Sokos - Kesäkuosit ylle\nAurinko, meri ja kukkien väriloisto tekevät kesän, ja kesä hehkuu myös Smash Lemonin ja Pelle P:n mallistoissa. Kumpi tyyli puree sinuun?\nSporttinen kesätyyli Pelle P:n tapaan\nPelle P on ruotsalainen lifestylevaatemerkki, jonka mallistossa on rennon tyylikkäitä vaatteita erityisesti vapaa-aikaan ja urheiluun. Vaatteissa korostuvat korkea laatu ja toimivuus. Raikkaissa raitakuoseissa voit tuntea suolaisen meren tuoksun ja kun puet jalkaasi vettä hylkivät Fast Dry -shortsit, pysyt tyylikkäänä pienissä pärskeissäkin.\nSmashed Lemon on hollantilainen muotimerkki, joka on tunnettu erityisesti värikkäistä printtikuoseistaan. Kesämekkojen kuosien maalauksellinen tyyli vie tänä kesänä ajatukset puutarhan kukkaloistoon ja kuumaan viidakkoon. Romanttista, kepeää ja leikkisää! Myös yksiväriset vaihtoehdot henkivät värien voimaa. Mukavat leikkaukset ja naiselliset yksityiskohdat takaavat, että näytät hyvältä tilanteessa kuin tilanteessa.\nSmashed Lemon on saatavana Sokos Helsingistä, Jyväskylästä, Kaaresta, Kuopiosta, Lahdesta, Oulusta, Tampereelta ja Turusta kesäkuun loppuun asti.\nOsta Pelle P -tuotteita >>\nPelle P Linen Pleat pusero–37281517\nPelle P Fast Dry Bermuda shortsit–37654501\nPelle P Mistral takki–29872002\nPelle P Hammersmith Tie paita–29872015\nPelle P Bay mekko–37798505\nPelle P Classic Stripe t-paita–37818016\nJuhli kanssamme naistenpäivää 8.3. Hemmottele itseäsi, ystävääsi tai puolisoasi ihanilla etutuotteilla. Saat kaikki normaalihintaiset laukut, lompakot ja korut –20 % S-Etukortilla. Etu on voimassa naistenpäivän ajan kaikille sukupuoleen katsomatta – ihanaa naisten päivää meille kaikille!\nJeffree Star Blood Lust -kokoelma nyt Sokoksella\nSokos ja Emotion ovat ensimmäisinä kivijalkamyymälöinä maailmassa saaneet myyntiin suureksi somehitiksi nousseen meikkisarjan! Maailmantähti itse on vieraillut Sokos Helsingissä ja Sokos Tampereella ja hurmannut kerta toisensa jälkeen faninsa.\nDIM tukisukkahousut ja -polvisukat\nHanki kaunista tukea jaloillesi Sokokselta. DIM tukisukkahousut ja -polvisukat virkistävät jalkojen verenkiertoa ja helpottavat painon tunnetta jaloissa. Edulliset ja kauniit hoitovälineiksi luokitellut DIM Perfect Compression tukisukkatuotteet saatavilla myymälöistä ja verkkokaupasta.\nVERO MODAN vaatteet saatavilla nyt kaikista Sokoksista\nHuippusuositun VERO MODAN vaatteet ovat vihdoin saapuneet Sokoksen kaikkiin myymälöihin. VERO MODA tarjoaa laadukkaita ja käytännöllisiä naisten vaatteita jokaiselle päivälle. Tutustu VERO MODAN upeisiin uutuuksiin ja tee kauden trendikkäimmät vaatelöydöt Sokos-tavarataloissa.


Pitkällä kirillä helppoon voittoon – ”Jaksoa ihan käsittämättömästi”\nJussi Suomisen valmentaman Issakan Valon voimat eivät ihan hevillä lopu. Arkistokuva: Anu Leppänen\nIssakan Valo esitteli komeaa fysiikkaansa Jokimaan illassa.\n24 maaliskuu, 2022, 07:19 PM\nToto-5 kierroksen tapahtumarikas neljäs kohde ei jättänyt epäilyjä vahvimmasta. Issakan Valo iski miltei kierros jäljellä kolmannelle I.P. Vaparin selkään ja jyräsi loppusuoralla varmaan voittoon. Suosikki Rallin Muisto jäi pussiin sisäradalle ja lopulta laukkasi porukan keskellä.\nIssakan Valon voittoaika oli 27,2ake, ja startti sille kauden toinen. Ykkönen ei kuitenkaan tullut aivan yksinkertaisesti, sillä hevosen voilokki lepatti ja se piti kiinnittää juuri ennen kokoontumista.\n”Tämä kävi kuumana sen takia, joten koitettiin vain lähteä ravia. Sitten onnistui ihan mahtavasti, kun pahin vastustaja Rallin Muisto jäi sisälle ja meidän sisäpuolelle”, ohjastaja Olli Koivunen kuvaili voittajahaastattelussa.\nHän myös kiitteli oriin silminnähden kovaa kapasiteettia.\n”Tällä on tosi iso moottori, se on vahva ja jaksaa mennä. Kunhan rauhoittuisi vaan, sillä ottaa matkalla välillä turhia askelia. Jaksoa on ihan käsittämättömästi.”\nToto5:n avauskohteessa Hannu-Pekka Korpi toi Imperatorin ensimmäiseen Suomen starttiin. Puolen vuoden tauko ei tuntunut 4-vuotista oritta juuri haittaavan. Se oli loppukaarteessa vielä kaukana, mutta harppoi maalisuoralla selvään voittoon ajalla 17,3ake.\n”Hevonen on asiallisella mallilla, ja luulen, että se tulee ikäluokkalähtöihin tänä vuonna. Miksei voisi pärjätäkin, jos pysyy terveenä ja kaikki on hyvin. Derby on tähtäimessä, mutta sitä ennen Uudenmaan Upein olisi tälle mukava kisa”, Korpi kertoi.\nLue raveista lisää ensi keskiviikon (30.3.) Hevosurheilusta.\nToto5-1: 11 Imperator, 22,64 %, 3,06 euroa\nToto5-2: 5 Vennelmon Välkky, 11,68 %, 14,73 €\nToto5-3: 2 Adorable Princess, 24,21 %, 32,08 €\nToto5-4: 4 Issakan Valo, 30,30 %, 52,65 €\nToto5-5: 8 Tellmeastory, 28,84 %, 71,51 €\nVaihto 72 561,15 €\nVoitto-osuus 71,51 €


Tule Sinun täytyy tietää kaikki maakuntavaaleista -kurssille! - Vasemmistonuoret\n❭ Etusivu / Kaikki uutiset / Tule Sinun täytyy tietää kaikki maakuntavaaleista -kurssille!\nVasemmistonuorten klassikko, Sinun täytyy tietää kaikki -kurssi järjestetään tällä kertaa Maakuntavaalit-teemalla Porin seudulla 25.-27.5.2018. Kurssi on suunnattu kaikille maakuntavaalityöstä kiinnostuneille vasemmistonuorille: olit sitten kiinnostunut ehdokkuudesta, tukiryhmäläisenä toimimisesta tai yleisestä vaalityöstä.\nKurssilla perehdytään maakuntauudistukseen, vaalien aikatauluihin sekä monialaiseen vaalityöhön ja kampanjointiin.\nIlmoittaudu kurssille 10.5. mennessä lomakkeella: https://extra.vanu.fi/sttkmaakuntavaalit. Tapahtumaan mahtuu 35 ensiksi ilmoittautunutta.\nKurssipaikka on saunaa lukuunottamatta esteetön. Kurssilla tarjottava ruoka on vegaanista ja muut ilmoittautumisen yhteydessä ilmoitettu erikoisruokavaliot otetaan huomioon.\nVasemmistonuoret korvaa kaikkien osallistujien matkakulut halvinta julkista vaihtoehtoa käyttäessä, jolloin kulut korvataan matkakulukorvauslomaketta ja lippuja vastaan tapahtuman jälkeen. Jos tarvitset apua matkalippujen hankinnassa, kannattaa olla ajoissa ennen tapahtumaa yhteydessä vastaavaan järjestö- ja koulutussihteeri Sophia Leppään sähköpostitse: sophia(at)vasemmistonuoret.fi.\nJos sinulla on kysyttävää, ota ihmeessä yhteyttä. Nähdään kurssilla!\nLisätietoja: vastaava järjestö- ja koulutussihteeri Sophia Leppä, sophia(at)vasemmistonuoret.fi.\nIlmoittautuneet saavat tarkemman ohjelman ja lisätietoa sähköpostitse noin kaksi viikkoa ennen tapahtumaa. Ilmoittautumiset ovat sitovia. Peruuttamattomista ja 21.5. jälkeen tulleista peruutuksista (joista ei toimiteta lääkärintodistusta) perimme 10 euron maksun jo koituneista kuluista.\nKansan Sivistystyön Liitto tukee kurssin koulutustoimintaa.


Lg KC910 Renoir Käyttökokemukset | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nLg KC910 Renoir Käyttökokemukset\nKeskustelu osiossa 'LG', aloittaja Mettis, 12/11/08.\nDodiih nyt on puhelin käsissä ja ensivaikutelma on erittäin positiivinen.\n-Ei natinoita ja nitinöitä vaikka onkin muovia ja tuntuu uskomattomalta miten Nokia ei tähän pysty\n-yllättävän kevyt ja pieni mielestäni\n-helppokäyttöinen käyttis ja suht nopea\n-kosketusnäyttö toimii mielestäni hyvin\n-kamera vaikuttaa lupaavalta\n-äkkikseltään mp3 kuulosti hyvältä piuhan nokasta\nAnnan puhelimen olla hetken latauksessa ja alan sitten perehtymään tarkemmin ominaisuuksiin. Palaan myöhemmin asiaan\nMistä tilasit puhelimen onko suomenkielinen valikko ?\nMistä tilasit puhelimen onko suomenkielinen valikko ?Klikkaa laajentaaksesi...\nBulldog netstoresta ja on Suomikäyttis.\nTiedätkös kuinka pitkään akku kestää musiikkia kuunnellessa?\nIlmeisesti siis löytyy myös ääkköset ?\nKäyttökokemuksia odotellaan vesi kielellä.\nSen verta iso ostos, että vielä kiva kuulla lisää käyttökokemuksia....\nKoitetaas nyt lisätä jotain mitä on huomannut.\n-Akun kestosta enkä mp3 kuunteluajasta osaa vielä sanoa. Latasin akun eilen iltapäivällä ja vielä akku täynnä mutta tuosta ei nyt pysty vielä sanomaan mitään.\n-Puhelin on kyllä todella simppeli käyttää ja kaikki valikot ja asetukset on loogisesti.\n-Ohjelmien moniajo onnistuu\n-wifi toimii hyvin\n-gps:ssä google mapsit (en ole ehtiny kokeilla juurikaan vielä)\n-löytyy google valikko jossa gmail, youtube yms.\n-Viestitila toimii myös hyvin ja qwerty löytyy kuten myös ääkköset. Vähän meinaa olla vielä hakusessa tuo kirjoittelu mutta uskon että se alkaa siitä sujumaan.\n-Musiikki kuulostaa mielestäni hyvältä, volyymi riittää kun mukana tulevassa kuulokeadapterissa on vielä voimakkuuden säätö jos voi lisätä jos puhelimessa on jo tapissa, taajuuskorjainta ei löydy, ainoastaan se dolby asetus joka kyllä parantaa ääntä\n-Kamera monipuolinen ja hyvälaatuinen mutta salama on melkoisen heikkotehoinen\n-Puhelimen kaiuttimen ääni on selkeä, ääntä riittää mutta bassoja ei pahemmin löydy mutta kun vertaa Nokia 6233 streokaiuttimiin niin ..\n-Laatuvaikutelma edelleen hyvä, tosin kamera suojamekanismi ei täysin vakuuta\n-videoita en ole ehtiny vielä kokeilla kun on niin pieni muistikortti mutta kunhan isomman saan niin kokeilen leffoja yms, mukana tuli myös divx convertteri tietokoneeseen\n-Stylys oli myös mukana myyntipakkauksessa kuten myös suojakalvo näyttöön jota en ole vielä kokeillut, ei muistikorttia ja 3,5 kuulokeadapteri läytyy\n-näyttö näyttää terävältä ja kirkkaalta\nSitten jotain miinusta:\n-selain jumittanu vaakatilassa useammin kun olen wifin kautta selannu ja muutenkaan selain ei ole vielä vakuuttanu, onnistuu käyttö myös vaakatilassa\n-tiedostojen selaus välillä vaikeaa kun sormella scrollaa niin meinaa pakosta valita aina jonkin tiedoston vahingossa mutta edelleen näyttö tuntuu mielestäni "herkältä"\nViestin qwerty tila on vähän ahdas tosin mun pikkusormilla vielä kirjoitus onnistuu ja sillä on nopea kirjoittaa sormet antaa myöten\n-älypuhelin tää ei ole joten Microsoft ja Symbian kaltaista laajennettavuutta ei löydy mutta toki tämän tiesin jo puhelinta ostaessa eikä se vaikuttanu ostopäätökseen\nTässä jotain, nyt täytyy lähteä aamupalalle\nPäivän aikan ilmennyttä:\n-Nettiselain on kyllä huono, hidasta on nettiä sillä selata plus että tuntuu jumiutuvan useasti.\n-yks video minkä heitin sisään ei toiminut vaan se piti convertata, joka taas on hidasta touhua, pitää kokeilla useammilla videoilla\n-en jostain syystä saa internet asetuksia enkä mms asetuksia toimimaan, operaattori on telefinland pitäis kait käsin yrittää kun telefinland ei tunnistanu tätä puhelinta vielä automaattisesti\n-pääosin käyttis on nopea mutta joissain tilanteissa on havaittavissa pientiä nykimistä esim valmiustilasta kun ottaa takaisin käyttöön\n-Nettiselain on kyllä huono, hidasta on nettiä sillä selata plus että tuntuu jumiutuvan useasti.Klikkaa laajentaaksesi...\nPieni korjaus edelliseen. Selain tuntuuki toimivan vähän paremmin kun tuossa pitemmän session vedin. Sivut paikoitellen latautuu hitaasti josta päättelin että selain on jumissa kun ruutu oli valkoisena jonkin aikaa (LOL) eli selain ei jumiudukaan.\nKaikki sivut tähän mennessä ovat auenneet niin kuin kuuluukin.\nWifin kautta nettiä olen selannut ja jotenkin oletin että sivut olisivat nopeammin latautuneet joten siitä tulee miinusta kuitenkin..\nKäytätkö paketin mukana tullutta näytönsuojaa? Onko hyvä?\nKäytätkö paketin mukana tullutta näytönsuojaa? Onko hyvä?Klikkaa laajentaaksesi...\nItseasiassa paikalla on vielä se suojamuovi/tarra mikä jokaisen uuden puhelimen näytön päälle laitetaan. Itse paketissa oleva suojamuovi on vielä asentamatta. Pitää asentaa joku päivä tässä.\nvoi kun tietäs kannattaako vaihtaa kyseiseen puhelimeen kiinnostaa kyllä kovasti.\nnyt käytössä N95 8gb.nokiassa ei ainakaan ole kauhean hyvä kamera mutta netin selaus on aika hyvä.\nTässä jotain, nyt täytyy lähteä aamupalalleKlikkaa laajentaaksesi...\nEli samoja puutteita ja ärsyttäviä ominaisuuksia tuntuu tässä uudemmassa mallissakin olevan joten jää kyllä LG hankkimatta uudelleen. Helpotti hieman seuraavan puhelimen ostovalinnassa.\nYksikään video minkä olen puhelimeen siirtäny ei ole toiminu ilman tietokoneella muuntamista. Mikähän se tuo niin sanottu divx ja xvid tuki on jos joutuu kaikki erikseen converttaamaan ennen siirtämistä.. no täytyy tutkia asiaa.\nYksikään video minkä olen puhelimeen siirtäny ei ole toiminu ilman tietokoneella muuntamista. Mikähän se tuo niin sanottu divx ja xvid tuki on jos joutuu kaikki erikseen converttaamaan ennen siirtämistä.. no täytyy tutkia asiaa.Klikkaa laajentaaksesi...\nTuli taas ehkä hätäiltyä. Siirsin tänään useamman elokuvan puhelimeen ja kaikki on toiminu suorilta. Kuvanlaatukin on ihan hyvä ja soittimesta pystyy venyttää musta palkit pois jos haluaa.\nNiin ja tänään hankin 8gigan MicroSDHC kortin ja hyvin toimii.\nnyt on 910 tilattu tulikohan ostettua sika säkissä jmjm,\nTuolla ainakin arvioidaan hyväksi laitteeksi.\nAinoaksi kilpailijaksi mainitsevat Sampan M8800 puhelimen, jonka arvioivat huonommaksi, joten eiköhän ole kohta aika minunkin hakea yksi kpl Renoiria kaupasta....\nKerrotko vielä siitä GPS toiminnasta. Voiko karttoja tallentaa muistikortille? Meinaan jos menee ulkomaille niin tallentaa kartan puhelimeen ja käyttää sitä ofline tilassa. On nimittäin aika tyyristä toi karttojen selaaminen ulkomailla. Ääniopastus varmaan maksullinen?\nEn nyt saa mms, wap tai ylipäätänsä nettiasetuksia toimimaan.. Voisko joku jelppia jolla on kyseinen puhelin tai vaikka joku viewtyn omistaja? Liittymä oli telefinland.\nKerrotko vielä siitä GPS toiminnasta. Voiko karttoja tallentaa muistikortille? Meinaan jos menee ulkomaille niin tallentaa kartan puhelimeen ja käyttää sitä ofline tilassa. On nimittäin aika tyyristä toi karttojen selaaminen ulkomailla. Ääniopastus varmaan maksullinen?Klikkaa laajentaaksesi...\nVihdoinkin sain nettiasetukset toimimaan.. Käsittääkseni karttoja ei voi ladata muistiin talteen vaan joka kerta ne täytyy ladata uudestaan joka on kyllä huono homma. Asensin myös amaze karttasoftan jossa on sama homma. Molemmat toimii kyllä hyvin ei sen suhteen mitään ongelmaa.\nju nyt on ollu par päivää käytössä,asetukset on kaikki paitsi sähköposti laittamatta par kertaa koitin mut ei onnistunu.


