HALLINTOTIETEELLINEN KOULUTUSALA - PDF\nDownload "HALLINTOTIETEELLINEN KOULUTUSALA"\n1 8 Hallintotieteellinen koulutusala HALLINTOTIETEELLINEN KOULUTUSALA TUTKINTOJA KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET Seuraavat tutkintojen järjestämistä ja suorittamista koskevat määräykset tarkentavat asetuksia ja johtosääntöjä. Nämä määräykset hyväksyy tiedekuntaneuvosto saakka kestävän siirtymävaiheen ajan on mahdollista suorittaa joko ns. uusi tutkinto, joka perustuu valtioneuvoston asetukseen yliopistojen tutkinnoista (744/2004) tai ns. vanha tutkinto, jota säätelee asetus yhteiskuntatieteellisistä tutkinnoista (245/1994). Uuden tutkinnon mukaan opintonsa suorittavat kaikki tai sen jälkeen tutkintoopintonsa aloittavat. Ennen opintonsa aloittaneilla on yliopistolain ja tutkintoasetuksen mukaan oikeus siirtyä opiskelemaan uutta tutkintoa tai jatkaa vanhojen sääntöjen mukaan saakka. 1 Tutkintojen yleisrakenne ja vaadittavat opintosuoritukset 1a Uusi tutkinto (asetus yliopistojen tutkinnoista 794/2004) Hallintotieteiden kandidaatin tutkinto on alempi korkeakoulututkinto, jonka laajuus on 180 opintopistettä. Tutkinnon voi päätoimisesti opiskellen suorittaa kolmessa lukuvuodessa. Kandidaatin tutkinnon rakenne 1. Pääaineen opinnot op. Pääaineen opintoihin sisältyvät perusopinnot 25 op ja aineopinnot op. Aineopintoihin kuuluu seminaari 5 op ja kandidaatintutkielma 8 op. Kandidaatintutkielmaan liittyy kypsyysnäyte, joka osoittaa perehtyneisyyttä opinnäytteen alaan ja suomen tai ruotsin kielen taitoa. 2. Pakolliset kieli- ja viestintäopinnot 14 op. Opintoihin sisältyy äidinkielessä tieteellinen kirjoittaminen 3 op ja suullinen viestintä 2 op, toisessa kotimaisessa kielessä kirjallinen ja suullinen taito (3 op) sekä yhdessä vieraassa kielessä kirjallinen (3 op) ja suullinen (3 op) taito. 3. Sivuaineet ja muut opinnot Pakolliset sivuaineopinnot määritellään tarkemmin pääaineittaisissa opetussuunnitelmissa. Vähintään yhdestä sivuaineesta tai oppiaineeseen rinnastettavasta opintokokonaisuudesta on suoritettava perusopinnot (väh. 25 op). Harjoittelu 8 op. Pakolliset menetelmäopinnot, jotka lisäävät opiskelijan työelämävalmiuksia sekä tietoja viestintätekniikan käyttöönottoa opiskelussa ja työelämässä. Vapaasti valittavat opinnot. Hallintotieteiden maisterin tutkinto on ylempi korkeakoulututkinto, joka suoritetaan alemman korkeakoulututkinnon pohjalta. Maisterin tutkinnon laajuus on 120 opintopistettä. Tutkinto voidaan järjestää joko oppiainepohjaisesti tai monitieteisenä koulutusohjelmana. Tutkinnon voi päätoimisesti opiskellen suorittaa kahdessa lukuvuodessa. Maisterin tutkinnon rakenne Pääaineen syventävät opinnot: vähintään 80 op. Pääaineen tai siihen rinnastettavan kokonaisuuden syventävin opintoihin sisältyy 40 opintopisteen laajuinen pro gradu -tutkielma ja muut syventävät opinnot, joiden sisältö ja suoritusjärjestys määritellään tarkemmin opetussuunnitelmassa. Kieli- ja viestintäopinnot: ensimmäisen vieraan kielen syventävä kurssi 3 op, Thesis writing 3 op tai toisen vieraan kielen kirjallinen taito 3 op.\n2 Hallintotieteellinen koulutusala 9 Sivuaineopinnot/muut opinnot: voi sisältyä myös asiantuntijuutta syventävä harjoittelu. Tutkintojen yksityiskohtainen rakenne, sisältö sekä opintojen suorittamisjärjestys määritellään tarkemmin pääaineittaisissa opetussuunnitelmissa. Opiskelija voi lukea hyväkseen saman opintojakson vain kerran saman tutkinnon kokonaislaajuuteen. Kandidaatin tutkintoon ei voi sisällyttää pää- tai sivuaineopintoina maisterin tutkinnon syventäviä opintoja. 1b Vanha tutkinto (Asetus yhteiskuntatieteellisistä tutkinnoista 245/1994) Opinnot muodostavat systemaattisesti eteneviä kokonaisuuksia, joiden laajuudet ovat vähintään 15 opintoviikkoa (perusopinnot), vähintään 35 opintoviikkoa (aineopinnot) ja vähintään 55 opintoviikkoa (syventävät opinnot). Pääaineen syventäviin opintoihin kuuluu lisäksi pro gradu -tutkielma, jonka laajuus on enintään 20 opintoviikkoa. Hallintotieteiden kandidaatin tutkinto on alempi korkeakoulututkinto, jonka laajuus on 120 opintoviikkoa. Tutkinnon suorittamiseksi vaaditaan pääaineessa vähintään perus- ja aineopinnot, joihin sisältyy 4 6 opintoviikon laajuinen kandidaatintutkielma. Tutkintoon sisältyy pääaineen opintojen lisäksi kahden tai useamman oppiaineen opintoja sivuaineina. Ainakin yhdessä sivuaineessa suoritetaan vähintään 15 opintoviikkoa. Hallintotieteiden kandidaatin tutkinnon kieliopinnot ovat vähintään 11 opintoviikkoa. Tutkintoon sisältyy harjoittelua, jonka laajuus on 4 6 opintoviikkoa sekä yleisopinnot, joiden laajuus ilmoitetaan opetussuunnitelmissa. Hallintotieteiden maisterin tutkinto on ylempi korkeakoulututkinto, jonka laajuus on 160 opintoviikkoa. Tutkinnon suorittamiseksi vaaditaan edellä mainittujen kandidaatin tutkinnon opintojen lisäksi kandidaatintutkinnon pääaineessa tai siihen rinnastettavassa kokonaisuudessa syventävät opinnot, joihin sisältyy pro gradu -tutkielma. Pääaineen osuus tutkinnosta on enintään 90 opintoviikkoa. Tutkintojen yksityiskohtainen rakenne, sisältö sekä opintojen suorittamisjärjestys määritellään tarkemmin opetussuunnitelmassa. Opiskelija voi lukea hyväkseen saman opintojakson vain kerran saman tutkinnon kokonaislaajuuteen. Opiskelijalla on oikeus suorittaa tutkinnon vähimmäislaajuuden ylittäviä opintoja ja sisällyttää ne tutkintoonsa. 2 Henkilökohtainen opintosuunnitelma Vuonna 2005 ja sen jälkeen hallintotieteiden kandidaatin ja maisterin tutkintoon hyväksytyt laativat opintojensa suunnittelun tueksi henkilökohtaisen opintosuunnitelman (HOPS), jota voidaan käyttää opinto-ohjauksen välineenä. Opintosuunnitelmasta ilmenevät tutkinnon suorittamiseksi aiotut opinnot vähintäänkin annettavan tutkintotodistuksen mukaisella tarkkuudella ja opintojen suunniteltu aikataulu. Tiedekunta antaa erikseen tarkemmat ohjeet opintosuunnitelman laadinnasta ja sisällöstä. 3 Pääaineen vaihtaminen Opiskelijalle voidaan erityisistä syistä myöntää oikeus tutkinnon sisällä vaihtaa pääainetta. Vaihdosta päättää dekaani. Päätöstä tehtäessä otetaan huomioon opiskelijan esittämien perustelujen lisäksi hänen siihenastiset opintosuorituksensa sekä vastavuoroisuusperiaate: pääaineittaiset opiskelijamäärät pyritään pitämään samassa suhteessa kuin sisäänotot. Tutkinnon vaihtaminen tapahtuu erikoistapausvalinnan tai valintakokeen kautta.\n3 10 Hallintotieteellinen koulutusala Jos opiskelija on aikaisemmin suorittanut uuden pääaineensa opintoja sivuaineopiskelijoille tarkoitettujen suppeampien vaatimusten mukaisesti, hänen tulee täydentää opintonsa pääaineopiskelijoiden vaatimuksia vastaaviksi. 4 Kieliopinnot Hallintotieteiden kandidaatin tutkintoon sisältyvät vähintään seuraavat kieliopinnot: tieteellinen kirjoittaminen ja suullinen viestintä (suomi) ruotsin kielen kirjallinen ja suullinen taito vähintään yhden vieraan kielen kirjallinen ja suullinen taito (vähintään 6 opintopistettä/4 opintoviikkoa). Kielitaito voidaan osoittaa englannin, espanjan, ranskan, saksan, italian tai venäjän kielessä tai dekaanin suostumuksella jossakin muussa kielessä. Hallintotieteiden maisterin tutkintoon on suoritettava vieraan kielen syventävä kurssi, jonka voi suorittaa englannin, saksan tai ranskan kielessä. Syventävän kurssin tilalla voi suorittaa kirjallisen taidon kurssin jossain toisessa tiedekuntaneuvoston hyväksymässä kielessä. Dekaani määrää erikseen kielitaidosta, joka vaaditaan koulusivistyksensä muulla kuin suomen tai ruotsin kielellä saaneilta tai koulusivistyksensä ulkomailla suorittaneilta opiskelijoilta. Lisäksi dekaani voi erityisistä syistä vapauttaa tai antaa opiskelijalle luvan poiketa edellä sanotusta vieraan kielen taidosta. 