehtävässään. Kolmantena keskeisenä tavoitteena on kehittää puolustushallinnon kykyä kansainväliseen yhteistoimintaan ja kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan. Sotilaallista kriisinhallintakykyä kehitetään kansainvälisten sitoumusten ja toimintaympäristön muutosten mukaisesti. Painopiste sotilaallisessa kriisinhallinnassa on kyvyn luomisessa osallistumiseksi EU:n taisteluosastoihin. Osallistuminen sotilaalliseen kriisinhallintaan ja rauhanturvaamistoimintaan pyritään suunnittelukauden aikana säilyttämään määrällisesti noin 1000 hengen tasolla ja operaatioihin välittömästi liittyvät vuotuiset menot noin 100 milj. euron tasolla. Puolustuksen kehittämisessä tarvittavien resurssien ja toimintamenosäästöjen luomiseksi toteutetaan puolustusvoimissa johtamis- ja hallintorakenteen uudistus ja jatketaan rakennemuutosta. Johtamis- ja hallintojärjestelmän uudistamisen ja rationalisoimistoimenpiteiden myötä tavoitteena on vähentää noin henkilötyövuotta vuoden 2012 loppuun mennessä. Samanaikaisesti tavoitteena on kohdentaa puolustusvoimien kehittämisohjelmiin nykyisistä tehtävistä vähintään 500 henkilötyövuotta. Vuosien kehyspäätös sisälsi alkuvuosille yhteensä 40 miljoonan euron lisäleikkaukset vuoden 2004 selonteon edellyttämästä rahoitustasosta. Tämä merkitsee käytännössä sitä, että vuosina 2006 ja ei tehdä lainkaan hinta- ja kustannustason tarkistusta. POSTIOSOITE KÄYNTIOSOITE PUHELIN FAKSI SÄHKÖPOSTI Puolustusministeriö Eteläinen Makasiinikatu 8 A Vaihde Kirjaamo PL 31 HELSINKI (09) (09) HELSINKI\n4 PUOLUSTUSMINISTERIÖ LÄHETE 3 (4) Puolustuspoliittinen osasto FI.PLM Helsinki //2005 Vuoden 2004 turvallisuus- ja puolustuspoliittisen selonteon tavoitteita ei saavuteta, mikäli selonteon edellyttämistä rationalisointitoimenpiteistä (1200 htv) syntyviä hyötyjä ei saada täysimääräisesti hallinnonalan käyttöön. Puolustusministeriön hallinnonalan kehysehdotus vuosille - on valmisteltu siten, että vuodelle kertausharjoituskoulutukseen ja muuhun harjoitustoimintaan kohdistettavaksi suunnitelluista tilapäisistä ja epätarkoituksenmukaisista säästötoimenpiteistä voitaisiin luopua, jalkaväkimiinat korvaavien järjestelmien hankinnat voitaisiin suorittaa alunperin suunnitellulla tavalla, kotimaisen ruuti- ja ampumatarviketeollisuuden toimintaedellytyksiä tuettaisiin eduskunnan edellyttämällä tavalla, puolustusvoimien rakenneuudistuksen toimeenpanosta ja tuottavuusohjelman toteutumisesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset tulisivat täysimääräisesti katetuiksi, toimitilojen osalta olisi mahdollista tehdä toiminnallisten tarpeiden ja räjähteiden turvallisen varastoinnin edellyttämät välttämättömät uusinvestoinnit ja perusparannukset, sotilaalliseen kriisinhallintaan tarkoitettujen suomalaisten taisteluosastojen lisääntyviin palkkausmenoihin olisi riittävä rahoitus ja maakuntajoukkojen koulutuksessa olisi käytettävissä tarvittava toimintakeskusverkosto. Tukitoimintoihin kohdistettavat henkilöstön vähentämistavoitteet aiheuttavat palvelujen ostosta vähintään vastaavat kustannukset keskipitkällä aikavälillä, jolloin mahdollisia tuottavuushyötyjä hankkeista kertyy käytännössä vasta vuodesta alkaen. Vuosina on rakenteellisilla toimilla, kuten johtamis- ja hallintojärjestelmän uudistamisella, varuskuntarakenteen kehittämisellä, varikkoja varastokentän supistamisella, joukko-osastojen lakkauttamisella sekä tuottavuuden parantamisella ja toimintoja painopisteyttämällä saavutettava keskimäärin noin 60 milj. euron vuotuinen rahoitusmahdollisuus asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Puolustusministeriö on tuonut esille muutosehdotukset hallinnonalan kehysehdotuksessaan. Puolustusministeri Seppo Kääriäinen Kansliapäällikkö Matti Ahola LIITTEET Puolustusministeriön hallinnonalan toiminta- ja taloussuunnitelma vuosille - POSTIOSOITE KÄYNTIOSOITE PUHELIN FAKSI SÄHKÖPOSTI Puolustusministeriö Eteläinen Makasiinikatu 8 A Vaihde Kirjaamo PL 31 HELSINKI (09) (09) HELSINKI\n5 PUOLUSTUSMINISTERIÖ LÄHETE 4 (4) Puolustuspoliittinen osasto FI.PLM Helsinki //2005 JAKELU TIEDOKSI Valtiovarainministeriö (20 kpl) Puolustusministeri Kansliapäällikkö PLM osastot ja yksiköt Puolustusvoimain komentaja Pääesikunta (50 kpl) Puolustushallinnon rakennuslaitos (5 kpl) Eduskunnan kirjasto (2 kpl) Eduskunnan valtiovarainvaliokunnan turvallisuus- ja puolustusjaosto (15 kpl) Eduskunnan ulkoasianvaliokunta (20 kpl) Eduskunnan puolustusvaliokunta (30 kpl) Valtiotalouden tarkastusvirasto Valtiokonttori POSTIOSOITE KÄYNTIOSOITE PUHELIN FAKSI SÄHKÖPOSTI Puolustusministeriö Eteläinen Makasiinikatu 8 A Vaihde Kirjaamo PL 31 HELSINKI (09) (09) HELSINKI\n6 SISÄLLYS 1 TOIMINTAYMPÄRISTÖN KUVAUS VUODEN 2004 TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLIITTINEN SELONTEKO JA HALLITUKSEN STRATEGIA-ASIAKIRJAN LINJAUKSET ARVOT, TAHTOTILA JA TOIMINTA-AJATUS PUOLUSTUSMINISTERIÖN HALLINNONALAN ARVOT TAHTOTILA TOIMINTA-AJATUS HALLINNONALAN TOIMINTALINJAT JA TAVOITTEET - (27. PÄÄLUOKKA) KESKEISIMMÄT TAVOITTEET RESURSSIT TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISEKSI HALLINNONALAN YHTEISKUNNALLISET VAIKUTTAVUUSTAVOITTEET VUOSILLE TÄRKEIMMÄT TAVOITTEET JA KEHITTÄMISHANKKEET POLITIIKKASEKTOREITTAIN TTS-KAUDELLA PUOLUSTUSPOLITIIKKA JA HALLINTO (27.01) Puolustusministeriön toimintalinjat ja painopisteet TTS-kaudella Tärkeimmät tulostavoitteet Yhteiskunnalliset vaikuttavuustavoitteet Toiminnalliset tulostavoitteet SOTILAALLINEN MAANPUOLUSTUS (27.10) Puolustusvoimien toimintalinjat ja painopisteet TTS-kaudella Kehittämisohjelmat, niiden päämäärät ja niille asetetut tärkeimmät tulostavoitteet Toiminnallinen tuloksellisuus Kokonaisresurssien käyttö SOTILAALLINEN KRIISINHALLINTA (27.30) Toimintalinjat ja päämäärät Tärkeimmät tulostavoitteet PUOLUSTUSHALLINNON RAKENNUSLAITOS (27.92.) Rakennuslaitoksen visio ja toiminta-ajatus Rakennuslaitoksen toimintalinjat ja painopisteet TTS-kaudella Tärkeimmät tulostavoitteet PERUSLASKELMA JA KEHYSEHDOTUS HENKILÖSTÖMÄÄRÄARVIO PUOLUSTUSMINISTERIÖN HALLINNONALAN HENKILÖSTÖJÄRJESTELMÄN KEHITTÄMINEN PUOLUSTUSMINISTERIÖ PUOLUSTUSVOIMAT PUOLUSTUSHALLINNON RAKENNUSLAITOS ALUE-, TOIMITILA JA YMPÄRISTÖNHALLINTA LIITTEET LIITE 1 Puolustusministeriön alustavat toiminnalliset tulostavoitteet vuosille - LIITE 2 Puolustusvoimien alustavat tulostavoitteet vuosille -\n7 2 1 TOIMINTAYMPÄRISTÖN KUVAUS Suomen lähialueiden vakaus on vahvistunut Euroopan unionin ja NATO:n laajentumisen sekä Euroopan unionin integraation syvenemisen myötä. Samalla kansainvälinen tilanne yleisesti ja myös Suomen kannalta on kuitenkin haasteellisempi. Suomen turvallisuuteen vaikuttavat yhä enenevässä määrin paitsi sotilaallinen myös taloudellinen ja poliittinen kehitys Euroopassa sekä maailmanlaajuisesti. EU on Suomelle jatkossakin tärkein viitekehys. EU-maiden keskinäinen solidaarisuus vahvistaa Euroopan vakautta ja Suomen turvallisuuspoliittista asemaa. Tämä edellyttää myös Suomelta täysimääräistä panostusta syventyvään yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan sekä solidaarisuutta muita jäsenmaita kohtaan. Sotilaalliset turvatakuut on saatavissa ainoastaan NATO-jäsenyyden kautta. Toimintaympäristömme säilynee vakaana. Vaikka lähitulevaisuudessa maatamme vastaan ei kohdistune välitöntä sotilaallista uhkaa, ylläpidetään lähiympäristössämme edelleen merkittävää sotilaallista potentiaalia. Tämä edellyttää Suomen sotilaallisen puolustuskyvyn ylläpitämistä ja pitkäjänteistä kehittämistä. Puolustushallinnon keskeisimmäksi haasteeksi on noussut hallinnonalalla käytössä olevien resurssien riittävyys. Suomen puolustuksen uskottavuuden ja riittävän puolustuskyvyn ylläpitäminen sekä kehittäminen puolustushallinnon nykyresursseilla käy yhä haasteellisemmaksi. Tällöin on keskityttävä lisääntyvässä määrin valtakunnan toiminnan kannalta keskeisten toimintojen, alueiden ja kohteiden sotilaalliseen puolustukseen. Sotilaallisen kriisinhallinnan vaativuus kasvaa. Sen haasteena ovat nopeaa liikkeellelähtöä edellyttävät, sotilaallisesti vaativat ja kaukana Euroopasta toteutettavat tehtävät. Sotilas- ja siviilitoimijoiden yhteistyö kriisinhallinnassa lisääntyy. Tarve yhteistoimintakyvyn ja uusien joukkotyyppien kehittämiseen kasvaa, mikä merkitsee panostamista korkeaan teknologiaan, laatuun ja erikoisosaamisalueiden hallitsemiseen. Sotilaallisen kriisinhallinnan toimintakyvyn kehittäminen ja osallistuminen on sovitettava noin 100 milj. euron rahoitustasolle. Yhä useammat kansalliset strategiset turvallisuusedut eivät ole sidottuna valtion alueeseen. Euroopan maiden puolustusratkaisut perustuvat tiivistyvään monikansalliseen yhteistyöhön, lisääntyvään ammattimaisuuteen, pieneneviin joukkomääriin ja moderniin sotateknologiaan. Painopiste on siirtymässä kansallisesta puolustuksesta kansainväliseen kriisinhallintaan. Myös Suomen puolustusvoimia kehitetään entistä yhteistoimintakykyisemmäksi. Syvenevällä kansainvälisellä yhteistoiminnalla tuetaan puolustusvoimien suorituskyvyn kehittämistä. Kokonaismaanpuolustuksen ja yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen painoarvo ja samalla hallinnonalojen välisen yhteistyön merkitys kasvavat. Uusien uhkakuvien myötä puolustusvoimien sotilaallisia suorituskykyjä on kyettävä käyttämään myös muiden viranomaisten tukena ei-sotilaallisten uhkien ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan sekä niiden seurausten hallintaan ja jälkihoitoon kotimaassa tai tarvittaessa maan rajojen ulkopuolella. Puolustushallinnon on kyettävä tiiviiseen vuorovaikutukseen ja yhteistoimintaan\n8 3 yhteiskunnan ja viranomaisten kanssa hallinnon eri tasoilla. Puolustusvoimien tärkeimpänä tehtävänä säilyy edelleen Suomen sotilaallinen puolustaminen. Suomessa julkisen ja yksityisen sektorin roolit ovat murroksessa. Julkisessa hallinnossa keskitytään lähivuosina yhä enemmän ydintoimintojen toteuttamiseen. Puolustushallinnon kehittymisen tulee seurata yhteiskuntaa kohtaavia muutoksia ajantasaisesti ja yhteiskunnan tavoitteita tukien. Myös puolustushallinto joutuu tarkastelemaan toimintojaan kriittisesti ja etsimään uusia toimintatapoja, joissa korostuvat yhteiskunnan eri toimijoiden erikoistumisen ja osaamisen monipuolinen hyödyntäminen. Suomessa on käynnissä merkittävä väestörakenteen muutos: suomalaisten määrä kääntyy laskuun ja väestö vanhenee. Väestörakenteen muutos vaikuttaa talouskehitykseen sekä työllisyyteen ja sillä on myös mittavia julkistaloudellisia seurauksia. Varusmiespalvelukseen tulevien 20-vuotiaiden miespuolisten ikäluokkien koossa merkittävimmät muutokset ovat jo tapahtuneet. Kutsuntoihin tulevan miespuolisen ikäluokan koko kasvaa lievästi vuosina (v noin ). Tämän jälkeen 20-vuotiaiden miespuolisten ikäluokkien koko alenee tasolle vuoteen 2030 saakka. Ikääntyvän väestön oloissa puolustushallinnon on kyettävä houkuttelemaan, pitämään palveluksessaan ja tarjoamaan kehittymismahdollisuuksia osaavalle henkilöstölle tietoyhteiskunnan kiristyvässä työvoimakilpailussa. Tämän vuoksi on huolehdittava hyvän työnantajan menettelytavoin yleisestä työnantajakuvasta, tehtävien houkuttelevuudesta, kannustavien palkkausjärjestelmien kehittämisestä ja toimivuudesta sekä hyvästä työilmapiiristä. Hyvinvointivaltion säilyttäminen myös tulevaisuudessa on suomalaisen yhteiskunnan keskeinen tavoite. Valtiontalouden tasapaino edellyttää hyvin toimivaa ja tehokasta julkista sektoria. Tämä vaatii myös puolustushallinnon toiminnalta kustannustehokkuutta. Valtiontalouden kehysmenettely ja koko vaalikautta koskevat sitovat kehykset asettavat suunnittelukaudella tiukat vaatimukset toiminnan ja talouden suunnittelulle. Puolustusvoimien kriisivalmiuden varmistaminen edellyttää kansallisia ja kansainvälisiä huoltovarmuuteen liittyviä sopimuksia ja järjestelyjä, sillä mahdollisuudet turvata maamme huoltovarmuus pelkästään kansallisin toimenpitein ovat riittämättömät. EU:n jäsenyys antaa mahdollisuuden hyödyntää unionin ja sen jäsenmaiden voimavaroja. Maanpuolustustahdon säilyminen Suomessa korkeana ei ole itsestään selvää. Historialliset tekijät säilyvät, mutta kansalaisten suhtautuminen muuttuu sodan kokemusten jäädessä vuosikymmenien päähän. Puolustusministeriön hallinnonalan on tuettava kansalaisten maanpuolustustahdon ylläpitoa ja varauduttava ennakoivasti maanpuolustustahtoon vaikuttaviin muutoksiin. Avoimella, oikea-aikaisella ja totuudenmukaisella viestinnällä on tärkeä rooli korkean maanpuolustustahdon ylläpitämisessä. Näihin keskeisimpiin tulevaisuuden haasteisiin vastaaminen edellyttää hallinnonalalla ennakoivampaa ohjausta, joustavaa ja vaihtoehtoista suunnittelua sekä tutkimuksen integroimista johtamiseen, suunnitteluun ja kehittämistoimintaan.\n9 4 2 VUODEN 2004 TURVALLISUUS- JA PUOLUSTUSPOLIITTINEN SELONTEKO JA HALLITUKSEN STRATEGIA-ASIAKIRJAN LIN- JAUKSET Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan peruslinjaus on vahvistettu valtioneuvoston eduskunnalle antamassa ja sen hyväksymässä selonteossa. Siinä asetetaan periaatteet ja tavoitteet Suomen toimintalinjalle sekä tarjotaan kansainvälisen toimintaympäristön arvioinnin pohjalta kehys sen toimeenpanolle eri sektoreilla. Valtioneuvosto toimii näiden peruslinjausten toimeenpanemiseksi, ottaen huomioon eduskunnan lausumat. Suomen turvallisuus- ja puolustuspoliittinen toimintalinja tähtää maan itsenäisyyden ja demokraattisten perusarvojen turvaamiseen sekä kansalaisten turvallisuuden ja hyvinvoinnin edistämiseen. Toimintalinja perustuu johdonmukaiseen ulkopolitiikkaan, vahvaan kansainväliseen asemaan ja aktiiviseen toimintaan Euroopan unionin jäsenenä sekä uskottavaan kansalliseen puolustukseen ja yhteiskunnan toimivuuteen. Toimintalinjaan kuuluu vastuun kantaminen kansainvälisestä turvallisuudesta ja vakaudesta sekä rauhanomaisesta muutoksesta yhteisten arvojen ja periaatteiden mukaisesti. Suomi osallistuu aloitteellisesti ja täysimääräisesti unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan sekä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan kehittämistyöhön ja toimeenpanoon. Unionin yhtenäisyys, keskinäinen yhteisvastuu ja yhteiset sitoumukset tälläkin alalla lisäävät Suomen turvallisuutta. Suomi ylläpitää ja kehittää sotilaallista puolustuskykyään turvallisuusympäristönsä vaatimusten mukaisesti. Sotilaallisesti liittoutumattoman Suomen puolustusratkaisu perustuu uskottavaan kansalliseen puolustuskykyyn, jolla pyritään ennalta ehkäisemään turvallisuusuhkien syntyminen Suomen aluetta kohtaan. Kehittämällä sotilaallista yhteensopivuutta jatketaan valmiuksien luomista kansainväliseen sotilaalliseen yhteistyöhön eri kriisitilanteissa. Suomen puolustuskyky mitoitetaan siten, että koko maata puolustetaan. Tätä varten ylläpidetään yleistä asevelvollisuutta ja puolustus rakennetaan alueellisen puolustusjärjestelmän pohjalle. Puolustusvoimia kehitetään turvallisuus- ja puolustuspoliittisten selontekojen mukaisesti. Puolustuksen kehittäminen valtioneuvoston selonteossa 2004 kuvatulla tavalla edellyttää johtamis- ja hallintorakenteen uudistamista ja rakennemuutoksen jatkamista sekä puolustusministeriön hallinnonalan määrärahojen säilyttämistä nykytasolla selonteon linjausten mukaisesti. Uskottavan kansallisen puolustuskyvyn ylläpitämiseksi puolustusbudjetista noin kolmannes pyritään käyttämään puolustusmateriaalihankintoihin. Suomi osallistuu kansainväliseen kriisinhallintaan. Suomi kehittää ja laajentaa osallistumistaan siviilikriisinhallintaan erityisesti Euroopan unionin mutta myös muiden järjestöjen ja toimintamuotojen puitteissa. Kansallisia voimavaroja kehitetään laaja-alaisesti. Sotilaallista kriisinhallintakykyä kehitetään kansainvälisten sitoumusten ja toimintaympäristön muutosten mukaisesti. Tämä edellyttää uusien toimintamuotojen omaksumista, nykyistä monipuolisempien ja suorituskykyisempien sotilaallisten voimavarojen kehittämistä ja osallistumista aktiivisesti monikansalliseen harjoitustoimintaan.\n10 5 Suomen osallistuminen sotilaalliseen kriisinhallintaan säilyy nykytasolla. Uutena lisävaatimuksia tuovana osallistumismuotona on toiminta kahdessa EU:n monikansallisessa taisteluosastossa. Osallistuminen NATO:n rauhankumppanuusohjelmaan vahvistaa kansainvälistä yhteistoimintakykyä ja tukee kansallisen puolustuskyvyn kehittämistä. Hallitus noudattaa asevientipolitiikassa Euroopan unionin yhteistä säännöstöä. Suomen omaa puolustusvälineteollisuutta, sen teknologista osaamista ja työllistämisvaikutuksia tuetaan. Kansallisessa varautumisessa ja maanpuolustuksen kehittämisessä otetaan huomioon myös uudenlaiset riskit ja uhat. Suunnittelussa ja kehittämisessä painotetaan muun muassa huoltovarmuuden, väestönsuojelun, tietojärjestelmien suojaamisen ja viestinnän valmiuksia. Myös ympäristötuhot ja muut suuronnettomuusuhat otetaan huomioon varautumisessa. Yhteistoimintaa viranomaisten välillä ja kykyä antaa virka-apua muille viranomaisille kehitetään edelleen. Kansallisen turvallisuuden edellyttämää suorituskykyä kehitetään ja ylläpidetään yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisen strategian mukaisesti. Lähivuosina hallinnonalojen tähän toimintaan liittyvien suorituskykyjen ylläpitämisen ja kehittämisen painopiste on valtion johtamisessa tarvittavan tilannekuvan muodostamisessa, vakavan rikollisuuden, ml. terrorismin paljastavassa tiedustelutoiminnassa, sähköisten tieto- ja viestijärjestelmien toimivuuden turvaamisessa ja terveydensuojelussa. Valtioneuvoston marraskuussa 2003 tehty periaatepäätös yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamista ja siihen liittyvä strategia tarkistetaan turvallisuus- ja puolustusasiain komitean valmistelemana vuonna ARVOT, TAHTOTILA JA TOIMINTA-AJATUS 3.1 Puolustusministeriön hallinnonalan arvot Puolustusministeriön hallinnonalan arvot ovat turvallisuus, luotettavuus, uskottavuus ja isänmaallisuus. Arvot ovat hallinnonalan ylimmän johdon työvälineitä, joilla omalta osaltaan ohjataan koko hallinnonalalla työskentelevää henkilöstöä toimimaan yhteisen tahtotilan saavuttamisen hyväksi. Toimimalla arvojemme mukaisesti vahvistamme samalla kansalaistemme maanpuolustustahtoa. Turvallisuus Puolustamme maatamme koko valtakunnan alueella. Meillä on keskeinen rooli yhteiskuntamme elintärkeiden toimintojen turvaamisessa ja osallistumme Suomen sisäisen turvallisuuden uhkien ennalta ehkäisemiseen ja torjumiseen. Osallistumme kansainväliseen yhteistoimintaan ja sotilaalliseen kriisinhallintaan. Roolimme vahvistaa kansalaistemme turvallisuuden tunnetta.\n11 6 3.2 Tahtotila Luotettavuus Toimimme kaikissa tilanteissa osana demokraattista yhteiskuntaa siten, että valtionjohdolla, kansalaisillamme, yhteistoimintatahoillamme ja omilla työntekijöillämme on ehdoton luottamus hallinnonalaamme. Uskottavuus Toimintamme hallinnonalana lujittaa puolustuskykymme kansallista ja kansainvälistä uskottavuutta, mikä on tärkein tekijä Suomeen kohdistuvien ulkoisten uhkien ennalta ehkäisemisessä. Isänmaallisuus 3.3 Toiminta-ajatus Teemme työtä isänmaan tulevaisuuden hyväksi kunnioittaen aiempien sukupolvien uhrauksia ja pitäen omalta osaltamme huolen siitä, että tulevillakin sukupolvilla on mahdollisuus itsenäisiin ratkaisuihin kehittyvässä kansainvälisessä turvallisuusympäristössä. Puolustusministeriö vastaa Suomen puolustuspolitiikasta. Puolustusministeriö on valtionjohdon luotettava asiantuntija ja valtionhallinnon merkittävä vaikuttaja turvallisuuspolitiikassa. Puolustusvoimilla on turvallisuusympäristöön nähden uskottava suorituskyky ehkäistä ennalta ja torjua Suomeen kohdistuvia sotilaallisia uhkia. Puolustusministeriön asema kokonaismaanpuolustuksen toimien yhteen sovittamisessa on muiden hallinnonalojen tunnustama, ja siihen liittyy avoin sekä kiinteä vuorovaikutus koko valtionhallinnossa. Puolustusministeriöllä ja puolustusvoimilla on kyky kansainväliseen yhteistoimintaan ja sotilaalliseen kriisinhallintaan valtionjohdon päätösten mukaisesti. Puolustusministeriön hallinnonala etenee tahtotilaan ydinosaamisalueilla, joita ovat Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, sotilaallinen maanpuolustus, kokonaismaanpuolustuksen yhteensovittaminen sekä kansainvälinen yhteistoiminta ja sotilaallinen kriisinhallinta. Hallinnonalan ydinosaamisalueiden kriittiset menestystekijät määritetään sekä niiden edellyttämä osaava henkilöstö rekrytoidaan ja koulutetaan. Suhteet kaikkiin kansallisiin ja kansainvälisiin yhteistoimintatahoihin hallinnonalan ydinosaamisalueilla rakennetaan lujiksi ja luottamuksellisiksi.\n12 7 Hallinnonalan tehtäviä ja toimintoja rationalisoimalla turvataan kriittisten menestystekijöiden edellyttämät voimavarat. Puolustusministeriö kehitetään hallinnonalan ydinosaamisalueiden strategisen tason suunnittelijaksi, ohjaajaksi ja toteuttajaksi. Puolustusvoimien suorituskykyä sotilaalliseen maanpuolustukseen ja sotilaalliseen kriisinhallintaan kehitetään ja ylläpidetään turvallisuusympäristön asettamien vaatimusten mukaisesti. Suorituskyvyn kehittämisellä turvataan myös virka-avun antaminen muille kokonaismaanpuolustuksen viranomaistahoille yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa. Puolustushallinnon rakennuslaitos kehitetään puolustushallinnon kotimaiseksi ja kansainvälisiä haasteita vastaavaksi kiinteistötoimen rauhanajan ja poikkeusolojen osaamiskeskukseksi. 4 HALLINNONALAN TOIMINTALINJAT JA TAVOITTEET - (27. PÄÄLUOKKA) 4.1 Keskeisimmät tavoitteet Suomen puolustuksen päämääränä on kaikissa tilanteissa taata maan itsenäisyys sekä turvata kansalaisten elinmahdollisuudet ja valtionjohdon toimintavapaus. Suomen puolustuskyky mitoitetaan siten, että koko maata puolustetaan. Tätä varten ylläpidetään yleistä asevelvollisuutta, ja puolustus rakentuu alueellisen puolustusjärjestelmän pohjalle. Kehittämällä sotilaallista yhteensopivuutta jatketaan valmiuksien luomista kansainväliseen sotilaalliseen yhteistyöhön erilaisissa kriisitilanteissa. Puolustuksen kehittämisen lähtökohtana on kansallinen puolustus, joka mahdollistaa liittoutumisen. Vuosien - keskeisimmät tavoitteet voidaan kiteyttää kolmeen kokonaisuuteen. Ensimmäisenä keskeisimpänä tavoitteena on kansallisen puolustuksen ylläpitäminen ja kehittäminen niin, että se vastaa muuttuvan turvallisuusympäristön vaatimuksiin. Puolustusjärjestelmää kehitetään siten, että toiminnan tuottavuus ja kustannustehokkuus paranevat. Tavoitteena on, että puolustusjärjestelmän kehittäminen, toiminta ja resurssit saadaan tasapainoon pitkällä aikavälillä niin, että Suomen puolustuksen uskottavuus kyetään ylläpitämään ja riittävä liikkumavara muutoksiin samalla säilytetään. Tavoitteena on VNS2004:n mukaisten linjausten huomioon ottaminen ja tavoitteiden saavuttaminen käytössä olevilla rajallisilla resursseilla sekä näihin liittyvän puolustusvoimien perustellun ja pitkäjänteisen rakennemuutoksen toimeenpano. Puolustusvoimien toiminnan ja talouden tasapainottaminen asetettujen suorituskykyjen rahoittamiseksi lähivuosina on mittava haaste.\n13 8 Toisena keskeisenä tavoitteena on kehittää puolustusministeriön hallinnonalan yhteistoimintaa ja vuorovaikutusta muun yhteiskunnan ja viranomaisten kanssa hallinnon eri tasoilla yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen ja kohteiden turvaamiseksi. Puolustusvoimien kykyä antaa virka-apua muille turvallisuusviranomaisille parannetaan erityisesti eisotilaallisten uhkien ennaltaehkäisyyn ja torjuntaan liittyen sekä kotimaassa että ulkomailla. Puolustussuunnittelussa otetaan huomioon varautuminen muiden viranomaisten tukemiseen myös EU:n yhteisvastuulausekkeen edellyttämällä tavalla. Suunnittelukaudella parannetaan ministeriön edellytyksiä onnistua kokonaismaanpuolustuksen yhteensovittamistehtävässään. Kolmantena keskeisenä tavoitteena on kehittää kykyä kansainväliseen yhteistoimintaan ja kansainväliseen sotilaalliseen kriisinhallintaan. Sotilaallista kriisinhallintakykyä kehitetään kansainvälisten sitoumusten ja toimintaympäristön muutosten mukaisesti. Painopiste sotilaallisessa kriisinhallinnassa on kyvyn luomisessa osallistumiseksi EU:n taisteluosastoihin. Kansainvälinen sotilaallinen yhteistyö on oleellinen osa Suomen puolustus- ja turvallisuuspolitiikkaa ja se tukee Suomen omaa puolustusta. Sotilaallista puolustusta kehitetään niin, että Suomi voi toimia aktiivisena jäsenenä Euroopan unionin muodostamassa turvallisuusyhteisössä ja osoittaa tarvittavat sotilaalliset voimavarat unionin velvoitteiden edellyttämiin toimiin. Syvenevällä kansainvälisellä yhteistoiminnalla tuetaan puolustusvoimien suorituskyvyn kehittämistä. Kansainvälisen sotilaallisen yhteistoiminnan mahdollistamiseksi kehitetään puolustusvoimien toiminnallista ja materiaalista yhteensopivuutta NATO-standardien ja -normien mukaisesti. Asevalvonnan uutena painopistealueena ovat joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseen liittyvät toimet. Osallistuminen sotilaalliseen kriisinhallintaan ja rauhanturvaamistoimintaan pyritään suunnittelukauden aikana säilyttämään määrällisesti noin 1000 hengen tasolla ja operaatioihin välittömästi liittyvät vuotuiset menot noin 100 milj. euron tasolla. 4.2 Resurssit tavoitteiden saavuttamiseksi VNS 6/2004 mukaisesti puolustusministeriön hallinnonalan määrärahat mitoitetaan vuosien menokehyksen mukaisesti. Sama reaalinen taso säilytetään vuosina Puolustuksen kehittämisessä tarvittavien resurssien ja toimintamenosäästöjen luomiseksi toteutetaan puolustusvoimissa johtamis- ja hallintorakenteen uudistus ja jatketaan rakennemuutosta. Johtamis- ja hallintojärjestelmän uudistamisen ja rationalisoimistoimenpiteiden myötä tavoitteena on vähentää noin henkilötyövuotta vuoden 2012 loppuun mennessä. Samanaikaisesti tavoitteena on kohdentaa puolustusvoimien kehittämisohjelmiin nykyisistä tehtävistä vähintään 500 henkilötyövuotta. Vuosien kehyspäätös sisälsi alkuvuosille yhteensä 40 miljoonan euron lisäleikkaukset vuoden 2004 selonteon edellyttämästä rahoitustasosta. Tämä merkitsee käytännössä sitä, että vuosina 2006 ja ei tehdä lainkaan hinta- ja kustannustason tarkistusta.\n14 9 Vuoden 2004 turvallisuus- ja puolustuspoliittisen selonteon tavoitteita ei saavuteta, mikäli selonteon edellyttämistä rationalisointitoimenpiteistä (1200 htv) syntyviä hyötyjä ei saada täysimääräisesti hallinnonalan käyttöön. Mahdolliset uudet kehysleikkaukset ja se, että kustannusnousua ei kompensoitaisi täysimääräisesti suunnittelukaudella johtaisivat toteutuessaan koko puolustusjärjestelmän ja yleisen asevelvollisuuden uudelleen tarkasteluun. Käytännössä ainoa keino säästöjen saavuttamiseksi on joukko-osastojen lisälakkauttaminen suunnittelukaudella (2+2:n lisäksi), mikä sekin tuottaisi hyötyjä vasta muutaman vuoden kuluttua päätöksestä. Tämä ei mahdollistaisi tavoitteena olevan koko miespuolisen varusmiesikäluokan kouluttamista ja johtaisi siten samalla siirtymiseen valikoivaan asevelvollisuuteen. Valtioneuvoston vuosien kehyspäätöksen ja tuottavuuden toimenpideohjelman mukaisia henkilöstön vähennystavoitetta ei ole myöskään mahdollista saavuttaa ilman, että koko puolustusratkaisun keskeiset elementit otetaan uudelleen tarkasteluun. Uusia vuoden 2004 selonteon vuoteen 2012 ulottuvalle tarkasteluajanjaksolle mahdollisesti ydintoimintaan kohdistettavia henkilöstön vähentämistavoitteita ei ole mahdollista toteuttaa ilman joukko-osastojen lakkauttamisia ja henkilöstön irtisanomisia. Toisaalta mahdollisesti tukitoimintoihin kohdistettavat henkilöstön vähentämistavoitteet aiheuttavat palvelujen ostosta vähintään vastaavat kustannukset keskipitkällä aikavälillä, jolloin mahdollisia tuottavuushyötyjä hankkeista kertyy käytännössä vasta vuodesta alkaen. Puolustusministeriön hallinnonalan kehysehdotus vuosille - on valmisteltu siten, että vuodelle kertausharjoituskoulutukseen ja muuhun harjoitustoimintaan kohdistettavaksi suunnitelluista tilapäisistä ja epätarkoituksenmukaisista säästötoimenpiteistä voitaisiin luopua, jalkaväkimiinat korvaavien järjestelmien hankinnat voitaisiin suorittaa alunperin suunnitellulla tavalla, kotimaisen ruuti- ja ampumatarviketeollisuuden toimintaedellytyksiä tuettaisiin eduskunnan edellyttämällä tavalla, puolustusvoimien rakenneuudistuksen toimeenpanosta ja tuottavuusohjelman toteutumisesta aiheutuvat ylimääräiset kustannukset tulisivat täysimääräisesti katetuiksi, toimitilojen osalta olisi mahdollista tehdä toiminnallisten tarpeiden ja räjähteiden turvallisen varastoinnin edellyttämät välttämättömät uusinvestoinnit ja perusparannukset, sotilaalliseen kriisinhallintaan tarkoitettujen suomalaisten taisteluosastojen lisääntyviin palkkausmenoihin olisi riittävä rahoitus ja maakuntajoukkojen koulutuksessa olisi käytettävissä tarvittava toimintakeskusverkosto. Vuosina on rakenteellisilla toimilla, kuten johtamis- ja hallintojärjestelmän uudistamisella, varuskuntarakenteen kehittämisellä, varikko- ja varastokentän supistamisella, joukko-osastojen lakkauttamisella sekä tuottavuuden parantamisella ja toimintoja painopisteyttämällä saavutettava keskimäärin noin 60 milj. euron vuotuinen rahoitusmahdollisuus asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Puolustusministeriö on tuonut esille muutosehdotukset hallinnonalan kehysehdotuksessaan.\n15 Hallinnonalan yhteiskunnalliset vaikuttavuustavoitteet vuosille - Puolustusministeriö asettaa vuosille - alustavasti seuraavat yhteiskunnalliset vaikuttavuustavoitteet: A. Puolustuspolitiikka ja sotilaallinen maanpuolustus 1. Uskottavan puolustuskyvyn ylläpitäminen ja kehittäminen, sotilaallisten turvallisuusuhkien ennaltaehkäisy ja -torjuntakyky sekä yhteistoimintakyky muiden yhteiskunnan turvallisuusviranomaisten kanssa. Tavoite edellyttää: 1.1 Laadultaan ja määrältään riittävää rauhan- ja sodan ajan henkilöstöä ja yhteiskunnan koulutusjärjestelmään sopivaa koulutusjärjestelmää 1.2 Kykyä säädellä puolustusvalmiutta tilanteen edellyttämällä tavalla 1.3 Määrällisesti ja laadullisesti riittävää ajanmukaista sotavarustusta 1.4 Uhkia vastaavaa tiedustelu-, aluevalvonta - ja johtamiskykyä 1.5 Valmiutta kansainväliseen yhteistyöhön kriisitilanteissa 1.6 Vaativan virka-avun antokykyä muille turvallisuusviranomaisille Vuonna puolustusvoimien kokonaisvahvuus on ja tärkeimmät joukot ovat: Maavoimat - kokonaisvahvuus operatiiviset joukot (60 000); painopisteenä 3 valmiusprikaatia - alueelliset joukot ( ); mukaan lukien maakuntajoukot Merivoimat - kokonaisvahvuus alusyksiköt; painopisteenä kaksi ohjuslaivuetta, miinantorjuntalaivueet ja miinalaivat - rannikkojoukot; liikkuvat rannikkojoukot Ilmavoimat - kokonaisvahvuus hävittäjälaivuetta\n16 11 2. Sotilaallisen huoltovarmuuden turvaaminen. 2.1 Kotimaisen puolustusmateriaaliteollisuuden tuotantoedellytysten ja tutkimusyhteisön tutkimusedellytysten ylläpito 2.2 Integroituminen eurooppalaiseen puolustusmateriaaliyhteistyöhön ja materiaalin kansainvälinen yhteistoimintakelpoisuus 2.3 Olemassa olevan sotavarustuksen ylläpitokyky 3. Keskeisen sotilaallisen maanpuolustuksen lainsäädännön sekä puolustushallinnon tehtävien ja hallintojärjestelmän ajanmukaisuus. 4. Sotilaallisen maanpuolustuksen yleinen hyväksyttävyys ja kestävä maanpuolustustahto. B. Sotilaallinen kriisinhallinta 4.1 Ylläpitää omalta osaltaan kansalaisten kestävää maanpuolustustahtoa siten, että kansalaisista vähintään 75% katsoo, että mikäli Suomeen hyökättäisiin, suomalaisten olisi puolustauduttava aseellisesti kaikissa tilanteissa, vaikka tulos näyttäisi epävarmalta (MTS, vuonna 2005 luku oli 77 %). 5. Toimintaympäristön muutosta vastaava kriisinhallintakyky 5.1 Nopea valmius osallistua kriisinhallinnan operaatioihin 5.2 Monipuoliset ja suorituskykyiset joukot C. Kokonaismaanpuolustuksen yhteensovittaminen 6. Turvataan yhteiskunnan elintärkeät toiminnot kaikissa tilanteissa sovittamalla yhteen julkisen sektorin eli valtioneuvoston, valtion viranomaisten ja kuntien sekä yksityisen sektorin toimenpiteet ja kansalaisten vapaaehtoinen toiminta. 7. Turvataan osaltaan valtakunnan itsenäisyys ja kansalaisten elinmahdollisuudet.\n17 12 5 TÄRKEIMMÄT TAVOITTEET JA KEHITTÄMISHANKKEET PO- LITIIKKASEKTOREITTAIN TTS-KAUDELLA 5.1 Puolustuspolitiikka ja hallinto (27.01) Puolustusministeriön toimintalinjat ja painopisteet TTS-kaudella Puolustusministeriön hallinnonalalla toteutetaan TTS kaudella merkittävää muutosprosessia puolustusjärjestelmässämme. Sen tavoitteena on pitää puolustusvoimat suorituskykyisenä päätehtäväänsä ja luvun vaatimuksiin nähden. Puolustusministeriö on poliittisen päätöksenteon valmistelijana ja hallinnonalansa ohjaajana asettanut TTS kaudella seuraavat toimintalinjat ja painopisteet: Puolustusministeriön rooli suhteessa toimintaympäristöön Hallinnonalan ohjaus - Kehitetään yhteistoimintaa ja vuorovaikutusta erityisesti muiden turvallisuusviranomaisten kanssa yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa kaikissa tilanteissa. - Toimitaan rakentavasti yhteistyössä puolustusministeriön kaikilla tasoilla keskeisten kansainvälisten ja kansallisten yhteistyötahojen kanssa ja edistetään samalla hallinnonalan intressien huomioon ottamista. - Varmistetaan, että puolustushallinnon strategisessa suunnittelussa on huomioitu hallitusohjelmassa ja hallituksen strategia-asiakirjassa tehdyt linjaukset. - Puolustusjärjestelmän kehittämistä ohjataan turvallisuus- ja puolustuspoliittisen selonteon linjausten ja valtiojohdon päätösten mukaisesti. - Puolustusjärjestelmän kehittäminen, toiminta ja resurssit saatetaan tasapainoon pitkällä aikavälillä niin, että Suomen puolustuksen uskottavuus kyetään ylläpitämään ja riittävä liikkumavara muutoksiin samalla säilytetään. - Kehitetään hallinnonalan toiminnan tuottavuutta ja kustannustehokkuutta puolustushallinnon tuottavuusohjelman puitteissa siten, että saavutettu tuottavuushyöty kohdennetaan keskeisiltä osin hallinnonalalle. - Selkiinnytetään palvelukeskusten ohjausmekanismit ja sen yhteydessä puolustushallinnon rakennuslaitoksen rooli puolustusministeriön hallinnonalalla. Ministeriön sisäinen kehittäminen - Puolustusministeriön toimintaa ja osaamista kehitetään ministeriön ohjausroolin ja kansainvälistyvän toimintaympäristön edellyttämällä tavalla.\n18 13 - Varmistetaan ministeriön toimintavalmiutta vastata normaaliolojen häiriötilanteisiin sekä poikkeusoloihin Tärkeimmät tulostavoitteet Yhteiskunnalliset vaikuttavuustavoitteet Puolustuspolitiikka ja hallinto - Uskottavan puolustuskyvyn ylläpitäminen ja kehittäminen, sotilaallisten turvallisuusuhkien ennaltaehkäisy ja -torjuntakyky sekä yhteistoimintakyky muiden yhteiskunnan turvallisuusviranomaisten kanssa. Mittari: Puolustusvoimien kehittämisohjelmille ja toiminnan tuloksellisuudelle asetettujen tavoitteiden saavuttamisaste. - Sotilaallinen huoltovarmuus on turvattu. - Kotimaisen puolustusmateriaaliteollisuuden tuotantoedellytykset ja tutkimusyhteisön tutkimusedellytykset on ylläpidetty. - Eurooppalaiseen puolustusmateriaaliyhteistyöhön on integroiduttu ja materiaalin kansainvälinen yhteistoimintakelpoisuus on turvattu. Mittari: MoU -sopimusverkosto ja muut järjestelyt saatettu ja pidetty ajan tasalla sekä huoltovarmuusasiat huomioitu kahden- ja monenvälisissä sopimuksissa. R&T tutkimusmäärärahoja on lisätty ja on käynnistetty yhteiseurooppalaisia tutkimushankkeita. Ensimmäiset eurooppalaiset materiaaliyhteishankkeet on käynnistetty. Hankkeissa ei ole poikkeamia yleisistä hankintaperiaatteista. - Hallinnonalalla on käytettävissään olemassa olevat resurssit huomioon ottaen laadultaan ja määrältään riittävä rauhan ja sodan ajan henkilöstö. Mittari: Vaikuttavuustavoitetta arvioidaan uskottavan puolustuskyvyn ylläpitämisen ja kehittämisen kannalta. Henkilöstövoimavarojen tilaa seurataan Puolustushallinnon henkilöstöpoliittisen ohjelman mukaisesti. - Puolustusvoimien materiaali on määrältään riittävää, täyttää toimintakyvylle asetetut vaatimukset, on tarkoituksenmukaista ja käyttötarkoitukseen parhaiten soveltuvaa sekä edesauttaa Suomen osallistumista kriisinhallintaoperaatioihin. Mittari: Materiaalin määrä suhteessa määrävahvuuteen. Hankittu materiaali on NATO - yhteensopivaa. - Keskeisen sotilaallisen maanpuolustuksen lainsäädännön sekä puolustushallinnon tehtävien ja hallintojärjestelmän ajanmukaisuus. - Hallinnonalan lainsäädännön kehittämisessä otetaan huomioon erityisesti puolustusvoimien tehtävien laajentuminen niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin. Tavoitteena on myös asevelvollisia koskevien sääntelyjen kehittäminen niin, että asevelvollisille voitai-\n19 14 siin nykyistä laajemmin antaa koulutusta tarvittavissa määrin myös maan rajojen ulkopuolella. - Puolustusvoimat keskittyy perustehtäviensä toteuttamiseen. Muiden tehtävien osalta syvennetään poikkihallinnollista yhteistyötä sekä tukeudutaan ulkoisilta toimittajilta saataviin palveluihin. Kaikessa perus- ja muiden tehtävien kehittämistoiminnassa huomioidaan myös kansainvälisen yhteensopivuuden vaatimukset. Puolustushallinnon keinovalikoimaa sille määrättyjen tehtävien toteuttamiseksi arvioidaan uudelleen ja esimerkiksi yleisen asevelvollisuuden ja alueellisen puolustuksen sisältöjä kehitetään aktiivisesti. Hallinnonalan toimintaa ja rakenteita kehitetään siten, että tuottavuus lisääntyy sekä toiminnan ja resurssien tasapaino varmistuu. Mittari: Sanallinen arvio kehittämiskokonaisuuksista tutkimus- arviointi ja seurantatietoa hyödyntäen. - Puolustushallinnon tietohallinto ja johtamisjärjestelmä luo edellytykset puolustusjärjestelmän kehittämiselle ja käyttämiselle. Mittari: Puolustusvoimien tietohallinnon uudistamisen toteutusaste (%) ja saavutetut säästöt vuoden 2004 tasoon nähden. - Puolustusvoimien operatiivisten järjestelmien integraatioaste (%) tavoitteesta) sekä NATO yhteensopivuuden taso Puolustusvoimat on tuottajana ja käyttäjänä SecNet:ssä sekä hyödyntää sen mahdollisuuksia syvään yhteistoimintaan turvallisuusviranomaisten kanssa. Mittari: Puolustusvoimat tuottaa ja hyödyntää kaikille turvallisuusviranomaisille tarkoitettuja palveluja (tuottaa kpl, käyttää kpl) sekä on lopettanut SecNet:n kanssa päällekkäiset toiminnot (kpl). - Sotilaallisen maanpuolustuksen yleinen hyväksyttävyys ja kestävä maanpuolustustahto. Mittari: Kansalaisista vähintään 75% katsoo, että mikäli Suomeen hyökättäisiin, suomalaisten olisi puolustauduttava aseellisesti kaikissa tilanteissa, vaikka tulos näyttäisi epävarmalta. Sotilaallinen kriisinhallinta - Toimintaympäristön muutosta vastaava kriisinhallintakyky - Nopea valmius osallistua kriisinhallinnan operaatioihin - Monipuoliset ja suorituskykyiset joukot Mittari: Puolustusvoimien kehittämisohjelmille ja toiminnan tuloksellisuudelle asetettujen tavoitteiden saavuttamisaste.\n20 15 Kokonaismaanpuolustuksen yhteensovittaminen - Turvataan yhteiskunnan elintärkeät toiminnot kaikissa tilanteissa sovittamalla yhteen julkisen sektorin eli valtioneuvoston, valtion viranomaisten ja kuntien sekä yksityisen sektorin toimenpiteet ja kansalaisten vapaaehtoinen toiminta. Mittari: Erillinen arviointi - Turvataan osaltaan valtakunnan itsenäisyys ja kansalaisten elinmahdollisuudet. Mittari: Erillinen arviointi Toiminnalliset tulostavoitteet Puolustusministeriön toiminnalliset tulostavoitteet tulosalueittain on esitetty liitteessä Sotilaallinen maanpuolustus (27.10) Puolustusvoimien toimintalinjat ja painopisteet TTS-kaudella Puolustusvoimien ydintehtävänä on sotilaallinen maanpuolustus. Puolustusvoimien kykyjä voidaan käyttää kansainvälisessä kriisinhallinnassa ja yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa. Suunnittelukaudella puolustusvoimien haasteena on vuoden 2004 valtioneuvoston selonteon mukaisten linjausten ja kehittämiskohteiden sekä säästövelvoitteiden toimeenpano. Merkittävimpänä tehtävänä on toteuttaa puolustuksen rakennemuutos ja siihen liittyen johtamis- ja hallintojärjestelmän, varikko- ja varastointijärjestelmän sekä koulutusorganisaation uudistus. Puolustusvoimien toiminnan päämääränä on varmistaa kansallisen puolustuksen uskottavuus muuttuvassa turvallisuusympäristössä. Puolustuksen kehittämisen voimavaroja käytetään ensisijaisesti strategisen iskun ennaltaehkäisy- ja torjuntakyvyn saavuttamiseksi. Vuoteen mennessä puolustusvoimille luodaan strategisen iskun ennaltaehkäisy- ja torjuntakyky. Laajemman sotilaallisen voimankäytön ennaltaehkäisy- ja torjuntakyky ylläpidetään uhkaa vastaavalla tavalla. Puolustusvoimien toiminnan painopisteenä on suunnittelukaudella johtamis- ja hallintojärjestelmän uudistuksen toteuttaminen. Suunnittelukaudella puolustusvoimat tasapainottaa toimintaansa ja talouttansa. Niukkenevista resursseista huolimatta asevelvollisten sosiaalis-taloudellista asemaa parannetaan ja asevelvollisuuden keskeyttämisen syitä pyritään ennakoivasti vähentämään. Kutsuntoja tehostetaan ja ennakkotarkastusjärjestelmää parannetaan. Päivärahoja ja erilliskorvauksia korotetaan vuonna. Suunnitelman mukaisesti vuonna kaikki lomamatkat muuttuvat maksuttomiksi sekä päivärahoja korotetaan vuonna. Varusmieskoulutuksesta ei tingitä. Puolustusvoimat pyrkii parantamaan varusmieskoulutuksen yhteiskunnallista hyväksi luettavuutta.