Matti, Author at Sotahistoria - Page 2 of 2\nPosts by Matti\nHybridisodasta on puhuttu paljon siitä lähtien, kun Venäjän federaation lähettämät pienet vihreät miehet” valtasivat Krimin niemimaan Ukrainalta vuonna 2014. Venäjän...\nToisessa maailmansodassa maajoukkojen hyökkäykset olivat olennainen osa sodankäyntiä, ja niiden torjumiseksi rakennettiin erilaisia kantalinnoitettuja puolustuslinjoja. Suurimpia puolustuslinjoja maailmalla olivat Ranskan...\nAsekätkijät pelastivat Suomen Neuvostoliiton miehitykseltä\nSyksyllä 1944, Jatkosodan päättymisen jälkeen, pysähtyi tavarajuna pienelle Matkun rautatieasemalle Forssan pohjoisosassa. Juna oli täynnä sotilasaseita. Yön aikana asemalla kävi...\nOsa Talvisodan ihmettä: aseita piti hankkia viholliselta\nSuomi joutui Talvisotaan huonosti valmistautuneena. Puolustushankintoja oli 1930-luvun mittaan lykätty, koska suursotaa ei pidetty mahdollisena – poikkeuksena erittäin kalliin panssarilaiva...\nPartisaanit – vapaustaistelijoita vai sotarikollisia?\n“Tänään en voi luokses tulla, yöhön synkkään tieni käy. Vaikka etsii silmät sulla, varjoista ei mitään näy”. Sauvo Puhtilan sanoittamasta...\nSuomalaisten ovela vastaisku lopetti Helsingin pommitukset vuonna 1944\nKeväällä 1944 oli Saksan ja sen liittolaisten menestys Toisessa maailmansodassa alkanut muuttua tappioksi. Saksan hyökkäys Neuvostoliittoon oli vaihtunut perääntymiseen Stalingradin...\nPuolustusvoimat on hankkimassa torpedoja ensimmäistä kertaa sitten toisen maailmansodan. Erityisesti saaristokäyttöön soveltuvat pienoistorpedot valmistaa ruotsalainen Saab. Vuonna 1947 Pariisin rauhansopimus...\nMaailman suurin merikatastrofi tapahtui Suomenlahdella\nTallinnan itäpuolella, Jumindan niemen pohjoispuolella 28.-29. elokuuta vuonna 1941 hukkui tai kuoli miinaräjähdyksissä arvioiden mukaan 12-16 000 ihmistä. 183 Neuvostoliiton...\nSuomen sotahistoriaa on myös ulkomailla\nSuomen sotahistoriallisen seuran Sotahistorialliset kohteet -palvelusta löytyy kuvia ja tietoja yli 1500:sta sotahistoriaan liittyvästä paikasta pitkin Eurooppaa. Kohteita on helppo...\n© Copyright 2018 Kettu Markkinointi. Sivuston rakentaminen ja ylläpito ER-tuki