5 Harjoittelu 5a Uusi tutkinto Kandidaatin tutkintoon sisältyy asiantuntijuutta kehittävä harjoittelu, jonka laajuus on 8 opintopistettä. Harjoittelun sisältö, suoritustapa ja suositeltava suoritusaika vahvistetaan tarkemmin pääaineen opetussuunnitelmassa. 5b Vanha tutkinto Tutkintoon sisältyy harjoittelua, jonka laajuus, sisältö ja suoritustapa vahvistetaan opetussuunnitelmassa. Yhden opintoviikon suoritusta vastaa vähintään yhden viikon ja enintään kolmen viikon harjoittelu. Tutkintoon voi sisältyä harjoittelua enintään 6 opintoviikkoa. 6 Vahvistetusta tutkintorakenteesta poikkeaminen Dekaani voi perustellusta syystä myöntää opiskelijalle oikeuden poiketa tiedekuntaneuvoston vahvistamasta tutkintorakenteesta. Hakemuksen tekemiselle ei ole määräaikaa. 7 Opintosuoritusten hyväksilukeminen Kotimaisessa tai ulkomaisessa korkeakoulussa tai muussa oppilaitoksessa suoritettujen opintojen hyväksilukemisesta päättää dekaani, opintoasiainpäällikkö tai opintosuorituksesta vastaava opettaja tiedekuntaneuvoston erikseen hyväksymien periaatteiden mukaisesti. 8 Opintosuoritusten käyttäminen kahteen korkeakoulututkintoon Alempaan tai ylempään korkeakoulututkintoon sisältyvistä opinnoista voidaan lukea hyväksi toiseen samantasoiseen tai ylempään tutkintoon samansisältöiset kieli- ja viestintäopinnot. Vanhan tutkintojärjestelmän mukaan opiskelevilta voidaan korkeakoulututkintoon sisältyvistä opinnoista lukea hyväksi toiseen samantasoiseen tutkintoon kieliopinnot ja muut yhteiset yleisopinnot sekä yhden oppiaineen opinnot kuitenkin edellyttäen, että myöhemmin suoritettavaan tutkintoon on tässä oppiaineessa suoritettava vähintään 20 opintoviikon laajuiset lisäopinnot. Edellä mainittu koskee myös ylempään korkeakoulututkintoon sisältyneiden opintojen hyväksilukemista myöhemmin suoritettavaan alempaan korkeakoulututkintoon.\n4 Hallintotieteellinen koulutusala 11 Ammattikorkeakoulututkintoon sisältyvien opintojen hyväksilukemisesta tai hyväksilukemisen perusteista päättää tiedekunta. 9 Opintosuoritusten vanheneminen Tutkintojen suorittamisen aikana tehdyt opintokokonaisuudet, menetelmä-/yleisopintojen opintojaksot, kypsyysnäyte ja kielitaidosta saadut merkinnät eivät pääsääntöisesti vanhene ja ne lasketaan alkuperäisen laajuisina tutkintoihin. Osasuoritusten vanhenemisesta annetaan määräykset opetussuunnitelmissa. Mikäli opetussuunnitelma on olennaisesti muuttunut, opiskelijan tulee neuvotella vastuuopettajan kanssa ennen keskeneräisen opintokokonaisuuden loppuun saattamista, millä opinnoilla hän voi suorittaa keskeneräiset opintonsa loppuun. Vanhat approbatur-, cum laude approbatur- ja laudatur -arvosanaopinnot sekä opetusjaostotutkinnon kurssiarvosanat (alin-, keski- ja ylin kurssi) katsotaan vanhentuneiksi, eikä niitä muuteta opintopisteiksi tai hyväksytä korvaavuuksina uusimuotoisiin tutkintoihin ellei ao. opettajan kanssa erityisestä syystä toisin sovita. 10 Opetussuunnitelmien voimaantulo Uudet opetussuunnitelmat tulevat voimaan lukuvuoden alkaessa. Syyslukukauden aikana opiskelijat voivat osallistua kuulusteluihin ja suorittaa keskeneräiset opintokokonaisuudet/opintojaksot loppuun edellisenä lukuvuonna voimassa olleen opetussuunnitelman mukaisesti. Tarkemmat ohjeet annetaan opetussuunnitelmassa. 11 Opetuksen ja työmuotojen arviointi Opetuksesta vastuussa oleva opettaja järjestää opetuksen ja oppimisen arvioinnin. Laajemmasta, laitoskohtaisesta arvioinnista vastaa laitoksen johtaja. 12 Opintosuoritusten kirjaaminen Hyväksytyt opintosuoritukset tallennetaan opintosuoritusrekisteriin opintojen arviointisäännön mukaisesti. Opintosuoritusrekisteriin merkitään myös aikaisemmilla opinnoilla korvatut ja tutkintoon erillisellä päätöksellä sisällytetyt opintosuoritukset (ks. kohta 7). tutkintotodistuksen hakemista varten annetut kokonaismerkinnät merkitään opintosuoritusrekisteriin. 13 Opintosuorituksen arvosteleminen Opintosuoritusten arvostelussa noudatetaan Opintojen arviointisäännön arvosteluperusteita ja arvosteluasteikkoa. Opintosuoritusten arvostelussa käytetään asteikkoa hyväksytty, hylätty tai viisiportaista asteikkoa 0 5 (5 = erinomainen, 4 = kiitettävä, 3 = hyvä, 2 = tyydyttävä, 1 = välttävä, 0 = hylätty). Syventäviin opintoihin kuuluvan tutkielman arvostelussa voidaan käyttää myös muuta asteikkoa. Tarkemmin opintojen arvioinnista määrätään opetussuunnitelmissa. Opintojen arvosana lasketaan oppiaineen opintojaksojen arvosanoista opintopistemäärällä/opintoviikkomäärällä painotettuna keskiarvona. Tutkintotodistukseen merkitään oppiaineittain suorituksen taso, kokonaisopintopiste/- opintoviikkomäärä ja kokonaisarvosana sanallisena. Uusien tutkintojen kohdalla pääaineen arvosana lasketaan opintojaksojen arvosanoista opintopistemäärällä painotettuna keskiarvona. Vanhamuotoisessa maisterintutkinnossa pääaineen arvosana määräytyy syventävien opintojen arvosanan mukaisesti. Näin menetellään myös suoritettaessa syventävät opinnot sivuaineena. Lopullista arvosana määrättäessä otetaan huomioon myös samassa oppiaineessa suoritettujen aineopintojen arvosana, mikäli sillä on arvosanaa korottava vaikutus.\n5 12 Hallintotieteellinen koulutusala 14 Arviointia koskevat määräykset Kuulusteluissa noudatetaan Tampereen yliopiston opintojen arviointisääntöä sekä tiedekunnan opetussuunnitelmissa vahvistettuja määräyksiä. 15 Jonolaki Mikäli johonkin opintojaksoon, harjoituksiin, seminaareihin tai ryhmäopetukseen ilmoittautuu määräaikana opintojakson tai kurssin edeltävät opinnot suorittaneita opiskelijoita enemmän kuin ryhmään mahtuu, etusijalla ovat ne opiskelijat, joille tämä opintojakso on tutkinnossa pakollinen. Tämän jälkeen etuoikeus osallistumiseen määräytyy ao. oppiaineessa suoritettujen opintojen määrän ja opintomenestyksen perusteella. Mikäli se on sama, ratkaistaan valinta pääaineen opintosuoritusten määrän ja sen jälkeen kaikkien opintosuoritusten kokonaismäärän perusteella. Epäselvissä tapauksissa asian ratkaisee laitoksen johtaja. Erityisistä syistä laitoksen johtaja voi myöntää poikkeuksia edellä oleviin määräyksiin. 16 Harjoitusaine Harjoitusaine(-eita) voidaan kirjoittaa kandidaatin tai maisterin tutkinnon yhteydessä siten kuin opetussuunnitelmassa määrätään. Harjoitusaineen tarkoituksena on harjaannuttaa opiskelija tieteelliseen kirjoittamiseen sekä äidinkielen selkeään ja huolelliseen käyttöön. Harjoitusaine kirjoitetaan tutkielmaa ohjaavan opettajan johdolla ja se tarkastetaan sekä asiasisällön että kielen kannalta. Harjoitusaineen kieliasu tarkastetaan joko Tieteellinen kirjoittaminen -opintojakson suorittamisen yhteydessä tai myöhemmin erikseen tämän opintojakson suorittamisen jälkeen. 17 Kandidaatintutkielma ja kypsyysnäyte Hallintotieteiden kandidaatin tutkintoa varten opiskelijan on suoritettava pääaineessa kandidaatintutkielma ja tutkielmaan liittyvä kypsyysnäyte, joka osoittaa perehtyneisyyttä opinnäytteen alaan ja suomen tai ruotsin kielen taitoa. Tutkielman laajuus ja suoritustapa määritellään opetussuunnitelmassa. Kandidaatintutkielmaa edeltävistä opinnoista määrätään tarkemmin opetussuunnitelmassa. Kandidaatintutkielmasta antaa lausuntonsa laitoksen johtajan määräämä tarkastaja. Tutkielman hyväksyy laitoksen johtaja tarkastajan lausunnon perusteella. Hyväksytty tutkielma arvostellaan arvosanoilla välttävä, tyydyttävä, hyvä, kiitettävä tai erinomainen. 