StVM 5/2006 vp\nEDUSKUNNAN VASTAUS 20/2006 vp\nEV 20/2006 vp - HE 45/2005 vp\nHallitus on vuoden 2005 valtiopäivillä antanut eduskunnalle esityksensä työntekijän eläkelaiksi ja eräiksi siihen liittyviksi laeiksi (HE 45/2005 vp).\nSosiaali- ja terveysvaliokunta on antanut asiasta mietinnön (StVM 5/2006 vp).\nTässä laissa säädetään yksityisellä alalla työskentelevän työntekijän oikeudesta vanhuuseläkkeeseen, osa-aikaeläkkeeseen, kuntoutukseen ja työkyvyttömyyseläkkeeseen sekä työntekijöiden edunsaajan oikeudesta perhe-eläkkeeseen.\nTyönantaja voi järjestää tässä laissa säädetyn eläketurvan työeläkevakuutusyhtiöistä annetussa laissa (354/1997) tarkoitetussa työeläkevakuutusyhtiössä, vakuutuskassalaissa (1164/1992) tarkoitetussa eläkekassassa tai eläkesäätiölaissa (1774/1995) tarkoitetussa eläkesäätiössä. Eläkelaitosten yhteiselimenä toimii Eläketurvakeskus. Eläketurvakeskuksen tehtävistä ja hallinnosta säädetään Eläketurvakeskuksesta annetussa laissa ( / ).\n4) palkattomalla ajalla aikaa, jolta työntekijälle on maksettu sairausvakuutuslain (1224/2004) mukaista äitiys-, erityisäitiys-, isyys- tai vanhempainrahaa taikka sairauspäivärahaa tai erityishoitorahaa, vuorotteluvapaalain (1305/2002) mukaista vuorottelukorvausta, työttömyysturvalain (1290/2002) mukaista ansioon suhteutettua päivärahaa tai koulutusrahaa, julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain (1295/2002) mukaista ansiotukea, aikuiskoulutustuesta annetun lain (1276/2000) mukaista aikuiskoulutustukea, työeläkelakien tai Kansaneläkelaitoksen kuntoutusetuuksista ja kuntoutusrahaetuuksista annetun lain (566/2005) mukaista kuntoutusrahaa, tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (625/1991) tai liikennevakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain (626/1991) mukaista ansionmenetyskorvausta tai tapaturmavakuutuslain (608/1948), liikennevakuutuslain (279/1959) tai sotilastapaturmalain (1211/1990) mukaista päivärahaa;\n5) ansaitulla eläkkeellä tämän lain alaisten työansioiden, 4 kohdassa tarkoitettujen palkattomien aikojen ja valtion varoista suoritettavasta eläkkeen korvaamisesta alle kolmivuotiaan lapsen hoidon tai opiskelun ajalta annetun lain (644/2003) perusteella karttunutta eläkettä;\n7) EY:n sosiaaliturva-asetuksella neuvoston asetusta (EY) N:o 1408/71 sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä;\n8) EU- ja ETA-maalla maita, joissa sovelletaan EY:n sosiaaliturva-asetusta;\n1) merimieseläkelaki (72/1956);\n2) yrittäjien eläkelaki (468/1969); ja\n3) maatalousyrittäjien eläkelaki (467/1969).\n2) valtion eläkelaki (280/1966), valtion perhe-eläkelaki (774/1968) ja laki eräistä valtion varoista suoritettavista eläkkeistä (382/1969);\n4) jossa työntekijä on työssä miehistön jäsenenä ulkomaanliikenteen kauppa-alusluettelosta annetun lain (1707/1991) mukaiseen kauppa-alusluetteloon merkityssä suomalaisessa aluksessa.\nLaki ei koske työntekijää:\n1) jolle työnantaja maksaa tässä laissa tarkoitettua työansiota kalenterikuukauden aikana yhteensä vähemmän kuin 41,89 euroa; tai\n2) johon ei sovelleta Suomen lainsäädäntöä EY:n sosiaaliturva-asetuksen tai sosiaaliturvasopimuksen sovellettavaa lainsäädäntöä koskevien määräysten perusteella.\nEläketurvakeskus voi hakemuksesta vapauttaa ulkomaisen työnantajan tämän lain mukaisesta vakuuttamisvelvollisuudesta siten kuin 149 §:ssä säädetään.\nTämä laki koskee luottamustehtävää hoitavaa henkilöä, jos hänelle palkkion maksava yksityisoikeudellinen yritys tai yhteisö vakuuttaa hänet tästä tehtävästä tämän lain mukaisesti.\n1) johon luottamustehtävää hoitava henkilö on valittu määräajaksi tai toistaiseksi edustamaan tiettyä yhteisöä, henkilöjoukkoa tai asiantuntemusta; ja\n2) jossa hän ei ole työ- tai virkasuhteessa eikä toimi yrittäjien eläkelaissa tarkoitettuna yrittäjänä.\nLuottamustehtävää hoitavasta henkilöstä on voimassa, mitä tässä laissa säädetään työntekijästä. Luottamustehtävästä on voimassa, mitä tässä laissa säädetään työsuhteesta. Luottamustehtävän hoitamisesta saadut palkkiot vastaavat työsuhteesta saatua työtuloa. Luottamustehtävän hoitamiseen perustuva eläke vastaa työsuhteeseen perustuvaa eläkettä.\nEläketurvakeskus ratkaisee työn teettäjän, työntekijän, työn suorittajan tai eläkelaitoksen hakemuksesta, sovelletaanko työhön tätä lakia.\nTyöntekijällä on oikeus jäädä vanhuuseläkkeelle 63—68 vuoden iän täyttämistä seuraavan kalenterikuukauden alusta, varhennetulle vanhuuseläkkeelle 62 vuotta täytettyään tai lykätylle vanhuuseläkkeelle 68 vuoden iän täyttämistä seuraavan kalenterikuukauden jälkeen. Vanhuuseläkkeen ja varhennetun vanhuuseläkkeen myöntämisen edellytyksenä on, ettei työntekijä enää ole siinä työsuhteessa, josta hän jää eläkkeelle.\nVanhuuseläke ja varhennettu vanhuuseläke alkaa sitä seuraavan kalenterikuukauden alusta lukien, jona työntekijä on täyttänyt vanhuuseläkkeen tai varhennetun vanhuuseläkkeen saamiseen oikeuttavan iän ja lopettanut työn, jonka perusteella hän hakee vanhuuseläkettä. Vanhuuseläkettä tai varhennettua vanhuuseläkettä ei kuitenkaan myönnetä ilman pätevää syytä takautuvasti pidemmältä ajalta kuin eläkkeen hakemiskuukautta edeltäneeltä kolmelta kuukaudelta.\nTyökyvyttömyyseläke muuttuu vanhuuseläkkeeksi sitä seuraavan kalenterikuukauden alusta, jona työntekijä täyttää 63 vuotta.\n2) hänellä on osa-aikaeläkkeen alkamista välittömästi edeltäneiden 15 kalenterivuoden aikana työeläkelakien tai niihin rinnastettavien lakien alaisia ansioita vähintään lukua 60 vastaava määrä; lukumäärä saadaan jakamalla kunkin kalenterivuoden ansiot 41,89 euron 25-kertaisella määrällä, pyöristämällä näin saatu osamäärä alaspäin lähimpään kokonaislukuun, joka voi olla enintään 12, ja laskemalla eri vuosien osamäärät yhteen;\nJos työntekijä on 1 momentin 1 kohdassa tarkoitetun 18 kuukauden aikana saanut sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, sairausajan palkkaa, liikennevakuutuslain nojalla myönnettyä ansionmenetyskorvausta tai tapaturmavakuutuslain säännöksiin perustuvaa päivärahaa, tätä 18 kuukauden aikaa pidennetään vastaavasti, kuitenkin enintään kuusi kuukautta.\n1) työntekijän ansiotulo on vähentynyt niin, että hänen osa-aikatyöstä saamansa työansiot ovat 35—70 prosenttia työntekijän vakiintuneesta ansiosta ja työajassa on tapahtunut vastaava muutos;\n2) työntekijä ei ole yhtäjaksoisesti työstä poissa kuutta viikkoa pidempää aikaa; tähän poissaoloaikaan ei lueta vuosilomaa eikä aikaa, jolta työntekijälle on maksettu sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, sairausajan palkkaa, liikennevakuutuslain nojalla myönnettyä ansionmenetyskorvausta tai tapaturmavakuutuslain säännöksiin perustuvaa päivärahaa siltä osin kuin työntekijä on saanut mainittuja päivärahoja yhteensä enintään 12 kuukauden ajalta.\nOsa-aikaeläkkeen enimmäismäärä on kuitenkin 75 prosenttia työntekijälle osa-aikaeläkkeen alkamisajankohtaan mennessä karttuneista, työeläkelakien ja valtion varoista suoritettavasta eläkkeen korvaamisesta alle kolmivuotiaan lapsen hoidon tai opiskelun ajalta annetun lain mukaisista eläkkeistä. Jos eläkkeestä on vähennettävä ensisijainen etuus 92 tai 93 §:ssä tarkoitetulla tavalla, osa-aikaeläkkeen enimmäismäärä lasketaan näin vähennetystä eläkkeestä. Osa-aikaeläkkeen enimmäismäärä tarkistetaan, jos osa-aikaeläkkeen saajalle myönnetään 92 tai 93 §:ssä tarkoitettu ensisijainen etuus tai tällaisen etuuden määrä muuttuu.\nEdellä 3 momentissa mainittuun eläkkeeseen rinnastetaan eläke, joka työntekijälle on karttunut EU- tai ETA -maassa tai Suomen kanssa sosiaaliturvasopimuksen solmineessa maassa.\nOsa-aikaeläke alkaa sitä seuraavan kuukauden alusta lukien, jona työntekijä täyttää 16 §:ssä säädetyt edellytykset, kuitenkin aikaisintaan hakemista seuraavan kuukauden alusta. Osa-aikaeläkettä ei kuitenkaan myönnetä takautuvasti.\nOsa-aikaeläke lakkautetaan sitä seuraavan kuukauden alusta, jonka aikana työntekijä ei enää täytä 16 §:n 4 momentissa mainittuja eläkkeen saamisen edellytyksiä, jos 21 §:stä ei muuta johdu. Jos tämä päivä on kalenterikuukauden ensimmäinen päivä, osa-aikaeläke lakkautetaan kuitenkin tästä päivästä lukien. Osa-aikaeläke voidaan lakkauttaa myös takautuvasti.\nJos työntekijän osa-aikaeläke on lakkautettu, työntekijällä on oikeus saada uudelleen osa-aikaeläke, kun hän täyttää sen saamisen edellytykset. Jos osa-aikaeläke on ollut lakkautettuna enintään kuusi kuukautta, lakkautetun osa-aikaeläkkeen jälkeistä uutta osa-aikaeläkettä määrättäessä käytetään vakiintuneena kokoaikatyön ansiona aikaisemman osa-aikaeläkkeen perusteena ollutta vakiintunutta ansiota.\nJos työntekijä jatkaa osa-aikatyön tekemistä 68 vuotta täytettyään, osa-aikaeläke muutetaan 68 vuoden iässä osa-aikaeläkkeen suuruiseksi vanhuuseläkkeeksi. Kun työntekijä lopettaa osa-aikatyön, vanhuuseläke lasketaan hakemuksesta uudelleen.\n2) työntekijällä on työskentelystä saatuja ansioita siten, että hänen 76 §:ssä tarkoitetut tulevan ajan ansionsa ovat vähintään 25 133,40 euroa; ja\nEdellä 1 momentin 2 kohdassa tarkoitetut tulevan ajan ansiot määräytyvät samoin kuin silloin, jos työntekijä olisi tullut työkyvyttömäksi kuntoutushakemuksen tullessa vireille.\nEnnen ammatillisen kuntoutuksen käynnistämistä työntekijällä on oltava suunnitelma ammatillisesta kuntoutuksesta (kuntoutussuunnitelma), jonka laatimista eläkelaitos voi tukea.\nTyöntekijällä on oikeus saada ennakkopäätös siitä, täyttyvätkö työeläkekuntoutuksen saamisen edellytykset. Ennakkopäätös on eläkelaitosta sitova, jos työntekijä toimittaa eläkelaitokselle kuntoutussuunnitelman yhdeksän kuukauden kuluessa siitä, kun ennakkopäätös on tullut lainvoimaiseksi.\nJos työntekijä ansaitsee ammatillisen kuntoutuksen aikana enemmän kuin puolet vakiintuneesta ansiosta, kuntoutusrahan määrä on puolet 28 §:ssä tarkoitetusta kuntoutusrahasta.\nEnnen kuin eläkelaitos tekee päätöksen työkyvyttömyyseläkkeestä, sen on varmistettava, että työntekijän mahdollisuudet kuntoutukseen on selvitetty.\n1) valtion eläkelain 9 §:n 1 momentin c tai d kohdan;\n2) kunnallisen eläkelain 24 §:n 1 momentin 2 kohdan;\n1) valtion eläkelain 9 §:n 1 momentin a tai b kohdan;\nTäyden työkyvyttömyyseläkkeen määrä on eläketapahtumavuotta edeltävän vuoden loppuun mennessä ansaitun eläkkeen ja 66 §:n mukaisen tulevan ajan eläkeosan yhteismäärä. Osatyökyvyttömyyseläke on puolet täydestä työkyvyttömyyseläkkeestä.\nTyöntekijällä on oikeus saada ennakkopäätös siitä, täyttääkö hän 35 §:n 1 momentissa mainitut osatyökyvyttömyyseläkkeen saamisen edellytykset. Ennakkopäätöksen antaa se eläkelaitos, joka olisi toimivaltainen ratkaisemaan eläkehakemuksen, jos työntekijä hakisi ennakkopäätöksen sijasta eläkettä.\nEnnakkopäätös on eläkelaitosta sitova, jos siihen perustuva eläkehakemus tehdään yhdeksän kuukauden tai työntekijän ja hänen työnantajansa sopiman sitä pidemmän ajan kuluessa siitä, kun ennakkopäätös on tullut lainvoimaiseksi.\nYhden tai useamman laillistetun lääkärin on osallistuttava työkyvyttömyys- ja kuntoutusasioiden sekä muiden lääketieteellisiä kysymyksiä sisältävien asioiden valmisteluun eläkelaitoksessa. Eläkelaitoksen lääkäri voi merkitä kannanottonsa asiakirjoihin noudattamatta terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain (559/1994) 23 §:ssä säädettyjä lääkintälaillisia todistuksia ja lausuntoja koskevia muotovaatimuksia.\nTäysi työkyvyttömyyseläke alkaa aikaisintaan sairausvakuutuslain 12 luvun 3 §:ssä tarkoitetun päivärahan ensisijaisuusajan päättymistä seuraavan kuukauden alusta.\nJos työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti osatyökyvyttömyyseläkkeenä tai täytenä työkyvyttömyyseläkkeenä 41 §:n 2 momentin perusteella, ja samalta ajalta on maksettu sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, työkyvyttömyyseläkettä maksetaan tältä ajalta päivärahan määrän ylittävä osa.\nKuntoutustukea myönnettäessä eläkelaitoksen on varmistettava, että työntekijälle on laadittu hoito- tai kuntoutussuunnitelma. Kuntoutustuki voidaan myöntää työkyvyttömälle työntekijälle myös hoito- tai kuntoutussuunnitelman valmistelun ajaksi.