Puhetta pitäjistä -arkisto - Kotimaisten kielten keskus\nEtusivu > Aineistot > Puhutun kielen aineistot > Murreäänitteitä > Puhetta pitäjistä -arkisto\nKarjala (Turun ja Porin läänin)\n”Meilähän on, tämähän, on niin ku manttaalhim perustuva että meilähän ov vähempi maata kum mitä meil om manttaalia – se on tämä kalastus juuri tuota...” (Patomestari Palo)\n”Kyl mä tykkäsi entisajan elämäst vaikkei olsi ollu mittä isost ni mä tykkäsi siit paremin kun täst elämäst ku nytt o, nykyä. Kaikk o nii hieno va ja, ettei va- ei huanomp ihmine keht ulos mennä.” (Aleksandra Ahlros)\n”Noh, missee ne oppivat lukemmaa kun, vanhemmat neuvo sitä lukemmaa jotka vanhemmat osasj, lukkeen nii ne neuvo ne lapsesaj ja.. Ja, jotka eivät osanna lukkeen niin ne, jäivät lukemata!” (Eetla Savolainen)\n”Nii se oli tämä Rautijaisen Kalle se, tuota nii, sehä ol kuulusampia voimmamiehiä mutta tuommone, hijas kaikkeen semmoseen sitä, mitä voimmija näyttelemmää että se ei, halunnum millään tavalla niitä tuuan nui, esille että hän oli sellaine.” (Niilo Viljakangas)\n”Minä kolmev vuatta paimentanuk kuttuja ja... Jos ma siittä vähä kerron sitten että se oli niin surkee temppu sittem mulle että minä siä rääkkäsin itteni sittej ja kiruj (= kiduin) ja olin sitte – ei sentähren kituat tarvinuk kyllä syämistä annettiim mutta, siä oli surkee yksin olla, kuttujen kans, mettäsä.” (Vihtori Marjamäki)\n”Enne se oli, kaik vanhimmakkin ihmiset nii neem meni tonne liukuma ja huusiva niin kauhian kovin sitä laskiaist ja... Ja siit oli simmoset juhlat mut, nyt se menee nii hiljasuures ei, lapsekkan enää mitän ääntä päästä!” (Oskari Vikstedt)\n”Ja koli pappa poltt ite – noit hiili, kom pajas tarvitti. Meil ol oikken kerranki – mä muistan ko mä oli, hyvim pikkane sillon ko meil ol semmone, koli-, miilunpolttaja oikken tualt, Kalelast.” (Senja Laurenius)\n”Ja ko kakkuu tehtiin nin, siit annettiin sip pala maistaa. Ei sitä tarpeeks syärä annettu! [–––] Juu. Niin ko pullaaki – ei sillon saanuk ko, taisi pari kertaa vuateis saarap pullam pytky.” (Sanna Knaapi)\n”Juu ennen kuluki laukkuryssiä ja, juutalaaset käyy ennem paljo nuota, niitä sellaasia, kangaskauppiahia jokka myy oikeem paljo. Niillähäm om Poris ja täällä Kristiinaskin oli...” (Edit Kamb)\n”Voi min ole vetäny, yheksä ja kymmenen apajaa vyössä (= yössä). Joo. Ja kallaa om pruukattu saaha kyllä. Ja suolattu aina kaloja niim paljon ett on saatettu myyäki joku astia.” (Folke Rudfors)\n”Jyviä muka säkki täynnä ja kö minä hujahutin tuolla lailla noim menehen ni, sillon, säkki meni vain yli pään ni ei se kovir raskas ollu, se jyväsäkki. Kyllä ne oli aivan kaunoja, silloj jyvät, kakskyntäkolomev vuonna.” (Siiri Pennanen)\n”Voe voe! Lintuja olj nii ennem metässä nii se – nyt min e o vielä nähnä tänä kesänä yhtääl lintua. Töyriä tai semmosia.” (Aini Veid)\n”Hyö ihmettelliit vaa ko mie, hamehessaikii toi ko niit ol nii mahottomaast siel, tuota, niitä sienii – niitä ol jot, jot ei osaa ennää haastaa kui paljo niitä sieniä ol ja kaik karvalaukkui ja voiruustii (´voirouskuja´) ja, kaik hyyää sienii.” (Katri Havia)\n”Kylä sitä tutuks vaan tultiin, ei hiinä mikään auttanut. Ja sitte, mentiin oikeen stet toisen kotiokki noin ehtoisin – oltiin kyläs ja... Ja sillä laila sitä stev vaan seurusteltiin. Ja sittek kaukaa niin, kaukaa oli sulhasia nin, sitte oli semmosia puhetmiähiä.” (Eedla Vanha-Honko)\n”Ne oli ne vanha ajam miehet olj semmosia. Ne olj paljov voimakkaampia enneajam miehet kun nykyset. Niis olj voemmoo sitte paljo!” (Otto Venäläinen)\n”Se olj semmone sotaki´´olj tiälä semmonen ku olj vapaussota ni, ni Varkauvesta tulj sotilaita – tässä meiänniik kylällä taistelivat. Tuossa Joutsellahe hovi olj lähelä.” (Ida Koponen)\nJa isä sano että ko ham meni aamulla, aamulla noin, mettään niin susi istu tiäv viäressä sano, ja, sano että ”kais sem miäli teki hevosta” sano ”hältä”. (Heikki Koriseva)\n”Sittem minä, tota, menij ja ostin, pyärrän. Ja minä ajon sillä, ajon sillä niij jo, ajon yhev vallar rikki – minä jo ajon kaks melkeem pyörrää rikki siinä vaikka niitä laitettiinki. Siin on sentään neljä – viiskymmentä killoo postia ja, paksu ihminen niin kylä se painaa pyärräm päälle.\nKyllä minä välliim menin kupperkeikkaa ensimmäiseks kunn en minä olluk koskaan ajanup pyärällä.” (Vilhelmiina Halme)\n”Enne ku olivat ne savupirtit, ja, ei olt piippuu katolla. Se lapset ku, aamul herättii ni mäntii istumaa sihi lietelle ni ku, ja ku se uuni lämpis ja siel oltii.” (Valpuri Vohta)\n”Ko sitä pestin kans sannan kans. Nii se ol kamala ko, täyry sihen, sihen ko, kankal, kankkampala oli ja siihen täyry santta pistä ja sit laahat näi ni... Se ool niin kamal et... Muttei sitä talvisin tehty, ko suvela. Mut sit jo, iso aikka ennen ko mnääkä, meni oma huusholli ni, niin kyl sit jo ool paperi, ihmiste seinis ja, katos ja...” (Matilda Santala)\n”Olimma semmosem jäämmoskan sejasa ja niin... Meiltä loppu evväät ja me keitimmä hylykeel lihhaa ja, sitä syötiin sitte sitä keitettyä lihhaa ja... Sittep pakkas hätä tulleen ko loppu suolat. Me koitimma merivettäki ottaas syvältä merestä-ttä jos se ois suolasempaa mutta, ei se ollus sen kummemppaa.” (Jaakko Sauvola)\n”Sitä ei oos sen kurjempata katon alla olloo olluk kum minähi oon kasvanu niin, kellääm muila ihmisillä. Niin kum minä äskön sen, seleviti.” (Elias Väyrynen)\n”Mutta eipä sit os siihe aekaa ollup puhelin, puhelimia eikä lennättimiä. Mies mieheltä sana mennyj ja kuinka monta viikkoa se ov viipynyk ku se os sinnen Nurmekseej joutunu että tullar ruumis poes hakemaan.” (Hannes Mikkonen)\n”Se oli niin että sillun tulih tällä, lappalaisek kevaala, tänne. Ja se oli yksi tyttäri mitä, piji (´piti´) ajohma, poros, poron, tokka. Net, net tulin siihin sen, sen vaaran päälleh ja, ja se oli, se, se, tuli myrkky (norj. mörk, pimeä). Niin että, ei ne nähnö, mihinkhää sii-, ja sitte se oli niin että se, se oli Beritti sen, sen tyttärin nimi. Ja sil-, sitten, sitten net alkui, kuttuhma se, Pirt-, Piirittinvaara.” (Mons Peder Gundersen)\n”Mie olin, sillon, kaheksantoesta. Sillon olj – ja minä nyt lähen, sitä huastan sillo 'olj meilä, ja sillom min oli 'iha 'ensimmäisen, minä olin siinä kymmevvuotinej ja se olj se huono aeka, oekkeem pula-aeka – leippee ei soana mitään – olokkee syötiin kaikkea pettäestä syötiij ja...” (Juho Hartikainen)\n”Vallaj jalkasiv vaa sit, mentti ja.. Ja see oli sik ko jouluaattonki jalkasi lährettin kirkko ni neljä aikan täytys aamust sit lähte et kerkis sit sinne, kuureks.” (Aino Lund)\n”No, myö oltii siel Ristiinas ni, mist hyö liet siit meiä, ihm-, tyttöi, tienneet ja, hyö kirjoitteliit ja soitteliit not, eiks meil ennää kelpaakkaa ensi-, entine, evakkotalo.” (Maria Niemi)\nOlj omas kylääs koulu ja sit ko mänti... Mie olin niim pikkunen ja hentonen ja... Opettaja olj kiukkunen ja sano jot ”ei saa, pulpetim pääl ei saa noussa”. Venäläin, taikka virolaine se olj, mut venäjänkieline opetus. (Katri Klemettilä)\n”No ei se olj jo tuota, se olj jo syyskuula, vai lokakuu-, lokakuula ja syyskuula ni se olj semmone, sanottiim pestuu-, -pyhäks. Ku, ne, joko renkiä elip piikoja tarvihti ne mänj, tuonek kirkommäellej ja ne sieltä, sieltä nipesvät ('vetivät') itellee.” (Iida Suhonen)\n”Noin, ookee, hiekan kanssakin sysättiij ja, ilmiveellä ('runsaalla vedellä') huhottii. Ei siihe 'aekaa olluj jyr-, juurharjojakoam pienissä kylissä, kaen niitä liikeppaikossa lie' 'ollu. Luuvvalla ja semmosilla niitä, sysättii.” (Iina Siltala)\nMinuva pur mato sitten kanssa yhtenä pyhänä. Minä kuutelin kum mä olin yhössä kylässä, m-olil lapsempiikana silloj ja sitem minä... – – Se sano että ”älä lasken nyt tyttöjä (= tyttöä) mehtää sitä purii mato jos lasket sen” se sano. (Aliina Kivinen)\n”No, se oli tääläkik kyllä niinn että, ei meilläkee ollu, meilläkee ollun noin ni kyllä nii kyllä sanotaan ni, jos ei tualta järvestä kalaa olsis saanu, kalaa saanuj ja sitte ja sitten noin ni lehemän tissistä maitoo ni kylä kuallu olis!” (Frans Kujansuu)\n”Sillon oli nii viljaste kallaa mutta nyt se on seki nii vähenenna. Se o joskus ko sattuu – saa, ette saapi paljo! Menhennä kesanakan ei ole saattu. Nehän on nin kylmak kesah nämät. Se siin on huono, nuotale.” (Marja-Liisa Olofsson)\n”Minä olen ikänän nim minä olem polttanur ruutia paljo. Mutta minulle ei ole kertookaav vahingollaukausta tullu. Ja minä olen aekonanj kum minä olim metällä ni, minä varmaan kahton sen, että mikä siellä on, ennenkö minä ammun.” (Otto Lievonen)\n”Viikuna Valakuna Vyötik Kyitik – kun mull ol semmoset nimet niilä lehmilä. Ja ku ne ki ti-, a-, tu- täss on aijat aena ja ste veräs siinä – verräälen ne tulj ku huus vua sitte – kevväestä.\nMut annak ku, tulj, sieniä sit lehmäsieniä ja kaekkia ku ne män ettää ja ku niit pit hakkee ni.. Että ku se olj nii vetelätä nää suot jotka nyt tuollaa ojitellaaj ja pelataan ni, minä aena katkor risuja ettem.. Upotti niin kauheettomast ne suot!” (Amanda Nykänen)\n”Aamulla lährettiin sitten siihen – taisi olla ihaj jo viilen aikaav vaik kuuren aikaan kun se joulukirkko alako. Sitte nehäm – mentiin hevosten kans sinnej joulukirkkoon – nim paljon ku mahtu suureen, kirkkorekkeen, ni sitä lapsia kovottiin (= koottiin) kirkkoreem perä täyteen ni, sinnej joulukirkkool lählettiin ni..” (Elina Patala)\n”Herra ihmek kun, palttoosta kulu selekä naarovat immeeset kun, Ahmovvoarraan (= Ahmovaaraan) astiv vielä jalam piti, lärketelläj ja sieltä vasta aena aattoom pääsj ja toesinnaan kuv vielä ee, sopinna aatoloehenkkaa (= autoihinkaan) – härraihmek kuitennis se olj semmojsta, sillon sota-aakana kun sit olj niim mahoton sitä kulukkiita.” (Aada Lehikoinen)\n”Silakoota m-oon syäny – mä oon olluk kovaa miähentouhus kakarasta ruvete. M-oon ollut tuollaanen, hulikaani! --- Seittemän niitä piti syärä. Voi jumala kun suuta poltti koko yä!” (Maria Lång)\n”Juusto ko tehhään... tavalinej juusto semmonen nin kuj juustot tehhää. Mie tiä muuta ko, pruukathaam panna – ennen om pantun nuim – piimäki om pantu, siihen uuem maijon seurhaan ko se o haillistettu (= haalennettu), ja keitetty.” (Sandra Tyni)\n”Ja meil o tuo vaara, joka näkyy kansa se on, se on, tuo iso korkea vaara – se on kuttuthan Etnuluihtin. Ja se on lapin nimi se Etnuluihtin. Net ol lappalaisek kulkenhev vanhav vanhaasta ko net on kulkenhet täältä ni, se on semmonev viitta lapiks. Se on ollun niin ku merkkinä – net tietävä – niit om paljon kulkenus sieltä takapuolelta kans. Semmoset talvitiet olhen niillä ko ne o kulkenhet poroitten kans.” (Isak Herman Fjällborg)\n”Ni tiälähä olj venäläesiä kaaheem paljo jotta... Ja sillom minä herkesim massatehtaan työstä poes ja minä rupesin kahvia myömmää. ––– äet olj toverina nim myö kahvia keetettiij ja minä kahvia kannon – isä ku olj, sillä tuurilla nim myö vietiim mehtäänniik kahvia – paljon minä hankin sillo.” (Alma Parviainen)\n”No se olj sellajsta sillo miu lapsen ollessai. Jot myö lapset sitte alettii jo aatella nii kauva, pualest syksyst jo et milloha ne alkaat sitä joulsiivuo tekemeä. Ku se olj nii suurenmoista se joulsiivo.” (Hilkka Kaskimaa)\n”Oon minä käynyv vielä marjassa mut männä kesänä min e oekee paljon käynynnä. Täs on nin kaokana noe, marjapaekat. Minum mehtässän ei ok kun mustikoita ja tänä kesänä siel ei ollu.” (Maria Uusioksa)\n”Ja minä siitte sillä, tieti, yhev varsa. Ja, sillähäm minä ajoi siinä, parikymmentä vuotta, mutta siintä tulj nii hirvee että se ei... Sitä ei suant kukkaam muut, hoetook kum minä.” (Otto Jäppinen)\n”Oikeim minä k-, meinaan, olim pahoillani ko toiset meinaan, ei viälä sir ruakkineen niitä, hevosijjaan. Ja sit, hakkasivat. Sitä minä olen kyllä nähnyn nii. Meinaan kun, ov vaarittu hevoselta enempi mitä siltä saa.” (Armas Tiensuu)\n”Ko muistuut aina mielee ni oikee – iltasil ain maate käyves ni se muistuu aina mielee se, kotiseutu. Mut eihä täält saa mittää! Ei tääl – mie en oo näht muuramiikaa. Em mie o kuult kääekää kuukuta.” (Hilta Lipponen)\n”Eikä sillo‘ ‘ollunna lattiisakkaam mualia eikä ollum minkään näköstä tapettia – myöhik ku asuttiin siinä pienessä huoneessa ni, näilä vanhoila sanomalehtilöiläk, sitten, tapetit panttiin niistä. Ku ei ollum mittää!” (Lyyli Kallinen)\n”No muistam minä sitä aikaa kun tossakim pellol niittivät kylvöheinää viikatteella mut mä olin niil laps ettem minä muuta kum muista.” (Hulda Salonen)\n”Ku aurinko paistaa nin auringosta hyvin tietää ja... Ja sittej jos on su-, pilivinen ilima ja kattoo pilivihim mihinkä päin ne menöö ja kulukoo nii sitte... Sitä varten en koskaam min oo eksynym mettäs.” (Hedvig Väliharju)\n”Ne on ollu ilmosen iää sellaist että kalamiäs se, se valehtelee. Vaikka se ois kuinka totii miäs nii kyl se, kalastusasioist pitää vähä käyttääv valetta. Miä ennen kun olim Mäkeläs, vävyv (=vävynä) vähän aikaa yhes talos niin kun käytii nuatallakii ni, siäl sit vasta siitt oikeiv valehlehtii.” (Nestor Pöysä)\n”Vaik ois mänt nuorempanaki – sit pantii jo nutturalle tänne ja, neuloilla kiij ja, sit neitti peähä. [ –] Se olj sen ajan, morssiimen merkki. Ja vaimon merkki. Niin olj minullaki. Ku mänin ens kerra naimisii – mie oon olt kaksis naimisis. Juu.” (Anni Kähkönen)\n”Nim mum piti lähtiät tuomahan niitä maitoja siältä. Em mä nyt muista, enkä ymmärräk sanuak kuinka, monta kilometriä – nyt puhutahan kilometriistä ni, sinne olis ollu sinnel larvamaalle. Ja, ne jäi sinnet töihij ja minä lähärin tuamahan maitoja, ja, sittem mum piti keriitän ne tuamahan tännek kotia, ja, se, ne, panthim meijerhij ja viärät taas hinkit sinnel – lähtev viämähä sinne, tyämaalle. Niin.” (Tilda Oksakari)\nSe oli usein kysyny, sanoo Emmi sen sisar että, se kysyy, on häneltä kysyny monta kertaa että, ”onko se Hilta kyllä krussahtanu”? Voi, että ”kun se oli nii koria flikka rippikoulus”, että ”onko kyllä krussahtanu (’rypistynyt’)”. (Hilda Tuomikoski)\n”Nyt hyö ovat Viroos miun kä-, miun kälyki ov Viroos nyt, ja kälyn poika. – – Mu-, ei ole Tuhholman, a Muhholman asemal luon, om miul yks kyty ('miehen veli'), ja ne pittäät kirjavaihtoo ('kirjeenvaihtoa') hänen kansaan. Hiä, hiä tietää kaik heiän elämääseen. Ja on miul nato ('miehen sisar) ja tuota, Viroos.” (Mari Heimonen)\n”Se oli syväntautine ihmisriepu ja sillä oli nitroja kyllä matkassa mutta se oli sitä jouluevästä ollu haalaamassa ja se oli toisen kerra Veskoniemestä ollu potkurilla noutamassa nii, hän ei päässykkää ennää sitte perille hän kaatu sinne ja..” (Lyydia Palokangas)\n”Ja, ja, sitte, niihää se panj sen, ommaase siihe kärrii ja, eihä se mitä lähe! Hevone yrittää vaikka kullee, nous oikkeem pysttyy ja hirnahtel ja, eihä se mitä lähtenä!” (Hanna Karen)\n”Ja, siit järvilekkii ja jokiloile ku olj pitkät matkat ni, ne ni tiukast, saivat sitä vettä jot, ei ne, saaneet puhtaaks miu, katellaksei mitä mie nyt lapsen sillo ymmärsi ja oha mie, nyt puhunt peräst päi muihekii kans – ne ei saaneet puhtaaks ja niihe tulj täitä!” (Eelin Heinonen) Lataa\n”Juopi, tämä juopi lajiv verrav vain hyviv vähä hiännik. Uamusilla se oh hällääs se, niin kun tavattavvoo päevil-, päevällä niin, eipä, tahok koko, ottook. Vaekka ennen olj hyvin kova kahvijjuoja.” (Lydia Palviainen) Lataa\n”Noo, kyllähän niis oli, monemmoista. Minäkin, yhyret häät muistan kun, jonkin, Petäjän, tyttäre, häät oli.” (Arvo Ylinen) Lataa\n” – toh nyt tuli miäleeni polkupyärästä, että sitä pilettiin ihimeenä. Jonka – hevosekki sitä pelekäh niin että meilläki oli se, see hevonen se, hyvänkulukune hevonej jota mä äskön sanon niin, se palah takasik ku tuli polokupyärä vastaan ni se palah takasis se ei menny ollenkaa.” (Taavetti Kuortti) Lataa\n”Siel ol kuumaa löylyy ehän siit kylpömisest tullu mitäh ja...” (Iitti: Tyyne Nirvinen) Lataa\n”Minun nuotta om monestim mitattu. Polliisittiin ne on... Ku se enne olj se mittuuhomma nin kerrannis sanovat että, onko nuotassa perä – minä sano että om minu nuotassa perä aena.” (Iisalmi: Aatu Rönkkö) Lataa\n”Semmosta se o ollu ennevvanha. Ei se oon nyt, ei se oon nyt niil lujjaa nuilla nuorilla ku oli enne, ei!” (Ii: Anna Tolonen) Lataa\n”Ei enee, ei enees saan niin komeita ahvenia ku, sillon sai. Kuv väliin oli, kahleksan yhleksän killoo repusa kalaa, ja oikeen isoja ahvenia, ku tultiin, onkelta, joo.” (Hämeenkyrö: Taavetti Lammintausta) Lataa\n”Kyl minä, sahlin (=sahdin) osaal laittaam mutta, em minä enääl laita. Juu.” (Hämeenkoski: Olga Hakamo) Lataa\n”Kun nee ennen kalasteli, kotonaki kalastettiin, oli verkot oikeen. – – Ja koukulla ja sit semmosel ahraimellaki ku, ruuhem päässä palo valkee ja...”(Hyvinkää: Enkla Kokkila) Lataa\n”Meijjän kylällä oli karhumies ja Kerälän kylässä oli sittä Kinnune.” (Hyrynsalmi: Aate Kemppainen) Lataa\n”Juu, minä muistan viirentoista ja neljäntoista vanhasta saakka kaikki. Niin taikka sen saa sannoo oikeen että kymmenev vanhasta saakka, muistan. Kon on siihen aikaam mun täytynym mailmalta leipänim ottaa.” (Humppila: Juho Töykkälä) Lataa\n”Em mä tiäm mahroiks mää kahtatoista vähä käyrä. Ja sem mää tiän että evästä mulla ei olluk kertaaka. Toisill oli maitopullot ja mää aattelin että kyl kelpaa ko, maitopullot oj ja, vehnäst, ja syärää.” (Huittinen: Iida Nokiniitty) Lataa\n”Mää sem muista viäl ko ensmäissii autoi rupes tulemaam Mannilaanki!” (Honkilahti: Lempi Ritvo) Lataa\n”Kapteini komenti sittek ku ruoka oli valamissa nii, ne miehet, sittes syömähä.” (Honkajoki: Jenny Järvenranta) Lataa\n”Eei tiäläm mitä neuvoo – minä olisin kans ollu utelias tiätää!” (Hollola: Anna Lehtinen) Lataa\n”Enne, ajettiir reellä lanta, pellolle. Ja, sitte, hevoselle, hankittiim mehtästä semmonen kakshoara-, -puu, joita nykyvellää sanotaa kakkuloiks.” (Hirvensalmi: Johannes Huhtiniemi) Lataa\n”Mut ko sitä ny ajattellee ko noitten traktoreitten kans siäl ajela ja häärätä et oi voi niit heosparvoi (=hevosparkoja) siihe aikka sentä ko ne o lujila ollu.” (Hinnerjoki: August Mattila) Lataa\n”Ne oliki aivan kaikki nuok kirvehet ja semmoset, ne oli aivan, sillon aikanahans maasepän tekoja.” (Himanka: Juho Ainali) Lataa ”Ne ko kaks ruploa siihe aikoa ko ol rupla rahaki viel, käytännössä nii, ottiit ni siit tuota, niil pit antaa viel sukat.” (Hiitola: Katri Pajari) Lataa\n”Joo! Kevätkauet olthiin sielä paleluthiim pitkim mettäjokia ja sielä kuletethiin tuota – hangela nukuthi.” (Hietaniemi: Emil Juntti) Lataa\n”Että kyllä tää o ollu hyvi, hyvi alakeellista, minunniim muistin tää elämä.”(Heinävesi: Emma Natunen) Lataa\n”Raha kun ol kovil sillon ka-, aina nii, nii tuota se täyty koittaam mistä millonkii aina sitä saatii nii minä läksin ihan, sittem monta päivää – minä kävi syksysellä ihav vasetu aamust astim mettää.” (Heinola: Ferdinand Luhtanen) Lataa\n”Nii jo tujlliit miultakii miehet kyselemmää et, onks se näyttänt asetta? Mie sano kyylhä se kovaast pelojttel sen kerra.” (Heinjoki: Antti Näkki) Lataa\n”Keskusteltiin öylöj (’eilen’) justiin täs toi – Kurust yhrev vanhan ihmisen kans. Kylhäm mee keskusteltiin niitä kaikkia kuinka meitin elämämmen oli sillon kum mee oltiim pikkusena lapsena.” (Hausjärvi: Josefiina Tamminen) Lataa\n”Ja, oonhan ne tuota vanhat, ennev vanhat miehet ne olj suanna aekasissiit tuota kärmeen tulemaan tuppaa ja, iha – tulemaav vaekka mihi.” (Haukivuori: Salomon Paavilainen) Lataa\n”Van se om mulla niin tuoreesa muistisa – min olin semmonem pojalloppi ja... Ja ku se oli naapurin tyttö ja ellää vieläki se, emäntä, vaa ei ot tulluk koskaam puhheeksi että muistaako hän sitä, sitä'konstia.” (Haukipudas: Matti Ukkola) Lataa\n”Mutta sulet ('sudet') ajo takkaa kovasti hevosmiästä talvella – miästä ja hevosta. Sillon kun oli nälkäsempi aika ni.” (Hauho: Fredrik Ylhäinen) Lataa\n”Mutta nyt ei niitä enää os sit ollu, ollup pitkää aikaan – kun autot tuli nin, autot nee härräät ('härät') tappo.” (Hattula: Villehartti Nieminen) Lataa\n”Enkä mä eniä tämmöne harmoapeä muistakkoa, kaekkia! ” (Hartola: Klaara Lundgren) Lataa\n”Ja kyllä se olj kaunista seutuu – juhanuksen aekaan ni voe ihmettä ku siel olj paljo kukkasia.” (Harlu: Anni Sopanen) Lataa\n”Ko sanotaan et mennee aamusti, aikasim myllyy ja hiljan ('myöhään') kirkkoo ni pääsee molemist piam pois.” (Harjavalta: Yrjö Lehtonen) Lataa\n”Mualimassa ei tasapaenoo oesj jos kaikki ihmiset ois yhtä himollisii. Taetaa yheksänkymmentäyheksär rosenttia olla että pikkusev viinoo om maestanna.” (Hankasalmi: Vilho Rutanen) Lataa\n”Yhtääl lammasta ei oo, misään näisä taloisa.” (Halsua: Tekla Jyrkkä) Lataa\n”Ja tääl kyläs kasvo niim paljo enne semmost koiruoho ja, eikä kasva enä. Se vaa loppus jollain taval ne.” (Halikko: Lempi Tuomola) Lataa\n”Ku ne, mennäki kesänä veivät monta roomullastia täältä ni, Ouluun niitä.” (Hailuoto: Väinö Ruonala) Lataa\n”Ja kun saunnaakil lämmitti ja vai oli tuo, sauna ovi auki niin se meni saunnaan tököttää, savun sekkaan se lehemä.” (Haapavesi: Kaisa Lassila) Lataa\n”Kun se on sellaist et naiset... Jos naisen kaa ol hyviis väliis niin tuota miähetkin on.” (Haapasaari: Hjalmari Eerola) Lataa\n”Ja minähä oesil lapsellissuuessani sen teheny!” (Haapajärvi: Hilarius Pyhtilä) Lataa\n”Ei minä rupea istumaa että, aivan näin käet ristissä. Mull om mattokangas vintillä ja, kuvom mattoo ja, laitan semmosta. Joo.” (Evijärvi: Senja Söderena) Lataa\n”Vanhan aikka sanottiin kriffeliksiki semmost kon kirjotetti semmoððem mustan tauluhu. Olettekt semmost ikä nähny?” (Eurajoki: Aini Rauvola) Lataa\n”Mut semmost sillo, ei sillon kaupas mittääm muut olk ko kaffet hiukan ol ja, sokerii – semmosii topei (= sokeritoppia).” (Eura: Aina Virtanen) Lataa\n”Mie olin yksin kerran, Suomem puolella metäs, halkomettässä.” (Etelä-Varanki: Eenokki Lapa-aho) Lataa\n”Ja Takkulas oli sama peli, siin oli, ku Saarjärvelt tulee se, vesi ales sit tähä, Lakistojjokee ni, siin oli kumpases talos vesimyllyt.” (Espoo: Karl Nyholm) Lataa\n”Kylä se vähän ne laulaam pisti, miähet, miähek ku ne sitä sitte tarpeekseen, ryyppivät!” (Eräjärvi: Olka Nieminen) Lataa\n”Jos he saatais sem miehen käshinsä ni kyllä he näyttäs!” (Enontekiö: Eemeli Keskitalo) Lataa\n”Hyvin kelpajssii! Ei tarvina, yllytellä että ottool lissee, pikkusej jäe kukkoloesta semmosia, vähä, pohjakuoren tähtteitä.” (Enonkoski: Kauko Pöllänen) Lataa\n”Kell om maata nin, sehäm maastaan, tulot nauttii sittä. Olokkoom puita taikka mitä.” (Eno: Heikki Lahti) Lataa\n”Ja eihään se siin nyt siit, vähä, hämäräs niin noin, nähnykkään sit, mikä siell om mut että, kumminkin sano sen siitt että on niin isääh näköin että! ” (Elimäki: Taavi Ellilä) Lataa\n”Mää oli tavalisest, luano helmas. Teltta pystyyv vaa ja... Sillail sitä menti.” (Aura: Antti Ketomäki) Lataa\n”Ja kyl se tositapaus pitäs ollan – niin isäukko sit väitti ja puhu, et isäukkokii kuul sen niin kun se oli peri, nuarempa.” (Askola: Antero Mantere) Lataa\n”Ek kyl se o, kyl se oikke mukava hommaa o marjai noukkimine.” (Askainen: Kyllikki Nieminen) Lataa\n”Kylhää niiss o, kylhää niiss o elävissäkii hoitamiist.” (Asikkala: Ida Sormunen) Lataa\n”Jaa sehän on sellatii, sellatiin kova päivä ku sanottii että, ”kolme on kovaa päivää – lukuspäivä ja, ja noin, siantappo ja ohrarriih” – ne ol kovat päivät, kolme.” (Artjärvi: Toivo Nikula) Lataa\n”Ja niitä lapsia läks tulemaa siit – niin niitä tulj nii ku rikkaa pellole aumoja! No niihä se o kun ei ne piäsnä kahev vuoev vanhakskaak ku tulj aena toine. Nii. Ja kaheksaha minä niitä tei, mut se yks kuolj vua.” (Anttola: Amanda Liikanen) Lataa\n”No käytiihä sielt kirkos. Enne aikaa käytii ahkeraa kirkos. Käytiihä sielt kirkos niin ku joka pyhähä se jokkuu käi ain taloost kirkossa. Mm.” (Antrea: Helena Ristola) Lataa\n”Nii et, kaikellaist sit on ollu, ennem maailmas!” (Anjala: Hanna Lampinen) Lataa\n”No se ol simmost, et nousti ylös aikasi – viire aikaa ylös. Aamul.” (Angelniemi: Alma Ahlroos) Lataa\n”Ni äitee sano jotta no kun ootta jaksanuk kärsiä.” (Alavus: Sofia Aho-Pynttäri) Lataa\n”Että ku kuollu ei saak kurkistellak ko siittä o henki pois.” (Alavieska: Fanni Heikkilä) Lataa\n”Jos si me-, menet etehlään niin, sielä on, paljom paikkoja missä puhuva niim monellaistaa kieltä ni että sii et ymmärrä, ei vaikka olis mikä.” (Alattio: Maria Aslaksen) Lataa\n”Mutta kerran, me olimma nin kovassa tormissa (’myrskyssä’) sen kansna, menimä Seittenkaahree, niin keskimasto katkesi!.” (Alatornio, Ruotsi: Einar Holmqvist) Lataa\n”No rahhaa se oli – raha sielä näky oleva mutta se oli pientä, siihen aikhaa.” (Alatornio: Matti Liakka) Lataa\n”Tällä kulmalla kiärti toi kiartokoulu. Semmonen ko oli semmonen, kiärtävä opettaja ko, joka Alastarolla meni ...” (Alastaro: Eero Sillanpää) Lataa\n”No, kun se tulloo likellen nim minä hyppäsin sen kaulaan kiinni ja piji, harjasta kiinnij ja kiikun kum puukello sen kaulassa ja se hyppäs toisellem puole, hilaa ja, pistivät miehet hilan kiinni: ori seisos het.” (Alajärvi: Hulda Karhu) Lataa\n”Kum mä muistaasim minkälaisia mä laulaasin sullen nim minä laulaasin.” (Alahärmä: Kustaa Etelämäki) Lataa\n”Minä em muista kuka isä kans oli mutta Poikjärve hevonen oli, olevanas.” (Ahlainen: Olga Lehto) Lataa\n”Sittehän sanotaa, kun järvi jääty nim päästiin suaraa et eihän tästä ok kun kuus kilometriä ni, seittemän ni keskustaa, jäätä myöle, joo.” (Aitolahti: Kaarlo Junkkari) Lataa\nKotimaisten kielten keskuksen sivuilla on julkaistu Puhetta pitäjistä -murrenäytteitä vuodesta 2014. Tekstikatkelmat ovat Suomen murrekirjasta.