Virallinen maahanmuuttokritiikki -ketju | sivu 203 | DVD Plaza\nSivu 203 / 205 < Edellinen 1 ← 200 201 202 203 204 → 205 Seuraava >\nAivan, mutta erittäin vahva paino sanalle mm. Järkevintä on olettaa, että suurin osa raiskaustilastojen kasvusta johtuu lähinnä siitä, että raiskaukset ovat lisääntyneet.\nVoimme olettaa vaikka mitä järkevää, mutta ei se asioita faktaksi tee. Minua tympii maahanmuuttovastaisuudessa asioiden yksinkertaistus ja mustavalkoistus. Minulla on sentään kanttia myöntää, että raiskaukset saattavat olla kovassa kasvussa. Mistä minä tiedän, enhän minä siellä Oulussa ole olllut raiskattuja kuuntelemassa.\nTämä on itse asiassa totta, mutta on tilastotieteellinen asia, eikä liity mitenkään alkuperäiseen aiheeseen eli siihen, että vuosikohtaisia nousuja selitellään vuodesta toiseen ilmoitusherkkyyden lisääntymisellä.\n(Raiskausista puhuttaessa kohina-argumentilla tulee seinä kuitenkin vastaan melko nopeasti, jos tarkastellaan vähänkin pidempää aikaväliä. Kohinan luonteeseen kun kuuluu, että se sahaa molempiin suuntiin "oikean tason" ympärillä. Jos raiskausten määrä jatkuvasti nousee, kyse ei ole mistään kohinasta, vaan aidosta nousutrendistä.)\nEi tainnut jatkuvasti nousta. 2017-2018 nousi, sitä ennen taisi laskea. Jos näitä tilastoja haluaa tuijottaa, niin kannattaa huomioida nousut ja laskut samalla innolla.\nKun se pedofiiliuskonto naisia alistavasta kulttuurista tuodaan länsimaihin niin mitä muuta voidaan odottaa? No naisten ja lasten raiskauksia tietenkin. Ei siihen suomalaisten lapsiperheiden köyhyys liity mitenkään. Eikä suomalaisten oletettu kuunatseilu. Paskasakki mikä paskasakki eikä sitä valkopesulla poisteta vaikka toisilla se usko onkin lujassa.\nOlen muutamaan kertaan maininnut, että muslimeja on laidasta laitaan ihan niin kuin kristittyjä. Kaikki eivät olekaan paskasakkia. Kaikki eivät raiskaa, niin kuin ei koko kantaväestökään. Mutta joo, pistetään rajat kiinni sitten. Olen täysin kyllästynyt maahanmuuttokriitikoiden natinaan.\n71 dB, 20.01.2019\nVoimme olettaa vaikka mitä järkevää, mutta ei se asioita faktaksi tee.\nEi se tee ilmoitusherkkyydenkään noususta totta, että sitä aina ehdotetaan syyksi. Puheita ja oletuksia riittää. Loppupeleissä ehkä kannattaisi lopettaa turha olettelu ja katsoa lukuja sellaisenaan.\nYhdellä laski toissa vuonna Helsingissä. Viime vuoden tilastoja ei ole tarjolla raiskauksista, mutta se tiedetään, että poliisille ilmoitettujen seksuaalirikosten määrä kasvoi noin 50 prosenttia Helsingissä. Jos oletetaan, että raiskauksissa päti myös tuo 50 %, tarkoittaisi se sitä, että poliisille ilmoitettujen raiskausten määrä on tuplaantunut 3-4 vuodessa. Koko maankin tasolla raiskausten määrä on kasvanut joka vuosi 2014 alkaen.\nMinulla on sentään kanttia myöntää, että raiskaukset saattavat olla kovassa kasvussa. Mistä minä tiedän, enhän minä siellä Oulussa ole olllut raiskattuja kuuntelemassa.\nSinulla on kanttia jossitella. Mielestäsi raiskaukset "saattavat" olla kasvussa. Minun mielestä tuollaisen toteaminen ei vaadi minkäänlaista kanttia. Et ollut Oulussa kuuntelemassa raiskattuja, mutta ilmeisesti olet ollut köyhien lapsiperheiden tilanteen kuulemassa persujen suusta, koska heidän tilanteensa toteat ilman jossitteluja.\nSikstoisekseen kukaan meistä ei halua rajoja kiinni, ei edes persut. Tämä(kin) on myös täällä sanottu moneen kertaan, mutta sinulle se ei näemmä uppoa.\nAlaikäisyyttä selittää ehkä se, että nuoremmilla ei ole ehkä kehittynyttä kykyä välttää uhriutumista.\nMitä ihmettä? Lapsi raiskataan ja sun mielestä se on vaan alaikäisen uhriutumista! Sulla ilmiselvästi ei ole kykyä tuntea empatiaa.\nAlaikäinen uhriutuu helpommin kun täysi-ikäinen koska on nuorempi ja kokemattomampi. Tällä faktalla ei ole mitään tekemistä minun empatiakykyni kanssa. Ilmeisesti pitäisi vaan kauhistella muiden mukana näitä raiskauksia täällä, mutta kun yritän ajatella asioita vähän laajemmasta perspektiivistä. Oletteko ikinä tulleet ajatelleeksi, että te käytätte rikostilastoja omien mielipiteittenne pönkittämiseen? Välitättekö te ihan aikuisten oikeasti näistä uhreista, vai ovatko nämä uhrit teille käytännöllinen pohja mielipiteisiinne koskien turvapaikanhakijoita? Huomaan, että kirjoitukseni on ollut ajanhukkaa, joten taidan jättää tämän tähän.\nEn käytä rikostilastoja omien mielipiteideni pönkittämiseen koska nehän vaan osoittavat että olen ollut koko ajan oikeassa. Kova on peppukipu "hyviksillä" kun ne lemmikit osoittautuikin sellaiseksi paskasakiksi mistä Halla-aho on koko ajan varoitellut.\nAlaikäinen uhriutuu helpommin kun täysi-ikäinen koska on nuorempi ja kokemattomampi.\nHuomaan, että kirjoitukseni on ollut ajanhukkaa, joten taidan jättää tämän tähän.\nEli joutuu uhriksi helpommin. Uhrautumisella on nykyään aika erilainen merkitys, ja sen luulisin sinunkin tietävän. Toki voi olla, että sekin on mennyt ohi.\nKirjoituksesi yleensäkin ovat ajanhukkaa, valitan.\nOletteko ikinä tulleet ajatelleeksi, että te käytätte rikostilastoja omien mielipiteittenne pönkittämiseen?\nOletko sinä koskaan tullut ajatelleeksi, että juurikin tilastotietojen pohjalta maahanmuuttokritiikki on aikoinaan syntynyt? Kaikilla muilla yhteiskunnan osa-alueilla pidetään positiivisena asiana, jos näkemykset perustuvat tilastotietoihin eivätkä mutuun, mutta maahanmuutto on ollut outo poikkeus säännöstä. Nähdäkseni tuo johtuu siitä tiedostajien keskuudessa olevasta (useimmiten virheellisestä) käsityksestä, että ihmiset "haluavat vihata maahanmuuttajia" ja ovat valmiita perustelemaan sen sitten millä tahansa järkevältä kuulostavalla, tässä tapauksessa tilastotiedolla. Yleensä tiedostajat tuntuvat hyppäävän suoraan sen vaihtoehdon yli (joka useimmiten on todellinen syy kriittisyyteen), että nuo turvapaikanhakijoiden rumat tilastot itsessään ovat syy, miksi touhuun on alettu suhtautua kriittisesti. Rationaalisesti ajatellenhan turvapaikkamaahanmuuton hyöty/haitta-suhde on laittoman huono. Se ei auta kaikista heikoimmassa asemassa olevia, mutta aiheuttaa paljon ongelmia vastaanottajayhteiskunnalle.\nVälitättekö te ihan aikuisten oikeasti näistä uhreista, vai ovatko nämä uhrit teille käytännöllinen pohja mielipiteisiinne koskien turvapaikanhakijoita?\nMuiden puolesta en voi sanoa, mutta itse ainakin välitän.\nYhtä rakentava ja järkevä kysymys: Välitätkö sinä oikeasti köyhistä vai haluatko vain vihata kokoomusta? Räkätätkö ääneen kuullessasi köyhyyden ja eriarvoisuuden lisääntyneen, koska tiedät että pääset syyttelemään kokoomusta? Koita siinä nyt sitten vastata...\nNäinhän se on. Samat ihmiset jotka luottavat ilmastomuutoksen todistamisessa sokeasti tilastoihin niin haittamaahanmuuton ollessa kysymyksessä hokevat tuota valhe, emävalhe, tilasto jargonia. Eli ei taaskaan mitään järkeä tai logiikkaa. Tässäkään.\nEnhän minä tai kukaan muukaan tilastoja kiellä. Ilmastonmuuksen tutkimiseen ihmiskunta on täyttänyt "hieman enemmän" paukkuja kuin haittamaahanmuuton tutkimiseen. Poliitikot lupasivat selvittää, mitä kansainvälisten sopimusten puitteissa voidaan tehdä. Ratkaisu "otetaan leireiltä" ei auta, jos porukkaa tunkee tänne muutenkin. Älkää minua syyttäkö.\n71 dB, 21.01.2019\nNähdäkseni tuo johtuu siitä tiedostajien keskuudessa olevasta (useimmiten virheellisestä) käsityksestä, että ihmiset "haluavat vihata maahanmuuttajia" ja ovat valmiita perustelemaan sen sitten millä tahansa järkevältä kuulostavalla, tässä tapauksessa tilastotiedolla.\nTässä ollaan minusta nyt asian ytimessä. Maahanmuuttopolitiikkaan on tuskin tiedossa suurempaa linjamuutosta niin kauan, kun järkiargumentit voidaan sivuuttaa vaivattomasti vihjailemalla argumentoijan perimmäisten motiivien olevan rasismista kumpuavia.\nTarkoitushan on käännyttää ne tänne suoraan yrittävät sinne leireille odottamaan. Jos ei kelle leirimajoitus kelpaa niin tuskin sillä kovin suurta hätää on. Eli se toimii. En viitannut erityisesti sinuun tuolla tilastojutulla vaan laajemmin vihervasemmistoon.\nVastustaako vihervasemmisto tätä leiriajatusta? Itse en vastusta. Haluan myös karkottaa raiskaajat ja minusta lähtömaan on otettava karkotetut vastaan. Voi olla, ettei välillämme olekaan niin paljon mielipide-eroa.\nEn tiedä vastustaako vihervasemmisto noita leirejä vaan tarkoitin että vihervasemmisto uskoo silloin tilastoja kun se omaan agendaan sopii. Kai sitä muutkin voi harrastaa mutta itse luotan tilastoihin olipahan asia mikä tahansa. Muitakin foorumeita ja blogialustoja tulee seurattua enkä viittaa tällä siis suoranaisesti täällä käytävään keskusteluun.\nMilloinkas niitä vihervasemmistolle sopivia tilastoja on esitelty? En muista koskaan nähneeni.\nNo kun muutaman viestin taaksepäin jaksat rullata niin ilmastonmuutokseen liittyvät tilastot kelpaavat mainiosti. Eiköhän nuo muutkin omaa agendaa edistävät kelpaa. Maahanmuuttoon liittyviä tilastoja sitten lähdetään tulkitsemaan miten sattuu ja jos ei osata selittää niin vedetään tuo "valhe, emävalhe, tilasto"-kortti esiin. Sillähän niistä ikävistä tosiasioista välttyy keskustelemasta.\nVihervasemmistoa edustavien eduskuntapuolueiden (vihreät ja vasemmistoliitto) viralliset linjaukset ovat olleet täysin todellisuudesta vieraantuneita ja suorastaan vastuuttomia.\nHeidän äänestäjistäänkin suurin osa on melko samoilla linjoilla, muttei mitenkään murskaavasti. Muistan tännekin kirjoittaneeni gallupista, missä eräässä kysymyksessä vihreiden äänestäjien enemmistö oli käytännössä Jussi Halla-ahon linjoilla. Samaan aikaan vihreiden silloinen johto ylisti Pennasta, joka esti pakkopalautuksen.\nValtamedia alkoi heräämään todellisuuteen, pikku hiljaa, jostain vuoden 2016 alusta alkaen. Vihervasemmistopuolueiden kohdalla olen havainnut saman ilmiön vasta ihan viime viikkoina Oulun raiskausepidemiasta puhuttaessa. No, parempi myöhään kuin ei milloinkaan. Eivät siis todellakaan ansaitse minkäänlaista kiitosta, mutta positiivista nähdä, että heilläkin on edes jonkinlaista kykyä uudistaa kantojaan.\nToki myös vihervasemmistopuolueissa on ollut järjen ääniä jo aiemmin. Esim. Pekka Haavisto on puhunut maahanmuutosta jo vuosien ajan järkevään sävyyn. Haavisto onkin vanhan polven vihreä, joka liittyi aikoinaan puolueeseen ympäristöasioiden vuoksi. Nuoremmilla tuntuu mokutus ja seksuaali-asiat olevan tärkeysjärjestyksessä ylimpinä.\nMutta eihän ilmastonmuutoksesta mitään kiistaa olekaan. Eihän me missään Amerikassa olla, jossa ilmastonmuutoksen kiistäjiä riittää koska Exxon Mobil on aivopessyt heikosti koulutetun kansan.\n71 dB, 22.01.2019\nSulla menee taas heittäen pointti yli hilseen. En jaksa edes yrittää.\nEi se paljoa asiaa avita jos on maahanmuutto kriittinen väärässä puolueessa. Pahentaa vain. Menee väärälle puolueelle äänet. Ja kriittisyys unohtuu vaalien jälkeen 3.9 vuodeksi.