\nTyökyvyttömyyseläkkeen saajan työkyvyn muuttumista tai palautumista arvioitaessa otetaan huomioon työntekijän työansioissa tapahtuneet muutokset. Työntekijällä ei ole oikeutta täyteen työkyvyttömyyseläkkeeseen aikana, jolloin hänen työansionsa ovat enemmän kuin 40 prosenttia työkyvyttömyyden alkamista edeltävästä vakiintuneesta keskiansiosta, eikä osatyökyvyttömyyseläkkeeseen aikana, jolloin hänen työansionsa ovat enemmän kuin 60 prosenttia mainitusta keskiansiosta.\n2) ei suostu eläkelaitoksen 46 §:n mukaan määräämään tutkimukseen, ei kuitenkaan, jos kieltäytymiseen on hyväksyttävä syy;\n3) ei toimita 46 §:ssä tarkoitetun tutkimuksen tuloksia eläkelaitokselle sen määräämässä kohtuullisessa ajassa; tai\nTyöntekijällä on oikeus työkyvyttömyyseläkkeen aikana tehdyn työn perusteella ansaittuun eläkkeeseen hakemuksesta, aikaisintaan kuitenkin 63 vuoden iän täyttämistä seuraavan kuukauden alusta lukien. Edellytyksenä on tällöin, ettei työntekijä ole enää siinä työsuhteessa, josta hän on siirtymässä eläkkeelle.\nJos työkyvyttömyyseläkettä tai työeläkekuntoutusta koskeva hakemus hylätään, eläkelaitoksen on huolehdittava siitä, että työntekijälle annetaan tietoa muista kuntoutusmahdollisuuksista ja että hänet ohjataan hänen kuntoutustarvettaan vastaavaan muuhun kuntoutukseen tai muihin palveluihin yhteistyössä niitä järjestävien tahojen kanssa. Lisäksi eläkelaitoksen on noudatettava, mitä kuntoutuksen asiakasyhteistyöstä annetussa laissa (497/2003) säädetään.\nJos lapseneläkettä saava lapsi annetaan ottolapseksi muulle kuin edunjättäjän leskelle tai tämän puolisolle, lapsen ottovanhemmat ovat velvolliset ilmoittamaan ottolapseksi ottamisesta eläkelaitokselle.\nKertasuorituksen perusteena käytetään viimeksi maksettua kuukausieläkettä tai, jos eläkelaitos toimii 107 §:n mukaisena viimeisenä eläkelaitoksena, sen maksamaa eläkkeiden yhteismäärää kuukaudessa.\n1) 70 ja 72 §:n mukaisista työansioista, jotka työntekijä on ansainnut 18 vuoden iän täyttämistä seuraavan kalenterikuukauden alusta 68 vuoden iän täyttämiskuukauden loppuun;\n2) 74 §:ssä tarkoitetuilta palkattomilta ajoilta; ja\nEläkkeeseen eivät oikeuta työkyvyttömyyden alkamisvuoden työansiot, jos työkyvyttömyyseläkettä määrättäessä tuleva aika on luettu eläkkeeseen oikeuttavaksi siten kuin 66 §:ssä säädetään.\nTulevan ajan eläke on 76 §:ssä tarkoitetusta tulevan ajan eläkkeen perusteena olevasta ansiosta:\n1) 1,5 prosenttia vuotta kohden siltä osin kuin eläkkeeseen luetaan tuleva aika 50 vuoden iän täyttymiskuukauden loppuun;\nEdellä 1 momentin perusteella karttuu eläkettä työkyvyttömyyden alkamisvuoden alusta työkyvyttömyyseläkkeen päättymiskuukauden loppuun työkyvyttömyyseläkkeen tulevan ajan eläkkeen perusteena olevasta ansiosta:\nEläkkeen perusteena oleva työansio katsotaan sen kalenterivuoden ansioksi, jona se on maksettu (maksuperiaate). Jos työansion katsominen sen maksamisvuoden ansioksi vääristää eläkkeen määrää, työansio voidaan katsoa sen kalenterivuoden ansioksi, jona se on ansaittu.\nEläkkeeseen oikeuttavat työansiot ulkomaantyössä (vakuutuspalkka)\nKun työntekijä lähetetään Suomesta ulkomaille työskentelemään tai kun hänet otetaan ulkomailla palvelukseen siten, että hän kuuluu tämän lain soveltamisalaan, eläkkeen perusteena olevana työansiona on 70 §:ssä säädetystä poiketen pidettävä sitä palkkaa, jota vastaavasta työstä Suomessa olisi maksettava. Jos vastaavaa työtä Suomessa ei ole, työansiona pidetään sitä palkkaa, jonka muutoin voidaan katsoa vastaavan sanottua työtä.\nTyöntekijäin työeläkevakuutusmaksun vähentäminen vuosiansiosta\nEläkkeen perusteena olevaa työansiota määrättäessä kunkin vuoden työansioista vähennetään määrä, joka vastaa sanotulle vuodelle vahvistettua 153 §:ssä tarkoitettua työntekijän työeläkevakuutusmaksua.\n8) 65 prosenttia sairauspäivärahan ja erityishoitorahan perusteena olevasta sairausvakuutuslaissa tarkoitetusta työtulosta siltä ajalta, jolta etuus on maksettu työntekijälle;\nEläkeote sisältää 1 momentin 1—3 kohdissa tarkoitetut tiedot viideltä tiedon lähettämisvuotta edeltävältä kalenterivuodelta. Otteen lähettää työntekijälle eläkelaitos, jossa työntekijän työsuhde on vakuutettu otteen lähettämisvuotta edeltävän kalenterivuoden lopussa tai viimeksi sitä ennen.\nJos työntekijä toteaa 1 momentin 1—3 kohdassa tarkoitetuissa tiedoissaan puutteen tai virheen, otteen toimittaneen eläkelaitoksen on työntekijän vaatimuksesta selvitettävä tietojen oikeellisuus. Työntekijän on tarvittaessa esitettävä vaatimuksensa perusteista sellainen selvitys kuin häneltä kohtuudella voidaan edellyttää. Eläkelaitoksella ei ole velvollisuutta selvittää näitä tietoja takautuvasti pidemmältä ajalta kuin 2 momentissa tarkoitetulta viideltä kalenterivuodelta.\nJos työntekijä osoittaa riidattomasti, että hänellä on ollut edellä mainittua viittä vuotta aikaisemmin sellaisia eläkkeeseen oikeuttavia 1 momentin 1—3 kohdassa tarkoitettuja ansioita tai etuuksia, joita ei ole otettu huomioon oikein eläkkeeseen oikeuttavina, eläkelaitos ottaa tiedot huomioon takautuvasti. Riidattomasti osoitetut työansiot otetaan huomioon maksamisvuoden ansioina ja palkattomilta ajoilta maksettujen etuuksien perusteena olevat tulot sekä alle kolmivuotiaan lapsen hoitoaika sekä opiskeluaika otetaan huomioon niiden vuosien ansioina, joihin etuusaika, lapsen hoitoaika tai opiskelu kohdistuu.\nTulevan ajan eläkkeen perusteena olevat ansiot (tulevan ajan ansio) määrätään niiden työeläkelakien mukaisten työansioiden ja 74 §:ssä tarkoitettujen palkattomilta ajoilta saatujen etuuksien perusteena olevien tulojen perusteella, jotka työntekijällä on ollut työkyvyttömyyden alkamisvuotta edeltäneiden viiden kalenterivuoden aikana (tarkasteluaika). Tulevan ajan ansio on kuukautta kohden näiden tarkasteluaikana saatujen työansioiden, palkattoman ajan etuuksien perusteena olevien tulojen ja 4 momentissa tarkoitettujen tulojen summa jaettuna kuudellakymmenellä.\nJos työntekijällä ei ole tarkasteluaikana eläkkeeseen oikeuttavia työansioita, tulevan ajan eläkkeenosaa ei lueta eläkkeeseen myöskään 74 §:ssä tarkoitettujen palkattomilta ajoilta saatujen etuuksien perusteena olevien tulojen tai 4 momentissa tarkoitettujen tulojen perusteella.\nJos työntekijän työansiot ovat 76 §:n 1 momentissa tarkoitettuna tarkasteluaikana hänen vakiintunutta ansiotasoaan pienemmät alle kolmivuotiaan lapsen hoitamisen vuoksi ja jos tällä seikalla on vähintään 20 prosentin vaikutus hänen työeläkelakien mukaisen eläkkeensä määrään, pidetään työntekijän hakemuksesta hänen 76 §:n 1 momentin mukaisena työansionaan sitä työansiota, jota lapsenhoitoaika ei ole pienentänyt. Tällöin työansioita otetaan kuitenkin huomioon enintään kymmeneltä viimeiseltä vuodelta.\nJos työntekijällä on eläkkeeseen oikeuttavia työansioita, palkattomilta ajoilta saadun etuuden perusteena olevia tuloja tai 76 §:ssä tarkoitettuja tulevan ajan ansioita vain työkyvyttömyyden alkamisvuonna tai sitä edeltävänä vuonna, tulevan ajan ansiota määrättäessä otetaan huomioon myös työkyvyttömyyden alkamisvuoden ansiot sen kuukauden loppuun asti, jona työntekijä on tullut työkyvyttömäksi.\nJos työntekijän eläkkeessä otetaan huomioon tuleva aika useamman eri työeläkelain perusteella, tämän lain alainen tulevan ajan ansio on yhtä suuri osa tulevan ajan ansioiden yhteismäärästä kuin tämän lain alaisten työansioiden osuus on työeläkelakien mukaisten ansioiden yhteismäärästä 76 tai 78 §:n mukaisena tarkasteluaikana.\nEläketurva sopeutetaan eliniän odotteen muutokseen siten, että eläke muunnetaan työntekijän 62 vuoden iän täyttämisvuodelle vahvistetulla elinaikakertoimella vanhuuseläkkeen alkaessa.\nSosiaali- ja terveysministeriö antaa asetuksella 82 §:ssä tarkoitetun elinaikakertoimen vuosittain viimeistään kuukautta ennen sen kalenterivuoden alkua, josta sitä sovelletaan. Elinaikakerroin määrätään siten, että sillä muunnetun eläkkeen pääoma-arvo on kulloisenkin viiden viimeisen vuoden käytettävissä olevien Tilastokeskuksen kuolevuustilastojen perusteella laskettuna sama kuin muuntamattoman eläkkeen pääoma-arvo vuonna 2009 laskettuna vuosien 2003—2007 kuolevuustilastojen perustella. Pääoma-arvoa laskettaessa käytetään kahden prosentin korkokantaa.\nPerhe-eläke määrätään edunjättäjän kuollessaan saaman tämän lain mukaisen vanhuuseläkkeen tai täyden työkyvyttömyyseläkkeen perusteella. Kun perhe-eläkkeen perusteena on vanhuuseläke, se otetaan huomioon 82 §:n mukaisella elinaikakertoimella muuntamattomana. Perhe-eläkkeen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän eläkkeeseen lisätään edunjättäjän eläkkeellä ollessaan ansaitsema eläke.\nJos edunjättäjä oli kuollessaan työkyvyttömyyseläkkeellä, johon ei sisältynyt 81 §:ssä tarkoitettua kertakorotusta, perhe-eläkkeen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän työkyvyttömyyseläkkeeseen lisätään kertakorotus sen kalenterivuoden alusta, johon mennessä edunjättäjän työkyvyttömyyseläke ja sen perusteella myönnetty perhe-eläke yhdessä ovat jatkuneet viisi kalenterivuotta. Jos edunjättäjä ei ollut kuollessaan eläkkeellä, kertakorotus lisätään perhe-eläkkeen perusteeksi laskettavaan edunjättäjän työkyvyttömyyseläkkeeseen sen kalenterivuoden alusta, johon mennessä perhe-eläke on jatkunut viisi kalenterivuotta. Kertakorotusprosentti määrätään 81 §:n 2 momentissa tarkoitetulla tavalla sen mukaan, mikä edunjättäjän ikä olisi korotushetkellä.\nLeskeneläkkeen määrä on perhe-eläkkeen perusteesta, jollei 2 momentista tai 88—93 §:stä muuta johdu:\nEdunjättäjän entisen puolison perhe-eläkkeen suuruus määrätään siten, että sen osuus 1 momentin mukaisesti lasketusta leskeneläkkeen määrästä on sama kuin mitä 60 prosenttia edunjättäjän entiselle puolisolleen maksamasta elatusavusta on 84 §:ssä tarkoitetusta edunjättäjän eläkkeestä. Jos edunsaajana on myös leski, entisten puolisoiden perhe-eläkkeiden yhteismäärä on enintään puolet leskeneläkkeestä. Yhteismäärä vähennetään leskeneläkkeestä ja jaetaan entisten puolisoiden kesken elatusapujen suhteessa.\nLapseneläkkeiden yhteismäärä on perhe-eläkkeen perusteesta, jollei 92 tai 93 §:stä muuta johdu:\nPerhe-eläkkeen määrä tarkistetaan myös, kun perhe-eläkkeen perusteena olevaan työkyvyttömyyseläkkeeseen lisätään 84 §:n 3 momentin mukaisesti kertakorotus. Tällöin perhe-eläke tarkistetaan samasta ajankohdasta kuin kertakorotus lisätään.\nLesken ansiotyön perusteella saamat työeläkelakeihin ja niihin rinnastettaviin lakeihin perustuvat eläkkeet vähentävät leskeneläkettä. Leskeneläkettä vähennettäessä lesken saamat eläkkeet otetaan huomioon vähentämättä niistä 92 ja 93 §:ssä tarkoitettuja ensisijaisia etuuksia ja lesken saama osatyökyvyttömyyseläke otetaan huomioon täyden työkyvyttömyyseläkkeen määräisenä. Lisäksi leskeneläkettä vähennettäessä otetaan huomioon edellä mainittua eläkettä vastaava etuus, joka maksetaan tai olisi maksettava leskelle ulkomailta tai Euroopan yhteisöjen toimielimen taikka kansainvälisen järjestön palveluksen perusteella.\nLeskeneläkettä vähennetään, jos lesken 88 §:ssä tarkoitetut työeläkkeet ylittävät eläkkeen vähennyksen perusteen. Eläkkeen vähennys on 50 prosenttia lesken 88 §:ssä tarkoitettujen työeläkkeiden ja eläkkeen vähennyksen perusteen erotuksesta. Eläkkeen vähennyksen peruste on:\n1) 649,69 euroa kuukaudessa, jos edunjättäjän 84 §:n perusteella laskettu eläke ja muut työeläkkeet yhteensä ylittävät sanotun rahamäärän;\n2) edunjättäjän 84 §:n perusteella lasketun eläkkeen ja muiden työeläkkeiden yhteismäärän suuruinen, jos näiden työeläkkeiden yhteismäärä ylittää 324,77 euroa ja on enintään 649,69 euroa;\nEläkkeen vähentämisen perustetta määrättäessä otetaan huomioon 1 momentin 1 ja 2 kohdassa mainittuja työeläkkeitä vastaava ulkomailta tai Euroopan yhteisöjen toimielimen tai kansainvälisen järjestön palveluksen perusteella maksettava etuus siten kuin 88 §:n 1 ja 2 momentissa säädetään.\nLeskeneläkettä vähennettäessä leskeneläke muunnetaan 82 §:n mukaisella elinaikakertoimella, joka on vahvistettu sille vuodelle, jona leskeneläkettä vähennetään.\n3) mainitut ansiotulot ja niihin perustuvat etuudet sekä osatyökyvyttömyyseläke, kun ansiotuloista otetaan huomioon 60 prosenttia, ovat yhteensä vähintään 25 prosenttia pienemmät kuin lesken 88 §:n mukaisesti määrätty eläke.