Kokeile viiniköynnöksen kasvatusta parvekkeella – luomusti! - Substral\nEtusivu1 / Kotikasvattajan vinkit2 / Kokeile viiniköynnöksen kasvatusta parvekkeella – luomusti!\nOman hyötypuutarhan pitämisen ei tarvitse olla taitolaji tai monen hehtaarin projekti. Kun kasvupaikka, kasvualusta ja lannoitus ovat kohdallaan, olet harppauksen lähempänä oman maan antimia.\nHerkullisia rypäleitä tuottavia viiniköynnöksiä on perinteisesti viljelty Suomessa kasvihuoneissa, mutta tämä ajatus joutaa jo romukoppaan. Viiniköynnökset menestyvät hyvin nimittäin myös lasitetulla parvekkeella tai aurinkoisella, tuulelta suojassa olevalla eteläseinustalla.\nToimi viiniköynnöksen kanssa näin:\nIstuta viiniköynnöksen taimi ulos vasta yöpakkasten mentyä. Viiniköynnös kasvattaa syvät juuret, joten varmista, että sillä on runsas multakerros käytettävissään. Jos istutat taimen parvekkeelle tai terassille, valitse noin 8-20 litrainen ruukku.\nHuolehdi kasvukauden aikana, että viiniköynnös saa riittävästi vettä ja ravinteita. Se kaipaa usein kastelua ja lannoitusta, mutta vain kohtuullisesti kerrallaan.\nVaro antamasta viiniköynnökselle liikaa typpilannoitusta. Ylenmääräinen typpi saa sen kasvattamaan turhaan köynnöstä, mikä kostautuu sadon määrässä.\nKokeile kasteluveteen lisättäviä lannoitteita, joiden ravinnesuhteet on optimoitu satoa tuottavien hedelmäkasvien tarpeisiin. Luonnonmukaiseen tuotantoon soveltuvat, täysin kasviperäiset, Substralin Think Eco Tomaattiravinne ja Think Eco Yleislannoite ovat turvallisia käyttää ja helppoja annostella kasteluveteen. Think Eco kasviravinnepuikko puolestaan tarjoaa katkeamattoman lannoituksen koko kasvukauden ajaksi.\nSubstralin Think Eco -luomulannoitteet\nSubstralin Think Eco -tuotteet ovat täysin kasviperäisiä luomulannoitteita, jotka soveltuvat keittiöpuutarhaan sekä kasvihuone- että parvekeviljelyyn. Tuotteet on kehitetty viherpeukaloille, jotka haluavat välttää synteettisiä lisäaineita sisältäviä lannoitteita.\nThink Eco Yleislannoite\nThink Eco Tomaattiravinne\nThink Eco Kasviravinnepuikko\nPuutarhan pienet tuholaiset kuriin yhdellä valmisteella 5 vinkkiä puutarhaan – oletko valmis kasvukauteen?


KARDEMUMMAN TALO: Salaisuuksien paljastuessa\nLähettänyt Kardemumma klo 12.27\nKauniita joululahjoja olet kutonut! Mukavaa Tapaninpäivää :)\nenkulin käsityöt 26. joulukuuta 2015 klo 17.07\nTodellakin olet ollut ahkerana. Upeita neuleita.\nSude 27. joulukuuta 2015 klo 7.36\nSiellä on niin kauniita lahjoja jaeltu. Nythän sitä voikin sitten alkaa jo tekemään ensijouluksi neuleita, ettei tule lopussa turhan kiire =) Ensimmäiset minäkin jo pistin puikoille.\nAuli 27. joulukuuta 2015 klo 10.47\nHienoja lahjoja. Nuo harmaat tuntuivat tässä netin joulun kirjoneulesukkaähkyssä ihanan raikkailta ja perinteisiltä!\niso gnu 27. joulukuuta 2015 klo 21.28\nPaljon olet taas ehtinyt neuloa ja kauniita!