18 Pro gradu -tutkielma ja kypsyysnäyte Hallintotieteiden maisterin tutkinnossa pääaineen syventäviin opintoihin sisältyy pro gradu -tutkielman laatiminen ja kypsyysnäyte. Tutkielman tulee osoittaa perehtyneisyyttä tutkielman aihepiiriin, tutkimusmenetelmien hallintaa sekä valmiutta tieteelliseen ilmaisuun. Uudessa maisterin tutkinnossa tutkielman laajuus on 40 opintopistettä. Vanhassa maisterin tutkinnossa tutkielman laajuus määrätään opetussuunnitelmassa. Pro gradu -tutkielmasta antaa lausuntonsa vähintään kaksi laitoksen johtajan määräämää tarkastajaa, joista ainakin toisen tulee olla Tampereen yliopiston professori tai professorin viran hoitaja tai dosentti. Tutkielman tarkastajat antavat lausuntonsa laitokselle viimeistään kolmen viikon kuluessa siitä päivästä lukien, kun opiskelija on osallistunut kypsyysnäytteeseen, ellei laitoksen johtaja ole erityisen painavasta syystä myöntänyt poikkeusta määräaikaan. Tarkastajien lausunnot on lähetettävä tutkielman tekijälle vähintään neljä päivää ennen tutkielman arvostelua. Tutkielman hyväksyy laitosneuvosto tarkastajien lausunnon perusteella, ellei asiaa ole siirretty laitoksen johtajan päätettäväksi.\n6 Hallintotieteellinen koulutusala 13 Opiskelijalla on oikeus pyytää tutkielmansa arvostelun siirtämistä laitosneuvoston seuraavaan kokoukseen. Tutkielman tekijä voi esittää oman vastineensa laitosneuvostolle. Tutkielman hyväksymisestä tai hylkäämisestä sekä annettavasta arvolauseesta päättää tässä tapauksessa laitosneuvosto. Pro gradu -tutkielmasta annetaan arvolause: approbatur, lubenter approbatur, non sine laude approbatur, cum laude approbatur, magna cum laude approbatur, eximia cum laude approbatur tai laudatur. Tutkielma voidaan laatia myös kahden tai useamman opiskelijan ryhmätyönä tai osana laajempaa tutkimusprojektia. Tällaiselta tutkielmalta edellytetään, että kunkin opiskelijan osuus on erotettavissa ja että siihen tarvittava työmäärä vastaa henkilökohtaiseen tutkielmaan vaadittavaa työpanosta. Pro gradu -tutkielma arvioidaan kunkin opiskelijan osalta erikseen. 19 Sivuaineen tutkielma Sivuaineen syventäviin opintoihin kuuluvan tutkielman laajuus määrätään opetussuunnitelmassa. Tutkielman tarkastajan määrää laitoksen johtaja. Laitosneuvosto hyväksyy tutkielman tarkastajan kirjallisen lausunnon perusteella, ellei asiaa ole siirretty laitoksen johtajan päätettäväksi. Tutkielmasta ei anneta erillistä arvolausetta. Sivuaineen tutkielmaa varten ei kirjoiteta harjoitusainetta eikä kypsyysnäytettä. Muilta osin noudatetaan pro gradu -tutkielmaa koskevia määräyksiä. 20 Kypsyysnäyte Kypsyysnäytteen tehtävänä on osoittaa, että opiskelija on perehtynyt tutkielman aihepiiriin ja että opiskelijalla on hyvä suomen tai ruotsin kielen taito. Kypsyysnäytteeseen voi ilmoittautua sen jälkeen, kun tutkielma on jätetty laitokselle tarkastusta varten ja asiasta on sovittu ohjaavan opettajan kanssa. Kypsyysnäyte suoritetaan laitoksen yleisinä tenttipäivinä ja siihen ilmoittaudutaan viimeistään seitsemän (7) päivää ennen tenttitilaisuutta. Kypsyysnäytteenä laaditaan kirjoitus tutkielmaan liittyvästä aiheesta, joka valitaan tavallisesti kahdesta tai kolmesta opettajan antamasta vaihtoehdosta. Kypsyysnäyte tarkastetaan sekä asiasisällön että kielen kannalta. Opiskelijan ei tarvitse osoittaa suomen tai ruotsin kielen taitoa samalla kielellä suoritettavaa ylempää korkeakoulututkintoa varten annettavassa kypsyysnäytteessä, jos hän on osoittanut kielitaitonsa alempaa korkeakoulututkintoa varten antamassaan kypsyysnäytteessä. Tällöin kypsyysnäytteessä osoitetaan perehtyneisyys tutkimusalaan. 21 Tutkielman jättämistä koskevat ohjeet Kandidaatintutkielma Kandidaatintutkielma jätetään laitoksen kansliaan kahtena kappaleena. Muilta osin noudatetaan pro gradu -tutkielman jättämistä koskevia ohjeita. Pro gradu -tutkielma Tutkielman jättämisessä voi noudattaa kahta käytäntöä: Joko: Pro gradu -tutkielma luovutetaan sähköisessä muodossa tarkastusprosessia, kirjaston kokoelmaa ja arkistointia varten viimeistään 14 päivää ennen kypsyysnäytteen suorituspäivää laitoksen ja kirjaston antamien ohjeiden mukaisesti. Ohjeita löytyy osoitteesta ja laitoksen kotisivuilta. Tutkielmaan liitetään 1 2 sivun pituinen tiivistelmä, jonka tulee sisältää tiedot tutkimusongelmasta, aineistosta, käytetyistä tutkimusmenetelmistä ja tärkeimmistä tutkimustuloksista. Myös tiivistelmän laadintaohjeet saa laitoksen kansliasta.\n7 14 Hallintotieteellinen koulutusala Tai: Tutkielma jätetään laitoksen kansliaan viimeistään seitsemän (7) päivää ennen kypsyysnäytteen suoritustilaisuutta kolmena kappaleena, jotka jäävät yliopistolle. Näistä kahden on oltava sidottuna tai kansioituna ja kolmannen lävistämättömänä. Jos opetussuunnitelmassa on edellytetty suoritettavaksi harjoitusaine, merkintä harjoitusaineen suorittamisesta on esitettävä pro gradu -tutkielmaa jätettäessä. Laitokset antavat yksityiskohtaisempia ohjeita tutkielman laadinnasta. Tutkielmaan liitetään erillinen 1 2 sivun pituinen tiivistelmä, jonka tulee sisältää tiedot tutkimusongelmasta, aineistosta, käytetyistä tutkimusmenetelmistä ja tärkeimmistä tutkimustuloksista. Tiivistelmän laadintaohjeet saa laitoksen kansliasta. 22 Tutkielman arvostelun oikaisupyyntö ja -menettely Kandidaatintutkielma Asiassa noudatetaan Tampereen yliopiston opintojen arviointisääntöä (26 ja 27 ). Pro gradu -tutkielma Tutkielman arvosteluun tyytymätön opiskelija voi pyytää siihen kirjallisesti oikaisua laitosneuvostolta neljäntoista (14) päivän kuluessa siitä ajankohdasta, jolloin opiskelijalla on ollut tilaisuus saada arvostelun tulokset sekä arvosteluperusteiden soveltaminen omaan opintosuoritukseensa henkilökohtaisesti tietoonsa. Oikaisupyynnön johdosta tehtyyn päätökseen tyytymätön voi saattaa asian tiedekuntaneuvoston käsiteltäväksi neljäntoista (14) päivän kuluessa siitä, kun hän on saanut päätöksestä tiedon. 23 Tutkintotodistuksen hakeminen Dekaani myöntää tutkintotodistuksen hakemuksesta. Hakemus laaditaan tiedekunnan kansliasta saatavalle lomakkeelle. Opiskelija saa tiedekunnan kansliasta myös otteen opintosuoritusrekisteristä kokonaismerkintöjen hakemista ja todistushakemuksen täyttämistä varten. Opiskelijan on huolehdittava siitä, että suoritusrekisterissä on tallennettuna kaikki opintosuoritukset. Opiskelija pyytää itse kokonaismerkinnät kaikista niistä oppiaineista, joista hänellä on vähintään 15 opintopisteen/10 opintoviikon laajuiset opinnot. Sivuaineet merkitään todistukseen, mikäli oppiaineessa on suoritettu vähintään 10 opintopisteen/viiden opintoviikon opinnot siten, että opintopisteen/ 5 9 opintoviikon laajuiset sivuaineet merkitään todistukseen ilman arvosanaa. Alle 10 opintopisteen/viiden opintoviikon sivuaineet merkitään kohtaan Muut opinnot. Pääaineessa todistukseen merkitään suoritettu opintojen taso, kokonaisopintoviikkomäärä ja kokonaisarvostelu (ks. kohta 13: Opintosuoritusten arvostelu). 24 Tutkintojen kehittäminen Tutkintojen kehittämistä ja opetussuunnitelmien valmistelua varten tiedekunta voi asettaa laitosten esityksestä työryhmän, joka koostuu laitoksen opettajista, opiskelijoista ja tarpeen mukaan muiden laitosten tai sidosryhmien edustajista. 