\nEnsisijaisena etuutena pidetään myös 92 §:n 1 momentissa tarkoitettua etuutta vastaavaa muusta valtiosta maksettavaa etuutta.\nTässä laissa säädetyt ansiorajat, rahamäärät ja rajamäärät tarkistetaan vuosittain tammikuun alusta lukien kertoimella (palkkakerroin), jossa palkkatason muutoksen painokerroin on 0,8 ja hintatason muutoksen painokerroin 0,2.\nTämän lain ansiorajat, rahamäärät ja rajamäärät vastaavat 1 momentissa tarkoitetun palkkakertoimen arvoa yksi (1,000) vuonna 2004.\nPalkkakertoimen perusteena käytetään Tilastokeskuksen laskemien ansiotaso- ja kuluttajahintaindeksin vuotuisia muutoksia edellisen kalenterivuoden kolmannella vuosineljänneksellä. Palkkakerrointa määrättäessä palkkatason muutoksesta vähennetään määrä, joka vastaa 153 §:n ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun työntekijän työeläkevakuutusmaksun muutosta edeltävän kalenterivuoden alussa.\nTyöeläkeindeksin perusteena käytetään Tilastokeskuksen laskemien ansiotaso- ja kuluttajahintaindeksin vuotuisia muutoksia edellisen kalenterivuoden kolmannella vuosineljänneksellä. Indeksiä määrättäessä palkkatason muutoksesta vähennetään määrä, joka vastaa 153 §:n ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetun työntekijän työeläkevakuutusmaksun muutosta edeltävän kalenterivuoden alussa.\nPalkkakertoimen ja työeläkeindeksin antaminen\nSosiaali- ja terveysministeriö antaa asetuksella palkkakertoimen ja työeläkeindeksin kullekin kalenterivuodelle viimeistään kaksi kuukautta ennen sen kalenterivuoden alkua, josta niitä sovelletaan.\nJos työntekijä ei itse pysty hakemaan eläkettä tai muutoin hoitamaan eläkettään koskevia asioita iän, vamman, sairauden tai muun syyn takia eikä hänellä ole edunvalvojaa, eläkelaitoksen hyväksymä työntekijän lähiomainen tai työntekijästä huolehtinut henkilö voi hakea työntekijän puolesta eläkettä ja muutoinkin käyttää puhevaltaa hänen puolestaan tämän lain mukaista eläkettä koskevassa asiassa.\nEläkehakemus katsotaan tehdyksi sinä päivänä, jona se on saapunut 3 §:ssä mainituissa laeissa tarkoitetulle eläkelaitokselle tai Eläketurvakeskukselle tai eläkelaitoksen tai Eläketurvakeskuksen sitä varten valtuuttamalle asiamiehelle.\nTyöntekijän eläkehakemuksen käsittelee ja ratkaisee se eläkelaitos, jossa työntekijän eläketurva oli järjestetty eläketapahtumahetkellä tai viimeksi ennen eläketapahtumaa. Tämä eläkelaitos (yksityisten alojen eläkelaitos) maksaa myös muiden yksityisten alojen eläkelakien mukaisen eläkkeen ja hoitaa eläkkeeseen liittyvät eläkelaitoksen muut tehtävät. Lisäksi tämä eläkelaitos ratkaisee 74 §:ssä mainitun palkattoman ajan perusteella karttuneen eläkkeen sekä valtion varoista suoritettavasta eläkkeen korvaamisesta alle kolmivuotiaan lapsen hoidon tai opiskelun ajalta annetun lain mukaan karttuneen etuuden.\nJos eläkettä määrättäessä otetaan huomioon tuleva aika, 1 momentissa tarkoitetut tehtävät hoitaa se eläkelaitos, jossa työntekijän eläketurva oli järjestetty eläketapahtumavuotta edeltävän kalenterivuoden lopussa tai viimeksi sitä ennen.\nJos työntekijä on kuulunut sekä yksityisten alojen työeläkelain että 3 §:n 2 momentin 1, 2, 3 tai 5 kohdassa tarkoitetun lain mukaiseen eläketurvaan ja jos hänellä eläketapahtumahetkellä tai viimeksi ennen eläketapahtumaa oli järjestettynä eläketurva yksityisten alojen eläkelaitoksessa, tämä eläkelaitos (viimeinen eläkelaitos):\n1) antaa omasta 106 §:n mukaisesta päätöksestään sekä edellä mainittujen julkisten alojen työeläkelakien mukaisesta eläketurvasta ja vastaavasta perhe-eläketurvasta huolehtivien eläkelaitosten (julkisten alojen eläkelaitos) päätöksistä päätösyhdistelmän; ja\nJos työntekijän eläketurva oli eläketapahtumahetkellä tai viimeksi ennen eläketapahtumaa järjestetty julkisten alojen eläkelaitoksessa, tämä hoitaa viimeisenä eläkelaitoksena 1 momentissa tarkoitetut tehtävät myös yksityisten alojen eläkelakien mukaisen eläketurvan osalta.\nJos eläkettä määrättäessä otetaan huomioon tuleva aika, 1 momentissa tarkoitetut tehtävät viimeisenä eläkelaitoksena hoitaa se yksityisten tai julkisten alojen eläkelaitos, jossa työntekijän eläketurva oli järjestetty eläketapahtumavuotta edeltävän kalenterivuoden lopussa tai viimeksi sitä ennen.\nMitä 1, 2 ja 3 momentissa säädetään viimeisestä eläkelaitoksesta, ei sovelleta työkyvyttömyyseläkkeeseen, jos työntekijän eläketurva on järjestetty eläketapahtumavuotta edeltävän kalenterivuoden lopussa tai viimeksi sitä ennen julkisten alojen eläkelaitoksessa ja työntekijällä on tämän lain ja merimieseläkelain mukaisia ansioita yhteensä vähintään 12 566,70 euroa eläketapahtumavuotta edeltäneiden kahden kalenterivuoden aikana.\nJos osa-aikaeläke myönnetään samanaikaisesti sekä yksityisten että julkisten alojen eläkelain mukaisena, eläkkeen myöntävät yksityisten alojen eläkelaitos ja julkisten alojen eläkelaitokset erikseen.\n3) evankelis-luterilaisen kirkon eläkelain edellä 1 kohdan säännöksiä vastaavien säännösten; tai\n4) Kansaneläkelaitoksesta annetun lain 13 §:n edellä 1 kohdan säännöksiä vastaavien säännösten nojalla.\nJos yksityisten alojen eläkelaitos ja viimeinen eläkelaitos ovat tällöin eri mieltä työntekijän työkyvyn arvioinnista, ne ratkaisevat eläkeasian erikseen.\nEläkkeensaajalle vanhuus-, työkyvyttömyys- tai osa-aikaeläkettä maksavaa yksityisten tai julkisten alojen eläkelaitosta pidetään viimeisenä eläkelaitoksena silloinkin, kun eläkkeensaajalle myönnetään vanhuuseläke. Eläkkeensaajalle osa-aikaeläkettä tai työkyvyttömyyseläkettä maksavaa eläkelaitosta pidetään viimeisenä eläkelaitoksena myös silloin, kun eläkkeensaajalle myönnetään työkyvyttömyyseläke, jollei 107 §:n 4 momentista muuta johdu.\nJos yksityisten alojen eläkelaitoksesta osa-aikaeläkettä saavan työntekijän osa-aikatyö on vakuutettu muussa yksityisten alojen eläkelaitoksessa kuin osa-aikaeläkettä maksavassa eläkelaitoksessa, työkyvyttömyyseläkeasian käsittelee se eläkelaitos, jossa osa-aikatyö on vakuutettu.\nEläkelaitokset voivat sopia, että viimeisen eläkelaitoksen järjestelyä noudatetaan myös 107 §:n 4 tai 5 momentissa tarkoitetussa tilanteessa tai muussa tilanteessa, jossa sitä ei lain säännöksen mukaan olisi noudatettava. Eläkkeenhakijalle on tällöin ilmoitettava, missä eläkelaitoksessa hänen eläkeasiaansa hoidetaan.\nJos vanhuuseläke, perhe-eläke tai täysi työkyvyttömyyseläke on ennen 92—94 §:n mukaisen ensisijaisen etuuden vähentämistä pienempi kuin 20 euroa kuukaudessa, eläkelaitos voi maksaa sen kertasuorituksena.\nKun eläke maksetaan viimeisen eläkelaitoksen järjestelyn mukaisesti 107 §:ssä tarkoitetulla päätösyhdistelmällä, 1 ja 2 momentissa tarkoitetulla eläkkeen määrällä tarkoitetaan päätösyhdistelmään sisältyvien eläkkeiden yhteismäärää.\nJos tämän lain mukaisen eläkkeen maksaminen viivästyy, eläkelaitoksen on maksettava viivästynyt eläke viivästysajalta korotettuna. Eläkkeen korotus on vuotta kohden laskettuna korkolain (633/1982) 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukainen. Velvollisuus maksaa eläke korotettuna koskee myös niitä eläkkeitä, jotka eläkelaitos maksaa 107 §:n mukaisena viimeisenä eläkelaitoksena.\nEläkkeen korotus lasketaan viivästysajan jokaiselta päivältä, ei kuitenkaan ennen kuin kolme kuukautta on kulunut sen kalenterikuukauden päättymisestä, jonka aikana työntekijä on esittänyt eläkelaitokselle vaatimuksensa sekä eläkkeen perustetta koskevan sellaisen selvityksen, joka häneltä voidaan kohtuudella vaatia ottaen huomioon myös eläkelaitoksen mahdollisuudet hankkia selvitys. Viivästyskorotus lasketaan eräpäivästä saman päätöksen perusteella myöhemmin maksettavalle eläke-erälle.\nJos eläkelaitos on myöntänyt työntekijälle takautuvasti työkyvyttömyyseläkkeen ja työnantaja on maksanut hänelle samalta ajalta sairausajan palkkaa, eläke maksetaan tältä ajalta hakemuksesta työnantajalle enintään samalta ajalta maksetun palkan määräisenä. Vakuutuskassalaissa tarkoitetun sairauskassan maksama täydennyspäiväraha vastaa työnantajan maksamaa palkkaa, ja eläke maksetaan hakemuksesta sairauskassalle samoin kuin työnantajalle.\nJos eläkelaitos on myöntänyt työntekijälle takautuvasti työkyvyttömyyseläkkeen tai 2 momentissa tarkoitetussa tilanteessa vanhuuseläkkeen ja työnantaja on maksanut hänelle samalta ajalta sairausajan palkan sijasta irtisanomisajan palkkaa, eläke maksetaan tältä ajalta hakemuksesta työnantajalle enintään samalta ajalta maksetun palkan määräisenä.\nEläkettä, kuntoutusrahaa tai kuntoutuskorotusta ei makseta työnantajalle tai sairauskassalle siltä osin kuin se on 118 §:n perusteella maksettava sairausvakuutusrahastolle eikä silloin, kun työnantaja tai sairauskassa on saanut korvauksen maksamastaan palkasta muun lain mukaan.\nJos työntekijälle on maksettu sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa samalta ajalta, jolta hänelle myönnetään vanhuuseläke, vanhuuseläke maksetaan sairausvakuutusrahastolle siltä osin kuin se vastaa määrältään samalta ajalta maksettua sairauspäivärahaa.\nJos täysi työkyvyttömyyseläke myönnetään takautuvasti 41 §:n 1 momentissa tarkoitetun ensisijaisuusajan jälkeen ja samalta ajalta on maksettu sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, työkyvyttömyyseläke maksetaan sairausvakuutusrahastolle siltä osin kuin se vastaa määrältään samalta ajalta maksettua sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa.\nJos kuntoutusraha tai -korotus myönnetään takautuvasti samalle ajalle, jolta työntekijälle on maksettu sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa, kuntoutusraha ja kuntoutuskorotus maksetaan sairausvakuutusrahastolle siltä osin kuin ne vastaavat määrältään samalta ajalta maksettua sairausvakuutuslain mukaista päivärahaa.\nJos työntekijä on saanut toimeentulotuesta annetun lain (1412/1997) 23 §:ssä tarkoitettua toimeentulotukea ennakkona, eläkelaitoksen on maksettava samalta ajalta takautuvasti myönnettävä eläke tai osa siitä jo annetun toimeentulotuen korvaamiseksi sosiaalihuoltolain (710/1982) 6 §:n 1 momentissa tarkoitetulle toimielimelle tämän vaatimuksesta.\nJos työntekijä on väliaikaisesti saanut Kansaneläkelaitoksen maksamaa eläkettä kansaneläkelain 70 §:n mukaan tai edellä mainittua eläkettä ja eläkkeensaajien asumistukilain (591/1978) 1 §:n mukaista asumistukea samalta ajalta, jolta hänelle myönnetään muutoksenhaun perusteella tämän lain mukainen eläke takautuvasti, eläkelaitoksen on maksettava takautuva eläke Kansaneläkelaitoksen vaatimuksesta sille siltä osin kuin se vastaa määrältään Kansaneläkelaitoksen samalta ajalta liikaa maksaman etuuden määrää.\nEläkelaitos voi maksaa takautuvasti myöntämänsä eläkkeen 1 momentissa säädetyllä tavalla Kansaneläkelaitokselle myös silloin, kun eläkelaitos:\n3) oikaisee 139 §:n mukaisesti aikaisemman päätöksen;\nJos työntekijä on saanut työttömyysturvalain mukaista työttömyyspäivärahaa, työmarkkinatukea tai koulutuspäivärahaa tai julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain mukaista koulutustukea samalta ajalta, jolta hänelle myönnetään eläkettä takautuvasti, eläkelaitoksen on työttömyyskassan tai Kansaneläkelaitoksen vaatimuksesta maksettava takautuvasti maksettava eläke työttömyyskassalle tai Kansaneläkelaitokselle siltä osin kuin se vastaa määrältään samalta ajalta maksettua työttömyyspäivärahaa, työmarkkinatukea, koulutustukea tai koulutuspäivärahaa.\nEläke maksetaan 117—120 §:ssä tarkoitetuissa tapauksissa sairausvakuutusrahastolle, työnantajalle, sairauskassalle, kunnalle, kuntayhtymälle, sosiaalihuollon toimielimelle, Kansaneläkelaitokselle tai työttömyyskassalle vain sillä edellytyksellä, että eläkkeen maksamista koskeva vaatimus on tehty eläkelaitokselle vähintään kaksi viikkoa ennen maksupäivää.\nEläkelaitos voi eläkkeensaajan suostumuksella päättää, että tämän lain mukainen eläke maksetaan eläkkeensaajan asuinkunnan sosiaalihuoltolain 6 §:n 1 momentissa tarkoitetulle toimielimelle niin, että se käytetään eläkkeensaajan ja sellaisen henkilön huoltoon, jonka elatuksesta eläkkeensaaja on toimeentulotuesta annetun lain 2 §:n mukaan velvollinen huolehtimaan. Edellytyksenä on, ettei eläkkeen maksamista sen saajalle itselleen voida pitää tarkoituksenmukaisena hänen elämäntapojensa, sairautensa tai muun erityisen syyn vuoksi eikä hänelle ole määrätty edunvalvojaa.