SDP:n esitys lakivaliokunnan kannaksi - äitiyslaki etenee vihdoin! | Sanna Marin\nSDP:n esitys lakivaliokunnan kannaksi - äitiyslaki etenee vihdoin!\n« Hallituksen budj..\nAktiivimalli syv.. »\nPerjantai 22.9.2017 - Tiedote 22.9.2017\n- Äitiyslaki on tärkeä naisparien ja ennen kaikkea naisparien syntymättömien lasten oikeusturvan kannalta. Nykyisin se, että naisparin lapsi voisi saada kaksi juridista vanhempaa, vaatii pitkän ja raskaan perheen sisäisen adoptioprosessin. Tämä jättää lapsen oikeudellisen aseman heikoksi raskauden ajaksi ja myös syntymän jälkeen. Erityisen ongelmalliseksi tilanne muodostuu, mikäli synnyttävä äiti kuolee synnytyksessä. Tällöin lapsi jää juridisesti vaille vanhempaa vaikka toinen vanhempi tosiasiallisesti on olemassa, Marin sanoo.\n- Tilanne ei tällä hetkellä ole yhdenvertainen tai ongelmaton lasten oikeuksien toteutumisen näkökulmasta. Äitiyslakia tarvitaan, jotta lapsella olisi syntymästään lähtien oikeus esimerkiksi elatukseen, perintöön ja tapaamiseen suhteessa molempiin vanhempiinsa, Ojala-Niemelä toteaa.\n- Säätämällä äitiyslain turvaamme naisparin lapselle kaksi vanhempaa ja yhdenvertainen aseman syntymästä lähtien. Tämä on oikeus ja kohtuus. Hyvä, että eduskunta pääsee käsittelemään asiaa ja korjaamaan nykyisellään ongelmallisen lainsäädännön, Kymäläinen katsoo.\nAvainsanat: Äitiyslaki, Eduskunta, Lakivaliokunta, SDP


Hanke toteutumassa - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nToyota Corolla on pohjana suomalaiselle sähköautolle.\nJulkaistu: 11.3.2008 12:38\nSuomalainen sähköauto on toteutumassa. Ensimmäiset konvertoitavat autot on jo tilattu, ja prototyypin suunnittelu on käynnissä. Auton tietojärjestelmä rakentuu Linuxille, kertoo hanketta ajava Sähköautot Nyt! -yhteisö.\nSuomessa kyselyssä suosituin automerkki oli yhteisön mukaan Volkswagen Golf, mutta Pohjoismaiden suurimman sähköautojen jälleenmyyjän, norjalaisen Enviro Elbilsalgin asetettua 300 tilaustoivetta Toyota Corollalle, oli peli selvä. Yhteisö korostaa, että Enviro Elbilsalg rahoittaa myös prototyypin. Auton suunnittelu tehdään yhteisössä avoimen lähdekoodin periaatteella, eli työn tuloksena syntyvät ohjeet ja piirustukset ovat kaikkien käytettävissä. Sähköautot – Nyt! ilmoitti kuukausi sitten, että se avaa kyselyn jossa mitataan kiinnostusta sähköauton ostoon sekä mieltymyksiä merkistä, mallista ja muista ominaisuuksista. Jos 500 sähköauton ostamisesta kiinnostunutta löytyisi, ryhdyttäisiin tuotantoon.Nyt kuukautta myöhemmin yhteisö ilmoittaa, että tavoite toteutui paljon uskottua nopeammin. Sähköauton ostosta kiinnostuneiden määrä on olemattomasta mainonnasta ja vähäisestä julkisuudesta huolimatta ylittänyt jo 600:n rajan.\nSuomalaiset puuhamiehet tuovat sähköauton markkinoille\nSuomalainen Sähköautot Nyt -yhdistys alkaa muuntaa polttomoottoriautoja sähköautoiksi. Ensimmäiset akuilla toimivat sähköautot halutaan liikenteeseen jo tämän vuoden lopussa. Lue lisää ›


ANTERO LAUKKANEN 557 - kristityn ääni!: 2011\nMAHTAVAA OLLA NUORI SUOMESSA\nTämä alun vuodatus on surullista luettava, koska se on osoitus äärettömästä välinpitämättömyyden kulttuurista, jossa poliittinen eliittimme elää. Päätöksenteon valtapuolueet ovat jo neljän hallituskauden aikana antaneet asioiden vain lipua kohti syrjäytyvää Suomea. Suomalaisten nuorten työttömyys on noin 27 %, luu on yksi Euroopan korkeimpia. Nuorten mielenterveysongelmat ovat moninkertaistuneet. Nuorten itsemurhaluvut ovat koko läntisen maailman korkeimpia. Kaikki tämä on päättäjien tiedossa, mutta kukaan ei välitä. Syytä olisi, sillä kohta homma räjähtää käsiin.\nLähettänyt Antero Laukkanen klo 8.41\nEnsi oli Paras hanke. Neljä vuotta selvityksiä ja seminaareja. Muutama miljoona euroa kuluja, huomattavasti enemmän turhautumista. Nyt myönnetään, että metsikköön mentiin Paras-hankkeessa. Emme kuitenkaan näytä oppivan virheistämme, vaan uutta kuntaremonttia ajetaan vauhdilla eteenpäin, ilman laajaa keskustelua ja asiantuntijatahoja kuuntelematta.\nOlisiko hyvää yleisen älyn ja oikeudentajun mukaista kuitenkin joitakin asioita tunnustettava. Kuten se, ettei palveluja tarvitsevien ihmisten määrä vähene millään alueella kuntarajoja muuttamalla. Sama määrä palveluja tarvitaan jatkossakin ja vielä enemmänkin ikääntymisen myötä. Olisiko sittenkin myönnettävä, että tietyt peruspalvelut olisi tuotettava valtion toimesta, yksinkertaisella ohjeistuksella ja yhdestä kassasta. Jolloin kaikki alueelliset kehittämishankkeet ja lähitarpeet jäisivät kunnan tehtäväksi ja peruspalvelut valtion vastuulle. Nykyisellä tietotekniikalla ja osaamisella, tämän ei luulisi olevan vaikeaa. Ehkä se onkin liian yksinkertaista.\nLähettänyt Antero Laukkanen klo 10.40\nKAUPPALEHTI - AJANHENGEN PEILI\nMinulle tulee Kauppalehti, kotiin kannettuna. Jaa, että miksi? No siksi, että paremmin kuin ehkä mikään lehti tällä hetkellä, se kertoo minkä hengen viemänä yhteiskuntamme kulkee. Siitä näkee yhdellä lukemalla koko sen arvomaailman, jolle nyt yhteiskuntia rakennetaan. Tässä pari lainausta: ”Eurooppa tarvitsee pelastuksen pankin” KL 29.8.2011, ”Pörssi siirtyy talouden keskiöön” KL 19.9.2011, ”Sallikaa Kreikan vararikko, pelastakaa pankit” KL 19.9.2011.\nKun Nordea pankki ilmoitti vähentävänsä noin 650 henkilöä palveluksestaan Suomessa, Nordean pörssikurssi lähti huomattavaan nousuun (tosin työyhteisön henkinen kurssi taisi lähteä saman tien vielä huomattavampaan laskuun). Sama ilmiö on havaittu jo aikaisemmin mm metsäyhtiöiden irtisanomisilmoituksien yhteydessä.\nAjan jumalat ja alttarit ovat selkeästi nähtävissä. Rahan ehdoilla mennään, ihmisistä viis. Näyttää siltä, että me kaikki teemme töitä, jotta äärimmäisen pienellä joukolla ihmiskunnasta menisi äärimmäisen hyvin.\nEn usko että Eurooppa tarvitsee pelastuakseen pankkia, tai kaikin voimin turvattavia pörssejä. Nyt tarvitaan johtajuutta, joka on niin rehellistä, että se uskaltaa tunnustaa näkyvillä olevat tosiasiat. Talous yksin ei voi johtaa maailmaa, vaan siihen tarvitaan laaja kristillisestä maailmakuvasta nouseva arvopohja, jossa työ ja kohtuullisuuden periaate sekä sosiaalinen oikeudenmukaisuus takaisivat terveen tulojaon. Näin Eurooppa rakennettiin ja tästä luopumalla se on ajettu ahdinkoon.\nLähettänyt Antero Laukkanen klo 10.27\nSäästöt puhuttavat Espoota\nTalouden taantuman ei tarvitse merkitä henkistä taantumaa. Samaan aikaan kun talouden mittarit osoittavat miinusmerkkejä, voisivat henkiset mittarit osoittaa kekseliäisyyttä, luovuutta ja päättäväisyyttä pitää huolta ihmisistä. Näin tapahtui sotien jälkeen, kun isämme päättäväisesti tarttuivat asioihin ja kansakuntamme nousi ahdistuksen suosta, tulevaisuuteen, yhteiseen työhön ja yhteiseen uskoon turvaten.\nKristillisdemokratian ytimessä on ihmisarvo ja ihmisläheisyys päätöksenteossa.\nPäätökset tulee tehdä asukkaita kuunnellen, palveluiden tulee olla lähellä ja kaikkien saatavilla.\nRaha ei lisää hyvinvointia, jos arvot ovat pielessä.Espoon talouden ylijäämä on vuodelta 2010 noin 94 miljoonaa euroa, ja vuonna 2011 arvioidaan ylijäämäksi lähes saman verran. Kuitenkaan nämä rahat eivät ole päätyneet peruspalveluiden puutteiden poistamiseen. Edelleen sairaaloista puuttuu varusteita ja hoitajia, urheilukentiltä puuttuvat pukukopit, nuorisotiloja on liian vähän, on alueita, joissa päivähoitoa ei pystytä järjestämään riittävää määrää, nämä puutteet kertovat jotain niistä arvoista, joilla päätöksiä tehdään. Tulevissa kuntavaaleissa on jälleen tehdä uusia valintoja, ole hereillä.\nLähettänyt Antero Laukkanen klo 16.22 Ei kommentteja:\nEilen illalla Espoon valtuustonkokouksessa käsiteltiin vuoden 2010 seurantaraporttia taloudesta ja toiminnasta. Saimme iloksemme todeta, kuinka hyvin vuoden 2010 talous oli kehittynyt, ylijäämää oli yli 120 miljoonaa euroa. Kun myös on tiedossa, että tulos on syntynyt todella merkittävien säästöjen seurauksena, on pakko kysyä: kiristikö Espoo vyötä liian innokkaasti? Leikkaukset onnistuivat, mutta miten voivat potilaat? Olivatko kaikki säästöt todella tarpeen?\nEspoossa valmistuu vuosittain muitakin raportteja, kuin talousraportteja. Kaksi niistä on erityisen merkittäviä: Sosiaali- ja potilasasiamiehen raportti sekä vammaisasiamiehen raportti. Näitä ei edes jaeta valtuutetuille, miksihän? Siksi, että ne kertovat sen miten kuntalaiset kokevat saamansa palvelut. Nämä raportit ovat Espoon kannalta surullista luettavaa. Tässä muutama lainaus. Pitkäaikaispotilaiden hoitopaikkaa jonottaa keskimäärin noin 90-100 henkilö. Lääkäreitä ja hoitajia on työmäärään ja hoitosuosituksiin nähden liian vähän terveydenhuollossa, päivähoidossa, vanhustenhuollossa, kouluterveydenhuollossa, mielenterveyspalveluissa ja vammaishuollossa. Eli lähes joka sektorilla on henkilö- ja palveluvajausta.\nEspoossa on erityinen ongelma: meillä on talouden ylijäämä ja palveluiden alijäämä. Ei kovin kunniakasta säästämistä, inhimillisyydestä puhumattakaan, joka on yksi Espoon arvoista. Tästä puhuin eilen, salissa oli hiljaista.\nLähettänyt Antero Laukkanen klo 9.21 Ei kommentteja:


Bändituotteet Led Zeppelin\nShook Me Led Zeppelin T-paita\nHermit Led Zeppelin T-paita\nZeppelin & Smoke Led Zeppelin T-paita\nSymbols Est. 1968 Led Zeppelin T-paita\nLZ III Bubble Logo Led Zeppelin Huppari\nUSA Tour 1975 Led Zeppelin Huppari\nUK Tour '69 Led Zeppelin T-paita\nElectric Magic Led Zeppelin T-paita\nMothership Led Zeppelin Juliste\nMothership Record Led Zeppelin T-paita\nKaikki alkoi bändistä nimeltään The Yardbirds, jossa sen alkuvaiheissa soittivat mm. sellaiset legendaariset nimet kuten Eric Clapton ja Jeff Beck. Myös nouseva tähti Jimmy Page päätyi bändiin soittamaan bassoa ja kitaraa. Kun bändin muut jäsenet ottivat lopulta hatkat, jäi hänen tehtäväkseen etsiä bändiin uusia soittajia.\nEnsin bändin liittyi laulaja Robert Plant, joka ehdotti myös rumpali John Bonhamin ottamista jengiin mukaan. Viimeisimpänä kelkkaan hyppäsi basisti John Paul Jones ja vuonna 1968 uusi kokoonpano oli muodostunut. Tuskinpa osasi kukaan näistä hepuista odottaa minkälaiseen maailmanlaajuiseen supersuosioon bändi nousisi seuraavan 12 vuoden aikana. Aluksi uusi kokoonpano esiintyi nimellä The New Yardbirds sovittujen kiertuesopimusten täyttämiseksi, mutta tärkeä nimenvaihdos oli vääjäämättä edessäpäin.\nUudessa nimessä tärkeä rooli oli The Whon rumpalilla Keith Moonilla, jonka Jimmy Pagelle vuonna 1966 lausumat sanat ”go down like a lead zeppelin” jäivät elämään. Nimessä oli jonkin verran ironiaa, mutta toimiakseen kirjoitusasua jouduttiin hieman muuttamaan. Ettei ääntämisen suhteen olisi tullut epäselvyyksiä, kirjain ”A” tiputettiin nimestä pois ja näin bändi nimeltään Led Zeppelin oli valmis maailmanvalloitukseen!\nLed Zeppelin aloittaa lentonsa\nNämä kaverit eivät jääneet paikalleen ihmettelemään vaan ottivat yhteyttä suoraan Yhdysvaltoihin. Iso amerikkalainen levy-yhtiö, Atlantic Records, tykästyi lahjakkaisiin muusikoihin ja tarjosi näille levytyssopimusta. 30 tunnin kuluessa huhut debyyttialbumista jylläsivät vahvoina. Ryhmä osoitti esikoisalbumillaan etteivät heitä sitoisi perinteiset genrerajat, vaan albumi sekoitti yhteen ainakin bluesia, rockia ja folk-musiikkia. Bändin mukaan nimetty ”Led Zeppelin” -albumi sai siihen aikaan varovaisia arvioita mutta nykyään julkaisua pidetään käännekohtana hard rockin ja heavy metallin kehitykselle. Albumi sisälsi sellaiset klassikot kuin ”Good Times, Bad Times”, ”Dazed and Confused” ja ”Communication Breakdown”.\nAlbumi saavutti Brittien musiikkilistoilla 6.sijan ja tuotti 3,5 miljoona puntaa - ei huonosti albumilta, jonka levytyskustannukset olivat alle 2000 puntaa. Kaiken lisäksi Jimmy Page otti levyn kohdalla ison taloudellisen riskin, koska hän maksoi studiokulut itse. Seuraavana pysäkkinä oli Amerikka. Bändillä kävi tuuri, että heillä oli matkassaan osaava musiikkimanageri Peter Grant. Hän tunnisti ensinnäkin bändin sekä myös USA:n markkinoiden valtavan potentiaalin ja alkoi puskea suojattejansa lavoille ja radioasemille ympäri maan.\nTämä taktiikka toimi erittäin onnistuneesti - debyyttialbumi ponkaisi musiikkilistoilla sijalle 10. Toinen albumi ”Led Zeppelin II” (joka julkaistiin samana vuonna) ponkaisi albumilistojen ykköseksi ja syrjäytti The Beatlesin ”Abbey Roadin” kärkipaikalta. Albumi sisälsi yhden bändin tunnetuimmista biiseistä - ”Whole Lotta Love”. Led Zeppelinin menestykselle vain taivas oli enää rajana.\nLed Zeppelin - matkalla menestykseen\nLed Zeppelinin kolmas albumi ”Led Zeppelin III” näki päivänvalon 1970 ja saavutti jäleen listojen ykkössijan. Bändi laajensi kappaleidensa kirjoa entisestään akustisempaan suuntaan kelttimusiikkivaikutteilla. Folkhenkisellä albumilla kuultiin mm. ”Immigrant Song”, joka oli albumin yksi harvoista raskaista kappaleista. Tässä vaiheessa näytti siltä, että mikään ei pystyisi bändin nousukiitoa pysäyttämään. Neljäs albumi ”Led Zeppelin IV” ilmestyi vuotta myöhemmin ja bändin soundi otti jälleen uuden suunnan. Toistosta Jimmy Pagea ja kumppaneita ei ainakaan päässyt syyttämään.\nLukuisten muiden huippubiisien ohella albumi sisälsi kenties musiikkihistorian suurimman rock-balladin ”Stairway To Heaven”. Albumi on edelleen yksi maailmanlaajuisesti eniten myytyjä julkaisuja ja sitä pidetään kiistatta mestariteoksena. Seuraavat vuodet keskittyivät pääosin kiertuetoimintaan ja bändin jäsenistä oli jo tähän mennessä tullut rock-musiikin ikoneita. ”Houses of the Holy” albumi ilmestyi vuonna 1973 ja keväällä 1975 ”Physical Graffiti”, joka oli samalla bändin ensimmäinen tuplalevy. Tälläkin levyllä kuultiin uusia vaikutteita ja levy oli jättimenestys.\nLed Zeppelinin loppu?\nLed Zeppelin veti lukemattomia keikkoja ja ne olivat lähes poikkeuksetta loppuunmyytyjä. Vuonna 1977, bändin tulevaisuus oli vaakalaudalla kun kohtalo otti epämiellyttävän käänteen laulaja Robert Plantin pienen pojan menehdyttyä virustulehduksen seurauksena. Tämä saattoi olla jo lopun alkua, mutta vuotta myöhemmin bändi keskitti vielä energiansa työstääkseen seuraavaa albumiaan. 7.heinäkuuta 1980 Led Zeppelin soitti kuitenkin viimeisen keikkansa alkuperäisellä miehistöllään kun vain kaksi kuukautta myöhemmin, rumpali John Bonham menehtyi yllättäen tukehtumalla omaan oksennukseensa.\nMuutamaa kuukautta myöhemmin bändin kolme muuta jäsentä päättivät, etteivät he halua jatkaa matkaa ilman ystäväänsä. Tämä oli yhden aikakauden päätös mutta ei kuitenkaan bändin loppu - bändin jäsenet ovat edelleen tehneet musiikkia ja heidät nähtiin esiintymässä yhdessä lavalla vuonna 2007 - rummuissa John Bonhamin oma poika. Legendaarista! Led Zeppelinin musiikki lentää edelleen aivan omissa sfääreissään eikä tämä zeppeliini ole tulossa alas!\nKattava valikoima fanituotteita Led Zeppelin -faneille\nEMP.fi verkkokauppa tarjoaa kattavan valikoiman tuotteita Led Zeppelin -faneille, jotka haluavat tukea lempibändiään. Legendaariset albumit CD- ja vinyyliversioina, klassisen tyylikkäitä bändipaitoja ja lukuisia muita Led Zeppelin -tuotteita. Pistä suosikkiraitasi soimaan ja anna musiikin johdattaa sinut verkkokauppaamme.\nVerkkokaupastamme löydät myös muut lukuisat legendastatuksen omaavat bändit. Tsekkaa ainakin The Doors, Black Sabbath, The Rolling Stones ja Kiss.


Youssef Daoudi: Monk! : Thelonious, Pannonica, and the Friendship Behind a Musical Revolution\nThelonious Monk tuli tunnetuksi yhtenä jazzin bebop-tyylin perustajista ja mestarillisena pianistina ja säveltäjänä. Jazzin paronittarena tunnettu Pannonica de Koenigswarter oli puolestaan Rothschild-suvun musta lammas ja bepop-musiikin suuria mesenaatteja, joka tuki tuttaviaan varsin avokätisesti. Youssef Daoudin erinomainen sarjakuva Monk! kertoo... Lue koko vinkki »\nPianisti Iiro Rantala on ehtinyt elämässään melkoisen paljon nelikymppiseksi. Helsinkiläisestä polkupyöräkauppiaan pojasta on tullut reilun parinkymmenen musiikkimaailmassa viettämänsä vuoden aikana yksi kuuluisimpia jazz-muusikoitamme, joka nauttii myös laajaa kansainvälistä suosiota ja arvostusta. Suuren osan laakereistaan Rantala on niittänyt... Lue koko vinkki »


Viikonloppu vilahti neuloessa ja telkkaria katsellessa. Perjantaina kävin moikkaamassa entistä työkaveria Kympissä ja juttelimme varmaan ainakin tunnin, oli tosi kiva nähdä häntäkin. Onnistuin ilahduttamaan tuota työ-pikkuveljeäni Disneyltä ostamallani StarWars-paidalla, se tuntui kivalta.\nTein eilen punajuuri-aurajuustovuokaa itselleni evääksi, toki siitä saavat muutkin syödä jos haluavat. Siitä tuli oikein hyvää, ihan yllätyin positiivisesti :)\nTänään aloitin aamun uimalla sen perinteisen kilometrini. Oli mukavaa ja sain koko radankin hetkeksi kokonaan itselleni, kokonaisaika oli 32 minsaa. Työpäiväkin meni, ihmettelimme perjantaina tulossa olevaa mielenilmausta ja kaikkea siihen liittyvää.\nKeskimmäinen kehitti oikein mukavan räkätaudin ja kuumeen ja oli (taas) tänään poissa koulusta. Nyt minulla on kurkku todella kipeä.. tautia odotellessa.\nLoppuun vielä kirjastotätien Rapsodia. Ilmeisesti kirjastolaiset ovat aika hauskaa väkeä ihan joka paikassa :P\nTunnisteet: lapset, perhe, työ, uiminen, video: Library Rhapsody, ystävät\nMarjaana 15. syyskuuta 2015 klo 9.20\nVoi tuo kissa... repesin ihan totaalisesti.\nMites teidän Sisu voi, olen ajatellut sitä?!\nTuo video oli oiva osoitus taas siitä, ettei me olla mitään väritöntä hissukkaväkeä ;-)\nPuskissa 16. syyskuuta 2015 klo 22.37\nSysi voi mainiosti taas, ei mitään muuta ongelmaa kuin että levon jälkeen on hiukan kankea liikkeissään :)\nKirjastolaiset on ilmeisen valikoitunutta porukkaa :D\nJarmo Ainasoja 21. syyskuuta 2015 klo 10.48\nPunahuuli ja aurajuustovuuasta joten tarkempaa speksiä niin pääsee grillaan\nPuskissa 21. syyskuuta 2015 klo 11.57\nTein karppien ohjeella, mutta kaksinkertaisen määrän ja kermaa tuplasti ;) Hyvää tuli.


Creative Software Innovations – eli tuttavallisemmin CSI Helsinki – kehittää työkaluja asianajotoimistojen ja muiden asiantuntijaorganisaatioiden toimeksiantojen hallintaan ja laskuttamiseen. Ohjelmistomme tarjoavat kokonaisvaltaisen toiminnallisuuden, jolla ylläpidetään sujuvasti asiakkaiden ja toimeksiantojen tietoja, hoidetaan hinnoittelu, toimeksiantoon liittyvien tehtävien koordinointi, tehdyn työn kirjaaminen, laskutusaineiston viimeistely ja laskutus sekä maksusuoritusten käsittely. Ohjelmistojen monipuolinen raportointi tarjoaa reaaliaikaista informaatiota niin päivittäisen toiminnan kuin kehittämisenkin tueksi. Kiireiset käyttäjät pääsevät tekemään ohjelmistoihin kirjauksensa kätevästi mobiilisovelluksilla tai erillisellä pikakirjaussovelluksella. Tarvittaessa ohjelmistomme integroituvat myös asiakkaan muihin järjestelmiin.\nCSI-ohjelmistoilla on jo runsaat 2500 käyttäjää Suomessa, Baltiassa ja Ruotsissa. Meillä on yli 30 vuoden kokemus asianajotoimialasta, joten edistyksellisten työkalujemme käytön tueksi tarjoamme asiakkaillemme myös asiantuntevat palvelut.\nEtsimme nyt tarkkaa ja järjestelmällistä (Junior) Test Engineeriä vahvistamaan CSI Helsingin tuotekehitystiimiä Sörnäisissä – kenties juuri sinua? Asiakkaat ovat CSI-ohjelmistojen kehitystyön ytimessä, ja asiakaspalautteiden pohjalta ohjelmistoja testataan ja hiotaan versio versiolta paremmiksi, jotta ne mukailevat asiakkaiden tarpeiden lisäksi myös viranomaismääräyksiä sekä uusimpia teknologioita. Pääpaino roolissa on manuaalitestauksessa, mutta odotamme sinun tuovan testaamiseen myös uutta näkökulmaa ja tulevaisuuden automatisointiin tähtäävää kehitysintoa. Ohjelmistotestaajana pääset laatimaan testitapauksia, rakentamaan testiautomaatioympäristöä sekä kokonaisvaltaisesti kehittämään testausprosessia. Ohjelmistotestauksen lisäksi toimenkuvaan liittyy olennaisesti myös tekninen dokumentointi, joten olitpa sitten urasi alkuvaiheessa, tai jo kokeneempi tekijä, toimenkuvan painotusta on mahdollista muokata osaamisesi sekä kiinnostuksesi mukaan!\nTestausvalmius opintojen, harrastusten ja/tai työkokemuksen kautta on perusedellytys ohjelmistotestaajan tehtävässä. Teknisen osaamisen lisäksi tehtävässä korostuvat myös hyvät vuorovaikutus- sekä tiimityöskentelytaidot, koska toimit ohjelmistokehityksen ja asiakastuen rajapinnassa ja teet yhteistyötä molempiin suuntiin. CSI on erinomainen paikka oppia uutta, joten sinun tulisi joka tapauksessa olla omatoiminen, utelias ja valmis kehittämään itseäsi. Jokainen päivä on erilainen tarjoten sinulle mahdollisuuden haastaa itseäsi monipuolisesti ja kartuttaa käytännön osaamistasi osaavan tiimin tuella.\nTiimin monipuolisia osaajia yhdistää into turhien rutiinien eliminointiin ja fokus lisäarvon tuottamiseen asiakkaille. Lue lisää CSI:n tiimistä täältä: http://www.csihelsinki.fi/csi-helsinki/tiimi.\nKokemusta manuaali- ja/tai automaatiotestauksesta\nHalua oppia uutta ja kehittyä ohjelmistotestaajana\nHyviä englannin ja suomen kielen suullisia sekä kirjallisia taitoja\nLisäksi eduksi luemme:\nAmmattitaitoiset ja mukavat työkaverit sekä hyvän perehdytyksen tehtävään\nMahdollisuuden kehittää niin osaamistasi ohjelmistotestaajana kuin asiakkaidemme toimialojen tuntemustakin\nOletko etsimämme ohjelmistotestaaja? Lähetä CV:si ja motivaatiokirjeesi viimeistään 4.8.2019 osoitteessa: https://apply.atalent.fi/csi-helsinki-junior-test-engineer-7-2019 Kerrothan hakudokumenteissasi palkkatoiveesi ja mahdollisen aloituspäivän!\nYrityksestä sekä CSI-ohjelmistoista voit lukea lisää osoitteessa: https://www.csihelsinki.fi/. Hakuprosessia ja tehtävänkuvaa koskeviin kysymyksiin ajalla 22. – 25.7.2019 vastaa CSI Helsingin tuotekehitysjohtaja Tapio Lindqvist (+358 45 678 9202, tapio.lindqvist[ät]csihelsinki.fi) ja ajalla 29.7. – 2.8.2019 aTalentin Recruitment Consultant Otto Seppälä (+ 358 44 0550 317, otto.seppala[ät]atalent.fi).