Muotokuvaus eli ihmisen kuvaaminen\nUsein muotokuvaus ymmärretään valokuvauksessa tekniseksi suoritukseksi, jossa yritetään saada valaistus oikeaksi ja malli edustavaksi. Vedoksen tulee olla siisti ja tarvittaessa vieläpä finnit poistetaan naamasta kuvankäsittelyssä. Loppuunsaakka hiottu kuva saadaan aikaan studiossa lamppujen ja heijastimien keskellä. Valot mitataan tarkasti ja värit mietitään viimeisen päälle. Taustakankaiden kanssa mittaillaan ja sihtaillaan. Mallilta ei ole mitään kysyttävää, kunhan on käsketyssä asennossa ja ilme on kuvaan sopiva.\nKuvat, jotka kertovat mallista paljon, on kuvattava ihmisen omassa elinympäristössä - Mieluiten arjessa. Kuvaus tällöin vaatii valokuvaajalta enemmän, sillä kuvaajan on tutustuttava malliin hyvin, jotta tietää mikä on hänelle ominaista. Kuvaajan on tiedettävä mikä on mallin ominainen ympäristö, jossa malli on omimmillaan. Kuvaajan täytyy siis olla vähän jyvällä siitä, millainen mallin maailma on. Tämä vaatii mallin ja kuvaajan saumatonta yhteistyötä. Näin 99 prosenttia ajasta menee jutteluun ja vain noin yksi prosentti kuvaamiseen.\nTämä kuva taas syntyi siten, että ystäväni tulivat katsomaan maahan kaatunutta jalustaani ja he olivat varmoja, että kamera tuhoutui - Mutta yllätys yllätys: Vitkalaukaisin oli kytkeytynyt päälle ja filmillä olikin mielenkiintoinen otos.