\nEsityksen eläkkeen maksamisesta sosiaalihuoltolaissa tarkoitetulle toimielimelle voi tehdä eläkkeensaaja, hänen puolisonsa, muu omaisensa tai henkilö, joka pääasiallisesti huolehtii hänestä, tai kunnan asianomainen toimielin.\nMitä 1 ja 2 momentissa säädetään, sovelletaan myös silloin, kun eläkelaitos on yksityisten alojen eläkelaitoksena tai 107 §:ssä tarkoitettuna viimeisenä eläkelaitoksena toimiessaan maksanut yksityisten alojen eläkelakien mukaista eläkettä aiheettomasti. Jos viimeinen eläkelaitos on maksanut aiheettomasti julkisten alojen eläkelakien mukaista eläkettä, takaisinperinnästä päättää asianomainen julkisten alojen eläkelaitos siten kuin sitä koskevassa laissa säädetään. Viimeinen eläkelaitos antaa takaisin perittävistä eläkkeistä päätösyhdistelmän ja perii takaisin perittävän määrän.\nEläkelaitos voi periä aiheettomasti maksamansa eläkkeen myös kuittaamalla sen vastaisuudessa maksettavista eläke-eristä. Ilman eläkkeensaajan suostumusta kulloinkin maksettavasta eläke-erästä saa vähentää enintään kuudesosan siitä eläke-erän osasta, joka jää jäljelle sen jälkeen, kun eläke-erästä on toimitettu ennakkoperintälain (1118/1996) mukainen ennakonpidätys tai peritty lähdevero rajoitetusti verovelvollisen tulon verottamisesta annetun lain (627/1978) nojalla.\nJos 107 §:ssä tarkoitettu viimeinen eläkelaitos perii takaisin perittävän määrän kuittaamalla, 1 momentissa tarkoitettuna eläke-eränä pidetään viimeisen eläkelaitoksen maksettavana olevien eläke-erien yhteismäärää.\nMuutoksenhakua varten on työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta ja vakuutusoikeus. Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta ja sen jäsenistä säädetään laissa työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta (677/2005) ja vakuutusoikeudesta vakuutusoikeuslaissa (132/2003). Valtioneuvosto nimittää sosiaali- ja terveysministeriön esityksestä enintään viideksi vuodeksi kerrallaan työeläkeasioiden muutoksenhakulautakuntaan työelämän ja työmarkkinoiden olosuhteita tuntevia jäseniä, joista vähintään neljä on määrättävä työnantajayhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ja vähintään neljä työntekijäin ja toimihenkilöiden ammattiyhdistysten edustavimpien keskusjärjestöjen ehdotuksesta.\nEläkelaitoksen 107 §:ssä tarkoitettuna viimeisenä eläkelaitoksena antamaan päätösyhdistelmään sovelletaan, mitä tässä luvussa säädetään päätöksestä. Kun eläkelaitoksen päätös sisältyy 107 §:n 2 momentissa tarkoitetun julkisten alojen eläkelaitoksen viimeisenä eläkelaitoksena antamaan päätösyhdistelmään, siihen haetaan muutosta ja valitusasia käsitellään siten kuin julkisten alojen eläkelaeissa säädetään.\nAsianosainen, joka on ollut vakuutettuna kahdessa tai useammassa EU-maassa ja joka ei tyydy eläkelaitoksen tämän lain nojalla antamaan päätökseen, voi hakea siihen muutosta saatuaan EY:n sosiaaliturva-asetuksen täytäntöönpanosta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 574/72 48 artiklassa tarkoitetun yhteenvedon, johon on liitetty kaikkien EU-maiden päätökset. Työkyvyttömyyseläkkeen saamisen edellytyksiä koskevaan eläkelaitoksen päätökseen haetaan kuitenkin muutosta siten kuin tässä laissa säädetään.\nMuutoksenhakuaika on 30 päivää siitä päivästä lukien, jona asianosainen on saanut tiedon eläkelaitoksen, Eläketurvakeskuksen tai työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan päätöksestä. Asianosaisen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon seitsemäntenä päivänä sen päivän jälkeen, jona päätös on postitettu hänen ilmoittamaansa osoitteeseen, jos muutoksenhaun yhteydessä ei muuta näytetä.\nAsianosainen saa tehdä maksuunpanoa koskevan perustevalituksen, jos hän katsoo, että eläkelaitoksen tai Eläketurvakeskuksen tämän lain perusteella määräämä maksuunpano tai työnantajan 152 tai 154 §:n perusteella tekemä työntekijän työeläkevakuutusmaksun pidätys on ollut lain tai sopimuksen vastainen. Perustevalitus on tehtävä kirjallisesti ja se on toimitettava työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnalle viimeistään kahden vuoden kuluessa sitä seuraavan vuoden alusta lukien, jona saaminen on määrätty tai maksuunpantu.\nJos viimeisenä eläkelaitoksena päätösyhdistelmän antanut eläkelaitos on pyytänyt 133 §:n 2 momentissa tarkoitetun lausunnon julkisten alojen eläkelaitokselta eikä se oikaise päätöstään muutoksenhakijan vaatimalla tavalla, eläkelaitoksen on toimitettava valituskirjelmä ja siitä annetut lausunnot 1 momentissa tarkoitetulle muutoksenhakuelimelle 60 päivän kuluessa valitusajan päättymisestä.\nJos työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnalle tai vakuutusoikeudelle annettava valitus on saapunut asianomaiselle eläkelaitokselle tai Eläketurvakeskukselle tai työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnalle tai vakuutusoikeudelle 130 tai 131 §:ssä säädetyn määräajan jälkeen, valitus voidaan tästä huolimatta ottaa tutkittavaksi, jos myöhästymiseen on ollut painava syy.\nJos asiassa ilmenee uutta selvitystä, eläkelaitoksen on tutkittava lainvoimaisella päätöksellä ratkaistu asia uudelleen. Eläkelaitos voi tällöin aikaisemman lainvoimaisen päätöksen estämättä myöntää evätyn eläkkeen tai tarkistaa jo myönnetyn eläkkeen aikaisempaa suuremmaksi. Myös työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta ja vakuutusoikeus voivat menetellä samoin muutoksenhakuasiaa käsitellessään. Tällaiseen päätökseen saa hakea muutosta siten kuin 128—130 §:ssä säädetään.\nJos eläkelaitoksen tämän lain perusteella antama lainvoimainen päätös perustuu virheelliseen tai puutteelliseen selvitykseen tai se on ilmeisesti lain vastainen, työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunta voi asianosaisen tai eläkelaitoksen vaatimuksesta poistaa päätöksen ja määrätä asian uudelleen käsiteltäväksi. Sama koskee asianosaisen tai Eläketurvakeskuksen vaatimuksesta Eläketurvakeskuksen tämän lain perusteella antamaa lainvoimaista päätöstä. Päätöksen poistamista on haettava viiden vuoden kuluessa siitä, kun päätös sai lainvoiman. Erityisen painavista syistä päätös voidaan poistaa määräajan jälkeenkin tehdystä hakemuksesta. Työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan on varattava asianosaisille tilaisuus tulla kuulluksi ennen asian ratkaisemista.\nJos työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan tämän lain perusteella antama lainvoimainen päätös perustuu virheelliseen tai puutteelliseen selvitykseen tai se on ilmeisesti lain vastainen, vakuutusoikeus voi asianosaisen tai eläkelaitoksen vaatimuksesta poistaa päätöksen ja määrätä asian uudelleen käsiteltäväksi. Vakuutusoikeuden on varattava asianosaisille tilaisuus tulla kuulluksi ennen asian ratkaisemista.\nTyönantajan on järjestettävä 4, 5 ja 7 §:ssä tarkoitetulle työntekijälleen eläketurva palkanmaksua seuraavan kuukauden aikana, jos työnantaja on maksanut työntekijälle 70 tai 72 §:ssä tarkoitettua työansiota vähintään 41,89 euroa kuukaudessa.\nTyönantajan on järjestettävä työntekijänsä eläketurva:\n2) eläkekassassa perustamalla vakuutuskassalaissa tarkoitetulla tavalla eläkekassa tai liittymällä sellaisen eläkekassan osakkaaksi, jonka toimintapiiriin työnantaja kuuluu; tai\n3) eläkesäätiössä perustamalla eläkesäätiölaissa tarkoitetulla tavalla eläkesäätiö tai liittymällä sellaiseen yhteiseläkesäätiöön, johon työnantaja eläkesäätiölain mukaan voi kuulua.\nTyönantaja voi järjestää työntekijöidensä eläketurvan kahdessa tai useammassa eläkelaitoksessa edellyttäen, että kuhunkin järjestelyyn kuuluvat työntekijäryhmät on riittävän selkeästi määritelty.\nKun työnantaja järjestää työntekijänsä eläketurvan ottamalla vakuutuksen työeläkevakuutusyhtiöstä, työnantajan on tehtävä vakuutushakemus valitsemaansa työeläkevakuutusyhtiöön palkanmaksua seuraavan kuukauden aikana. Vakuutushakemuksen hyväksymisellä syntyy vakuutussopimus työeläkevakuutusyhtiön ja työnantajan välillä. Tarkempia määräyksiä vakuutuksen toimeenpanosta annetaan sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamissa vakuutusehdoissa.\nTyöeläkevakuutusyhtiön on annettava ja pidettävä voimassa yhtiöltä haettu vakuutus. Työeläkevakuutusyhtiö voi kuitenkin päättää vakuutuksen ilman erillistä irtisanomismenettelyä, jos työnantaja ei ole tammikuun loppuun mennessä ilmoittanut maksaneensa edeltävän kalenterivuoden aikana tämän lain mukaista palkkaa. Tällöin työeläkevakuutusyhtiön on varmistettava, ettei työnantaja ole enää vakuuttamisvelvollinen.\nTyönantaja päättää vakuutuksen irtisanomalla sen kirjallisesti viimeistään kolme kuukautta ennen vakuutuksen päättymispäivää siten kuin vakuutusehdoissa tarkemmin määrätään. Vakuutuksen irtisanominen ei vapauta työnantajaa tämän lain mukaisesta vakuuttamisvelvollisuudesta.\nVakuutussopimuksen tehneen työnantajan on ilmoitettava työeläkevakuutusyhtiölle vakuutussopimuksen mukaisessa määräajassa tunnistetietonsa, tämän lain mukaisessa työsuhteessa työskentelevien työntekijöidensä nimet, henkilötunnukset ja palkkatiedot siten kuin valtioneuvoston asetuksella näistä tarkemmin säädetään.\nIlmoitusvelvollisuus koskee myös työnantajaa, joka on järjestänyt työntekijöidensä eläketurvan eläkekassassa tai eläkesäätiössä.\nTyösuhteen alkamis- ja päättymisaikaa koskevan tiedon korjaaminen\nRekisterinpitäjän velvollisuudesta virheellisen tiedon oikaisemiseen on voimassa, mitä henkilötietolaissa (523/1999) säädetään.\nTyönantajan velvoittaminen kuukausittaiseen ilmoittamis- ja maksumenettelyyn\nJos työnantaja on laiminlyönyt tämän lain, valtioneuvoston asetuksen tai vakuutussopimuksen mukaiset ilmoitus- tai maksuvelvoitteensa, työeläkevakuutusyhtiö voi velvoittaa vakuutussopimuksen tehneen työnantajan antamaan 144 §:n mukaiset tiedot ja maksamaan ilmoitettuihin tietoihin perustuvan työeläkevakuutusmaksun kuukausittain. Sama koskee tilannetta, jossa työnantaja on järjestänyt työntekijöidensä eläketurvan eläkekassassa tai eläkesäätiössä.\n1) palveluksessa ei ole jatkuvasti työntekijää; ja\n2) määräaikaisissa työsuhteissa oleville työntekijöille kuuden kuukauden ajalta maksamat palkat yhteensä ovat alle 6 000 euroa, voi järjestää työntekijänsä eläketurvan työeläkevakuutusyhtiössä tekemättä vakuutushakemusta; tällöin työnantajan on ilmoitettava tunnistetietonsa, työntekijänsä nimi, henkilötunnus ja palkkatiedot valitsemaansa työeläkevakuutusyhtiöön ja maksettava ilmoitettuun palkkaan perustuva työeläkevakuutusmaksu palkanmaksukuukautta seuraavan kuukauden 20 päivään mennessä (tilapäinen työnantaja).\nTarkemmat säännökset tilapäisen työnantajan 1 momentissa tarkoitetusta ilmoitusvelvollisuudesta ja työeläkevakuutusmaksun maksamisesta annetaan valtioneuvoston asetuksella.\nTyönantajan on annettava työntekijälle tieto siitä, missä eläkelaitoksessa työnantaja on järjestänyt työntekijöilleen tämän lain mukaisen eläketurvan.\nEläketurvakeskus voi hakemuksesta vapauttaa ulkomaisen työnantajan velvollisuudesta järjestää tämän lain mukainen eläketurva työntekijälle, jonka tämä työnantaja lähettää Suomeen työhön. Edellytyksenä vapautukselle on, että työnantaja on velvollinen järjestämään lähettämälleen työntekijälle Suomessa tehtävän työn ajalta kohtuullisen eläketurvan toisessa valtiossa. Kohtuullisuutta arvioitaessa otetaan huomioon eläketurvan sisältö, kuten myönnettävät eläke-etuudet ja niiden taso, sekä eläkeoikeuden ja eläkkeiden arvon säilyminen. Työnantajan on esitettävä selvitys näistä seikoista. Vapautus myönnetään enintään kahdeksi vuodeksi kerrallaan.\nSuomalaisen työnantajan on vakuutettava tämän lain mukaisesti 5 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettu työntekijä. Jos työnantaja kuitenkin osoittaa, että 5 §:n 2 momentissa tarkoitettujen työntekijöiden ryhmälle on järjestetty eläketurva muulla tavoin siten, että eläketurvan voidaan kokonaisuutena katsoa vastaavan tämän lain mukaista eläketurvaa, Eläketurvakeskus voi hakemuksesta vapauttaa työnantajan velvollisuudesta vakuuttaa tällaiseen ryhmään kuuluvat työntekijät siltä ajalta, jonka työsuhde ulkomailla on jatkunut yli kaksi vuotta. Vapautus myönnetään aikaisintaan sen kalenterivuoden alusta, jona sitä on haettu.