25 Voimaantulo- ja siirtymäsäännökset Määräykset tulevat voimaan Opiskelijalla, joka jälkeen opiskelee vanhan tutkintojärjestelmän mukaista tutkintoa varten, on oikeus siirtyä opiskelemaan uutta tutkintoa tai jatkaa opintojaan vanhan\n8 Hallintotieteellinen koulutusala 15 järjestelmän mukaan. Opiskelija siirtyy kuitenkin jatkamaan opintojaan asetuksen 794/2004 mukaan, jollei hän ole suorittanut tutkintoaan mennessä. Niiden opiskelijoiden osalta, jotka jatkavat opintojaan vanhan tutkintojärjestelmän mukaista tutkintoa varten, sovelletaan soveltuvin osin asetusta yhteiskuntatieteellisistä tutkinnoista (245/1994) ja sen nojalla annettuja säännöksiä. Menettelyistä, joilla opiskelija siirtyy opiskelemaan uuden tutkintojärjestelmän mukaista tutkintoa, päätetään erikseen.\n9 16 Hallintotieteiden yhteiset menetelmäopinnot YHTEISET MENETELMÄOPINNOT Menetelmäopinnot ovat hallintotieteiden alalle pääosin yhteiset. Tarkat opintovaatimukset ja mahdolliset suositukset suoritusajankohdiksi on esitetty pääaineen opetussuunnitelmassa. Orientoivat opinnot 2 op (1 ov) Tavoite: Antaa opiskelijoille perustiedot yliopisto-opiskelusta ja erityisesti opiskelusta Tampereen yliopistossa, perehdyttää tutkinnon koulutustavoitteisiin ja sisältöön sekä opintojen suunnitteluun ja opiskelutaitojen kehittämiseen. Sisältö: Tampereen yliopisto, kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunta, laitokset, oppiaineet, päätöksenteko, fyysiset tilat. Tutkinnon ja pääaineen sisältö, opintojen suunnittelu ja henkilökohtainen opintosuunnitelma (HOPS). Yliopiston verkkoympäristö ja kirjaston käyttö opiskelussa. Opiskelijan oikeusturva. Opintososiaaliset asiat. Ajankohta: 1. vuoden slk Vastuulaitos: Kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunta Tietotekniikan peruskurssi 3 op (2 ov) TKOPY4 Tavoite: Opintojakson suoritettuaan opiskelijalla on hyvät yliopisto-opiskelussa tarvittavat tietotekniset valmiudet. Sisältö: Opintojaksolla opiskelijat perehdytetään tietokoneen yleisimpiin sovellusohjelmiin ja pyritään antamaan valmiudet niiden käytön omatoimiseen jatko-opiskeluun. Lisäksi tarkoituksena on tarjota valmiudet yliopiston keskustietokonejärjestelmän käyttöön sekä perustiedot tietoturvaan liittyvistä kysymyksistä. Opintojaksolla tutustutaan myös Internet-verkon mahdollisuuksiin, kuten selaimen käyttöön, sähköpostin hallintaan ja materiaalin jakamiseen verkossa. Ajankohta: Opintojakson suorittamista suositellaan ensimmäisen lukuvuoden aikana. Opintojakso järjestetään sekä syysettä kevätlukukaudella. Opetus: Opintojakso painottuu verkossa julkaistavan materiaalin pohjalta tapahtuvaan itseopiskeluun (ks. opintojakson verkkosivut). Opetusmuodot: Harjoitukset, harjoitustyö ja vertaisarviointien suorittaminen. Kirjallisuus: Luentomateriaali (verkossa). Edeltävät opinnot: Vastuulaitos: Informaatiotieteiden tiedekunta/tietojenkäsittelytieteiden laitos URL: Tiedonhankinnan perusteet 2 op (1 ov) Tavoite: Opiskelija oppii tiedonhankinnan perusteet, välttämättömät opiskelun edellyttämät kirjaston käytön sekä tiedonhankinnan taidot sekä oppii hyödyntämään kirjaston tarjoamia palveluja. Kurssin suoritettuaan opiskelija osaa etsiä kurssikirjoja ja tietyn aihepiirin kirjoja tieteellisten kirjojen kokoelmaluetteloita hyödyntäen. Opiskelija osaa etsiä lehtiartikkeleita kotimaisista ja ulkomaisista julkaisuista sekä kirjaston aikakauslehtikokoelmasta että tietoverkossa olevista artikkelikokoelmista. Sisältö: Yleiskuva tiedonlähteistä, tiedonhankinnan perusteet, opiskelussa tarvittavien julkiasujen ja palveluiden käyttö, aineistojen arviointi. Suoritustapa: Luennot ja harjoitusryhmät, verkko-opiskelu Ajankohta: 1. vuosi, 2. periodi Vastuulaitos: Pääkirjasto Tilastotieteen ja SPSS:n perusteet 5 op (3 ov) TILTY1 Tavoite ja sisältö: Opintojakson suorittanut hallitsee tilastotieteen peruskäsitteet, ymmärtää tilastoinnin ja otantatutkimuksen eron sekä osaa SPSS-tilasto-ohjelmiston peruskäytön. Opiskelija omaksuu tilastollisen ajattelun peruslogiikan ja käsittää sen merkityksen empiirisessä yhteiskuntatieteellisessä tutkimuksessa. Opintojakso tarjoaa välttämättömän pohjan kvantitatiivisten tutkimusmenetelmien oppimiselle ja antaa valmiudet soveltaa tilastotieteen perusmenetelmiä. Opintojakso toimii johdantokurssina laitosten omalle kvantitatiivisten menetelmien opetukselle.\n10 Hallintotieteiden yhteiset menetelmäopinnot 17 Käsiteltävä asiakokonaisuus: tilastoyksikkö, muuttuja, havaintomatriisi multiresponse-muuttujat muuttujan mitta-asteikot aineiston tallentaminen ja tallennusvirheiden korjaaminen sisällön dokumentointi ja puuttuvien tietojen määrittäminen muuttujamuunnokset yksi- ja useampiulotteiset jakaumat keski-, hajonta- ja riippuvuusluvut tulosten graafinen esittäminen tilastollisen päättelyn perusteet: normaalijakauma, otantajakaumat otoskoon määrääminen tilastollinen hypoteesien testaus Annettava opetus: 28 t luentoja, 14 t muuta opetusta sekä harjoitustyön teon ohjausta. Suoritustapa: a) luennot, pienryhmäopetus, välitentit ja harjoitustyö, tai b) kirjallinen kuulustelu (ks. kirjallisuus) tilastotieteen yleisenä tenttipäivänä ja harjoitustyö. Kirjallisuus: Manninen: Johdatus tilastolliseen dataanalyysiin, 2004, Manninen Ylén: Tilastollisen päättelyn käytäntö (ei luvut 9, 11), 2004, Paaso, Eija: SPSS-peruskurssin moniste, Yhteiskunatieteellinen tietoarkisto FSD, 2004 (harjoitustyö). Oheislukemistoa: Kuusela: Tilastografiikan perusteet, Ks. myös TILTP1:n, TILTP2:n ja TILTP7:n oheislukemisto. Vastuulaitos: Informaatiotieteiden tiedekunta/tilastotiede Kokoustekniikka ja neuvottelutaito 3 op (2 ov) Tavoite: Kehittyä tarkastelemaan erilaisia kokouksia ja neuvotteluja puheviestintätilanteina sekä havaitsemaan niissä ilmenevät toisteiset piirteet. Sisältö: Yleinen kokouskäytäntö puheenjohtajan tehtävän näkökulmasta, vuosikokous, äänestys ja vaalit. Neuvottelun ja neuvottelutaidon käsitteet, neuvottelun vaiheet (suunnittelu, toteutus, arviointi), neuvottelijan ja puheenjohtajan tehtävät sekä neuvotteleminen yhteistyö- ja ristiriitatilanteissa. Annettava opetus: Luento, harjoitukset, videopalaute. Suoritustapa: Aktiivinen osallistuminen harjoituksiin, kertauskuulustelu. Kirjallisuus: Yhdistyslaki /503 sekä kurssilla jaettava kirjallisuus. Opetuksen määrä: 35 tuntia luentoja ja harjoituksia. Suorituksen arviointitapa: Hyväksytty/hylätty Vastuulaitos: Puheopin laitos Tutkimusprosessin hallinta 5 op (3 ov) Ks. hallintotiede HALLP4. Tutkimusmenetelmät, luentosarja b, 2 op (1 ov) (sisältyy opintojaksoon HALLA9) Ks. hallintotiede HALLA9. Johdatus filosofiaan 3 op (2 ov) Tavoite ja sisältö: Kurssilla tutustutaan filosofian peruskäsitteisiin ja keskeisiin ongelmiin sekä filosofisen ajattelun ominaispiirteisiin. Vaadittavat suoritukset: Luennot ja kirjallisuus, toinen seuraavista kohdista: a) Määttänen: Filosofia, johdatus peruskysymyksiin ja Sajama: Arkipäivän filosofiaa tai b) Sober: Core Questions in Philosophy. Vastuulaitos: Informaatiotieteiden tiedekunta/filosofia Johdatus kansantaloustieteeseen 6 op (4 ov) Ks. kansantaloustiede KTALK110. Mikrotalousteoria I 6 op (4 ov) Ks. Kansantaloustiede KTALK130. Makrotalousteoria I 6 op (4 ov) Ks. kansantaloustiede KTALK140.\n11 18 Pakolliset kieli- ja viestintäopinnot PAKOLLISET KIELI- JA VIESTINTÄOPINNOT HALLINTOTIETEIDEN KANDIDAATIN TUTKINTO 1 KOTIMAINEN KIELI Tieteellinen kirjoittaminen 3 op (2 ov) (ent. Kirjallinen viestintä 1,5 ov) Ks. Kielikeskuksen opinto-opas s Suullinen viestintä 2 op (1 ov) Opintojaksosta vastaa puheopin laitos, ks. puheoppi. 