1 Hinnat ja kustannukset 2010 Palvelujen tuottajahintaindeksit 2010, 1. neljännes Palvelujen tuottajahinnat nousivat prosenttia tammi-maaliskuussa Palvelujen tuottajahinnat nousivat Tilastokeskuksen mukaan prosenttia vuoden 2010 ensimmäisellä vuosineljänneksellä edellisen vuoden vastaavasta neljänneksestä. Palvelujen tuottajahintaindeksit 2005=100 (TOL 2008), 1. neljännes 2010 Toimiala Pisteluku Neljännesmuutos,% Vuosimuutos,% Kokonaisindeksi 2005=100 (TOL 2008) 113,7 H Kuljetus ja varastointi 115,9 1,0 I Majoitus- ja ravitsemistoiminta 104,5-0,2-3,6 J Informaatio ja viestintä 10-1,0-1,3 L Kiinteistöalan toiminta 112,8 5,8 M Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta 122,1 0,9 N Hallinto- ja tukipalvelutoiminta 114,7 S Muu palvelutoiminta 102,1 - Palvelujen tuottajahintoja nosti eniten toimisto- ja liiketilojen vuokrien kallistuminen. Hintojen nousua hillitsivät muun muassa televiestinnän hintojen ja rakennuskoneiden ja -laitteiden vuokrien lasku. Neljänteen neljännekseen verrattuna palvelujen tuottajahinnat nousivat prosenttia. Tämä johtui pääasiassa tieliikenteen tavarankuljetuksen hintojen noususta. Palvelujen tuottajahintaindeksi kuvaa yritysten toisille yrityksille ja julkiselle sektorille tuottamien palvelujen hintakehitystä. Kokonaisindeksi kattaa tällä hetkellä noin puolet markkinapalveluista. Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.\n2 Sisällys Liitetaulukko Palvelujen tuottajahintaindeksit 2005=100 (TOL 2008), 1. neljännes Palvelujen tuottajahintaindeksin laatuseloste...4 2\n3 Liitetaulukko Palvelujen tuottajahintaindeksit 2005=100 (TOL 2008), 1. neljännes 2010 Toimiala Pisteluku Neljännesmuutos,% Vuosimuutos,% 49 Maaliikenne ja putkijohtokuljetus 119,2 1, Taksiliikenne 121,4 2, Tieliikenteen tavarankuljetus 119,0 1,2-0, Meri- ja rannikkovesiliikenteen tavarankuljetus 104,8 4,5 7,5 52 Varastointi- ja liikennettä palveleva toiminta 109,5 2,4 4, Varastointi 111,5 0, Lastinkäsittely 108,3 3,9 7,4 53 Posti- ja kuriiritoiminta 121, Postin yleispalvelu 122, Muu posti-, jakelu- ja kuriiritoiminta 116,4 1,5 2, Hotellit 104,5-0,2-3,6 58 Kustannustoiminta 112,2-61 Televiestintä 86,2-4,2-5,4 62 Ohjelmistot, konsultointi ja siihen liittyvä toiminta Tietopalvelutoiminta 106,5 0, Toimisto- ja liiketilojen vuokrat 112,8 5,8 6820A Toimistotilojen vuokrat 113,3 5,9 6820B Liiketilojen vuokrat 112,3 5,5 69 Lakiasiain- ja laskentatoimen palvelut 125,0 2, Lakiasiainpalvelu 117,4 1,8 2, Laskentatoimi, kirjanpito ja tilintarkastus; veroneuvonta 129,4 0,1 2,0 702 Liikkeenjohdon konsultointi 13 1,3-0,9 711 Arkkitehti- ja insinööripalvelut ja niihin liittyvä tekninen konsultointi 121,5 1,1 1,2 712 Tekninen testaus ja analysointi 133,6 5,1 3,7 73 Mainostoiminta ja markkinatutkimus 11-1,1-731 Mainostoiminta 109,9-1,2-732 Markkina- ja mielipidetutkimukset 111,7 1,3 1, Rakennuskoneiden ja -laitteiden vuokraus ja leasing 106,5 - -6, Työvoiman vuokraus 118,0 2,2 4, Yksityiset turvallisuuspalvelut 125,9 2,8 3,3 81 Kiinteistön- ja maisemanhoito 116,4 811 Kiinteistönhoito 119,2 0,9 2,3 812 Siivouspalvelut 112,2 1, Pesulapalvelut yrityksille 102,1 - H Kuljetus ja varastointi 115,9 1,0 I Majoitus- ja ravitsemistoiminta 104,5-0,2-3,6 J Informaatio ja viestintä 10-1,0-1,3 L Kiinteistöalan toiminta 112,8 5,8 M Ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta 122,1 0,9 N Hallinto- ja tukipalvelutoiminta 114,7 S Muu palvelutoiminta 102,1 - Kokonaisindeksi 2005=100 (TOL 2008) 113,7 3\n4 Palvelujen tuottajahintaindeksin laatuseloste 1. Tilastotietojen relevanssi 1.1 Yhteenveto tuotteen tietosisällöstä ja käyttötarkoituksesta Palvelujen tuottajahintaindeksi kuvaa yritysten toisille yrityksille ja julkiselle sektorille tuottamien palvelujen hintakehitystä. Indeksi kuvaa hintojen suhteellista muutosta verrattuna tiettyyn vertailuajankohtaan. Palvelujen tuottajahintaindeksin laadintaperiaate on tuotepohjaisuus. Indeksi kuvaa tietyn palvelutyypin hintojen kehitystä yrityksen päätoimialasta riippumatta. Mikäli palvelualan yritys tuottaa myös tavaroita, yritys ei kuulu tavaratuotannon osalta palvelujen tuottajahintaindeksin kuvausalueeseen. Toisaalta yritys, joka tuottaa pääosin teollisia tavaroita, saattaa tuottaa myös palveluita, jolloin yritys kuuluu palvelutuotannon osalta palvelujen tuottajahintaindeksin kuvausalueeseen. Palvelujen tuottajahintaindeksin yksi keskeisimmistä käyttötarkoituksista on toimia kansantalouden tilinpidon laskelmissa deflaattorina, jolla tuotannon tai myynnin arvo muunnetaan tuotannon volyymiksi. Yritykset voivat käyttää palvelujen tuottajahintaindeksin tietoja vertaillessaan hankintojensa tai myyntinsä hintakehitystä suhteessa toimialan keskimääräiseen kehitykseen. 1.2 Tietolähteet sekä käytetyt luokitukset ja käsitteet Tietolähteet Palvelujen tuottajahintaindeksin hintatiedot kerätään yrityksiltä pääasiassa neljännesvuosittain. Suoran hintakeruun lisäksi palvelujen tuottajahintaindeksin laadinnassa käytetään hyväksi myös muiden Tilastokeskuksen tilastojen, kuten kuluttajahintaindeksin hintatietoja ja pistelukuja Luokitukset Luokituksena käytetään Tilastokeskuksen vahvistamaa kansallista luokitusstandardia TOL 2008, joka perustuu Euroopan unionin yhteiseen toimialaluokitukseen NACE Rev. 2:een. Yksittäisten toimialojen pääryhmäluokituksena käytetään yleensä soveltuvin osin CPA-tuoteluokitusta, joka on Euroopan unionin tavaroiden ja palveluiden luokitus. Yksittäisten palvelujen CPA-tuoteluokkien sisällä käytetään tarpeen vaatiessa yrityskohtaisia tuoteluokituksia. 1.3 Lait ja asetukset Tilaston tuottaminen perustuu tilastolakiin (280/2004) ja Euroopan Unionin asetukseen lyhyen aikavälin tilastoista (1165/1998). Tiedonantajilta kerätään vain ne indeksin kannalta välttämättömät tiedot, joita ei saada muualta. Tietoja julkaistaessa otetaan huomioon tietojen luottamuksellisuus; tuloksista ei voi päätellä yksittäisen yrityksen tietoja tai kehitystä. 2. Tilastotutkimuksen menetelmäkuvaus 2.1. Indeksin laadinnasta Palvelujen tuottajahintaindeksin otoskehikon pohjana on käytetty Tilastokeskuksen yritysrekisteriä. Yritysrekisteri sisältää tiedot yrityksen toimialasta sekä liikevaihtotiedon. Toimialakohtaiset indeksit on kehitetty toisistaan riippumatta ja siksi käytetty otantamenetelmä vaihtelee toimialoittain. Toimialasta riippuen tiedonantajat on valittu joko soveltaen PPS-otantaa (probability proportional to size), harkinnanvaraisesti tai yhdistämällä harkinnanvarainen ja todennäköisyyteen perustuva otanta. Palvelut, joiden hintakehitystä seurataan, on valittu yhteistyössä yritysten kanssa. Palvelujen tuottajahintaindeksi lasketaan Laspeyres-indeksikaavan mukaisesti. Alimmalla tasolla yksittäisistä palvelutuotteista laskettujen hintasuhteiden geometriset keskiarvot yhdistetään yrityksen pääryhmäindekseiksi. Nämä painotetaan toimialaindeksiksi kutakin pääryhmää vastaavalla painokertoimella. Painokertoimet perustuvat yritysten liikevaihtotietoihin ja liikevaihdon jakautumiseen yrityksen pääryhmien 4\n5 kesken. Yritysten liikevaihtotietoina käytetään joko niiden itsensä ilmoittamia lukuja tai yritys- ja toimipaikkarekisteristä saatua liikevaihtotietoa. Kokonaisindeksi lasketaan toimialaindeksien avulla. Eri toimialojen väliset painot perustuvat kansantalouden tilinpidon tietoihin yritysten ja julkisen sektorin palvelujen käytöstä. Kokonaisindeksin painorakennetta on muutettu toimialaluokituksen TOL 2008 käyttöönoton yhteydessä. Tarkempia tietoja palvelujen tuottajahintaindeksin laadinnasta ja sisällöstä löytyy tilaston internetsivuilta Menetelmäselosteet-osiosta Uusien indeksien kehittäminen ja julkaiseminen Tilastokeskus parantaa kokonaisindeksin kattavuutta kehittämällä indeksejä uusille palvelutoimialoille. Uuden indeksin julkaiseminen voidaan aloittaa, kun toimialan tietoja on kerätty riittävän monelta yritykseltä vähintään vuoden ajan ja kun on varmistuttu, että tiedonantajien toimittaman hintamateriaalin pohjalta voidaan laskea riittävän luotettavasti toimialan keskimääräistä hintakehitystä kuvaavia indeksilukuja Palvelujen tuottajahintaindeksin kehittäminen aloitettiin vuonna 2000 ja uusille palvelutoimialoille kehitetään indeksejä koko ajan. Palvelujen hintaindeksejä lasketaan tällä hetkellä 27 palvelutoimialalle ja indeksejä julkaistaan neljännesvuosittain 26 toimialalta. Kukin toimialaindeksi kuvaa kyseisen palvelutoiminnan keskimääräistä hintakehitystä. Toimialaluokituksen TOL 2008 käyttöönoton yhteydessä uusina toimialaindekseinä julkaistaan kustannustoiminta (TOL 2008: 58), tietopalvelutoiminta (TOL 2008: 63) ja kiinteistönhoito (TOL 2008: 811). Palvelujen tuottajahintaindeksien kokonaisindeksi kattaa tällä hetkellä noin puolet markkinapalveluista. Kokonaisindeksin ulkopuolelle jäävät palvelutoimialoista tukku- ja vähittäiskauppa, rahoitus- ja vakuutustoiminta, koulutus-, terveys- ja sosiaalipalvelut sekä taiteet, tieteet ja virkistys -toimiala. 3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus Palvelujen tuottajahintaindeksin laskenta perustuu noin 360 tiedonantajalta kerättyihin yli hintatietoon. Hintatietojen ja tiedonantajien lukumäärät vaihtelevat toimialoittain. Hintatiedoista noin koskee toimisto- ja liiketilojen vuokrausta. Indeksit mittaavat yritysten toisille yrityksille ja julkiselle sektorille tuottamien palvelujen hintakehitystä ja kuvaavat hintojen suhteellista muutosta verrattuna tiettyyn vertailuajankohtaan. 4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus Tilasto julkaistaan tilastoneljännestä seuraavan kuukauden 17. päivänä tai sitä seuraavana arkipäivänä. 5\n6 Yrityksiltä kerättävien tietojen hintanoteerausajankohta voi olla tarkasteltavan vuosineljänneksen ensimmäinen, toinen tai kolmas kuukausi toimialasta riippuen. Joissakin tapauksissa kerätään koko tarkasteltavan neljänneksen osalta todellisuudessa laskutettuja yksikköhintoja. 5. Tietojen saatavuus ja läpinäkyvyys/selkeys Palvelujen tuottajahintaindeksi on neljännesvuosittainen indeksi. Indeksi ilmestyy vuosineljännestä seuraavan kuukauden 17. päivänä tai sitä seuraavana arkipäivänä kello Tilastojen vertailukelpoisuus Palvelujen tuottajahintaindeksin kokonaisindeksin aikasarja alkaa vuodesta Toimialakohtaisten aikasarjojen pituus vaihtelee riippuen siitä, milloin toimialaindeksi on saatu tuotantoon. 7. Selkeys ja eheys/yhtenäisyys Palvelujen tuottajahintaindeksiin liittyvää dokumentaatiota on saatavissa tilaston kotisivulta sekä tilastoa tuottavalta Tilastokeskuksen vastuualueelta (sähköpostiosoite ja puhelinnumero / Palvelujen tuottajahintaindeksit). Palvelujen tuottajahintaindeksi kuvaa yritysten toisille yrityksille ja julkiselle sektorille tuottamien palvelujen hintakehitystä. Kuluttajapalvelut on rajattu palvelujen tuottajahintaindeksin ulkopuolelle ja kuluttajapalvelujen hintojen kehitystä kuvataan kuluttajahintaindeksillä. Muista hinta- ja kustannusindekseistä löytyy tietoa indeksien omilta kotisivuilta, joihin pääsee osoitteesta 6\n7 Hinnat ja kustannukset 2010 Lisätietoja Elina Pääkkö (09) Vastaava tilastojohtaja: Kari Molnar Asiakaspalaute: Tilastokeskus, myyntipalvelu PL 4C TILASTOKESKUS puh. (09) faksi (09) ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf)