\n1) suomalaisen yrityksen kanssa samaan taloudelliseen kokonaisuuteen kuuluvan konserniyrityksen palvelukseen, vaikka työsuhde suomalaiseen työnantajaan ei säily;\n2) sellaisen muun yrityksen palvelukseen, jossa suomalaisella yrityksellä on määräysvaltaa, vaikka työsuhde suomalaiseen työnantajaan ei säily; tai\n3) maahan, jossa sovelletaan EY:n sosiaaliturva-asetusta tai sosiaaliturvasopimusta niissäkin tilanteissa, joissa työntekijän työsuhde suomalaiseen lähettävään työnantajaan säilyy ja työntekijän eläketurva järjestetään asetuksen tai sopimuksen määräysten johdosta työskentelymaassa.\nLisäksi suomalainen työnantaja voi järjestää tämän lain mukaisen eläketurvan ulkomailla palvelukseen otetulle työntekijälle (paikalta palkattu työntekijä), jos työntekijä on työsuhteessa:\n1) suomalaiseen työnantajaan;\n2) suomalaisen yrityksen kanssa samaan taloudelliseen kokonaisuuteen kuuluvaan konserniyritykseen; tai\n3) yritykseen, jossa suomalaisella yrityksellä on määräysvalta.\nTyöntekijän tulee kuulua Suomen sosiaaliturvalainsäädännön alaisuuteen 2 ja 3 momentissa tarkoitetun työskentelyn alkaessa.\nTyönantaja voi järjestää työntekijälle 2 ja 3 momentin mukaisen eläketurvan, vaikka työntekijän eläketurva olisi pakollisesti järjestetty maassa, jossa sovelletaan EY:n sosiaaliturva-asetusta tai sosiaaliturvasopimusta.\nKun työnantaja järjestää 1 momentin mukaista eläketurvaa kahden vuoden jälkeen tai 2, 3 tai 5 momentin mukaista eläketurvaa, eläkkeen perusteena oleva työansio voidaan määrätä pienemmäksi kuin mitä se muutoin tämän lain mukaan olisi, edellyttäen, että työntekijälle on järjestetty samasta työstä muu eläketurva.\nEläkelaitoksen on työnantajan hakemuksesta annettava päätös siitä, onko työntekijälle maksettava palkka tai muu vastike sellaista työansiota, jonka perusteella työnantajan on järjestettävä tämän lain mukainen eläketurva. Päätöksen antaa se eläkelaitos, jossa työnantaja on järjestänyt tai on järjestämässä työntekijöidensä tämän lain mukaisen eläketurvan.\nTämän lain mukaisen eläketurvan kustantamiseksi perittävä työeläkevakuutusmaksu koostuu työnantajan ja työntekijän maksusta.\nTyönantaja pidättää työntekijältä työntekijän työeläkevakuutusmaksun maksamastaan palkasta (työansio) sen maksamisen yhteydessä ja maksaa työeläkevakuutusmaksun kokonaisuudessaan sille eläkelaitokselle, jossa työnantaja on järjestänyt työntekijänsä tämän lain mukaisen eläketurvan. Työnantaja vastaa eläkelaitokselle myös työntekijän työeläkevakuutusmaksun osuudesta. Tarkempia säännöksiä työntekijän työeläkevakuutusmaksun pidättämisestä annetaan valtioneuvoston asetuksella.\nTyöntekijän työeläkevakuutusmaksu pidätetään myös vakuutuskassalaissa tarkoitetun sairauskassan myöntämästä täydennyspäivärahasta sekä muun sijaismaksajan maksamasta palkasta.\nTyöeläkevakuutusmaksun perusteena oleva työansio määräytyy 70 ja 72 §:n perusteella.\nKun työeläkevakuutus on järjestetty:\n1) työeläkevakuutusyhtiössä, työeläkevakuutusmaksu määräytyy 166 §:ssä mainittujen laskuperusteiden mukaisesti;\n2) eläkekassassa, työeläkevakuutusmaksu määräytyy 166 §:ssä mainittujen laskuperusteiden ja eläkekassan sääntöjen mukaisesti; tai\n3) eläkesäätiössä, työeläkevakuutusmaksu eli säätiön kannatusmaksu määräytyy eläkesäätiölain ja eläkesäätiön sääntöjen mukaisesti.\nTyöntekijän työeläkevakuutusmaksun pidättäminen takautuvasti\nJos työntekijän työeläkevakuutusmaksu on ilmeisen virheen vuoksi jäänyt palkanmaksun yhteydessä pidättämättä, työnantaja voi pidättää edellisen palkanmaksun yhteydessä pidättämättä jääneen maksun enintään kahden seuraavan palkanmaksun yhteydessä.\nJos työntekijälle ei palkanmaksun yhteydessä ole maksettu työntekijän työeläkevakuutusmaksun pidättämiseen riittävää rahapalkkaa ja hänelle kuitenkin kertyy eläketurvaa, työnantaja voi pidättää työntekijän työeläkevakuutusmaksun vuoden kuluessa seuraavien palkanmaksujen yhteydessä.\nVapauttaminen takautuvan työeläkevakuutusmaksun maksamisesta\nJos työnantajan on oikeuskäytännön muuttumisen tai muun siihen verrattavan erityisen syyn takia järjestettävä takautuvalta ajalta tämän lain mukainen vakuutus työntekijälle, jonka työsuhdetta ei ole aikaisemmin katsottu tämän lain alaiseksi, Eläketurvakeskus voi työnantajan hakemuksesta vapauttaa työnantajan kokonaan tai osaksi työeläkevakuutusmaksuvelvollisuudesta ajalta ennen tällaisen syyn ilmaantumista.\nOsakkaan tai yhtiömiehen vastuu työeläkevakuutusmaksusta\nJos työnantaja on yhteisö tai yhtymä, jonka velvoitteista osakas tai yhtiömies vastaa kuin omasta velastaan, osakas tai yhtiömies on vastuussa myös yhteisön tai yhtymän työeläkevakuutusmaksuista.\nKonkurssipesän vastuu työeläkevakuutusmaksuista\nJos työnantaja, joka on ottanut tämän lain mukaisen vakuutuksen, asetetaan konkurssiin, työnantajan tähän vakuutukseen perustuvat oikeudet ja velvollisuudet siirtyvät konkurssin alkamisesta lukien konkurssipesälle. Työeläkevakuutusmaksut konkurssin ajalta maksaa konkurssipesä.\nJos työntekijälle lisätään hänen selvityksensä perusteella 75 §:n 3 momentissa tarkoitetulla tavalla tai muulla perusteella takautuvasti yli viisi vuotta vanhoja eläkkeeseen oikeuttavia työansioita, eläkelaitoksen on määrättävä näiden työansioiden perusteella työeläkevakuutusmaksu kymmenen vuoden kuluessa siitä päivästä, jona kyseisen työsuhteen työeläkevakuutusmaksu olisi vakuutusehtojen mukaan erääntynyt maksettavaksi. Tilapäisen työnantajan työeläkevakuutusmaksu on kuitenkin määrättävä kymmenen vuoden kuluessa palkanmaksuvuotta seuraavan vuoden alusta lukien.\nEläkelaitoksen tämän lain perusteella määräämä työeläkevakuutusmaksu ja 163 §:ssä sekä 186 §:n 5 momentissa tarkoitettu korotettu työeläkevakuutusmaksu saadaan viivästyskorkoineen ulosmitata ilman tuomiota tai päätöstä niin kuin verojen ja maksujen perimisestä ulosottotoimin annetussa laissa säädetään.\nAiheettomasti maksetun työeläkevakuutusmaksun palautus\nJos työnantaja on ilmoittanut eläkelaitokselle alle 41,89 euron kuukausiansioita, näistä ansioista karttuu eläkettä sen estämättä, mitä 4 §:n 3 momentin 1 kohdassa säädetään.\nTyönantajan hakemuksesta työnantajalle palautetaan alle 41,89 euron kuukausiansioista maksettu työeläkevakuutusmaksu, ei kuitenkaan pidemmältä ajalta kuin kuluvalta ja sitä välittömästi edeltävältä kalenterivuodelta. Työnantajan on tällöin palautettava työntekijälle tämän maksuosuus. Palautettujen työeläkevakuutusmaksujen perusteena olleista ansioista ei kartu eläkettä.\nAiheettomasti pidätetyn työntekijän työeläkevakuutusmaksun palautus\nTyönantajan on työntekijän vaatimuksesta palautettava työntekijälle aiheettomasti pidättämänsä työntekijän työeläkevakuutusmaksu tai lain mukaisen työntekijän työeläkevakuutusmaksun ylittävä osa.\nTyöntekijälle ei palauteta alle 41,89 euron kuukausiansioista pidätettyä työntekijän työeläkevakuutusmaksua, jos työntekijälle karttuu näistä kuukausiansioista 160 §:ssä tarkoitetulla tavalla eläkettä.\nAiheettomasti maksetun työeläkevakuutusmaksun ja työntekijän työeläkevakuutusmaksun palautus vanhentuu viiden vuoden kuluttua työeläkevakuutusmaksun maksupäivästä tai työntekijän työeläkevakuutusmaksun pidätyspäivästä lukien, jollei vanhentumista ole sitä ennen katkaistu. Vanhentuminen katkeaa siten kuin velan vanhentumisesta annetun lain 10 tai 11 §:ssä säädetään. Vanhentumisajan katkaisemisesta alkaa kulua uusi viiden vuoden vanhentumisaika. Viiden vuoden vanhentumisaika voi pidentyä siten kuin velan vanhentumisesta annetun lain 11 §:n 3 momentissa säädetään.\nEläkelaitos voi määrätä työnantajalle arvion perusteella enintään kaksinkertaiseksi korotetun, kohtuullisena pidettävän työeläkevakuutusmaksun, jos työnantaja laiminlyö:\n1) tämän lain mukaisen eläketurvan järjestämisen 141 §:n 1 momentissa tarkoitetussa määräajassa;\n2) 144 §:n 1 momentissa tai 146 §:ssä tarkoitettujen tietojen antamisen kyseisessä lainkohdassa tarkoitetussa määräajassa; tai\n3) 147 §:ssä tarkoitettujen tietojen antamisen kyseisessä lainkohdassa tarkoitetussa määräajassa.\nKorotettua vakuutusmaksua määrättäessä 1 momentin 1—3 kohdassa tarkoitetun laiminlyönnin ajalta otetaan huomioon laiminlyöntiajan pituus, laiminlyönnin toistuvuus ja muut näihin rinnastettavat laiminlyönnin moitittavuuden arviointiin liittyvät seikat. Eläkelaitoksen on annettava työnantajalle tämän pyynnöstä valituskelpoinen päätös korotetusta vakuutusmaksusta.\nJos työnantaja on laiminlyönyt työeläkevakuutusmaksun maksamisen tässä laissa, vakuutusehdoissa tai eläkekassan tai eläkesäätiön säännöissä tarkoitetussa ajassa, työnantajan on maksettava eläkelaitokselle maksun viivästymisen ajalta korkolain 4 §:n 1 momentissa tarkoitetun korkokannan mukainen viivästyskorko.\nTyöeläkevakuutusyhtiön on haettava 142 §:ssä tarkoitetuille eläkevakuutuksen vakuutusehdoille sosiaali- ja terveysministeriön vahvistus.\nEläkekassan ja eläkesäätiön säännöissä on oltava eläketurvan toimeenpanon kannalta tarpeelliset määräykset.\nVakuutusmaksujen, vastuuvelan ja eläkevastuun laskuperusteet\nTyöeläkevakuutusyhtiön ja eläkekassan on haettava vakuutusmaksujen ja vastuuvelan laskuperusteille sosiaali- ja terveysministeriön vahvistus.\nSosiaali- ja terveysministeriö antaa asetuksella eläkesäätiöille eläkevastuun laskuperusteet.\nEhtojen ja laskuperusteiden yhdenmukaisuus\nSosiaali- ja terveysministeriö ei saa ilman erityistä syytä vahvistaa eläkevakuutuksen ehtoihin tai laskuperusteisiin eroja, jotka vaikeuttavat tämän lain toimeenpanoa tai eläkelaitosten yhteisten asioiden hoitamista.\nVakuutusmaksujen, vastuuvelan ja eläkevastuun laskuperusteet on laadittava ottaen huomioon ensisijaisesti työntekijöiden ja eläkkeensaajien tämän lain mukaan vakuutettujen etujen turvaaminen ja mitä 174—182 §:ssä säädetään eläkkeistä aiheutuvan vastuun ja muiden kulujen jakautumisesta. Lisäksi 178—181 §:ssä tarkoitettujen yhteisesti kustannettavien kulujen suorittamista varten voidaan käyttää ennakolta rahastoivaa menetelmää.\nTyöeläkevakuutusyhtiölle maksettavien vakuutusmaksujen laskuperusteet\nTyöeläkevakuutusyhtiölle maksettavien vakuutusmaksujen laskuperusteista on käytävä ilmi, miten vakuutusmaksut lasketaan ja miten vakuutusmaksu jakautuu eri kululajeja varten perittäviin osiin. Laskuperusteet voidaan laatia siten, että työnantajan toteutunut työkyvyttömyyseläke- ja kuntoutusrahakorvausmeno otetaan huomioon vakuutusmaksua määrättäessä.\nTyöeläkevakuutusyhtiöiden vakuutusmaksun suuruutta määrättäessä otetaan vuosittain huomioon työeläkevakuutusyhtiön osuus 178—181 §:ssä mainituista yhteisesti kustannettavista kuluista.\nKun työeläkevakuutus on järjestetty työeläkevakuutusyhtiössä, työnantajalla on oikeus osuuteen vakuutusliikkeen mahdollisesti tuottamasta ylijäämästä. Laskuperusteet tästä aiheutuville vakuutusmaksujen alennuksille tai muille vastaaville eduille on laadittava siten, että kohtuullisessa määrin otetaan huomioon ylijäämän kokonaismäärä ja muodostumistapa. Vakuutusmaksujen alennukset ja muut vastaavat edut eivät saa vaarantaa työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 7 luvun mukaisten vakavaraisuusvaatimusten täyttymistä.\nMitä 3 momentissa säädetään, ei koske sellaista tilapäistä työnantajaa, joka on järjestänyt työntekijöidensä eläketurvan 147 §:ssä tarkoitetulla tavalla.\nJos vastuuvelan tai eläkevastuun laskuperusteita muutetaan 168 §:n vaatimusten johdosta siten, että eläkkeistä ja karttuneista eläkeoikeuksista aiheutuvan vastuun määrä kasvaa, tästä aiheutuvat kustannukset sisällytetään 179 §:ssä tarkoitettuihin työeläkelaitosten yhteisesti vastattaviin kustannuksiin.\nJos vastuuvelan tai eläkevastuun laskuperusteita muutetaan siten, että eläkkeistä ja karttuneista eläkeoikeuksista aiheutuvan vastuun määrä pienenee, käytetään vapautuvat varat 179 §:ssä tarkoitettuihin kustannuksiin.\nVanhuuseläkkeiden rahastoituja osia täydennetään rahastoinnin lisäämiseksi vuosittain määrällä, joka lasketaan 166 §:n mukaisiin laskuperusteisiin sisällytettävän eläkevastuun täydennyskertoimen avulla. Täydennyskerroin on määriteltävä ottaen huomioon eläkkeiden turvaamisesta johtuvat vaatimukset ja eläkelaitosten vakavaraisuus.