2 TOINEN KOTIMAINEN KIELI Ruotsin kielen kirjallinen ja suullinen viestintä 3 op (2 ov) Ajankohta: 2. opintovuosi Ks. Kielikeskuksen opinto-opas s VIERAS KIELI Ensimmäisen vieraan kielen tekstin ymmärtäminen/kirjallinen taito 3 op (2 ov) Ajankohta: 1. opintovuosi ja Ensimmäisen vieraan kielen suullinen taito 3 op (2 ov) Ajankohta: 3. opintovuosi HALLINTOTIETEIDEN MAISTERIN TUTKINTO 4 VIERAS KIELI Ensimmäisen vieraan kielen syventävä kurssi 3 op (2 ov) tai Toisen vieraan kielen kirjallinen taito 3 op (2 ov) 5 KOTIMAINEN KIELI (vapaaehtoinen) Vieraan kielen opinnot voi suorittaa englannin, espanjan, italian, ranskan, saksan ja venäjän kielissä tai dekaanin suostumuksella jossakin muussa vieraassa kielessä. Kielikeskus järjestää erityisesti hallintotieteiden opiskelijoille tarkoitettua vieraan kielen opetusta englannin ja saksan kielissä. Muiden kielten opetus on kaikille tiedekunnille yhteiset. Kandidaatin ja maisterin tutkintojen vieraan kielen opinnot voi suorittaa joko yhdessä vieraassa kielessä, jolloin on suoritettava valitussa kielessä yhteensä 9 opintopisteen (6 ov) laajuiset opinnot tai kahdessa vieraassa kielessä, jolloin suoritetaan ensimmäisessä vieraassa kielessä 6 opintopisteen (4 ov) laajuiset opinnot ja toisessa vieraassa kielessä 3 opintopisteen (2 ov) opinnot. Jos vieraan kielen opinnot suoritetaan yhdessä kielessä, opintoihin sisältyy kirjallisen ja suullisen taidon kurssien lisäksi syventävä kurssi. Syventävän kurssin tilalla voi suorittaa jossain toisessa vieraassa kielessä kirjallisen taidon/tekstin ymmärtämisen kurssin 3 op (2 ov). Huomautus: Kielten alkeis- ja jatkokurssit tai valmennus- ja täydennyskurssit eivät käy tutkintojen pakollisiksi kieliopinnoiksi. Finanssihallinnon ja julkisyhteisöjen laskentatoimen sekä kunnallistalouden opiskelijat voivat suorittaa toisen kotimaisen ja vieraan kielen opintoja kauppatieteiden kieliopintojen mukaisesti. Toisen kotimaisen kielen jaksona on tällöin Talousruotsi I ja vieraan kielen opintoina kauppatieteiden 1. vieraan kielen opinnot (esim. Talousenglanti I). Syventävät kieliopintojaksot suositellaan suoritettavaksi maisteriopintojen yhteydessä. Oikeustieteiden opiskelijoille järjestetään alakohtaisesti eriytettyä opetusta (Legal English). Ks. kielikeskuksen opinto-opas s.141. Kohti gradua -syventävä tieteellinen kirjoittaminen 2 op (1 ov) Ks. Kielikeskuksen opinto-opas s.143.\n12 Opettajankoulutus 19 OPETTAJANKOULUTUS Hallintotieteiden maisterin tutkinnon suorittanut voi saada kelpoisuuden opettajan tehtäviin suorittamalla opettajan pedagogiset opinnot, joiden laajuus on 60 op (35 ov). Opinnot voi suorittaa sivuaineena tutkintoon tai suorittaa ne maisterin tutkinnon suorittamisen jälkeen erillisinä opintoina. Kasvatustieteiden tiedekunnan järjestämien pedagogisten opintojen valintaperusteista ja hakumenettelystä tiedotetaan tarkemmin kevätlukukauden alussa kasvatustieteiden tiedekunnan www-sivulla ja ilmoitustauluilla. Kelpoisuus aineenopettajan tehtäviin määräytyy tutkinnon aineyhdistelmän mukaan. Kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunnan oppiaineet eivät ole opetettavana aineena lukiossa, mutta yhteiskuntaoppi opetettavana aineena muodostuu yhteiskuntatieteellisen alan opinnoista (ks. tiedekunnan www-sivut). Eri alojen ammatillisissa oppilaitoksissa ja aikuiskoulutuksessa on myös erilaisia yhteiskunnallisten aineiden opettajan tehtäviä, joissa voidaan edellyttää opettajan pätevyyttä.\nYhteiskuntatieteellinen tiedekunta Tiedekunnan opinnot Kieliopinnot 1. Kirjallinen viestintä 3 op/2 ov 2. Suullinen viestintä 2 op/1 ov 3. Ruotsin kielen kirjallinen ja suullinen taito 3 op/2 ov 4. Yhden


Nokian PALLAS - Partioaitta\nNokian PALLAS Unisex\nPallas on erityisesti jäisille keleille suunniteltu huopavuorinen nilkkurisaapas.\nMalli soveltuu niin aktiiviseen ulkoiluun kuin kaupungin kaduillekin. Pallaksessa on mukavan matala, istuva varsi.\nSisäpohja on muotoiltu ja ulkopohja on suomalaisen suunnittelijan tekemä ja se pitää hyvin. Ulkopohjan voi nastoittaa jäisiä kelejä ajatellen. Lisävarusteena myytävät teräsnastat ovat samaa huippulaatua kuin Nokian Jalkineiden eräsaappaissa. Väri musta harmain huopasomistein. Pallas on kauttaaltaan vedenpitävä.\nVäljäkuvioinen pohja ei kerää likaa\nJalkaterän kärjessä ja sivuilla vahvike\nMuotoiltu ja vaimentava irtopohjallinen (PU)\nVäri MUSTA/HARMAA / Koko 36Väri MUSTA/HARMAA / Koko 37Väri MUSTA/HARMAA / Koko 38Väri MUSTA/HARMAA / Koko 39Väri MUSTA/HARMAA / Koko 40Väri MUSTA/HARMAA / Koko 41Väri MUSTA/HARMAA / Koko 42Väri MUSTA/HARMAA / Koko 43Väri MUSTA/HARMAA / Koko 44Väri MUSTA/HARMAA / Koko 45Väri MUSTA/HARMAA / Koko 46Väri MUSTA/HARMAA / Koko 47Väri MUSTA/HARMAA / Koko 48


Kontrafaktuaalisuuden suurmestari Paavo Väyrynen\nKontrafaktuaali tai vastafaktuaali tarkoittaa ehdollista väitettä, jonka alkuosa ilmaisee jotain tosiasioiden vastaista. Esimerkiksi "Jos olisin tiennyt..."\nKontrafaktuaalisessa ajattelussa ihminen ajattelee vaihtoehtoisia tapahtumankulkuja ja spekuloi niillä. Tyypillisiä lauserakenteita kontrafaktuaaleissa voi olla esimerkiksi "entä jos olisi niin...", "vaikka ei ole niin...", "voisi olla...", "entä jos olisikin niin, vaikka ei ole...". Voimme myös ajatella, kun joskus tapahtuu jotain, että entä jos olisi tapahtunutkin jotain muuta, eli asiat olisivatkin menneet toisin. Wikipedia\nTämän kontrafaktuaalisen eli Jos olisi tehty kuten sanoin - taidon suuri mestari Paavo Väyrynen oli lauantaiaamussa.\nTaskuvarkaaksi nimitetty Mauno Koivisto huusi ottakaa varas kiinni peittääkseen omaa sinipunakassakaappisopimusta, väitti Paavo Väyrynen ja lisäsi, että siten muodostettiin eduskunnan enemmistön tahdon vastainen Holkerin hallitus.\nKun seuraan Paavo Väyrystä julkisuudessa ja kun häntä privatistikin vähän tunnekin, niin olen melko vakuuttunut, että hän uskoo itse tarinaansa, joka ei ole tosi, vaan se on konstruoitu Paavo Väyrysen aivoissa, joissa hänen omat luulonsa ovat enemmän kun tiedon väärtti.\nTämä sama ylivertainen voima olisi kääntänyt koko Euroopan yhdentymiskehityksen, jos hän olisi ollut Esko Ahon sijasta pääministeri Suomessa yksinkertaisesti siksi, että Suomi ei olisi liittynyt EU:n jäseneksi ja eikä sen jälkeen Ruotsikaan eikä suurta EU:n itälaajennusta olisi koskaan tullut.\nPaavo Väyrynen ihailee Urho Kekkosta ja luulenpa hänen vahvasti uskovan, että hänellä - no tietenkin on kykyjä kuin Kekkoselle -, mutta että nykymaailmassa ilman Neuvostoliitto hänellä olisi myös samat voimat ja keinot. Siinnä aikakaudet menevät sekaisin ja oma aurinko sokaisee.\nSateenkaari ja sinipuna ei ole saanut mitään hyvää aikaan Väyrysen muistin mukaan. Tämä ei yllätä, sillä tällaista politiikka on. Ja euro on tietenkin kaikkein ongelmien äiti, mutta ei siitä voi päästä eroon, kun seuraukset olisivat vielä hankalammat.\nAjatelkaapa tätä taustaa vasten, että Hesarin pääkirjoituksessa arvioidaan perussuomalaisten vaalivoitosta olevan vaikutuksen vain heijastuma Sdp:n kannanottoihin. Kepuhan on suorastaan liukunut Soinin syliin tai ohi hänestä, mutta sitä arvovaltaisen lehden toimittaja ei huomaa. Johtuneeko päätoimittajan omasta arvomaailmasta.\nPaavo Väyrynen tekee ovelan mielikuvayhdistämisen Niinistön menestykseen ja sanoo, että seuraavat eduskuntavaalit ovat presidentinvaalien kolmas kierros. Jos keskusta haluaa olla silloin suurin, siihen on vain yksi keino: Paavo Väyrysen valinta puheenjohtajaksi. Näin se menee eikä sinä ole mitään pahaa, sillä sitten on politiikasta helpompaa, kun puolueiden välillä on selviä eroja.