Ulkomaalaisten matkailijoiden koronatartuntojen määrä ja eristystilojen tarve yllätti Rovaniemen kaupungin johdon. Lordinaukion testauskopille oli jonoa joulukuussa. Kuva: Mia Sivula / Yle\n21.1. 17:00 • Päivitetty 22.1. 10:25\nUlkomaalaisten talvimatkailijoiden koronatartunnat ovat teettäneet runsaasti töitä pohjoisessa. Suurimman ruuhkan aikaan vuodenvaihteessa Rovaniemellä oli eristyksessä ja karanteenissa yhtä aikaa yli 90 ulkomaalaista. Visit Rovaniemen mukaan kaupungissa vieraili joulukuussa noin 50 000 ulkomaalaista.\nMatkailijoille on pitänyt järjestää paitsi majoitusta ja ruokaa, heille on pitänyt hankkia myös lääkkeitä, vaatteita ja jopa kannettava tietokone.\nUlkomaalaisten koronatartunnat alkoivat lisääntyä 2–3 viikkoa ennen joulua. Tilanne yllätti Rovaniemen virkamiesjohdon. Tartuntatautilain mukaan kunnan on järjestettävä majoitus, ruokahuolto ja muut palvelut tartunnan saaneille, jos he eivät siihen itse kykene.\n– Tätä ei pidetty siinä kohtaa edes mahdollisena, mutta aika nopeasti kaikki alkoi selventyä, kun hotellit oli myyty loppuun, muistelee Rovaniemen kaupunginjohtaja Ulla-Kirsikka Vainio.\nKaupunki ryhtyi järjestämään pikaisesti eristystiloja. Käytännön työhön kaupunki palkkasi ostosopimuksella 9Lives-yrityksen.\n– Jouduimme kartoittamaan nopeasti vapaata tilaa ja nostamaan kapasiteettia 3–4 kertaa sesongin aikana, laskee Rovaniemen riskienhallintapäällikkö Johanna Aho.\nLue myös: Rovaniemelle aiheutuu kymppitonnien lasku eristystiloista – joulumatkailijoiden tartunnat ovat olleet työläitä ja kalliita Lapin kunnille\nYhdellä uhkasi kaatua opinnot, toisella jäi ylle vaan päällysvaatteet\n9Lives perusti käytännön työhön ryhmän, koronarespan. Se ohjeisti matkailijoita, antoi tietoa majoituksesta, järjesti koronakyytejä, toimitti ruokaa ja jopa vaatteita sekä pesulapalveluja ja lääkkeitä.\nRespan työntekijä Roosa Luusuaniemelle on sattunut viime viikkojen aikana useita mieleenpainuvia tapahtumia. Yksi niistä on ulkomaalaisen opiskelijan tapaus, jossa hänen valmistuminen ammattiin uhkasi kaatua eristyksen vuoksi.\n– Hän tarvitsi tietokoneen, jotta loput opinnot onnistuisivat. Hän antoi luottokorttinsa ja ostimme sen hänelle. Matkailija oli hyvin kiitollinen, että sai tehtyä kouluasiansa loppuun.\nToisella matkalaukku ehti lähteä jo kotimaahan, kun matkailija itse jäi eristykseen, kertoo Koronarespan palveluvastaava Piritta Jomppanen.\n– Hänelle jäi ainoastaan päällä olevat vaatteet. Respa haki pankkikortin ja meni vaatekauppaan ja osti hänelle uusia vaatteita, Jomppanen muistelee.\nKoronarespan työntekijät ovat hankkineet myös lääkkeitä asiakkaille.\n– Jotta turisti saa parasetamolia paketin, koronarespan työntekijä hyppää omaan autoon, ostaa sen apteekista ja vie hotellihuoneen oven taakse. Muuten saattaisi kestää kaksi vuorokautta ennen kuin se paketti on asiakkaalla kädessä, Jomppanen avartaa.\nNäkyvintä on ollut suuri hätä. Vieraassa maassa eristykseen tai karanteeniin joutuneet asiakkaat ovat tarvinneet henkistä ja käytännön tukea.\n– Respan toiminnasta on oltu kiitollisia, mutta olemme olleet ainoa kontakti ja myös harmitus purkautuu sinne, Luusuaniemi toteaa.\nRovaniemen lentoaseman lähtöselvitysaula ruuhkautui vuodenvaihteen jälkeen. Kuva: Raimo Torikka / Yle\nAmbulanssifirma palkattiin apuun, kun taksipalvelu ei toiminut\nKoronarespan suurin ongelma olivat aluksi koronaan sairastuneiden matkailijoiden kuljetukset. Siihen suunniteltu taksipalvelu ei kuitenkaan toiminut, sillä ihmiset joutuivat odottamaan kyytiä pakkasessa pahimmillaan tunteja.\nLopulta sopimus tehtiin yksityisen ambulanssifirman kanssa, ja sen jälkeen palvelu on toiminut moitteettomasti.\nRovaniemen koronajäljitys on takunnut viime viikkoina. Se on vaikuttanut myös koronarespan työskentelyyn, sillä matkailija tarvitsee aina todistuksen eristyksestä tai karanteenista ennen kuin maasta voi poistua. Todistuksen saaminen on viivästynyt hitaan koronajäljityksen vuoksi.\n– Asiakkailta oli päättynyt tiistaina eristysaika, mutta he eivät olleet saaneet todistuksia, jolloin niitä piti yötä myöten soitella, jotta lääkäri ne kirjoittaa. Heidän piti päästä aamulennolla takaisin kotiin, muistelee koronarespan työntekijä Roosa Luusuaniemi.\nTällä hetkellä Rovaniemelle ollaan palkkaamassa noin 30 uutta koronajäljittäjää, jotta koronaepidemiaa kyettäisiin hillitsemään.\nHyvä evakuointiharjoitus ja oppia varautumissuunnitelmaan\nRovaniemen kaupungin johtavat viranhaltijat uskovat, että ulkomaalaisten matkailijoiden koronaeristysten ja karanteenien järjestäminen on ollut hyvä evakuointiharjoitus, josta voidaan ottaa oppia. Kevät on tulossa ja matkailijoita saapuu Lappiin edelleen.\n– Uskon, että tästä on ollut paljon kokemusta ja oppia varautumissuunnitteluun. Jouduimme järjestämään nopealla aikataululla palvelun oston ja hakemaan tilat. Nämä käydään vielä tarkemmin läpi, kaupunginjohtaja Ulla-Kirsikka Vainio sanoo.\nYli 150 ulkomaalaisen joukossa on ollut yksin matkustavia, pariskuntia, kaveriporukoita ja perheitä.\nSuurella osalla matkailijoista on ollut vakuutukset, mutta kaikki niistä eivät ole korvanneet esimerkiksi eristyksen tai karanteenin kuluja, vaan ainoastaan sairaalapalvelut ja sairaanhoidon.\nKaupungissa ei uskalleta vielä arvioida matkailijoiden eristyksen ja karanteenien kustannuksia, mutta ne voivat olla jopa satojentuhansia euroja. Valtiota toivotaan hätiin kulujen maksuun.\n– Lähtökohtainen ajatus on, että nämä kulut kuuluvat valtiolle. Toiminta perustuu tartuntatautilakiin, ja ministeriö on luvannut että korona-kulut korvataan, Ulla-Kirsikka Vainio sanoo.\nKorjattu 18.07. Vaihdettu sanan "päättäjät" tilalle "johtavat viranhaltijat"\nMitä ajatuksia juttu herätti? Voit osallistua keskusteluun Yle Tunnuksella 22.1. kello 23 saakka.\nLapin matkailuKoronakaranteeniKoronavirusMatkailuRovaniemiLappiRovaniemen seutukuntaKaranteeniTartuntatauditMajoitus- ja ravitsemistoimintaKotimaa


Täsmäsää San Andreas, CA - Foreca.fi\nMaailman sää> Pohjois-Amerikka >Yhdysvallat >CA >\tSan Andreas\nSää San Andreas, CA\nPäivitetty 19.1. 18.31\n, yöllä puolipilvistä.\tKuluvan päivän ylin lämpötila on+14 astetta ja alin +6 astetta.\tVuorokauden sademäärä on yhteensä 0 mm.\nMelkein selkeää, päivällä selkeää.\tHuomisen päivän ylin lämpötila on +16 astetta ja alin +3 astetta.\tVuorokauden sademäärä on yhteensä 0 mm.


Warrantti ry. on vuonna 1989 perustettu Vaasan yliopiston kauppatieteilijöiden, eli kyltereiden oma ainejärjestö. Yhdistys kyseli YIT:ltä messuseinäkettä markkinointikäyttöön. Laitoimme paketin tulemaan!\nWarrantti ry on vuonna 1989 perustettu Vaasan yliopiston kauppatieteilijöiden eli kyltereiden oma ainejärjestö. Yhdistyksen tärkein tehtävä on sen jäsenten edunvalvonta, erilaisten tapahtumien järjestäminen ja excursiot. Yhdistys kyseli YIT:ltä uutta tai vanhaa messuseinäkettä markkinointikäyttöönsä, jota voisi käyttää vuodesta toiseen erilaisissa tilaisuuksissa ja johon voidaan laittaa yhteistyökumppaneiden logoja tarpeiden mukaan.\nVarastostamme löytyikin 10 vähän käytettyä messuseinäkettä, jotka olivat jääneet 100 vuotta juhlista odottelemaan uusiokäyttöä. Mikä sen parempi ja hyödyllisempi uusiokäyttö kuin tämä, joten laitoimme yhden ison paketin tulemaan!


Case Orion | Hyvää huomista\nTyöhyvinvointia kannattaa mitata\nOrion Oyj:ssä on panostettu työhyvinvointityön vaikuttavuuden mittaamiseen. Kaiken perustana on yrityksen oman työhyvinvoinnin määritelmän löytäminen.\nHyvää huomista -vuoden aikana Orion käynnisti Työhyvinvointityön vaikuttavuuden mittarit -hankkeen. Aluksi määriteltiin työhyvinvointi käsitteenä.\n”Vaikka työhyvinvointityötä on tehty pitkään, meillä ei ole ollut varsinaista määritelmää työhyvinvoinnille. Ymmärsimme, että työhyvinvointia on vaikea mitata, jos emme tiedä, mitä mitataan”, yhtiön vastaava työterveyslääkäri Leena Katila-Keso sanoo.\nMittareista on moneksi\nKatila-Keso pitää yritysprojektin parhaana antina sitä, että määritelmä tehtiin, jalkautettiin ja otettiin käyttöön. Lisäksi on kehitetty mittareita, joilla työhyvinvointityön vaikuttavuutta ja työyhteisön tilaa voidaan seurata.\n”Henkilöstötutkimuksen tiettyjen kysymysten vastauksista muodostimme työhyvinvointi-indeksin, joka on jo käytössä. Henkilöstön hyvinvoinnin tilaa kartoittavan kyselyn kehittämistyö jatkuu edelleen. Mittareita myös testataan ja niiden toimivuutta arvioidaan.”\n”Olemme pohtineet paljon, voiko ja pitääkö työhyvinvointia mitata. Nyt uskomme, että mittaaminen kannattaa. Taloudelliset mittarit ovat vielä alkuvaiheessa, mutta nekin nähdään tärkeäksi kehittämisalueeksi”, Katila-Keso toteaa.\nOrionin Hyvää huomista -projekti synnytti Katila-Keson mukaan hyvää ja laaja-alaista keskustelua työhyvinvointiteeman ympärille.\nTyöhyvinvoinnin kehittämistyö jatkuu monin tavoin mm. kehittämällä työyhteisötaitoja sekä syventämällä työkyvyn seurantaan ja varhaiseen tukeen liittyvää toimintaa. Yrityksessä pyritään löytämään pysyviä keinoja parempaan arkeen ja omaan tapaan tehdä sitä.\n”Haluamme luoda sellaisen ilmapiirin, jossa uskalletaan ottaa puheeksi ikäviäkin asioita. Orion on iso talo, joten kaipaamme aitoa yhteistyötä, yhtenäistä tapaa toimia, yhteisiä pelisääntöjä ja uudenlaista elävää ajattelutapaa.”


Osaamisen paikkaan - Iisalmen kaupunki - City of Iisalmi\nEtusivu/Palvelut/Elinkeino- ja työllisyyspalvelut/Sijoita yrityksesi Iisalmeen\nSijoita yrityksesi osaamisen paikkaan, IISALMEEN\nIisalmi on elinvoimainen, 22 000 asukkaan kaupunki Pohjois-Savossa. Vireä, vesistöjen ympäröimä kaupunkimme sijaitsee liikenteellisesti erityisen hyvällä paikalla: olemme pääradan varrella, maantieliikenteen solmukohdassa ja meiltä ehtii alle tunnissa lentokentälle.\nOlet ehkä kuullut puhuttavan Iisalmen Ihmeestä; kuinka Iisalmen seudulta ponnistaa niin monia menestyviä vientiyrityksiä, joiden tinkimätön osaaminen ja halu tehdä parasta tunnetaan kansainvälisesti. Alueemme yritykset, tuotteet ja osaajat muuttavat maailmaa – Ponsse Oyj:n metsäkoneet kaatavat puuta Atlantin takana, Genelec Oy:n kaiuttimista kaikuva musiikki siivittää urheilijoita huippusuorituksiin olympialaisissa ja Normet Oy:n kaivoskone louhii siellä, minne katse ei yllä. Korkean teknologian erikoisajoneuvot, kuten saudikuninkaallisten ambulanssit siinä missä pohjoisen lumisia teitä halkovat hälytysajoneuvotkin, on varusteltu iisalmelaisella Profile Vehicles Oy:n tehtaalla. Ja kukapa ei haluaisi muistella niitä iloisia hetkiä, joihin juomat valmistaa iisalmelainen panimo Olvi Oyj. Tullessasi yrittäjäksi Iisalmeen liityt mukaan tähän osaajien ketjuun.\nMe Iisalmen kaupungin elinvoimapalveluissa lupaamme olla tukemassa matkaasi yrittäjänä Iisalmessa ja antamassa parhaan kasvualustan yrityksesi menestykselle.\nKokonaisvaltainen palvelupakettimme SIJOITTUVALLE YRITYKSELLE\nHienoa, että olet suunnannut katseesi Iisalmeen! Suunnittelitpa uuden yksikön perustamista, yritystoimintasi laajentamista, yritysostoa tai muita järjestelyjä, me Iisalmen kaupungin elinvoimapalveluissa tarjoamme sinulle apua suunnitelmasi toteuttamisessa.\nPalvelemme sinua käytännönläheisesti ja mutkattomasti tehdäksemme paikkakunnalle asettumisestasi mahdollisimman vaivatonta. Helpottaaksemme sijoittumisratkaisuasi kokoamme yritystäsi varten valmiin sijoittumistarjouksen, joka sisältää yrityksesi tarpeisiin soveltuvat tilaratkaisut, tarvitsemasi palvelut ja osaajat. Sijoittumispalvelumme ovat alusta loppuun maksuttomia.\nTOIMITILAT JA TONTIT TARPEESI MUKAAN\nEtsimme seudultamme yrityksesi tarpeita vastaavat toimitilat tai tontit ja selvitämme apunasi kaavoitus- ja lupaprosessien kiemurat. Uusia yrityksiä ja työpaikkoja luovat hankkeet voidaan käsitellä kaupungin päätöksenteossa joustavasti ja nopeasti. Tarvittaessa toimimme rakennuttamisen asiantuntijana niin uudiskohteissa kuin korjausta vaativissa kohteissa toimitilayhtiömme Iisalmen Teollisuuskylä Oy:n kautta. Voimme iloksemme taata, että tonttien ja toimitilojen hinnat ovat seudullamme kilpailukykyisiä. Toimitilatarjontaan voitte tutustua iisalmi.toimitilapalvelut.fi ja tonttitarjontamme löytyy täältä.\nRAHOITUS- JA AVUSTUSNEUVONTA\nSaat kauttamme kattavat rahoitus- ja avustusneuvonnan palvelut: olemme mukana kartoittamassa rahoitusmahdollisuuksia ja autamme mm. investointien avustushakemusten laatimisessa.\nPAIKKAKUNTATIEDOT, VERKOSTOT JA ALIHANKKIJAT\nLiity iisalmelaisten osaajien ketjuun!\nTarjoamme yrityksesi käyttöön vahvan alue- ja markkinatuntemuksen sekä puolueettoman ja luottamuksellisen kumppanin. Löydämme nopeasti valmiita kumppanuusvaihtoehtoja, koska tunnemme kaupunkimme yritykset. Sijoittuva yritys linkittyy avustuksellamme kuin huomaamatta osaksi toimivaa yritysverkostoa, yrittäjäjärjestöjä ja –yhteisöjä.\nTeemme parhaamme, jotta yrityksesi pääsisi kukoistamaan iisalmelaisten osaajien ketjussa.\nTILAA INVEST BY IISALMI -INFOPAKETTI\nKiinnostuitko? Tilaa oheisella lomakkeella INVEST By Iisalmi –infopaketti ja laitamme sinulle tietoa Iisalmen seudun yrittäjyyden mahdollisuuksista!\nIisalmen kaupungintalo, 2. kerros\nPuh. 040 630 5527\nPuh. 040 630 5133\nKerro vapaasti suunnitelmastasi tai asiastasi.