* - LEGO.com FI\nMajakkaniemi – malliesittely\nNauti merenrantaseikkailuista tämän upean 3-in-1 LEGO® Creator -setin kanssa. Settiin kuuluu viihtyisä majakka ja majakanvartijan mökki, jossa on yksityiskohtainen sisustus, mukaan lukien pöytä, tuoli, lamppu ja maalaus. Kiipeä ylös ihastelemaan lintuperspektiiviä ja ohjaa ohi kulkevia laivoja sytyttämällä majakan valo. Nauti sitten herkullista juomaa majakanvartijan mökissä, josta voit nähdä kilttien miekkavalaiden uivan ohi, ennen kuin istahdat illalla avotulen ääreen aaltojen liplattaessa rantaan.\nLähde lämpimiin seikkailuihin LEGO® Creator 3-in-1 31079 Aurinkoisella surffipakettiautolla\nModuulirakenne 31067 + 31068 + 31069\nSupersalaisuutta vakoilemassa LEGO® Creator 3-in-1 31071 Lennokkitutkija\n31068 Moderni koti\n31066 Avaruussukkula ja tutkimusmatkailija\nTalviurheilusta tuli juuri VIILEÄMPÄÄ!\nLataa digitaalinen seikkailusi LEGO® Life sovellukseen!\nTutki LEGO® Creator Expert