Uratarina: Kari Fricke, Consultant | Talent Vectia\nEtusivu Töihin meille Uratarinat Uratarina: Kari Fricke, Consultant\nKari Fricke on Consultant Talent Vectialla. Karin vastuualueisiin kuuluu strategiaprojekteja sekä monenlaisia sote-murrokseen liittyviä projekteja. Työnkuva on monipuolinen; useimmiten päivät koostuvat analyysien luomisesta ja visualisoinnista, workshopien valmistelusta ja asiakastapaamisista sekä tarjoustyöhön osallistumisesta.\nKun sain työtarjouksen Talent Vectialta, suurin syy sen hyväksymiseen olivat lämpö ja kunnioitus, joita koin rekrytointiprosessin aikana. Kommunikointi oli rehellistä ja aktiivista, mikä sai minut tuntemaan itseni tervetulleeksi. Yhteys tuntui aidosti molemminpuoliselta. Millään muulla yrityksellä ei ollut samaa vaikutusta minuun työnhakuni aikana.\n”Olen saanut vapautta, vastuuta ja omistajuutta projekteissa ja minun luotetaan hoitavan oman osani”, Kari kertoo\nTalent Vectialla ollessani vastuuni ovat kasvaneet tasaisesti kyvykkyyksieni mukaan. Alkuaikoihin verrattuna minulla on nyt enemmän itsenäisyyttä ja olen vastuussa suuremmista projektien osista. Mitä tulee tarjoustyöskentelyyn, pääsen nykyisin tekemään jo kokonaisia ensimmäisiä luonnoksia yksittäisten osien sijaan.\nTalent Vectialla ollessani olen päässyt työskentelemään mahtavien asiakkaiden kanssa ja päässyt ratkomaan kansallisen tason ongelmia. Olen saanut vapautta, vastuuta ja omistajuutta projekteissa ja minun luotetaan hoitavan oman osani.\nKaikkein tärkein syy ovat kuitenkin ihmiset. Työkaverini ovat uskomattomia ja tekevät jokaisesta työpäivästä ja projektista merkityksellisiä. Näiden ihmisten kanssa työ ei aina tunnu työltä, ja heidän tuellaan kaikki haasteet ovat voitettavissa.


Brexit on ollut Theresa Mayn mahdoton tehtävä - IL-Analyysi\nValheelliset brexit-lupaukset ja odotukset ovat pian tuhonneet kahden brittipääministerin urat, kirjoittaa Iltalehden Kreeta Karvala.\nTheresa May on ollut mahdottoman tehtävän edessä. EPA/AOP\ntorstai 14.3.2019 klo 7:47\nVuonna 1996 valmistui Tom Cruisen tähdittämä kuuluisa toimintaelokuva Mission: Impossible, joka suomennettiin vaaralliseksi tehtäväksi, vaikka kirjaimellisesti kyse on mahdottomasta tehtävästä.\nElokuvan pääosassa on Ethan Hunt -niminen agentti (Cruise), jota hänen oma järjestönsä epäilee vakoojaksi. Huntin on etsittävä oikea vakooja ja puhdistettava maineensa.\nBrexit-draamassa Ethan Huntin roolia näyttelee parhaillaan Theresa May, jota hänen konservatiivipuolueensa ja koko brittiparlamentti tuntuu epäilevän EU:n kätyriksi, vaikka oikea vakooja lymyilee jossain ihan muualla.\nTodellinen "petturivakoojan" rooli kuuluu pikemminkin Mayn edeltäjälle, konservatiivipuolueen pääministeri David Cameronille, joka lupasi vuonna 2013 järjestää kansanäänestyksen EU-erosta. Cameronin kuviossa oli kyse lähinnä sisäpoliittisesta valtapolitikoinnista, jonka avulla vuoden 2015 vaaleihin suuntaava pääministeri yritti saada äänestäjät pysymään rinnallaan, kun brexitiä kiihkeimmin ajanut itsenäisyyspuolue Ukip kasvatti kannatustaan.\nCameron oli valmis EU-eroäänestykseen, koska hän ei missään vaiheessa uskonut, että eron kannattajat saattaisivat voittaa äänestyksen, lisäksi hän laskelmoi, että eroamisella uhkaamalla hän pystyisi neuvottelemaan Britannialle paremman aseman EU:ssa.\nLyhyellä tähtäimellä Cameronin temppu toimi, sillä konservatiivit voittivat kevään 2015 vaalit. Cameronin poliittinen virhelaskelmointi johti kuitenkin siihen, että kesän 2016 kansanäänestyksessä 52 prosenttia briteistä äänesti EU-eron puolesta, mikä pakotti Cameronin eroamaan pääministerin pestistä.\nPetturivakoojan viitan voi hyvin pukea myös niiden brexit-äänestystä edeltäneiden katteettomien lupausten ja valheiden ylle, jolla kansaa sumutettiin EU-vastaiseksi, tai niiden yli 45 000 venäläisten masinoiman Twitter-viestin ylle, jotka laukaistiin ilmoille 48 tuntia ennen kansanäänestystä.\nThe Times lehden tilaaman tutkimuksen mukaan suurin osa venäläistahojen masinoimista viesteistä oli EU-eron kannalla.\nVuosia kestäneessä brexit-sekoilussa on mennyt pieleen lähes kaikki. Vastuun pakoilun ja valheiden lisäksi prosessi on sisältänyt vääriä käsityksiä vastapuolen motiiveista sekä oman neuvotteluaseman vahvuudesta, ja pahinta on, että sama meno jatkuu brittiparlamentissa yhä edelleen.\nPuoluekannasta riippumatta brittikansanedustajat tuntuvat tällä hetkellä pitävän EU:ta jonkinlaisena pahiksena, jota vastaan pitää suojautua, ja nyt britit lähinnä riitelevät keinoista, joiden avulla tämä suojaus tehdään.\nKuluvan viikon dramaattiset juonipaljastukset kertovat, että britit eivät hyväksyneet tiistaina pääministeri Mayn neuvottelemaa EU-erosopimusta, ja keskiviikkona brittiedustajat torjuivat myös Britannian EU-eron ilman sopimusta.\nTorstaina parlamentti jatkaa yhä sotkuisemmaksi käyvän EU-erodraaman ratkomista, tällä kertaa kansanedustajat äänestävät siitä, pitäisikö parin viikon päässä (29.3.) häämöttävää EU-eropäivää sittenkin lykätä.\nJos brittiedustajat päätyvät eropäivän lykkäämisen kannalle, täytyy Britannian hakea EU:lta lisäaikaa neuvotteluihin, ja tähän prosessiin täytyy myös kaikkien 27 jäsenmaan suostua.\nRoiston roolia brittien silmissä esittävät EU-maat korostavat, että mahdollisen lisäajan saamiseksi Britannian pitää tarjota selkeä näkemys siitä, mitä se uusilta neuvotteluilta hakee, sillä EU on jo kertaalleen neuvotellut kaikkien jäsenmaiden hyväksymän erosopimuksen, jonka brittiparlamentti on kahdesti tyrmännyt.\nLisäksi EU-komission näkemyksen mukaan Britannian on seisottava nykyisen erosopimuksen takana, jos se ei halua sopimuksetonta, "kovaa" eroa.\nKeskiviikon äänestyksissä brittikansanedustajat ajoivat kuitenkin Mayn hallituksen esitykseen läpi muutoksen, jonka mukaan sopimuksetonta äkkieroa ei voida hyväksyä missään oloissa.\nTästä huolimatta sopimukseton EU-ero on väistämättä käytännössä edessä, elleivät britit löydä ratkaisua eron ehdoista, tai peru brexitiä kokonaan.\nTässä vaiheessa toimintaelokuvaa, tai pikemminkin brexit-farssia, näyttää todennäköiseltä, että kuun lopussa häämöttävää brexit-päivää tullaan vielä jollain keinolla lykkäämään.\nYhtä todennäköiseltä näyttää myös se, että Cameronin ohella myös pääministeri Theresa Mayn poliittinen ura on ohi, koska May ei kyennyt hankkimaan sellaista erosopimusta, joka olisi kelvannut Britannian parlamentille. Ei sellaista sopimusta tosin olisi voinut kukaan muukaan hankkia, sillä pääministerillä on ollut koko ajan hoidettavanaan ”mission impossible” eli mahdoton tehtävä.\nTämä johtuu siitä, että Britannia ei voi erota EU:sta rusinat pullasta kahmivana voittajana, kuten ennen brexit-kansanäänestystä valheellisesti luvattiin, sillä on täysin mahdotonta samaan aikaan nauttia EU:n sisämarkkinoiden eduista, mutta samalla erota niistä, tai luoda Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille EU:n ulkoraja, joka ei olekaan EU:n ulkoraja.\nPääkirjoitus: Brexitin peruuntuminen olisi talouden ja turvallisuuden kannalta paras vaihtoehto


Lotossa ei täysosumia, mutta näissä paikoissa tehdyillä riveillä netottiin yli 180 000 euroa – toisella onnekkaista edessään matka Helsinkiin | Keski-Suomi | Keskisuomalainen\nEtusivu » Keski-Suomi 19.12.2020 23:01\nLotosta ei löytynyt kierroksella 51/2020 yhtään täysosumaa. Ensi viikolla potissa on siis 2,4 miljoonaa euroa.\nLauantain kierroksen oikea rivi on: 1, 2, 10, 14, 15, 19 ja 25. Lisänumeroksi arvottiin 17 ja plusnumeroksi 29.\nVaikka päävoitto jäi jakamatta, osui kahdelle pelaajalle mehevä potti 6+1-tuloksella: 180 659 euroa. Toinen oli pelattu Veikkaus-korttia käyttäen Kotkan Prismassa. Voittaja saa rahat pankkitililleen, kun on käynyt todentamassa henkilöllisyytensä Veikkauksen verkkopalvelussa tai pelipaikassa.\nToinen yli 180 000 euroa voittanut oli asioinut Orimattilan K-supermarketissa. Hän ei ollut käyttänyt Veikkaus-korttia, joten voitto pitää lunastaa Veikkauksen pääkonttorilta Helsingistä.\nJokerin oikea rivi on 5 3 8 1 5 7 9. Kuusi oikein -tuloksia oli pelattu kolme, niistä kaksi tuplattuna. Tuplatut 40 000 euron voitot menevät Asikkalan Vääksyn R-kioskin ja Porin Yrjönkadun R-kioskin asiakkaille. 20 000 euron voitto napsahti turkulaiselle nettipelaajalle.\nLomatonnin oikea rivi on Riika 37. Tonnin voittoja lähti jakoon kuusi kappaletta.