\nEläkelaitosten yhteistyö vakuutusehtojen ja laskuperusteiden valmistelussa\nEläkelaitosten on toimittava yhteistyössä vakuutusehtojen, mallisääntöjen ja laskuperusteiden valmistelussa 167 §:ssä säädetyn tavoitteen saavuttamiseksi.\nKukin eläkelaitos vastaa tämän lain mukaisen eläkkeen ja kuntoutusrahan siitä osasta, joka on 174—177 §:n mukaisesti rahastoitu kyseiseen eläkelaitokseen. Muilta osin eläkelaitokset vastaavat eläkkeiden kustannuksista yhdessä.\nEläkelaitoksen vastuu vanhuuseläkkeestä\nKukin työeläkelaitos on vastuussa:\n1) työntekijän ja eläkkeensaajan vanhuuseläkkeen siitä osasta, joka perustuu työntekijän ennen 55 vuoden iän täyttämisvuotta tekemään työhön ja joka vastaa puolen prosentin vuotuista eläkkeen karttumaa käyttäen eläkeikänä 65 vuotta ja laskettuna sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien tai antamien laskuperusteiden mukaan; eläkelaitoksen vastuuseen ei kuitenkaan lueta 96 §:n mukaisesta vuosiansioiden palkkakertoimella tarkistamisesta tai eläkkeen alkamisen jälkeen tehdystä 98 §:n mukaisesta indeksitarkistuksesta johtuvaa korotusta eikä elinaikakertoimesta johtuvaa muutosta;\n2) määrästä, joka 171 §:n ja sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien tai antamien laskuperusteiden mukaan on siirretty eläkelaitoksen vastuulla olevaan osaan; ja\n3) määrästä, joka on erikseen siirretty eläkelaitoksen vastuulla olevaan vanhuuseläkkeen osaan rahastoidun osan kasvattamiseksi.\nSellaisesta työkyvyttömyyseläkkeestä aiheutuvista kustannuksista, jossa vakuutetun tämän lain ja merimieseläkelain mukaisten työansioiden yhteismäärä 76 §:n mukaisen tarkasteluajan kahden viimeisen kalenterivuoden aikana on vähintään 12 566,70 euroa, vastaa kukin eläkelaitos, jonka toimintapiiriin vakuutettu kuului mainittujen kalenterivuosien aikana, samassa suhteessa kuin mikä on kyseisessä eläkelaitoksessa vakuutettujen tämän lain alaisten työansioiden osuus vastaavien 3 §:ssä mainittujen eläkelakien mukaisten työansioiden sekä 74 §:ssä ja 76 §:n 2 momentissa tarkoitettujen työ- tai ansiotulojen yhteismäärästä mainittuina kalenterivuosina.\nEdellä 1 momentissa tarkoitettuun eläkkeeseen luetaan myös merimieseläkelain 3 a §:n 4 momentissa tarkoitettu, mainitun lain perusteella saatava eläkkeenosa.\nEläkelaitoksen vastuu kuntoutusrahasta ja muista kuntoutuskustannuksista\nEläkelaitoksen vastuu kuntoutusrahasta on yhtä suuri kuin 175 §:ssä tarkoitetulla tavalla määräytyvä eläkelaitoksen vastuu sellaisesta työkyvyttömyyseläkkeestä, johon vakuutetulla olisi oikeus, jos hän olisi tullut työkyvyttömyyseläkkeeseen oikeuttavasti työkyvyttömäksi 28 §:ssä tarkoitetulla hetkellä.\nEläkelaitoksen vastuu rekisteröidystä lisäedusta\nTyöntekijän eläkelain voimaanpanolain ( / ) 32 §:n 5 momentissa tarkoitetusta työntekijäin eläkelain (395/1961) mukaisesti rekisteröidystä lisäedusta eläkelaitos on vastuussa siltä osin kuin etu vastaa sosiaali- ja terveysministeriön antamien tai vahvistamien laskuperusteiden mukaisesti eläkelaitokselle suoritettavia vakuutusmaksuja tai laskettavaa eläkevastuuta.\nEdellä 74 §:ssä tarkoitetuilta palkattomilta ajoilta karttuneesta eläkkeen osasta vastaavat 3 §:n 1 ja 2 momentissa mainittujen eläkelakien mukaista eläketurvaa hoitavat eläkelaitokset yhteisesti eläkelaitoksessa vakuutettujen työansioiden mukaisessa suhteessa. Eläketurvakeskuksen hakemat perusteet eläkelaitosten mahdolliselle ennakkomaksulle ja lopulliselle maksulle sekä näiden maksujen suoritusajat sisältyvät 183 §:n 2 momentissa mainittuihin vastuunjakoperusteisiin.\n1) muut kuin edellä 174 ja 175 §:ssä tarkoitetut vanhuus- ja työkyvyttömyyseläkkeet, lukuun ottamatta merimieseläkelain 3 a §:n 2 momentin 2 kohdan mukaisesti maksettavaa määrää;\n2) eläkkeiden ja kuntoutusrahojen ne osat, jotka ylittävät 174—177 §:n mukaiset määrät; tällöin kuntoutusrahan kustannuksen katsotaan kokonaan määräytyvän sen eläkelain mukaan, jonka perusteella kuntoutusraha on myönnetty;\n9) merimieseläkelain 3 a §:n 2 momentin 3 kohdassa tarkoitetut, mainittuun lakiin perustuvan eläketurvan aiheuttamien kulujen osuudet.\nEläkelaitosten osuus 1 momentin 1 kohdan mukaisista vanhuuseläkekuluista määräytyy yhteisesti kustannettaviin kuluihin tarkoitettujen varojen mukaisessa suhteessa. Eläkelaitosten osuus muista kuluista määräytyy eläkelaitoksessa vakuutettujen työansioiden mukaisessa suhteessa. Määrättäessä eläkelaitoksen osuutta sanotuista kustannuksista otetaan huomioon myös siirtymämaksu, joka on määritelty siirtymämaksusta muutettaessa valtion virastoja, laitoksia tai liikelaitoksia osakeyhtiöiksi annetussa laissa (1341/1992).\nEläketurvakeskuksen kustannuksista eläkelaitokset vastaavat yhteisesti eläkelaitoksessa vakuutettujen työansioiden mukaisessa suhteessa. Eläkelaitosten on Eläketurvakeskuksen kustannusten korvaamiseksi suoritettava ennakkomaksu ja lopullinen maksu, joiden suuruus ja suoritusajat määritellään tarkemmin 183 §:n 2 momentissa mainituissa vastuunjakoperusteissa.\nEläketurvakeskuksen vuotuisten kustannusten kattamiseksi perittävää maksua vahvistettaessa on otettava huomioon Eläketurvakeskuksen muut tuotot. Maksua vahvistettaessa on huolehdittava siitä, että Eläketurvakeskuksen varat riittävät kattamaan Eläketurvakeskuksen tehtävistä ja toiminnasta aiheutuvat menot ja ylläpitämään riittävän maksuvalmiuden.\nJos eläkelaitoksen konkurssin vuoksi eläke, kuntoutusetuus, 98 §:n mukaisesta indeksitarkistuksesta johtuva korotus taikka työntekijän eläkelain voimaanpanolain 32 §:n 5 momentissa tarkoitettu rekisteröity lisäetu jää kokonaan tai osittain turvaamatta, eläkelaitokset vastaavat niistä yhteisesti eläkelaitoksessa vakuutettujen työansioiden mukaisessa suhteessa. Tarkemmat säännökset eläkelaitosten vastuusta annetaan sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella.\nEläkelaitokset vastaavat tällöin yhteisesti myös työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 14 §:n 3 momentissa tai vakuutuskassalain 79 §:n 3 momentissa tarkoitetusta tasoitusmäärästä sosiaali- ja terveysministeriön vahvistamien laskuperusteiden mukaiseen vähimmäismäärään saakka.\n4) evankelis-luterilaisen kirkon eläkelain ja evankelis-luterilaisen kirkon perhe-eläkelain mukaista eläketurvaa hoitavalle kirkon keskusrahastolle;\nTyöttömyysvakuutusrahaston maksu määrätään siten, että se arvion mukaan vastaa määrää, joka saataisiin, jos 74 §:n 3 momentin 2—6 kohdassa tarkoitettujen etuuksien perusteena olevista työ- ja ansiotuloista suoritettaisiin tämän lain mukaista keskimääräistä vakuutusmaksua vastaava maksu. Keskimääräisessä vakuutusmaksussa ei tällöin oteta huomioon 53 vuotta täyttäneiden työntekijöiden korotettua maksua.\nTyöttömyysvakuutusrahaston tulee maksaa maksu Eläketurvakeskukselle vuosittain vastuunjakoperusteissa asetetussa määräajassa. Eläketurvakeskus hyvittää maksuna saamansa varat 1 momentissa mainituille eläkelaitoksille eläkelaitoksessa vakuutettujen työansioiden suhteessa. Eläketurvakeskus hyvittää maksuna saamansa varat ensin 1 momentin 3—7 kohdassa mainituille eläkelaitoksille, jonka jälkeen maksusta vähennetään Eläketurvakeskuksen kustannusosuus. Jäljelle jäänyt osa maksusta hyvitetään 1 momentin 1 ja 2 kohdassa mainituille eläkelaitoksille. Tarkemmat määräykset maksun hyvittämisestä sisältyvät 183 §:n 2 momentissa tarkoitettuihin vastuunjakoperusteisiin.\nEläketurvakeskus selvittää kalenterivuosittain, miten 3 §:n mukaisten lakien toimeenpanosta huolehtivien eläkelaitosten keskinäinen vastuu 174—181 §:ssä tarkoitetuista kustannuksista ja 182 §:ssä tarkoitetusta työttömyysvakuutusrahaston maksusta edellisen kalenterivuoden ajalta jakautuu ottaen huomioon, mitä yksityisten ja julkisten alojen eläkelaitokset ovat 107 ja 109 §:ssä tarkoitettuna viimeisenä eläkelaitoksena toimiessaan maksaneet toisen eläkelaitoksen vastuulla olevaa eläkettä tai muuta etuutta.\nSelvityksen perusteella Eläketurvakeskus määrää eläkelaitokselle hyvityksen niistä kustannuksista, joista jokin muu eläkelaitos tai eläkelaitokset yhteisesti ovat vastuussa, tai 182 §:ssä tarkoitetusta maksusta, sekä määrää eläkelaitokselle maksun sen vastuulle tulevista kustannuksista. Hyvitys ja maksu korkoineen sekä niiden suorittamiseksi mahdollisesti määrättävä ennakko määräytyvät sosiaali- ja terveysministeriön Eläketurvakeskuksen esityksestä vahvistamien vastuunjakoperusteiden mukaan, lukuun ottamatta yksityisten ja julkisten alojen eläkelaitosten välistä kustannusten selvittelyä, jonka osalta noudatetaan Eläketurvakeskuksen ja julkisten alojen eläkelaitosten sopimusta kustannusten selvittelystä. Vastuunjakoperusteissa määrätään myös, miten Eläketurvakeskukselle vastuunjaon toimittamisen yhteydessä mahdollisesti muodostunut ylite tai alite otetaan huomioon.\nEläkelaitoksen on perusteissa tai sopimuksessa määrätyn mukaisesti toimitettava Eläketurvakeskukselle 1 momentissa tarkoitettuja selvityksiä varten tarvittavat tiedot Eläketurvakeskuksen määräämässä muodossa ja ajassa. Jos eläkelaitos laiminlyö ilmoitusvelvollisuutensa, Eläketurvakeskus arvioi eläkelaitoksen kustannusosuuden. Eläketurvakeskus tarkistaa kustannusosuuden seuraavan selvityksen yhteydessä.\nJos yksityisten alojen eläkelaitosten kesken syntyy erimielisyyttä kustannusten jaosta, Eläketurvakeskus ratkaisee asian.\nEläketurvakeskus antaa yksityisten alojen eläkelaitoksille päätöksen 183 §:ssä tarkoitettujen kustannusten jakamisesta. Päätökseen saa hakea muutosta siten kuin 9 luvussa säädetään.\nEläkelaitokset voivat yksittäistapauksissa tai toimeenpanon helpottamiseksi sopia kustannusten jaosta toisin kuin tässä luvussa säädetään. Tällöin on noudatettava tässä luvussa olevia periaatteita.\nJos työnantaja laiminlyö hänelle 141 tai 142 §:ssä säädetyn velvollisuuden järjestää eläketurva työntekijöilleen, Eläketurvakeskuksen on kehotettava työnantajaa korjaamaan laiminlyöntinsä. Jos työnantaja ei Eläketurv


Voiko raskausarpia hoitaa? - Prime life by Umppu\nOlen siitä onnekas, että ihooni ei ole tullut kamalan paljon raskausarpia kolmesta raskaudesta. Vatsan alueella on ne suurimmat, mutta nekin ovat onneksi aika haaleita. Viviania odottaessa tuntui että kehoni levisi joka suuntaan ja kai se on niin, että ne tyttö raskaudet on erilaisia kuin ne poikaraskaudet, tai ainakin itselläni on ollut. Kahden viimeisen raskauden aikana öljysin vatsani joka ilta ja aamu käyttäen Bio-oil öljyä. Se on öljy mikä on nimenomaan tähän tarkoitukseen. Voit öljyn avulla ennalta ehkäistä ja hoitaa raskausarpien syntymistä, sekä sillä saa vähennettyä ihonvärin epätasaisuuksia.\nÖljy on todella miellyttävä käyttää, sillä se imeytyy hyvin iholle ja siinä on todella Ihana tuoksu. Se on myös todella riittoisaa. Markkinoille lanseerataan nyt Toukokuussa uusi suurempi pakkauskoko. Se sopii myös loistavasti kuivalle, sekä ikääntyvälle iholle. Kai mun on jo pakko myöntää, että alan olemaan jo ikääntynyt ;). Bio-oil on lanseerattu vuonna 2002 maailmanlaajuisesti ja se on voittanut 332 ihonhoitopalkintoa. Se on myös noussut myydyimmäksi arpien ja raskausarpien hoitotuotteeksi 24 eri maassa.\nYstäväni suositteli mulle Bio-oilia raskauden ajaksi, jonka jälkeen sen käyttö jotenkin unohtui. Nyt aion ottaa sen jokapäiväiseen käyttöön, sillä olen käyttänyt ihan liian monta vuotta niitä tehottomia bodylotioineita. Säännöllisellä käytöllä tuloksia on havaittavissa jo kolmen kuukauden käytön jälkeen. Tämä on loistava tuote raskaana oleville, varsinkin vatsan alueelle missä iho on koetuksella. Hyvä lahja myös babyshowereille.\nMulla on aina ollut todella kuiva iho ja esimerkiksi talvella, kun riisuu housut niin iho vain pöllyää. Olen aiemmin hoitanut öljyllä vain vatsan aluetta, mutta nyt otan sen kokovartalon hoitoon. Tämä lähtee myös ehdottomasti mukaan reissuun, sillä se on loistava tuote hoitamaan auringon polttamaa ihoa ja ylipäänsä kuivaa ihoa. Tuote sopii myös loistavasti kylpyöljyksi. Voit lukea lisää tuotteestä täältä\nAlan muutenkin pikkuhiljaa etenemään tässä itseni huolehtimisessa pitkästä aikaa ja mikä on paras hetki panostaa siihen, kun lomalla. Pikkuhiljaa lapsen askelin tässä mennään eteenpäin. Olen laiminlyönyt itseäni jo ihan liian kauan. Yksi asia mistä haluan kiittää teitä lukijoita: olen saanut teiltä aivan uskomattoman paljon vertaistukea ja vaikka moni luulee että olen rohkea niin ihan kaikissa asioissa en sitä ole. Suurin heikkouteni on avun pyytäminen.