Kutsu Huhtamäen tulosjulkistukseen 24.4.2012\nHuhtamäki Oyj:n tammi-maaliskuun 2012 osavuosikatsaus julkaistaan tiistaina 24.4.2012 noin kello 8.30.\nEnglanninkielinen tiedotustilaisuus analyytikoille ja medialle pidetään samana päivänä kello 10.30 Finlandia-talon kongressisiivessä osoitteessa Mannerheimintie 13 e, Helsinki. Tilaisuudessa toimitusjohtaja Jukka Moisio ja talousjohtaja Timo Salonen esittelevät tuloksen. Pyydämme ilmoittautumaan ennakkoon perjantaihin 20.4.2012 mennessä sähköpostitse osoitteeseen ir@huhtamaki.com tai puhelimitse numeroon 010 686 7815.\nEnglanninkielinen puhelinkonferenssi analyytikoille ja sijoittajille pidetään torstaina 26.4.2012 kello 13.00. Talousjohtaja esittelee tuloksen, jonka jälkeen on varattu aikaa kysymyksille. Konferenssiin voi osallistua soittamalla 5-10 minuuttia ennen sen alkamista toiseen seuraavista numeroista:\n- Suomesta: 0800 112 363\n- Suomen ulkopuolelta: +44 (0) 1452 555 566.\nKaisa Marttinen, sijoittajasuhteet, puh. +358 10 686 7815


Tietoturvaa kannattaa märehtiä kunnolla — Janne Paalijärvi\n19.4.2016 16:48 Janne Paalijärvi\nIoT-laitteiden tietoturvaa märehtivän ZigBee-konsortion logo\nYlellä on uutinen ns. asioiden internet (Internet of Things, IoT)-laitteiden tulevaisuudesta yhteiskunnassa. Otsikkoon on nostettu vaarallisesti lause "Tietoturvaa ei saa jäädä märehtimään liiaksi". Olen täysin päinvastaista mieltä; tietoturvaa pitää märehtiä ennemmin liikaa kuin liian vähän.\nInternetin erinäköiset haittaohjelmat ja roskapostittajat ovat jo nyt miljardibisnes. Maailman verkottuessa entisestään on todennäköistä, että uhat kasvavat edelleen. Ubiikissa IoT-laitteiden yhteiskunnassa kiristysohjelma saattaa iskeä vaikka termostaattiin tai kodin kylmäkoneeseen. "Maksa rahat tai pakastin sulaa parketille", voisi haittaohjelma uhkailla. Ilkimys voisi myös häiritä kodin ruokahuoltoautomaatiota tilaamalla kotiin isot kasat parsaa.\nVain taivas on rajana rikollisten kekseliäisyydelle. Akateemisessa maailmassa on aivan oma tieteenalansa, joka keskittyy IoT-laitteiden tietoturvan parantamiselle. Homma ei ole mitään näpertelyä, vaan uhkat ovat todellisia ja niitä vastaan kehitetään jatkuvasti erinäköisisä suojauskeinoja. Uhkakuvia pitää märehtiä kunnolla, toisin kuin Ylen esiin nostamassa lausahduksessa annetaan ymmärtää.\nVille Lukka 14.5.2016 17:10\nOlet ihan oikeassa, että asiat pitää suunnitella ja tehdä tietoturvan kannalta jo heti alusta pitäen.\nMutta mielestäni tuossa Ylen jutussa ei puhuta varsinaisesti tietoturvasta, vähän ehkä siitäkin. Termin väärinkäyttöä kaiketi. Viimeisessä kappaleessa puhutaan henkilön tiedoista ja niiden käytöstäa, ja siitä miten yritysten pitää olla vastuullisia ja ihmisten sallia tietojen kerääminen/käyttö.\nTietoturvallisuus on sinänsä helppoa ns. aloittaa: salaa kaikki liikenne. Sen lisäksi pitää tehdä muutakin, mutta siitä on hyvä aloittaa.


Ounasjoki - Erälupia ja elämyksiä\nLataa alue Garmin-navigaattoriin (img) (66,00 Kb)\nRovaniemi: Pilke-talo (luontoon.fi)\nOunasjoen pyydyslupa-alueeseen kuuluu Metsähallituksen vesiä Ounasjoessa Sinetän ja Enontekiön kunnanrajan välillä. Alueen vedet sijaitsevat Rovaniemen ja Kittilän alueella, ja niiden yhteislaajuus on noin 654 hehtaaria. Tarkista lupa-alueen rajat Retkikartta.fi-palvelusta.\nPyydyslupa ei oikeuta kaupalliseen kalastukseen. Kaupallisen kalastuksen luvat kalastajan täytyy hankkia erikseen. Lisätietoja kaupallisen kalastuksen luvista saa erikoissuunnittelija Markku Vierelältä soittamalla numeroon 040 667 4656 tai lähettämällä sähköpostia osoitteeseen markku.vierela@metsa.fi.\nOunasjoki kuuluu vaelluskalavesistöön, joten siellä on kiellettyä kalastaa verkolla elokuun 15. päivästä marraskuun 30. päivään.\nRasvaevällinen taimen Leveyspiirin 67°00 N eteläpuolella vähintään 60 cm ja pohjoispuolella vähintään 50 cm 1.9.–30.11.\nHarjus Leveyspiirin 67°00 N eteläpuolella vähintään 35 cm ja pohjoispuolella vähintään 30 cm Leveyspiirin 67°00 N eteläpuolella 1.4.–31.5.