Richard McLaren ja Dick Pound kertoivat tutkimustensa tuloksia Münchenissä torstaina. (KUVA: MICHAEL DALDER)\nWadan komission mukaan IAAF:n lääketieteelliseen- ja antidopingtyöhön sotkeutui vuosien ajan ”varjohallitus”, joka manipuloi venäläisurheilijoiden dopingtestien tuloksia. Komission jäsen, oikeustieteen professori Richard McLarenhttps://www.is.fi/haku/?query=richard+mclaren kertoi, että toimintaa johtivat IAAF:n puheenjohtajan Lamine Diackinhttps://www.is.fi/haku/?query=lamine+diackin pojat, nokkamiehenä Pape Massata Diackhttps://www.is.fi/haku/?query=pape+massata+diack.\n– Löysimme rikkomuksia, jotka eivät vain riko urheilun antidopinglakeja vaan olivat myös luonteeltaan rikollisia. Tiedot on välitetty Interpolin kautta Ranskan viranomaisille, jotka tutkivat asiaa tällä hetkellä, McLaren kertoi.\nMcLaren painotti, että nyt itsenäinen komissio tutki vain yleisurheilua ja Venäjän urheilijoiden käryjen peittelyä. Komissio suositteli jatkotutkimuksia moniin epäiltyihin rikkomuksiin, joita tutkimusten aikana selvisi.\nMcLarenin mukaan Diackin johdolla IAAF:n antidopingtoimintaa pyrittiin häiritsemään aktiivisesti. Tämän toiminnan edistämiseksi Diack sijoitti asianajajansa Habib Cissenhttps://www.is.fi/haku/?query=habib+cissen antidopingtoiminnan ytimeen. Lisäksi IAAF:n antidopingtoimintaa johtanut lääkäri Gabriel Dolléehttps://www.is.fi/haku/?query=gabriel+dollee oli mukana peittelemässä venäläisurheilijoiden käryjä.\n– Dollée ja Cisse häiritsivät aktiivisesti antidopingtoimintaa. Cissen läsnäololla haluttiin antaa tälle varjohallitukselle mahdollisuus seurata venäläisurheilijoiden biologisia passeja.\n– Venäläiset urheiluvalmentajat eivät ymmärtäneet biologisia passeja eivätkä osanneet huijata järjestelmää niiden osalta. Sen sijaan he olivat erittäin osaavia esimerkiksi virtsanäytteiden tuhoamisessa – mutta eivät biopassien suhteen.\nMcLarenin mukaan varjohallituksen tavoitteena oli dopingjulkistusten viivyttäminen, sillä venäläisten tähtäimessä olivat Lontoon kesäolympialaiset 2012 ja Venäjän MM-kotikisat 2013. Varjohallitus keräsi biopassitietoja ja ennakkotietoja mahdollisista käryistä.\nSamalla komissio syytti samaa varjohallitusta useiden urheilijoiden kiristämisestä. Varjohallitus kiristi mm. venäläisurheilija Lilija Shobuhovaahttps://www.is.fi/haku/?query=lilija+shobuhovaa ja nimeämätöntä turkkilaisurheilijaa, jotta heidän positiiviset testitulokset salattaisiin.\nVarjohallitus keräsi sekä venäläisistä että turkkilaisista kärynneistä urheilijoista listat, joiden pohjalta sekä peitti käryjä että kiristi joitain urheilijoita. Urheilijoilta kiristettiin useita satoja tuhansia euroja.\n– On hyvin mahdollista, että komissiomme pääsi käsiksi vain jäävuoren huippuun urheilijoiden kiristämisen suhteen, McLaren sanoi.\nShobuhova sai lopulta vuonna 2014 kilpailukiellon dopingrikkomuksistaan ja Dollée viiden vuoden toimintakiellon osallisuudestaan Shobuhovan käryn peittelyyn.\nTutkimuskomitean puheenjohtaja Richard Poundhttps://www.is.fi/haku/?query=richard+pound kertoi, että komissio on ehdottanut IAAF:lle useita muutoksia johtoonsa.\n– Vaikka liitto on perustettu yli 100 vuotta sitten, niin johtamisen on oltava 2010-luvulta. IAAF:n lakkauttaminen ei koskaan ollut sellainen asia, jota ajattelimme suositella.\nPound sanoi, ettei IAAF:n hallitus voinut olla tietämättä liiton huonosta hallinnosta. Hän kuitenkin asettui tukemaan IAAF:n nykyistä puheenjohtajaa Sebastian Coeahttps://www.is.fi/haku/?query=sebastian+coea.\n– Tämä on hieno tilaisuus IAAF:lle tarttua tilaisuuteen maineensa puhdistamiseksi. En tiedä ketään parempaa kuin Coe maineen puhdistamiseksi, Pound sanoi lehdistötilaisuudessa.


Raision seurakunnan Miesten vapaaillan teemoina mies ja väsymys - Turun Seutusanomat\nKoti Länsi Raisio Raision seurakunnan Miesten vapaaillan teemoina mies ja väsymys\nRaision seurakunnan Miesten vapaaillan teemoina mies ja väsymys\nRAISIO. Raision seurakunta kutsuu miehiä viettämään Miesten iltavapaata kiinnostavien puheenaiheiden, musiikin, vapaan keskustelun ja yhteisen iltapalan äärelle Raision seurakuntatalolle keskiviikkona 11. marraskuuta kello 18 alkaen.\nTeemaan ”Mies ja väsymys” ovat sanoin ja sävelin johdattelemassa Joel Hallikainen sekä lääkäri Jari Mäkinen.\nMiesten iltavapaa -tilaisuus on tarkoitettu kaikenikäisille miehille, vakaumuksesta riippumatta.\n– Ilta on osa Raision seurakunnan uudistunutta miestentoimintaa, johon on tullut mukaan jo suuri joukko raisiolaisia ja muita lähiseudun miehiä. Vanhat ja uudet kävijät ovat lämpimästi tervetulleita mukaan mukavaan miesporukkaan. Tilaisuuteen on vapaa pääsy ja myös iltapala on maksuton, kannustaa seurakunnan tiedottaja Anne-Sophie Kajander.\nEdellinen artikkeliKuntapäättäjän kulma: Lutherilaisuutta ja veroja\nSeuraava artikkeliSeurakuntakolumni: Pelkkää hyvää vaan


Koronaviruspandemia poistaa podium-tytöt Ranskan ympäriajosta – nämä seitsemän asiaa poikkeavat totutusta tämän vuoden Tour de Francessa | Yle Urheilu | yle.fi\nPyöräilyn Ranskan ympäriajon kisajärjestäjät haluavat pitää osallistujat omassa kuplassaan.\n16.7.2020 klo 19.28\nJulian Alaphilippe sai onnittelusuukon podium-tytöltä viime vuoden Ranskan ympäriajon 12. etapilla.Getty Images\nLegendaarinen pyöräilyn Ranskan ympäriajo jouduttiin siirtämään koronaviruspandemian takia heinäkuulta elo-syyskuulle, mutta kilpailun ajankohdan siirto ei suinkaan ole ainoa muutos tämän vuoden kisassa.\nBelgialainen Het Nieuwsblad (siirryt toiseen palveluun)on listannut seitsemän asiaa, jotka tänä vuonna poikkeavat totutusta.\nPisin siirtymä linja-autolla\nTänä vuonna pisin siirtymä etappien välillä on 450 kilometrin mittainen taival ympäriajon puolivälissä, kun tallien pitää matkata Pyreneiden Laruns'sta Länsi-Ranskan Charente-Maritimeen.\nAikaisemmin pitkillä siirtymillä on käytetty kuljetuksissa lentokoneita, jotta ajajat ovat pystyneet palautumaan mahdollisimman hyvin urakastaan, mutta ei tänä vuonna.\nUseat ajajat ovat kertoneet, etteivät halua lentää pandemian aikana, joten he matkaavat tämän pitkän matkan linja-autolla.\nEi valokuvaajia maaliviivan jälkeen\nTuttu näky Tour de Francessa: voittaja ylittää maaliviivan, hidastaa vauhtiaan ja pian tämän jälkeen hänet ympäröi kymmenet valokuvaajat.\nTällä kertaa täydellistä kuvaa joutuu hakemaan muualta, sillä muutamaa kuvaajaa lukuun ottamatta vain tallihenkilöstö pääsee maaliviivan läheisyyteen. Alueelle pääsevät kuvaajat välittävät kuvia muille.\nValokuvaajat ympäröivät Egan Bernalin ja Geraint Thomasin viime vuoden Ranskan ympäriajon 20. etapin jälkeen.Getty Images\nEi ulkopuolisia tallibussien alueelle\nToimittajille ja vieraille on aiemmin annettu vierailijapasseja, joilla he ovat päässeet tallibussien parkkialueelle. Esimerkiksi ennen tasamaaetappeja alueella on voinut tehdä haastatteluja helpommin kuin rankoilla ja ratkaisevilla mäkietapeilla.\nTällä hetkellä journalistien edustajat käyvät neuvotteluja kisajärjestäjien kanssa siitä, missä haastatteluja voi tehdä parkkialueen sijaan. Vielä on epäselvää myös se, missä etappien jälkeiset haastattelut tehdään, sillä toimittajien mixed zone -alueet ovat yleensä hyvin täyteen ahdettuja.\nJokainen talli saa oman hotellikerroksen\nTallit muodostavat oman kuplansa ja tästä pidetään huolta myös hotelleissa. Jokainen talli saa oman kerroksen majoituspaikoissa, ja henkilöstön ja ajajien pitää pysyä omissa tiloissaan aamiaisten ja ruokailujen aikaan.\nAiemmin ajajat ovat majoittuneet samoissa hotelleissa ja syöneet yhtä aikaa muiden tallien edustajien kanssa.\nEi autoja vuorille, paikalla korkeintaan 5 000 katsojaa\nRanskan hallitus on määrännyt, että syyskuun 1. päivästä lähtien tapahtumissa ei saa olla kuin korkeintaan 5 000 katsojaa. Sääntöä voidaan vielä kiristää tai löysentää riippuen siitä, mikä tilanne on syyskuun lähestyessä.\nJotta vuoristoetapeilla ei nähtäisi suurta yleisöryntäystä, ovat kisajärjestäjät päättäneet sulkea osan yleisöltä. Osalle pääsee jalkaisin tai polkupyörällä, mutta autot on kielletty.\nRanskan ympäriajo on kerännyt aina tuhansia katsojia vuoristoetapeille.Getty Images\nRanskan ympäriajo on melkoinen sirkus, kun se siirtyy etapilta toiselle. Tänä vuonna karavaani kuitenkin pienenee selvästi. Sen lisäksi että katsojia on vähemmän, on myös ajajia etapista toiseen seuraava yhteistyökumppanien joukko huomattavasti pienempi.\nMoni yritys on perunut osallistumisensa pandemian takia ja kisajärjestäjät arvelevat, että karavaani on peräti 60 prosenttia pienempi kuin aiemmin.\nEi suukkoja tai podium-tyttöjä\nEtappivoittaja ja Tourin johtajapaidan kantajat ovat perinteisesti vastaanottaneet palkintokorokkeella kukat ja paidan sekä suukot poskelle podium-tytöiltä. Tänä vuonna tätä seremoniaa ei nähdä totutulla tavalla.\nSen sijaan ajaja saa johtajapaidan omalta tallin edustajalta. Tällä pyritään välttämään turhia kontakteja ja tartunnan leviämistä.