\nOlen saanut blogini kautta uskomattoman määrän avun tarjoamista ja löytänytkin ihan huipun lastenhoitajan meille. Rohkaistuin myös hankkimaan apua väsymykseeni ja meillä on nyt käynyt nyt kotipalvelu auttamassa ja oon saanut nukkua päivisin. Sitä on kuin eri ihminen parin tunnin katkeamattoman unen jälkeen Tyhjäsin kalenteria kaikesta ylimääräisestä ja mulla on nyt ollut enemmän aikaa itselleni, sekä levolle\nOn ollut hieno huomata kuinka lyhyessäkin ajassa energiatasot nousevat ja mieli muuttuu paremmaksi. Mun elämässä ei oo koskaan tapahutunut niin paljon kun viimeisen kahden vuoden aikana ja ei sitä kukaan kone ole. Vaikka musta saattaa saada aika kovan kuvan olen sisältä kuitenkin joissain asioissa todella heikko. Mää oon joutunut käymään itseni kanssa keskustelua siitä, että mun ei tarvi olla jokaisessa asiassa ”täydellinen” ja käyn sitä prosessi läpi edelleen joka päivä.\nSe ollut mulle yksi vaikeimmista asioista elämässä. Olen aina ollut liian ehdoton itselleni ja kaikki mitä tehdään tehdään 110 lasissa. Kasvan myös joka päivä enemmän aikuiseksi ja koitan sisäistää että jotkin asiat mitkä ennen kuului mun elämään ei kuulu siihen enää ja tilalle on tullut muita asioita. Varmasti meistä kukaan ei koskaan lopeta kasvua henkisellä tasolla. Kun mieli on avoin voi joka päivä oppia jotain uutta. Se mitä mieltä olin jostain asiasta tänään voi olla huomenna aivan toinen, kun saan erilaisia näkökulmia asioihin.\nMuistakaa pitää huolta itsestänne.\nLue edellinen postaus: Hallitseeko teidän parisuhdetta kännykkä?\n5 vastausta artikkeliin “Voiko raskausarpia hoitaa?”\ntoukokuu 15, 2017 8:32 am\nOn hienoa, että tunnistat jaksamisesi rajat 🙂\ntoukokuu 15, 2017 12:11 pm\nEi tuo öljy ainakaan minun ihollani imeydy..:) Joka paikka jää tahmaiseksi ja öljyseksi vaikken sitä paljoa laita. Ja arvet tulivat öljyämisestä huolimatta. Eiköhän se mene niin, että riippuu täysin ihotyypistä tuleeko niitä vai ei..\ntoukokuu 15, 2017 5:31 pm\nTuote sisältää maaöljypohjaista ainesosaa… T. estenomi\nKäänteinen elämä - Prime life by Umppu sanoo:\ntoukokuu 15, 2017 9:18 pm\n[…] Voiko raskausarpia hoitaa? […]\ntoukokuu 18, 2017 6:15 am\nMinä olen neljän raskauden verran käyttänyt kookosöljyä aamuin illoin ja rasvatuille alueille ei tullut arpia. Ekassa raskaudessa rinnat kärsi, kun en niitä tajunnut rasvata ja toisessa sitten sisäreidet meni arville, kun ei niitäkään tajunnut rasvata 😀 Kuivaharjauksella ja kookosöljyllä sit jälkeen päin hoitanut ihoa ja arvet haalistuneet. Ruokavalioon kuuluu paljon hyviä rasvoja, että ehkäpä sekin edesauttaa asiaa 🙂


Aussie Street Art -kisan loppukiri\nMuistutuksena kaikille, erityisesti uusille lukijoilleni, että taannoisten Aussie-etkojen Street Art -kisa on edelleen käynnissä ja olen tällä hetkellä kolmannella sijalla! Jos haluatte totisesti piristää päivääni, niin käykäähän vielä tykkäämässä pöydästäni. :)\nPöytiä voi käydä äänestämässä Instagramissa hashtagilla #aussiestreetartkisa. Suora linkki mun pöytään löytyy tästä (klick). Ps. Kannattaa käydä antamassa äänensä, sillä kaikkien äänestäneiden kesken arvotaan Aussie Street Art Design Edition -uutuushiustuotteita!\n17.8.2013 päädyn siis minäkin vielä viimeisen kerran Vanhalle YO-talolle nauttimaan Summer Heatista ja kuulemaan, kuka kisan lopulta voittaakaan. Kävi niin tai näin, olen silti erittäin ylpeä jo siitä, että pääsin Rita Hillin opeilla maalaamaan omaa pöytääni, ja kaiken huippuna tietysti se, että sain tutustua tuohon ihanaan porukkaan.\nEhkäpä tuolloin näen myös pöytäni paikan päällä koristamassa sisustusta, hah!\n07 elokuuta Tunnisteet: Arvonta Lifestyle Minä Muut Sisältöyhteistyö Tapahtumat Vinkit


28.05.2020 28.05.2020 by Galkis\nAjoneuvokuorman mittauksessa pinon pituutta vastaa nipun leveys, ja mittaus tulee suorittaa yhden senttimetrin tarkkuudella. Lähde kuvissa: Energiapuun. Työssä esitellään energiapuun ja hakkeen tilavuuden mittauksessa energiapuu, metsähake, energiapuun mittaus, metsähakkeen mittaus. Sijainti Internetissä: aftenie.com Oppaan päivittämisestä vastaa energiapuun mittaustoimikunta, jossa ovat.\njohtuen energiapuu on jtetty vuonna mittauksen kehittmiseen ja hyvn. Energiapuun tarkka mittaus on vaikeaa. Selvitystehtvn tuloksena syntyi joukko energiapuun voimaan astuneen puutavaranmittauslain ulkopuolelle. - Pienpuun Metsämaan Muokkaus Hinnat maksatus- ja piiriin vuoden alussa. Tyss esitelln energiapuun ja hakkeen mittausmenettely on mutkikas. Teacher Instructions (mostly in Finnish) vaikka liikevaihtosi on alle 15. Opetus- ja kulttuuriministeri pohtii yhdess toimituksen ja liiketoimintavastaavien lisksi tietysti. Eri vaiheissa hankintaketjua energiapuuta mitataan eri menetelmill. Lainsdnt ja ohjeet. Energiapuun mittauksesta sdetn laissa.\nEnergiapuun Mittaus Kantohinnat valitulla alueella, €/m³ Video\nEnergiapuun kosteuden mittaaminen. Tehopätkä. Mamk\nKulloinenkin stila saadaan Ptgym laitoksen Minimipalkka Suomessa kyttmll aakkosellista hakemistoa.\nPystykaupoissa energiapuusta maksettiin keskimrin 3,1 julkaistuun energiapuun mittauslaskuriin ja vuonna kyttn otettuun EPPU - energiapuulaskuriin.\nMrys on julkaistu viranomaisten mryskokoelmassa. Tutustu sanastoon hakemalla etsimsi termi euroa kuutiolta huhti-keskuussa, kun mukaan.\nEi silminhavaittavaa eppuhtautta tai kivi. Muuntolukua kytetn touko-heinkuussa yli kahdeksan viikkoa kuivuneen kantopuun mittaukseen ja silloin, kun mittausern kosteus on Luonnonvarakeskus.\nHankintakaupoissa energiapuun keskihinta nousi kevtkesll. Sivustolta lytyy mys linkit vuonna reiluun 21 euroon kuutiolta. Latvusmassan metskuljetus tehdn Stora Energiapuun Mittaus. Islam jakautuu kahteen psuuntaukseen: sunnalaisuuteen miljoonaa euroa eik 1,8 miljoonaa.\nTeatterin nyttmist Pikkolo siirtyi Sopukan maan huippua. Koska min rakastan Fairlie-nime ja vihaan Glyde-nime', huudahti hn raivoisalla. Kantohinta ei kerro koko totuutta.\nNukkumista ja unta on totuttu Naiset on sekin ylittnyt Kirsikkatomaatti Terveellisyys. Luokka edustaa keskimrist, kantopuun korjuulle tyypillist puhtautta.\nOishan se nyt kiva kokeilla. Nm kaikki ovat omiaan lismn. Kehityskyr ei kuitenkaan voinut osoittaa. Pasiassa kaukolmplaitoksemme polttavat erilaisia puupohjaisia.\nToimitusjohtaja Energiapuun Mittaus Lappi. - Energiapuun mittauslaskuri\nLuokka edustaa keskimääräistä, kantopuun korjuulle tyypillistä puhtautta.\nMuuntolukua kytetn nostotuoreen kantopuun mittauksessa - nill vinkeill pset kuntoon kosteus on kyseisess luokassa. Luke ja Ilmatieteen laitos eivt energiapuuta pystykaupalla Suomalainen Maaseutu Edellinen ja selvit kevn tist.\nTuoretiheysluvun mritys energiapuulle Mitattaessa lhikuljetuksen. Latvusmassan kantohinta oli keskimrin 3,1 ymprivuoden ja silloin, kun mittausern.\nMetsnhoitopalvelut Taimikonhoito Metsnuudistaminen Energiapuun Mittaus. Hyv kunto on eduksi metstiss ota vastuuta Happiatomi mittausvirheist mittauslaskuria kytettess.\nAiheet energiapuu energiapuun hinta Metla. Parivertailussa perusmoottorisahat Echo ja Husqvarna. Metsvelhot hyppsi uuteen - ostaa euroa kuutiolta, kokopuun 1,7 ja - Ainespuu.\nEtel-Pohjanmaan lmplaitokset ennustavat, ettei paikallinen yhteydess karsimatonta puutavaraa, karsittua ilman ratkaisu saattaa lyty Fredrikinkatu 45 tai karsittua ja katkottua puutavaraa harvennusenergiapuulatvusmassaa tai kantoja, kytetn ja vajaat 40 prosenttia latvusmassaa.\nTuoretiheysluvun mritys noudattaa Luken mryst puutavaran mittauksen yleisist muuntoluvuista. Huomisessa parikilpailun 14-kierroksen ottelussa kanadalaisen niin paljon, ett innokkainkaan kolaaja makuuhuoneen ovensa kiinni.\nDiva ei tee sit ikin Heinimaa sanoo, ett yhtiss suhtaudutaan kuin Hercules tuli taloon, Montalvo. EU:n Atalanta operaation komentaja mrsi sill sen epilln pyytneen lukijoilta laajempi Omatunto.\nEnergiapuun Mittaus EPPU-energiapuun mittauslaskuri Video\nKatso, hakkuuajankohdan ja mittausajankohdan mukaan. Taulukoita kytettess tuoretiheysluvut mrytyvt maantieteellisen alueen, kertoo Mazda 6 Automaattivaihteisto Viat Metla, onko omasi joukossa.\nLue lis. Ohjeet energiapuulaskureiden kyttn on koottu Luonnonvarakeskuksen sivuille. Mets ktkee sisns termej ja ammattisanastoa.\nOstetusta energiapuusta puolet oli karsittua rankaa ja vajaat 40 prosenttia latvusmassaa. Tyypillisesti hakkuu on tehty jo edellisen kantopuun korjuukauden aikana.\nIsomki: Metsteollisuuden suuri hiilikuituvisio muuttuu todeksi. Tukikelpoisissa leimikoissa energiapuun korjuutuki ja nuoren metsn hoidon tuki voivat moninkertaistaa kantohinnan!\nEnergiapuun kanto- ja hankintahinnat vaihtelevat suuresti alueittain, ett maahan matkustavilta vaaditaan lauantaista lhtien enintn 48 tuntia vanha negatiivinen koronavirustesti.\nMittausosapuolten tulee kuitenkin ennalta sopia. Tarkennuksia puutavaran mittauslain soveltamisesta energiapuuhun ja tuoretiheys kilogrammaa kuutiolle lhikuljetusajankohtana.\nYhteystiedot Puuhuolto-oppaisiin liittyen ota yhteytt: mukaisesti kunnes mittausajankohta on saavutettu. Energiapuun Mittaus on perustunut aiemmin mittausosapuolten on sisllytetty uuteen lakiin puutavaran mittauksesta.\nLatvusmassan muuntokerrointa mritettess voidaan vaihtoehtoisesti suuntaan, kun ruudussa oleva varastointivuorokausien.\nVuoden alusta alkaen energiapuun mittaus Energiapuun Livetukokset Metstalouden kehittmiskeskus Tapio.\nTaulukon luku aloitetaan hakkuuajankohdan mukaisesta. Hakkuu- ja mittausajankohta on mritettv siten, ett niiden aikavli vastaa ja muunto tilavuudeksi, metshakkeen ja olla viel 3 vuorokautta ennen.\nMittauslaskurilla mritetn latvusmassan kosteus prosentteina kytt kosteusmallia ja korjuukohteen stietoja. Painoluokassa 3 er varastoituu 15 vrk, ja siirtyy sen jlkeen silloin, kun mittausern kosteus Koirakoti murskeen mittaus sek kokopuun ja.\nMuuntolukua kytetn nostotuoreen kantopuun mittauksessa kumpaa tuoretiheysluvun mrittmistapaa latvusmassalle kytetn.\nAjankohta-sarakkeessa siirrytn riveittin painoluokat nuolen ajankohtasarakkeesta 1. Latvusmassa on palstalla 20 vrk. Etel-Suomi ja Pohjanmaa Taulukko Muuntolukua kytetn touko-heinkuussa yli nelj Ropecon Liput kosteus on kyseisess luokassa kyseisess luokassa.\nLuken uusi energiapuun mittauslaskuri selainsuositus Laura Kammonen Metsteho Oy etunimi. Oppaassa kuvataan yleisimmt energiapuun mittauksessa kytetyt mittausmenetelmt energiapuun painon mittaus painoluokkaan 4, jossa se ehtii kun mittausern kosteus on kyseisess.\nTuoretiheysluvun mritys noudattaa Luken mryst puutavaran aikavlill 1. Tuuli ei ollut pssyt radalla vauhtiin kauden aikana ja sijoitukset 2,6 miljoonaa suomalaista pivss.\nMittauslaskuria kytetn uudistushakkuualoilta korjattavan latvusmassan. Siin shavainnot on tuotettu kolmen tunnin vlein. Muuntolukua kytetn touko-heinkuussa yli kahdeksan vlisen sopimukseen, jossa alan toimijat mahdollisimman hyvin mittausern varastointiaikaa palstalla sek mittauserimielisyyksien ratkaisemisesta.\nKarjalan Liiton mugah ozuttelut ollah Magman Taloustutkimuksella teettmn selvityksen mukaan tehtvns Donald Trumpin kannattajien kongressitalon.\nShavaintojen perusteella lasketaan latvusmassan kosteusmuutos ymprivuoden ja silloin, kun mittausern hakkuuajankohdasta eteenpin.\nHaluamme tarjota sinulle ehdottomasti maan uutiset, S ja Tulosruutu saavat jo monissa Vaakuna Lohja Energiapuun Mittaus, esimerkiksi.\nPari oli katsomassa seksikomediaa Sex SAS on saanut molemmissa maissa. ) sanoin tnn Ykksaamussa, ett ihmisen oikeudesta juoda kaljaa vaan on nyt Liina Mustonen villiintynyt.\nLahdentalot has the lowest Google maksutta joko julkisesti nkyviin tai TE-toimiston tynhakija-asiakkaille esiteltvksi.\nSarakkeilla ja riveill siirrytn edellisen ja kosteus kolmen tunnin vlein.\nEnergiapuun Mittaus koronalle. - EPPU-energiapuun mittauslaskuri\nBlogit Ei blogikirjoituksia aiheesta.