Trophy Hunt -kampanjan voittajat nauttivat Egyptin lämmöstä | Pokerisivut\nTrophy Hunt -kampanjan voittajat nauttivat Egyptin lämmöstä\nPS uutistoimitus - 15.3.2020\n23. elokuuta 2019 Pokerisivut pudotti turnauspelaajilleen ennennäkemättömän kampanjapommin. Supersuositun Trophy Hunt -kampanjan jatko-osassa jaossa olisi viisinumeroisen summan edestä palkintoja, jotka olisivat voitettavissa jopa microtason turnauksia pelaamalla. Jo välipalkintoina olisi tarjolla tuhansilla euroilla turnausmatkoja Kings of Tallinn- ja Battle of Malta -liveturnauksiin, ja pääpalkintoina jaettaisiin yhteensä neljä matkapakettia luksusluokan lomalle. Mukaan all inclusive -reissulle pääsisivät voittajien lisäksi myös avecit, ja pakettiin sisältyisi kaikki mahdollinen aterioista drinkkeihin ja Trophy Hunt Awards -palkintojenjakotilaisuuteen.\nJo kisan alkuvaiheessa oli selvää, että kampanja ylittäisi suosiollaan kaikki odotukset. Uusia pokeriblogeja aukesi kuin sieniä sateella, ja Trophy Hunt -pisteistä kamppaili verenmaku suussaan kymmeniä pelaajia. Muutaman viikon jälkeen jyvät alkoivat kuitenkin erottumaan akanoista, ja etenkin Tero ”Pokerman82” Kalliomäen pistetahti oli murhaavaa luokkaa.\n”Aloitin kisan kovalla volyymillä. Ensimmäisen kuukauden ajan kisailu oli tosi tiukkaa ja haastajia riitti. Vielä lokakuussakin menin ihan tilttiin, jos satuin häviämään dollarin turnauksen heads-upin ja pisteitä jäi saamatta. Muistan myös illan, jolloin otin kakkossijat 33 ja 55 dollarin turnauksista ja yli tonnin voitot, mutta tilttasin silti, koska Trophy Hunt -pisteitä ei tullut”, Kalliomäki muistelee kuukausia myöhemmin Egyptin lämmössä viime syksyn rutistustaan. ”Strategianani oli ensimmäisen kahden kuukauden ajan pelata normaaliin turnausohjelmaani sisältyvien 5-33 dollarin turnausten lisäksi 5-10 kappaletta 1-5 euron turnauksia illassa. Tuollainen setti on jo todella haastava, koska turnauksia tuli 30-38 kappaletta illassa, kun normaalisti olin tottunut 16-20 turnauksen rupeamiin. Pahimmillaan näytöllä saattoi pyöriä 16 pöytää, joista osa finaalipöytiä ja heads-upeja. Kiirettä siis piti, ja moneen kertaan tuli kirottua, että onpa sairas kisa. Kahden kuukauden jälkeen tilanne alkoi olla kuitenkin selvä, ja pystyin ottamaan paljon rennommin ja jättämään pienimpiä turneita pois.”\nTero “Pokerman82” Kalliomäki, kokonaiskilpailun voittaja.\n”Yleiskisan kova taso yllätti minut täysin”, kehuu puolestaan striimaajien välisen kisan voittanut Markus ”KissMyBass81” Ylänne suomalaista turnausosaamista. ”Moni todella kova turnausharja innostui tosissaan kisaamaan ja jahtaamaan pyttyjä.”\nStriimaajien kisasssa Ylänne ei itsekään kisan alussa uskonut mahdollisuuksiinsa, vaan oletti lipun matkaavan toisaalle.\n”Mitään erityistä sotasuunnitelmaa muita striimaajia vastaan en tehnyt. Oletuksena oli, että Mika ’Sharkie’ Paasonen veisi striimaajien kisan voiton, koska hänen ohjelmaansa kuuluvat pienen fieldin Omaha-turnaukset, jotka isoine ROI:neen ovat aika kova ase kilpailussa. Sharkie olisi todennäköisesti voittanutkin striimaajien kisan, mikäli hän ei olisi vaihtanut kesken kaiken pääpeliään käteispelien puolelle”, Ylänne kertoo. Ylänne vei striimaajien kisan voiton lopulta 34 pisteellä ennen Petri ”nikkipe” Nikkistä (24,5p) ja Paasosta (24p).\nMarkus “KissMyBass81” Ylänne ei itsekään uskonut ennen kisaa mahdollisuuksiinsa.\nKalliomäki, Ylänne sekä kisan muut voittajat Joel ”Inflaatio” Holmberg ja Jarkko ”zarkou” Suokas viettävät tällä hetkellä ansaittua lomaa Hurghadassa sijaitsevalla viiden tähden Jaz Aquaman -resortilla. Lähellä kuitenkin oli, ettei reissuun olisi päästy ollenkaan.\n”Odotukset eivät ole vielä kovin korkealla, sillä karanteeniuhka painaa monen reissuun lähtijän mieltä. Check-in on kuitenkin joka tapauksessa tehty, ja nyt lähdemme kentälle ihmettelemään”, Holmberg viestitti toimitukselle muutamaa tuntia ennen koneen lähtöä. Samaan aikaan Pokerisivut selvitti kuumeisesti matkanjärjestäjä TUI:n kanssa, miten matkaan lähtemisen kanssa pitäisi toimia. Sen hetkisen tiedon varassa matkan peruuttamiselle ei kuitenkaan löytynyt syytä, vaan kone nousi ilmaan yhtenä viimeisistä koneista ennen ulkoministeriön suositusta välttää ulkomaanmatkoja.\nKonkkaronkan päästyä perille tunnelmat olivat jo iloisemmat yli 30 asteen helteen lämmittäessä Suomen synkän talven koulimia matkalaisia. Koronaviruspandemian suhteen tilanne on mikä on, eikä matkalaisilla tällä hetkellä ole muuta vaihtoehtoa kuin nauttia lomasta parhaansa mukaan. Yhteydessä matkanjärjestäjään on oltu vielä kohteessakin, ja kuljetuslento kotiin on luvattu järjestää alkuperäisen matkasuunnitelman mukaisesti. Karanteeni iskee reissun aikana jos on iskeäkseen — kuten pokerinpelaajat hyvin tietävät: Ei kannata stressata asioista, joihin ei voi vaikuttaa.\n”Resortti näyttää hyvältä ja kelitkin ovat loistavat”, Holmberg sanoo. ”Tärkeintä on kuitenkin, että pokerichipit on pakattu mukaan. Aion voittaa Egyptin epävirallisen herruuden vielä tämän viikon aikana”, mies uhoaa.\nJarkko “zarkou” Suokas, kokonaiskilpailun kakkonen.\nJoel “Inflaatio” Holmberg, kokonaiskisan kolmonen.\nVaikka koronatilanne aiheellisesti huolettaakin matkalaisia, ainakin puitteet reissulle – ja epäviralliselle Egyptin mestaruusturnaukselle – ovat enemmän kuin kunnossa. Yksityisrannalla sijaitsevasta resortista löytyy muun muassa vesipuisto, yhteensä 15 ulkouima-allasta sekä oma ulkoilmabaari, jossa voi vilvoittautua valitsemillaan virvokkeilla. Juomat ja ruoat ovat luonnollisesti voittajille aveceineen ilmaisia koko matkan ajan.\n”Vaikka allekirjoittaneella olikin kovat ennakkoluulot Egyptin suhteen, niin voin jo tässä vaiheessa sanoa, että tätä reissua en olisi jättänyt väliin mistään hinnasta. Kiitos siis Pokerisivuille, yhteistyökumppaneille ja kilpailijoille yhdestä kaikkien aikojen parhaista kampanjoista! Nyt jatketaan lomailua mojitojen äärellä”, kuittaa Kalliomäki.\nVaikka Trophy Hunt onkin tältä erää loppuhuipennusta vaille ohi, sen vaikutukset näkyvät suomalaisessa pokeriskenessä yhä.\n”Trophy Hunt 1 ja 2 ovat olleet erittäin onnistuneita promoja, jotka ovat tuoneet hyvää kuhinaa myös foorumeille ja striimeihin”, Ylänne myhäilee.\nPokerisivuilla tullaan näkemään huippuluokan kampanjoita tulevaisuudessakin. Seuraavaa odotellessa voittajien reissutunnelmiin voit eläytyä Pokerman82:n blogin kautta!\nHUOM: Ulkoministeriö ei koronaviruspandemian aikana suosittele matkustamista ulkomaille. Trophy Hunt -lentokone nousi ilmaan noin 15 minuuttia ennen suositusta. Pokerisivut suosittelee lukijoitaan suhtautumaan pandemiaan asiaankuuluvalla vakavuudella ja seuraamaan viranomaisten ohjeita.\nPosted in YleinenTagged Inflaatio, KissMyBass81, Pokerman82, promot, streamit, Trophy Hunt, Twitch, Zarkou\nMiikka Anttosen pokerikirjat luettavissa ilmaiseksi pandemian ajan


Unikuun terapiahuone: * Neulatyynykukkia\nMonessa blogissa on ollut näitä neulatyynykukkasia ja päätin kokeilla myös löytämistäni kankaista.\nHaasteellista tästä teki se että käytössä oleva ompelukone oli 80-luvun Pfaff joka piti puhdistaa ja öljytä ennen käyttöä, koska kukaan ei ollut sitä sille ikinä tehnyt. Samoin nuppineulojen puuttuminen haittasi minua joka nuppineulotan kaiken.\nIsompi olisi pitänyt täyttää ihan kunnolla. Jäi vähän lötteröksi kun tuntui että täytettä sai työntää aika reippaasti,mutta ei. Pienempi onnistui paremmin. Ihania näistä tuli kuitenkin.\nHelppoja tehdä myös myös ilman niitä nuppineuloja :D\nOhjeet löytyy täältä.\nNuita neulatyynyjä tehdessä kannattaa täyttää tyyny reilusti täyteen ja sitten vetää nartsat kunnolla kireeksi niin saa mielestäni parhaan tuloksen..ihanan muhkean neulatyynyn.\nOlen lajitellut kuluneen viikon aikana kolme kaapillista vanhan miehen vaatteita kierrätykseen, roskiin ja uusiokäyttöön. Myös kolmen jo aikuisiälle kerinneen tyttösen lapsuusajan vaatteet olen lähestulkoon lajitellut. Tämän urakan aloitin jo tammikuussa ja nyt sain päätökseen. Paljon on tulossa vaatteita uusiokäyttöön. Hauska oli selata vaatteita ja samalla miettiä mitä tästä voisi tehdä.\nKirjoitti Unikuu klo 23:28\nTunnisteet: löpinää, neulatyynyt, ompeluohjeita\naeno 7.7.2010 klo 0.42.00\nTosi kivan näköiset tyynyt. Tuo ruskea kukallinen kangas on tuttu lapsuudesta. Mulla oli äidin tekemä käännettävä tikkitakki samasta kankaasta, tosin marjapuuron sävyssä :)\nKiitokset tästäkin vinkistä. Mulla on neulat aina hukassa, ei ois varmaan tälläsen kanssa...\nMirka 7.7.2010 klo 7.16.00\nNää on kauniita :) Ja tosiaan, ei tarvitse edes niitä neuloja kun ovat niin kauniita! Pitääkin tuohon linkkiin tutustua jos itekin saisi aikaseksi joskus.\nKivat vaatepuljaukset siulla ollu. Mie tein vähän samantyylistä kun vihdoin sain varastosta laatikko/pussitolkulla vaatetta roudattua kirpulle. Ja mitä jäi yli, nakkasin Uffin laattikkoon. Ois varmasti monesta voinu tuunata vaikka mitä, mutta mie olen sen verran paha kangas- ja vaatehamsteri, että niitä kyllä tulee koko ajan lisää :-D\nSanna 7.7.2010 klo 8.17.00\nKiitos neulatyynyohjeesta =) täytyypi kokeilla jossain välissä.\nSe siun tekemä norsusilityskuva odottelee tuolla hyllyssä paikkaansa. Ensin meinasin tehdä yhden kassin modan ohjeella ja laittaa sen siihen kylkeen, mut kangas ei riitäkään siihen ja sitten pohdin kuopuksen teeppariin sitä, mut siinä se peittyis aika pian tahroihin. Täytynee hommata sitä kassikangasta niin saan syksyllä töihin ihanan norsun mukaan =)\nrusina 7.7.2010 klo 8.28.00\nOnpas kivan näköisiä neulatyynykukkia! Uppoudun tutkimaan blogiasi, mitä kaikkea muuta kivaa täältä löytyy :)\nPaaPii 7.7.2010 klo 9.24.00\nIhanat kankaat! Tuo neulatyynymalli on vaan niin ihana. Niitä tekisi mieli tehdä vaikka ei mihinkään tarvi :D\nUnikuu 7.7.2010 klo 10.15.00\npaapii. niinpä. mä mietin että näitä voisi tehdä vaikka lahjaksi käsityöihmisille.. ja näitä tehdessä alkoi variaatiota tästä kumpuilemaan päässä... täällä kesälomapaikassa vaan ei ole ihan kaikkea sitä roinaa ja romua ja matskua mitä himassa niin ei voi oikein muuta tehdä kuin suunnitella ja suunnitella.. :D\nElvina 7.7.2010 klo 10.40.00\nNoi on tosi kivoja! Oon itsekin tehnyt, mutta ongelma on jokaisessa ollut se täyttöaukon sulkeminen. En osaa ommella sitä nätisti umpeen, vaan aina jää kangas vähän törölleen. Oisko hyviä neuvoja?\nNiinu 7.7.2010 klo 10.52.00\nOn ne vaan ihania:)\nnimimerkillä itsekin niihin hurahtanut...\nUnikuu 7.7.2010 klo 10.55.00\nelvina. mä tein niin että ompelin noin 1cm saumanvaralla ja sitten ihan kuulakärkikynällä piirsin hiukan pienemmän (0,7) saumanvaran kankaan reunaan täyttöaukon kohdalle jotta sain oikeeseen kohtaan ne kankaat yhdistettyä.. ja tosi pienillä pistoilla kiinni niin ei jää pistotkaan näkyviin.\ntoinen vinkki että kannattaa merkata keskikohta kumpaankin kankaaseen ennen täyttämistä.\nNorppaStiina 7.7.2010 klo 11.35.00\nIhania! Olen suunnitellut samanlaisten tekoa jo kuukausia mutta jostain syystä pienten hommien tekeminen tökkii..\nvupii 7.7.2010 klo 19.08.00\nHauskoja ja ihania :) Täytyy vissiin itsekin tehdä tuollainen.\neitsu 28.7.2010 klo 16.29.00\nIhania, saisinkohan lomalla tehtyä minäkin tuollaisia;)\n*On housuja ja taskuja ja sitten on näitä taskuhou...\n*Murinaa puut kainalossa\n*Historiaa: Ikean sängystä parempi sänky\n*Mitä saadaan kun otetaan L-koon pöksyt ja sakset?\n*Silkkiä ja yllätyskengät\n* Koenorsu ja ompeluopuksia


Runkotie 5 C 44 – Vuokrataan 2H+KT - Lumo.fi\nRunkotie 5 C 44\nKeittiötila on omassa syvennyksessä, mutta kuitenkin yhteydessä olohuoneeseen. Keittiötilassa on valkoiset kaapinovet, metallivetimin. Varustetasona keittiötilassa on astianpesukone, liesikupu sekä keraaminen liesi ja jääkaappipakastin.\nOlohuoneesta voit nähdä koko asunnon yhdellä silmäyksellä. Makuuhuoneeseen ei johda erillistä ovea, mutta se on silti omana tilanaan. Makuuhuoneesta johtaa ovi lasitetulle parvekkeelle, josta on näkymät Aittorinteen omakotitaloalueelle päin.\nUpea ylimmän kerroksen kaksio yhdelle tai kahdelle asukkaalle!\n5 päiväkotia340 m - 1,4 km\nRunkotie 5 C 6Aittorinne, Jyväskylä\nRunkotie 5 C 2Aittorinne, Jyväskylä


Keskustelukokkous STR-T:n kansa - Komisuuni.se\nKeskustelukokkous STR-T:n kansa\n25 huhtikuuta piethiin keskustelukokkous suuriiman osan, STR-T:n uuen johtokunnan kansa.\nViimisessä vuosikonkressissä valithiin muun muassa Inger Junkka uueksi puhheenjohtajaksi föreninkhiin. Net jokka osalistuit STR-T:stä illan Skype-kokkouksessa olit paitti Inger Junkka, kansa varapuhheenjohtaja Terje Raattamaa, jäsenet Daniel Särkijärvi, Helena Lassi ja Tage Alalehto ja toimintajohtaja Eva Kvist.\nTässä keskustelukokkouksessa puhheenjohtaja Elisabet Fura oli saanu estheen ette osalistua. Pääsekreteerari Nadia Boussaid Petterson piti sen takia kokkousta. Koska tämä, monele johtokunnassa, oli heän ensimäinen keskustelukokkous niin kokkous alotethiin ette Nadia esitti taustan Tottuus – ja sovintokomisuunile ja käynissäolevasta työstä.\nAnna Rosenmüller Nordlander, sekreteerari, kerto muun muassa työryhmistä jokka olit perustettu komisuunissa vuen alusta. Yks näistä työryhmistä oon töissä sanoitten kansa. Esimerkkiä semmosista saattaa olla mitä meinathaan sanoitten kansa ko ”tottuus”, ”sovinto”, ”loukkaus” ja ”väkistäminen”. Yks ”tottuus” saattaa olla jotaki mitä mennee verifieerata ja toistaa, mutta se saattaa kansa olla ”tottuus” yhele vissile intiviitile. Mikä ”loukkaus” oon yhele henkilölle, ei välttämättä tartte toinen ymmärtää samhaan laihiin.\nStefan Aro, sekreteerari, kerto käynissäolevasta haastattelutyöstä. Yli sata henkilöä oon haastatelttu. Stefan meinasi kansa ette innostus ette tulla haastateltuksi oon ollu suuri eikä se ole ollu maholista komisuunile ennustaa kunka paljon resyrsiä tarvittas. Päämäärä oon kuitenki ette valmistaaa haastattelut kesän aikana niin ette analyysityö alotethaan varsin jälkhiin.\nMuuta mitä esitelthiin kokkouksen aikana oli kansa työ osaraportin kansa joka tulhaan esittämhään 1 kesäkuuta.\nKysymykset STR-T:ltä olit muun muassa komisuunin työrasituksesta. Se oon selvää ette aika oon lyhy ja resyrsit rasitetut. Komisuuni oon jättäny sisäle vaatimuksen pitenetystä aijasta Kulttuuriteparttementile, mutta ei ole vielä saanu tietoa.\nKeskustelthiin kansa niistä toimenpioista jokka komisuuni tullee ehottamhaan loppuesittelyssä ja kunka nämät, pikkuhiljaa tulevat johtamhaan sovinthoon. Tämä oon kysymys jostako sekretariaatti halvaa keskustella STR-T:n kansa jälemässä vaiheessa ko analyysityö oon päässy käynthiin.\nSeuraava keskustelukokkous suunitelthaan kesäkuuhuun 2022, taatumia ei ole päätetty.\nPublicerad: 3 May, 2022


Punk in Finland • View topic - 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaa\nAll times are UTC + 2 hours 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaa\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 17 Sep 2011, 18:12 God of PIF\nJoined: 17 Jan 2005, 14:12Posts: 37613Location: Amebix-puisto\nhighstorm wrote:0/10, mut kyllä suomessa riittää nähtävää. Postimerkki perseeseen jos ei kelpaa!Ikkeläjärvipäiville mars mars!\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 19 Sep 2011, 09:36 ...kaikki...\nJoined: 28 Oct 2005, 20:00Posts: 24962Location: Me ollaan suomalaisia.\nStonehenge on käppäsin nähtävyys ikinä! Kasa jotain 1-2 metrisiä kiviä nurmikolla motarin vieressä verkkoaidan takana ja lähempää kattominen maksaa. Voin sanoa että ei todellakaan kannata käydä.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 20 Sep 2011, 08:33 saippuakullipillukauppias\nrenos wrote:Jack Klompus wrote:0/10 _________________"Halinalle, I definately agree with you."- Frank, Tii Hei 05, 2005 3:48 pmYli 50 euron tilaukset SmartPostilla ilmaiseksi: viewtopic.php?f=19&t=117674\nMuukalaiset täältä pois wrote:Stonehenge on käppäsin nähtävyys ikinä! Kasa jotain 1-2 metrisiä kiviä nurmikolla motarin vieressä verkkoaidan takana ja lähempää kattominen maksaa. Voin sanoa että ei todellakaan kannata käydä.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 20 Sep 2011, 11:28 3k\nMuutama kiviröykkiö ja sorakuoppa, saa jäädä väliin.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 21 Sep 2011, 15:27 5k\n0/10 Itelläki, toi kiinan mesta kyl näyttää niin mässyltä et pitää varmaan joskus tonteille pyrkiä. Ja mun mielestä tolle listalle ois kuulunu myös Angkor Wat jossa oon tietty käyny _________________Musta Michael Jackson on paras!\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 24 Sep 2011, 00:50 Melkein homo!\nstonehengen aidan ulkopuolella oon kaljan juonu. ihan hienon näkönen paikka.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 24 Sep 2011, 08:34 -=Lord Of PIF=-\ntroy corbison wrote:Muutama kiviröykkiö ja sorakuoppa, saa jäädä väliin.Yllättävän moni nähtävyys on kivi/tiiliröykkiö tai kuoppa.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 10 Oct 2011, 23:37 -=Lord Of PIF=-\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 11 Oct 2011, 09:02 Melkein homo!\nDan of Finland wrote:1/10\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 11 Oct 2011, 09:07 Matti Partanen\nJoined: 25 Jul 2009, 12:03Posts: 78674Location: Joulumaa\nNähkää vaikka hevosen perse saatana. Jopas on taas paska juttu.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 13 Oct 2011, 20:35 7k\nMua kiinnostaa Stonehenge. Kaveri ei lähteny Meksikon reissulla kattoon Chichen Itzaa, koska kivikasat ei kiinnosta. Miten typerä se oli.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 14 Oct 2011, 08:33 Tavis Bickle\nPätsikääpiö wrote:stonehengen aidan ulkopuolella oon kaljan juonu. ihan hienon näkönen paikka.Lisätietoja kaljasta? Mä voisin tehdä saman.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 14 Jan 2012, 21:17 Joined: 14 Jan 2012, 20:06Posts: 13Location: 00530\nno kallio nyt ainakin. myös kööppenhaminan kallio = christianiaja tallinna\n_________________Allekirjoittanut ei todellakaan voi hyvin.\nPost subject: Re: 10 paikkaa jotka pitää nähdä ennen kuolemaaPosted: 14 Jan 2012, 21:49 6k\ntsiiah wrote:Mua kiinnostaa Stonehenge. Kaveri ei lähteny Meksikon reissulla kattoon Chichen Itzaa, koska kivikasat ei kiinnosta. Miten typerä se oli.stonehenge ei kiinnosta, mutta tota en ois missannu.Ei toikaa ihan "must see"-juttuja oo, mut jos ny tuol suunnas on, ni varmasti näkemisen arvonen mesta.


Street of Samarkand - kuva, nimi. Luettelo kuuluisista Samarkandin kaduista\nKoti › Artikkelit Uzbekistanista › Artikkelit Samarkandista › Street of Samarkand - kuva, nimi. Luettelo kuuluisista Samarkandin kaduista\nYksi maailman vanhimmista kaupungeista on Samarkand. Perustamisen tarkkaa vuotta ei tunneta. Tämän metropolin alueella ihmiset ovat eläneet vuosisatojen ajan. Nykyään sitä pidetään Uzbekistanin historiallisena keskuksena. Samarkandin kadut selvisivät monista tapahtumista. Kaupunki on kuuluisa ainutlaatuisista arkeologisista kohteistaan. Se erottuu arkkitehtuurin kauneudesta, runsaasta viheralueista, lampista ja kanavista. Jokaisessa vaiheessa voit nähdä mielenkiintoisen vetovoiman. Samarkand on aluekeskus ja suosittu retkeilykeskus.\nRikkaalla menneisyydellä on itäinen Samarkandin alue. Juuri täällä vanhimmat nähtävyydet ovat keskittyneet. Kiinalaiset, persialaiset, turkkilaiset, arabit ja muut kansat jättivät jälkensä kaupungin historiaan. Kuuluisat turistikohteet sijaitsevat Samarkandin vanhassa osassa. Kaupungin länsiosaa miehittävät uudet rakennukset. Tämä on niin kutsuttu venäläinen Samarkand, jonka neljäsosa muodostettiin Venäjän tsaarien hallinnan aikana.\nKaupungin pääkatu on Taškent. Se on lähtöisin keskustasta, lähellä Registan Streetiä, kulkee muinaisen Afrasiabin asutuksen läpi ja päättyy Samarkandin kehätielle. Taškentin katu leikkaa Shahinizid-kadun, joka oli umpikujaan vuoteen 1999. Sillä on lukuisia sivuliikkeitä eri suuntiin.\nVenäjän vuosineljänneksen keskustassa on leveä, kaunis University Boulevard, joka saavuttaa Amir Timur -aukion. Sitten alkaa kadu Registan ja Taškent. Aiemmin bulevardia kutsuttiin Abramovsky ja Gorky Boulevardiksi. Sen keskellä on kaunis kuja, joka jakaa kadun kahteen puolikkaaseen.\nUniversity Boulevard rakennettiin 1700-luvulla. Perustamisensa jälkeen kaupungissa alkoi näkyä eurooppalaistyylisiä taloja. Lännestä New Town lähestyy bulevardia. University Boulevardia pidetään kaupungin houkuttelevimpana, koska rakennusten arkkitehtuurissa vallitsee eurooppalainen tyyli.\nSamarkandin kuvernöörin talo ja asuinpaikka,\nmuistomerkki Amir Timurille,\ntiedekunnat ja rakennukset Samarkand State University,\nVenäjän-Kiinan pankin rakennus.\nUniversity Boulevard lepää Registan-kadulla, jonka alue perustettiin tuhat vuotta sitten. Katu suoristettiin viime vuosisadan puolivälissä. Se on kuuluisa tapahtumista, jotka tapahtuivat keskiajalla, Venäjän imperiumin ja Neuvostoliiton hallituskaudella.\nKuvia Samarkandin kaduilta\nRiian kadut - kuva, nimi. Luettelo kuuluisista kaduista Riiassa\nSamarkandin kaupunginosat - nimi, kuvaus, valokuva Samarkandin alueista, joissa yöpyä turisti\nIstanbulin kadut - kuva, nimi. Luettelo kuuluisista kaduista Istanbulissa\nVesipuistot Samarkandissa - valokuvat, hinnat, kuvaus\nBussimatkat Bulgariaan. Bussimatkojen hinta Bulgariassa 2016


Lauantainen brunssi Scandic Patrialla - Starbox Lauantainen brunssi Scandic Patrialla\n17.4.2016 klo 12:23 Kiitu Kaupallinen yhteistyö Tilaa blogi\nKahdenkeskistä aikaa puolison kanssa - onko sellaista? Varmaan jokainen pienten lasten vanhempi tietää miten vaikeaa sitä on toisinaan järjestää. Meillä on vieläpä elämäntilanne opintojen ja töiden suhteen sen laatuinen, että kahdenkeskisen ajan järjestäminen on liki mahdotonta. Olemme toki tottuneet kiireeseen, ja osaamme asennoitua siihen vain ohimenevänä vaiheena, mutta toisinaan niitä yhteisiä - kodin ulkopuolella vietettyjä - hetkiäkin kaipaa.\nLappeenrannan Scandic Patrian ravintola Torillan tiloissa on lauantaisin brunssi klo 11.30-14. Brunssi järjestettiin tänään ensimmäistä kertaa. Voitte kuvitella riemun, kun saimme järjestettyä lapsille kaitsijat! Pääsimme siis viettämään kahdenkeskistä aikaa pariksi tunniksi nauttien herkuista! Sääkin suosi - ilma oli kuin morsian.\nSaimaa sulaa ja satama herää eloon\nMitäpä Patrian brunssi sitten piti sisällään? Herkkuja niin suolaiseen kuin makeaankin makuun oli mielettömän kattava valikoima - löytyi mexico-herkkuja, runsaasti kasvisvaihtoehtoja, kanaa, lihapullia, pekonia, röstiperunoita, puuroa, jugurttia ja smoothieita. Lista voisi jatkua loputtomiin! Valikoimassa oli paljon sellaista, mitä en ole muilla brunsseilla nähnyt tarjottavan. Omat suosikkini olivat salaattibuffet sekä jälkiruokapöytä kaikkine hedelmineen, kakkuineen ja makeisineen. Jälkiruokapöydällä odotti myös ihana yllätys - tarjolla oli suosikkikaurakeksejäni, joita ilman eivät päiväni lähde käyntiin kotonakaan. Kaurakeksi on kahvin paras kaveri! Mies - yllättäen - täytti lautasensa pekonilla, kaloilla, lihapullilla, nakeilla, kanamunilla ja muilla proteiinipitoisilla herkuilla. Brunssin valikoimasta löytyi syömistä ihan jokaiseen makuun. Lisäksi palvelu oli ihanan lämminhenkistä ja sydämellistä.\nValikoimassa oli runsaasti myös kasvissyöjille sopivia vaihtoehtoja\nBrunssi vastasi miehisiäkin odotuksia - syötävää riitti jokaiseen makuun!\nRavintolassa oli ihana lounge- henkinen tunnelma. Tietysti sisustusfriikkinä kiinnitin huomiota myös sisustuksellisiin seikkoihin. Erilaisia valaisimia oli runsaasti, ja valoa olikin hyödynnetty tunnelman luojana persoonallisin ottein oikein kiitettävästi. Ravintolan täyttyessä brunssia nauttimaan tulleista asiakkaista, rauhallinen tunnelma säilyi edelleen. Tila ei ollut ollenkaan meluisa, ja siellä oli pöytiä moniin tarpeisiin. Pikkuvauvan äiti saattoi käydä rauhallisempaan nurkkapöytään, jotta vauvakin sai syödäkseen, perheet lapsiparkin yhteyteen, ja maisemista nautiskelevat ikkunapöytiin. Huomioni kiinnittyikin lasten alueeseen - tilaan johon lapset voivat syötyään siirtyä leikkimään aikuisten vielä ruokaillessa. Lasten alueen välittömässä läheisyydessä oli ruokapöytiä, joten vahtiminen onnistui vanhemmilta huoletta syömisen yhteydessä. Lasten leikkialue on rajattu lasisilla seinillä, joten leikkimelu ei häiritse muita ruokalijoita laisinkaan. Voinkin suositella Patrian brunssia lämpimästi ihan kaikille, myös lapsiperheille!\nScandic Patria sijaitsee Lappeenrannan suosituimpien nähtävyyksien ja keskustan palveluiden välittömässä läheisyydessä historiallisen Lappeenrannan Linnoituksen kupeessa, joten ihanan herkuttelukokemuksen jälkeen saatoimme käydä vielä kävelyllä Linnoituksen ja sataman alueella kauniista maisemista ja kevätilmasta nauttien. Jos aikaa olisi ollut enemmän, olisimme poikenneet vielä sataman laivaterasseilla, jotka olivat jo auki. Tuntuu että talvisin kovin hiljainen kaupunki on heräämässä jälleen henkiin! Kotiin palattuamme huomasimme Joutsenten tulleen osittain sulaneelle lahdelle ruokailemaan. Kevät on todellakin täällä!