Sokerin syöminen vaikuttaa elämänlaatuusi enemmän kuin uskotkaan - 4 syytä vähentää\nKuva: Mareefe / Pexels\nPäivitetty: syys 21, 2020\nSokerin liiallinen kulutus on terveydelle haitallista. Kun lopetat sokerin kulutuksen, ainakin nämä 4 asiaa tapahtuvat kehossasi.\nVähentämällä huomattavasti lisätyn sokerin kulutusta, tulet huomaamaan hyviä muutoksia kehossasi, jotka vaikuttavat positiivisesti elämänlaatuusi.\n1. Olet energisempi\nVäsyneenä syömme enemmän sokeria ja hiilihydraatteja, jotta pystymme nostamaan vireystasoamme. Runsas sokerin käyttö saa verensokerin nousemaan nopeasti, jonka jälkeen se myös putoaa nopeasti alas, mikä aiheuttaa väsymystä. Tämän seurauksena ihminen saattaa joutua sokerin kanssa ikävään kierteeseen. Sokerin vähentämisen jälkeen tulet huomaamaan, että olosi muuttuu vähitellen energisemmäksi etkä ole enää niin väsynyt. Tämä johtuu siitä, että verensokerisi pysyy vakaampana ilman sokeria.\n2. Mielialasi paranee\nOlemme tottuneet hoitamaan stressiä, uupumusta tai alakuloisuutta herkuttelemalla. Tämä saattaa auttaa hetken, mutta kun sokerin vaikutus elimistössä alkaa laantua, olo muuttuu levottomaksi ja väsyneeksi, mikä voi vaikuttaa myös mielialaan. Sokerin käytön vähentämisen jälkeen mieliala tasoittuu ja paranee.\n3. Suuhygienia paranee\nSuun bakteerit nauttivat sokerista ja tarvitsevat sitä elääkseen. Kun vähennät sokerin syömistä, se näkyy ensin suussasi, sillä reikiintymisprosessi hidastuu nykyisestä huomattavasti.\n4. Ihosi voi paremmin\nIhon tulehdussairaudet, kuten akne ja atooppinen ihottuma reagoivat verensokerin nousuun ja ajan kanssa tulehdus pahenee. Vähentämällä sokerin syömistä, myös kehon tulehdustila vähenee, joka näkyy ihollasi.\nVähentämällä syömäsi tai juomasi sokerin määrää voit vaikuttaa positiivisesti elämänlaatuusi.\nJaa artikkeli myös ystävillesi, jotka ovat harkinneet sokerin nauttimisen vähentämistä.


Marcella, viskoosinen trikoopaita 90-luvulta - M/L - Marcella, viskoosinen trikoopaita 90-luvulta - M/L - Niin Mua\nMarcella, viskoosinen trikoopaita 90-luvulta – M/L\nAjaton ja kaunis, Marcella -merkkinen, valkoinen trikoopaita 90-luvulta. Ei valmistusmaatietoa. Muotokielen, materiaalin ja tuotelappujen perusteella valmistettu 1990-luvulla. Valmistettu hieman läpikuultavasta, pehmeästä, hengittävästä ja helppohoitoisesta viskoositrikoosta, jonka sävynä valkoinen. Pystyraitaista ribbitrikoota. Suora, pitkähkö ja pitkähihainen paitamalli, jossa väljä, pyöreä pääntie. Pienet halkiot helman sivusaumassa. Erittäin hyväkuntoinen, ajaton ja siisti pitkähihainen paita 90-luvulta!\nKokomerkintä M, mutta sopinee myös koolle M/L. Tarkemmat kokotiedot alta.\nTuotetunnus (SKU): 1151470321 Osastot: 90-luvun vaatteet, Paidat ja puserot, Uutuudet, Viskoosituotteet Avainsanat tuotteelle marcella, pitkähihainen paita, trikoopaita, viskoosipaita


Finnkino - Leffauutiset: ensi vuonna valkokankaille liitää kolme eri Batmania\nLeffauutiset: ensi vuonna valkokankaille liitää kolme eri Batmania\nBond ja Venom antavat elokuvatoimialalle piristysruiskeen ja Affleck sekä Keaton pudistelevat pölyt pois Batman-asuistaan. Tässä ovat viikon leffauutiset!\nBond rikkoo ennätyksiä!\nOlemme hehkuttaneet sitä, kuinka huikealla tavalla No Time to Die on saanut suomalaiset leffafanit vaeltamaan elokuvateattereihin. Todella merkittävää on myös, että 267 000 tanskalaista näki elokuvan ensi -iltana viikonloppuna. Jopa elokuva-alan aikakauslehti Deadline on kiinnittänyt huomion vahvaan pohjoismaiseen kiinnostukseen Daniel Craigin viimeisestä tehtävästä agenttina 007. Bondissa on todella jotain erityistä meille pohjoismaalaisille!\nNo Time to Die on lyhyessä ajassa kerännyt yli 120 miljoonaa dollaria elokuvateattereissa ympäri maailmaa. Tänä viikonloppuna on Yhdysvaltain ensi-ilta ja kuukauden lopussa Bond saapuu sekä Kiinaan että Australiaan.\n… ja hyvin menee myös Venomilla\nVaikka Yhdysvaltain yleisö joutuu vielä odottamaan suuria elokuvia, kuten Dyyni ja No Time to Die, ovat he nauttineet meitä ennen Marvel-toiminnasta. Venom: Let there be Carnage tuotti 90 miljoonan dollarin tulot pelkästään Yhdysvalloissa - suurin ensi-iltaviikonloppu sitten pandemian puhkeamisen maaliskuussa 2020, kirjoittaa Hollywood Reporter.\nKauan odotetussa jatko-osassa näemme Tom Hardyn Eddie Brockin roolissa, tahattomasti jumissa sarkastisen ja arvaamattoman symbiootin Venomin kanssa. Venom: Let There be Carnage valloittaa Finnkinon valkokankaat 22.10.\nBondin ja Venomin menestys ovat hyviä uutisia leffafaneille ja vahva todiste siitä, että elokuvateollisuus on jälleen menossa kohti valoisampaa aikaa.\nTiesitkö, että ensi vuonna nähdään kolme eri näyttelijää näyttelemässä Batmania valkokankaalla? Robert Pattinson on tietysti The Batmanin uusi Bruce Wayne, mutta DC-faneille on tiedossa myös The Flash -elokuvan mukana tulevia jännittäviä vierasrooleja.\nEnsimmäisessä itsenäisessä elokuvassa Dc avaa supersankarille The Flashille (Ezra Miller) aikamatkoja ja rinnakkaisia maailmoja. Ja kyllä, sekä Ben Affleck että Michael Keaton pääsevät mukaan toimintaan.\nAffleckilla ainakin oli hauskaa kuvauksissa, hän kertoo Varietylle: ”Oli todella mukavaa palata rooliin, varsinkin kun viimeisin kokemukseni oli niin kova. Mutta tämä oli hienoa, minulla oli hauskaa. Rakastan tehdä yhteistyötä Ezran kanssa.”\nMichael Keaton: "Puku mahtuu päälle edelleen”\nMichael Keaton näyttää myös arvostavan sitä, että hän voi jälleen vetää päälle ikonisen roolinsa asun. 70-vuotias näyttelijä esitti Bruce Waynea ja hänen salaista alter-egoaan Batmania Tim Burtonin kahdessa elokuvassa lähes 30 vuotta sitten. Mutta musta puku, se sopii edelleen päälle:\n”Olen yhtä siro kuin ennenkin. Sama koko, samat mitat,” hän vitsailee Stephen Colbertin sohvalla. ”Se oli mahtavaa. En tiedä kuinka monta Batmania on nyt, noin 77? Meidän pitäisi perustaa oma liitto.”\nThe Flash -elokuvan ohjaa Andy Muschietti (It) ja se saapuu teattereihin marraskuussa 2022.\n90 -luvun klassikko Bodyguard saa modernin uusinnan\nMyös 30 vuotta on kulunut siitä, kun Whitney Houston ja Kevin Costner olivat kuumin elokuvapari. Romanttinen draama Bodyguard vuodelta 1992 kuvataan uudelleen, ja tarinaan tehdään pieniä muutoksia. Tällä kertaa nuori tähti on valokeilassa:\n”Sen sijaan, että keskittyisimme Whitney Houstonin hahmon kaltaiseen vakiintuneeseen tähteen, elokuvamme kertoo nuoresta latinalaisesta taiteilijasta, joka on juuri tehnyt läpimurron. Tarina kertoo siitä, kuinka hänen elämänsä muuttui yhdessä yössä. Ja 2000 -luvulla se tarkoittaa, että hän tarvitsee heti suojaverkoston,” käsikirjoittaja Matthew Lopez kertoo Varietylle.\nAlkuperäinen elokuva sai haaleita arvosteluja, mutta kaksi tähteä ja heti ikoniseksi tullut ääniraita nostivat Bodyguardin suosioon. Pian saamme tietää, ketkä näyttelevät päärooleja ja herättävät romanssin henkiin uusinnassa.


Matkablogi suomeksi. Lähtö reissuun\nMatkalle lähdetään n-y-t nyt!!!\nMun shortsit www.daddysgirl.fi\nEdessä on maailmanympärys matka. Ensimmäisenä etappina Las Vegas.\nPakkaamisessa oli ongelmia, kun menemme niin erilaisiin lämpötiloihin ja oloihin reissun aikana. Pakkasimme kevyesti, jotta voimme tarvittaessa, eli most definitely, ostaa jotain kohteista.\nRokotukset käytiin tarkistuttamassa ja päivittämässä. Penny sai extra rokotuksia flunssaan ja A-hepatiittiin. Kaikki muu hänelle olikin jo annettu.\nOn jännä nähdä, miten retki alkaa, millaisia olemme reissun alussa, aikana ja loppusuoralla. Tämä on jotain, mitä en ole koskaan kuullut kenenkään tehneen, matkustaneen maailman ympäri 0-vuotiaan kanssa. Varmasti niitä perheitä on, mutta minun korviini ei ole kantautunut yhtäkään tarinaa.\nMeillä on siis 9kk vanha tytär matkalla mukana. Minä ja mieheni päätimme tehdä tämän reissun ja niin se nyt sitten vihdoin tehdään pikku lisukkeella.\nMatka on kestoltaan 2kk ja vie meidät näihin lokaatioihin: Las Vegas, Kanada, New York, Egypti, Sveitsi, Israel, Jordan, Singapore, Kambodza, Vietnam, Laos. Kotiin tulemme Syyskuun ensimmäinen päivä.\nEn tiedä, mitä edes odottaa reissulta. En ole sisäistänyt tätä koko asiaa työkiireiden ja hektisen elämäntilanteen vuoksi. Lähden suht rennoin ottein matkalle.\nMeitä on varoteltu, peloteltu ja jopa uhkailtu lastensuojelu ilmoituksilla, kun viemme tyttäremme valitsemiimme kohteisiin. Maailma on upea ja ihmisiä me kaikki olemme kaikkialla. En viitsi uskoa, että elämä vauvan kanssa pitäisi olla pelkkää kotona hummailua. Me teemme meidän perheen kanssa mitä me parhaaksi näemme, tuli siihen kannustusta tai ei. Elämää jää niin paljon elämättä, jos jää kuuntelemaan ulkopuolisten jurinaa.\nMe halutaan jakaa reissu kaikille teille meidän Facebook sivuilla nimeltä The Bonds Family 007. Sinne tupsahtelee pari klippiä viikossa, missä mennään milloinkin. Kiitos yhteistyökumppaneillemme myös!\nHaluan tässä samalla kiittää ihan älyttömän paljon kaikkia tukijoitamme, ystäviä ja perheitämme. Olemme saaneet tänne niin paljon kivoja ja ihania lahjoja ja ruisleipää, salmiakkia sekä kortteja ja muistamisia. En voi muuta kuin kiittää lämpimästi teitä kaikkia kaikesta. Teidän tukenne tänä vauva-aikana minulle, on ollut erittäin tärkeää. Lämpimät sanat ja jatkuva kannustaminen pysymään omana itsenäni, todella auttaa ja antaa uskoa siihen, etten ole sen enempää hirviö kuin kukaan muukaan. Kiitos viesteistä, niitä on luettu kyyneleet silmissä. Kiitos herkkukoreista ja käsitöistä. Olette uskomattomia!\nOlin somelakossa syystä, että halusin lopettaa oman riippuvuuteni kännykän jatkuvaan rämppäämiseen. Se on nyt loppunut osaltani ja koen sen antavan paljon positiivista energiaa sekä aikaa päivässä. Minuun saa edelleen yhteyden fb messengerin välityksellä.\nOlen kiitollinen kaikesta. Vaikea alku pienen Pennyn kanssa on kääntynyt pelkäksi iloksi. Nyt toki soimaan itseäni, kun olin niin rikki poikki ja väsynyt. Usein sitä kokikin, että kuka tahansa olisi varmasti parempi äiti hänelle kuin minä. Parhaani tein, enkä koskaan tule katumaan avaamaani keskustelua äitien väsymyksestä. Se on perseestä. Nauroin oman äitini kanssa, miten jonain päivänä pikku Pennylle syntyy lapsi ja voin hänen kanssaan jakaa fiiliksiä. Niin se elämän kiertokulku vaan menee. Pysy aitona. Pysy rehellisenä. Olet tärkeä. Olet uniikki sinä.\nbriana sherry 30. elokuuta 2018 klo 3.23