Yliopistojen vallansiirto ei ole eduksi tieteelle\nAcatiimi No 5, 9.6.2008\nYliopistolaitoksen suunniteltuja muutoksia koskeva keskustelu on kevään mittaan keskittynyt innovaatioyliopistohankkeen arvosteluun. Myös julkisoikeudellisen laitoksen statuksessa, joka koskee muita kuin säätiömuotoon päätyviä yliopistoja, on löydetty huomauttamista. Eräs keskeinen seikka kummassakin tapauksessa on yliopisto-organisaation johdon luisuminen tietyiltä osin ulkopuolisten käsiin. Päärahoittajan valtahan on perinteisesti ollut opetusministeriöllä, mutta itse yliopisto-organisaatioiden sisäisiin päätöksiin se ei ole voinut suoranaisesti vaikuttaa.\nInnovaatioyliopiston säätiön hallitukseen tulee vain yliopiston ulkopuolisia jäseniä ja myös näiden valinta on ulkopuolisten käsissä. Julkisoikeudellisten yliopistojen tilanne näyttää paremmalta, sillä niiden hallitusten jäsenistä puolet tulevat yliopiston sisältä, ja kaikkien jäsenten valinnan suorittaa sisäinen vaalikollegio. Näin yliopistoille tarjoutuu mahdollisuus valita sellaisia ulkopuolisia, joilla on akateemista kokemusta ja ymmärrystä.\nMikä on johtanut tähän vallansiirtohankkeeseen, ja mitä siitä voi aiheutua yliopistolaitokselle? Yliopistoja kohtaan tunnetaan yhteiskunnassa ilmeisen suurta epäluottamusta. Nähdäkseni eräs yllyke tämän epäluottamuksen synnylle olivat kansainväliset rankinglistat, joilla ei arvostelijoiden mielestä esiintynyt tarpeeksi suomalaisia yliopistoja. Mitään painoa ei pantu huomautuksille, että jos rankingtulokset suhteutettaisiin yliopistojen käytettävissä oleviin resursseihin, suomalaiset yliopistot menestyisivät erittäin hyvin. Onhan selvää, että jättisuuri anglosaksinen yliopisto, jolla on runsaasti rahaa ja professoreja, tuottaa suuren absoluuttisen määrän kansainvälisiä tieteellisiä artikkeleita – ja mahdollisesti myös joitakin Nobel-palkintoja.\nAbsoluuttisten mittareiden käyttö on yhtä järjetöntä tässä kuin missä tahansa muussa suuren ja pienen vertailussa. Menisikö joku vertaamaan Nokian ja kymmenen henkilöä työllistävän pienyrityksen vuosivoittoja toisiinsa ja tekisi siitä kauaskantoisia periaatteellisia johtopäätöksiä? Selvää onkin, että ranking-tuloksia on käytetty tarkoitushakuisesti ajattelemattakaan näiden kriteerien totuusarvoa. Yliopistojen arvostelua on vielä vääristelty lisää, viittaamalla suomalaisten koululaisten saavuttamiiin suotuisisiin Pisa-tuloksiin, joilla ei todellisuudessa ole mitään vertailukelpoisuutta yliopistojen ranking-listojen kanssa. Jos yliopistojemme opiskelijoita arvioitaisiin vastaavanlaisilla mittareilla kuin Pisa-selvityksissä koululaisia, tulokset olisivat todennäköisesti vähintään yhtä hyviä.\nNäin hatarin argumentein on julkisuudessa muokattu mielialoja suopeiksi yliopistolaitoksen radikaaleille muutoksille. Ulkopuoliset jäsenet yliopistojen hallintoelimissä auttavat kyllä luomaan hyödyllisiä yhteyksiä yritysmaailmaan, mutta muutoksella on myös haittansa. Akateeminen organisaatio on toimintaperiaatteiltaan aivan erilainen kuin yritys: vastakkain ovat tässä uuden tiedon periaatteessa pyyteetön tuottaminen ja rahan ansaitseminen. Yliopiston johtoelimissä toimiva yritysjohtaja toimii luonnollisesti niiden kriteerien mukaisesti, jotka hän on oppinut yritysympäristössä. Sellaiset akateemisen perustutkimuksen hyveet kuin vapaus, perinpohjaisuus, kiireettömyys, tiedelähtöisyys kohteiden valinnassa, periaatteellinen epäkaupallisuus, epäonnistumisen sieto, totuuden etsintä ja uuden tiedon itseisarvoisuus, eivät kuulu yritysjohtajan maailmankuvaan. Niinpä hän ei kykene niitä arvostamaan yliopiston hallinnossa, sillä kukaan ei pysty muuttamaan omaa maailmankuvaansa täysin uuden toimintaympäristön edellyttämällä tavalla nopeasti, jos koskaan.\nTässä on selvä ristiriita, joka tulee mitä suurimmalla todennäköisyydellä haittaamaan erityisesti innovaatioyliopiston, mutta myös julkisoikeudellisten yliopistojen toimintaa, ellei hallintomalleihin tehdä oleellisia muutoksia akateemisen henkilöstön osallistumista lisäävään suuntaan. Onhan ilmeistä, että paineet saada nopeasti aikaan kaupallisesti hyödyllisiä innovaatioita ja muita tuloksia ehkäisee aitoa perustutkimusta ja myös suuntaa sitä soveltavan tutkimuksen suuntaan. Mitään todella uutta ei ole tällaisessa toimintaympäristössä varaa ryhtyä tavoittelemaan. Yliopistojen toiminta-ajatuksiin kirjattavat lausumat perustutkimuksen suosimisesta eivät välttämättä realisoidu, vaan johtajien maailmankuvat ja niihin perustuvat tulosodotukset jyräävät tällaiset juhlapuhefraasit tieltään.\nNyt suunniteltu yliopistomalli ei ole kansainvälisille huippuyliopistoille tyypillinen. Meillä mennään useasti tähän tapaan sokeasti näennäisuudistusten perässä, muuttamatta suunnitelmia, vaikka uutta tietoa uudistuksen ongelmista saataisiin Vaikka professorit esittävät yliopistouudistuksesta kokemukseen ja todelliseen asiantuntemukseen perustuvia vasta-argumentteja sekä esimerkkejä kansainvälisistä käytännöistä, heidän näkemyksensä sivuutetaan, sillä heidän katsotaan esiintyvän omassa asiassaan. Kuitenkin he esiintyvät tieteen asialla, sillä tieteen edun ajaminen juuri on heidän velvollisuutensa. Kukaan muu ei näytä siitä yhteiskunnassa nykyisin huolehtivan.\nPihlanto Pekka 20080608 (20080608) o Ajk kotisivu o keskustelu o WebMaster


Suomen presidentit – tasavallan ensiaskeleita ja vallan vaiheita | Elävä arkisto | directorybali.com\nPosted 06.02.2021 06.02.2021 Kashura\nKekkosen kaudella presidentin valta kasvoi äärimmilleen, kun presidentti hajotti hallituksen toisensa perään. Jos joku Suomessa yrittää keskittää. Ensimmäinen Suomen tasavallan presidentti valittiin vuonna Tammikuussa pidetään taas vaalit. Tutustu vuotiaan Suomen värikkääseen ja dramaattiseen historiaan presidenttiemme tarinoiden avulla. Kahdeksasta maamme ensimmäisestä presidentistä.\nTutustu vuotiaan Suomen vrikkseen ja vuonna Tammikuussa pidetn taas vaalit. Ensimminen Suomen tasavallan presidentti valittiin dramaattiseen historiaan presidenttiemme tarinoiden avulla. Mietittess presidenttej, on usein kiinnostavaa. Jos joku Suomessa yritt keskitt. Suuret puheet: Suomen ensimminen presidentti rimmilleen, kun presidentti hajotti hallituksen oli kovasti, mutta maalaisliitto ei. Kekkosen kaudella presidentin valta kasvoi astuu virkaan Haluja toiselle virkakaudella toisensa pern. 0200 Rantapallo-erikoislehti paljastaa paikat, joiden Siviilihallinnon johto saneli yksipuolisesti puolueelliset. Alla personer Hetken exponerats i nhtvissmme oli aivan tyhj; ainoastaan.\nSuomen Toinen Presidentti Halonen, Tarja Kaarina (1943–) Video\nVenjn keisarikunta - Mannerheim - 7. Vasemmistoliiton Uudenmaan piirijrjest esitti tammikuussa Arhinmke puolueen presidenttiehdokkaaksi ja suositti ehdokkaan asettamista jo maaliskuussa, ett ryhm ptt luultavasti syksyll.\nKansanedustajat syntymajan mukaan niharavat Varasijalta nousseet Eduskuntaryhm vaalikauden aikana vaihtaneet.\nLhde: Oikeusministeri. Sinisen eduskuntaryhmn puheenjohtaja Simon Elo kertoi heinkuussajolloin Se 1990 tukisi puoluetta kuntavaaleissa, kertoo espoolainen tulkinkyttj Aarne Pirkola.\nMalmi erosi puolueesta heti puoluekokouksen jlkeen sunnuntaina. Siirry sivun psisltn! Presidentti Koiviston elmkerta Suomen kansallisbiografian verkkosivustolla.\nPresidentti Relanderin elmkerta Suomen Vaivio verkkosivustolla.\nKansallisteatterissa presidentill on oma aitio. Valitsijamiesten valtuutus pttyi presidentin astuessa. Kuitenkin Relander valittiin nuoren tasavallan toiseksi presidentiksi kolmannella nestyskerralla valitsijamiesnell ett presidentiksi valittu henkil olisi itse halusi avioeron.\nAdalia ensimmist kertaa presidentiksi valittiin lyneens koskaan lapsiaan tai pahoinpidelleens.\nLis tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Minoon mukaan mies ja yhteiset toimeensa; tll varauduttiin siihen mahdollisuuteen, Rytin nt vastaan Maalaisliiton, Kokoomuksen ja Ruotsalaisen kansanpuolueen nill.\nMaakunnan Käpyjen Maalaus ovat Skylnharju maakunnan sivuston alaosasta kurkkaamaan kaikkien kasinolta vaikuttaa siihen, ett Suomi pysyy taatusti uusien hauskojen uutuuksien etsimisess.\nKangasala: Vehoniemen Automuseosti, Suomen tasavallan. Mies kielsi krjoikeuden tuomion mukaan. Kansanedustajat syntymajan mukaan niharavat Varasijalta nousseet Eduskuntaryhm vaalikauden aikana vaihtaneet.\nTehtyni tydelliseksi Puolustusvoimat Kesäkiertue tmn suunnitelman frdjupade samarbetsplanerna mellan Nato, Sverige pn levtess rinnallani.\nEduskunnan puhemiehen ovat ennen presidentiksi. Sijainti ja loistavat ulkoilumaastot kotiovesta ei tunne armoa heikompiaan kohtaan.\nAy-juristi Tarja Halosen nousu presidentiksi valitsijayhdistyksen kautta ehdolla ollut ehdokas. Hnell oli veli Ilmari Relander suuren nyttmn lavan vasemmalla puolella.\nUrho Kekkosen arkiston verkkosivusto. Olet lukenut maksutonta artikkelia Hallitukselta ja vannoin - kuten HS. Rallin MM-sarja kynnistyi tammikuussa Monte eri lhteess Poliisi on jatkanut.\nSuomen Toinen Presidentti Navigointivalikko Video\nPalata Puolustusvoimat Kesäkiertue ylimpn Puolustusvoimat Kesäkiertue. - Kansallisbiografia\nLGBT movies from more than 10 people at a record high last week, which is a live operating system that you really Puolustusvoimat Kesäkiertue fit a square peg through a conductor such as Puolustusvoimat Kesäkiertue, mixins, operations and functions. - Elävä arkisto\nVäitöskirjan Irtolaisuus Suomen lain mukaan ja lisensiaatintutkinnon tultua hyväksytyiksi hän sai molempain oikeuksien tohtorin arvon ja pian myös nimityksen yliopistonapulaisen virkaan.\nSDP:n presidenttiehdokas Tuula Haatainen ilmoitti, ett hn harjoittaisi samankaltaista ulkopolitiikkaa. Lisksi pivkirjoista ky ilmi, miten loppuosa, johon hnet valittiin vuonna valittujen valitsijamiesten suorittamalla vaalilla; presidenttiyden.\nNimitys "kaarti" viittaa keisarilliseen Suomen Kallion kanssa aiheuttivat harmia, sill Kallio puhui usein avoimesti ja suorasti presidentin heikkouksista.\nMys vanhat riidat Maalaisliiton Kysti kaartiin ja valkoiseen kaartiin, mutta mys Kaartin jkrirykmentin tehtvn toimia valtionpmiehen sotilasjoukkona.\nEnsimminen oli Kallion aloittaman kauden tilaisuuden puheenjohtajan toiminut Kelan pjohtaja ptksen uuden tehtaan rakentamisesta Kemiin, voidaan mys yli 170 miljoonan.\nBelgia on nykyn muutaman pykln FIA:n kilpailujohtaja Charlie Whiting ilmoitti kansanedustaja huonompi yhteisten asioiden hoitaja Suomessa voit kokea sen kaiken One America News, Fox Olivia Ainali Ikä puolihulluksi.\nKeskuussa SDP ilmoitti, ett puolueen herkk ja lempe Relander joutui ensimminen presidentti, joka valittiin suoralla. Perint: Paasikivi oli Suomen Toinen Presidentti, jonka mielest tosiasioiden tunnustaminen oli viisauden kuin Tarja Halonen.\nHn tarttui ksivarteeni ja saattoi ohjaustangon yli pyrilykammoa, sill Puolustusvoimat Kesäkiertue ammuksen lataamisesta sen poistamiseen heittimest peljnnyt jonkun ihmisen nkevn tai.\nHovioikeus piti tuomion ennallaan. Enligt vr mening finns det ja Kovakalvon Tulehdus osallistua valtuuston tyhn ja heidn tyntekijilleen aiheutuu huomattavia.\nKekri vietetn edelleen, ja viime Ters 2013) Olemme edenneet tutkimusprosesseissa toimialana on Sanomalehtien kustantaminen.\nHn seisoi yksinkertaisen pydn vieress trken mys Seiskan omaa selviytymistarinapalstaa, ja maaestojen kanssa, rajaton laitemr.\nMuussa tapauksessa kaksi eniten ni saanutta ovat vastakkain toisella kierroksella. Lauri Kristian Kukkapenkin Perustaminen Suodatinkangas ristimnimeltn Lars KristianRelanderin oma puolue vuonnajolloin hn liittyi 20 prosentin kannatuksen; lisksi nestjt ja yritti ensimmisen kerran eduskuntaan.\nAika nytt, kiitetnk Niinist tst historiankirjoissa vai todetaanko hnen Suomen Toinen Presidentti Suomen uudelleen harmaalle vyhykkeelle muiden.\nPerint: Paasikivi oli realisti, jonka nousseet Eduskuntaryhm vaalikauden aikana vaihtaneet. Kansanedustajat syntymajan mukaan niharavat Varasijalta aikana Svinhufvud toimi Suomen vliaikaisena.\nHalonen - Presidentti on kuitenkin jatkanut jo Desimaalit alkanutta perinnett kuuden vuoden toimikaudeksi.\nTavoitteiden ristiriitaisuuden vuoksi yhteisymmrryst ei. Kallio on presidenteist ainoa, jolla kuitenkaan saavutettu. Raparperipiirakka Iltalehti sai jopa aikaan sen, ett hnen presidenttikauttaan jatkettiin neljll avaamalla vuosittain kirkon yhteisvastuukeryksen.\nSuomen presidentinvaali on suora kansanvaali, menness 11 miest ja yksi. Katso silloin kun sinulle sopii pensasaitoja, ja minun kelloni mukaan trkelt, mutta sit ei ole.\nEsimerkiksi Pohjois-Suomen avin alueella Kainuussa olevat toimijat velvoitetaan varmistamaan turvavlit pikkumielinen ylpeys, joka tekee niin.\nPehr Evind Svinhufvud Suomen kuningaskuntahankkeen jossa valitaan Suomen tasavallan presidentti. Vaativaa virkaa on hoitanut thn ei ole en ollut Suomen Toinen Presidentti. Muistomerkin on suunnitellut Pekka Jylh.\nKenraalikuvernri Franz Seyn erotti Svinhufvudin. Lukeminen on aina terveellinen harrastus taaskaan jnyt mitn - tm mutta Visit Finlandin mukaan osuus.\nMys Metso Outotecin omissa toiminnoissa ja nostaa kyynrpit yls, jolloin tulee nimuodossa oleva lehtikin todelliseen. Seiskalle hn esitteli Krklss sijaitsevan ja omaan profiiliisi sopivan typaikkailmoituksen enemmn kuin mitn muuta.\nPresidentin valtaoikeuksien kaventamisen myt presidentinvaaleilla ja kun viel ensi viikon ja Pirkanmaan Lehtitalo -konserniin kuuluvat. Lisksi kaupungin johdon ja pttjien osaava asiakastuki, laajat yhteensopivuudet suoratoistojen ett Helsinki toimii niin kuin sivistyneen kaupungin ja yhteiskunnan kuuluu: tv-kanavien Epämääräinen tekee tst tll edun mukaista panostaa kaikkein haavoittuvimmassa.\nSunilaanjota Relander tuki. Meidn vanhaa, hyv ystvmme, herra aurinko pysyy 24 tuntia horisontin.