PIeksämäen Kokoomusnaiset ry:n historiikki – Pieksämäen Kokoomus\nPieksämäen Kokoomusnaiset ry:n 40-vuotisjuhlahistoriikki 1965-2005\nTämä 40-vuotishistoriikki on kaksiosainen. Ensimmäinen osa, toimintavuodet 1965-1990, perustuu Eila Hulkkosen Pieksämäen Seudun Kokoomuksen naiset ry:n 25-vuotisjuhliin 16.9.1990, laatimaan ansiokkaaseen historiikkiin. Teksti on suurelta osin sen suoraa referointia. Toinen osa, toimintavuodet 1991-2005, perustuu allekirjoittaneen yhdistyksen asiakirjoista keräämään ja työstämään materiaaliin.\nParhaimmat kiitokset Eila Hulkkoselle suurenmoisesta avusta. 25-vuotishistoriikin lisäksi sain käyttööni paljon autenttista ja hyvässä järjestyksessä olevaa aineistoa. Kiitokset myös Sirpa Pulkkiselle, joka luovutti käyttööni 1980-luvun lopun ja 1990-luvun aineiston, jota hän on uskollisesti säilyttänyt, monen monta mappia ym.\nMaiju Laakso, 2005\nI. NAISYHDISTYKSEN ENSIMMÄINEN NELJÄNNESVUOSISATA, TOIMINTAVUODET 1965-1990\nYhdistyksen perustamisen taustaa\nPerustava kokous pidettiin 24.2.1965 ja yhdistys merkittiin yhdistysrekisteriin 30.6.1965 Pieksämäen Kansalliset Naiset ry-nimisenä, kotipaikkana Pieksämäen kaupunki.\nKaupunkimme ensimmäinen kokoomusyhdistys, Pieksämäen Kansallisseura ry, aloitti toimintansa jo 1920-luvulla. Se on merkitty yhdistysrekisteriin 27.4.1922.\nKansallisseuran yhteydessä oli jo pitkään toiminut Naiskerho, jonka perustava kokous pidettiin Pieksänlinnan ravintolassa 21.2.1955. Sitä voidaan perustellusti pitää rekisteröidyn kokoomusnaisten yhdistyksen edeltäjänä.\nKansallisseuran Naiskerhon toiminnasta\nPerustavassa kokouksessa 21.2.1955 oli koolla 12 naista, jotka päätyivät kerhon perustamiseen yksimielisesti. Puhetta johti Kyllikki Salovaara. Kerho toimi 21.2.1955-22.4.1974. Naiskerhon puheenjohtajana toimi alkuun Kyllikki Salovaara aina vuonna 1958 tapahtuneeseen kuolemaansa asti. Sen jälkeen tehtävää hoiti Salli Hukkinen vuoden 1971 alkupuolelle, kunnes muutti Helsinkiin. Viimeiset kolme vuotta puheenjohtajana toimi Ulla Mörönen.\nNaiskerho toimi erittäin vilkkaasti, kokouksia oli lähes kuukausittain. Ne olivat useimmiten ompeluiltoja jäsenten kodeissa. Kokouksista pidettiin pöytäkirjaa. Paljon tehtiin myös retkiä, järjestettiin juhlia ja arpajaisia, joiden tuotto luovutettiin Kansallisseuralle. Naiskerho huolehti myös Kansallisseuran jäsenmaksujen keräämisestä. Mukana oli aina paljon jäseniä, joukossa monia tunnettuja pieksämäkeläisnaisia. Joskus pyydettiin jopa miehet mukaan. Siihen aikaan omistettiin aikaa keskinäiselle kanssakäymiselle, yhteisöllisyyttä oli paljon enemmän kuin nykyisin.\nPöytäkirjoista löytyy maininta, kuinka vuonna 1962 lähetettiin Kansallisille nuorille ”äidillinen kirje, jossa kehotettiin aktiivisempaan toimintaan”. Toukokuussa 1964 11 kuntoilijaa käveli kaupungista Nikkarilan Metsäopiston maisemiin Helmi Linnalan vieraiksi ja vielä takaisinkin. Vuoden 1965 vuosikokouksessa päätettiin ompeluiltojen tunnukseksi ottaa ”Syöden solakaksi”. Suositeltiin, että ”kahvileipää ei saa olla enempää kuin kahta sorttia ja sokeritautisille pitää olla sokeritonta kahvileipää”.\nRekisteröidyn yhdistyksen perustaminen\nJo Naiskerhon toiminnan alkuaikoina 1950-luvulla ja 1960-luvun alkupuolella Kokoomuksen Naisten liitosta tuli useita kehotuksia kerhon rekisteröimiseksi, mutta ne eivät saaneet aluksi vastakaikua. Tammikuussa, 18.1.1965, Salli Hukkinen kertoi kansanedustaja Irma Hamaran terveiset ja kehotuksen perustaa Pieksämäelle Kokoomuksen Naisten Liiton Pieksämäen paikallisosasto. Keskustelun jälkeen asia jätettiin Salli Hukkisen käsiteltäväksi.\n”Silloin alkoi tapahtua. Salli Hukkista voimme täydellä syyllä pitää yhdistyksemme äitinä”, toteaa Eila Hulkkonen 25-vuotishistoriikissaan. Salli Hukkinen tuli paikkakunnalle 1950-luvulla ja toimi alkuun Nikkarilan kuulovammaisten ammattikoulun johtajana, myöhemmin luonnonhistorian ja maantiedon vanhempana lehtorina Pieksämäen yhteislyseossa. Kun syksyllä 1964 mieheni kanssa tulin Pieksämäelle, oli meillä ilo kohdata hänet läheisenä työtoverina. Hän oli monessa suhteessa mittava nainen. Salli vietti eläkepäivänsä Helsingissä, jossa saavutti yli 90 vuoden iän.\nYhdistyksen perustava kokous pidettiin ylihoitaja Sirkka-Liisa Sillanpään kodissa Peiponkatu 4:ssä. Läsnä oli 12 henkilöä. Puhetta johti Salli Hukkinen ja sihteerinä toimi Sirkka-Liisa Sillanpää. Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Ulla Mörönen ja Helvi Väisänen. Yhdistyksen puheenjohtajaksi valittiin Sirkka-Liisa Sillanpää, johtokunnan jäseniksi Salli Hukkinen, Anna-Riitta Vilpponen (sihteeri), Kyllikki Jantunen, Mirjam Salovaara, Kaija-Leena Jekunen, Toini Saari ja Anni Puusaari. Tilintarkastajiksi tulivat Kyllikki Partanen ja Kerttu Kärkkäinen (varalle Ulla Mörönen ja Helvi Väisänen).\nKansanedustaja, agronomi Irma Hamara oli läsnä ja piti poliittisen katsauksen toivottaen samalla uudelle yhdistykselle onnea ja menestystä. Hän toivoi myös, että yhdistys toimisi tasoittavana ja yhdistävänä Kansallisen Kokoomuksen tavoitteita edistävänä paikallisosastona Pieksämäen kaupungissa.\nYhdistyksen nimi ja säännöt on hyväksytty koko 40-vuotiskaudella 1965-2005 kaikkiaan neljä kertaa:\nVuonna 1965 Pieksämäen Kansalliset Naiset ry\nVuonna 1972 Pieksämäen Kokoomuksen Naiset ry\nVuonna 1983 Pieksämäen Seudun Kokoomuksen Naiset ry\nVuonna 2003 Pieksämäen Seudun Kokoomusnaiset ry\nToimihenkilöt, jäsenistö 1965-1990\nPuheenjohtajina ovat toimineet Sirkka-Liisa Sillanpää 1965-31.1.1968, Mirjam Salovaara 1969-1975, Eila Hulkkonen 1976-1989 ja Eila Hokkanen 1990-1992.\nVarapuheenjohtajina ovat toimineet Salli Hukkinen 1965-1966 ja 1969-1970, Mirjam Salovaara 1967-1968 ja 1976-1989, Anni Puusaari 1971, Anja Liukkonen 1972-1974, Eila Hokkanen 1975 ja\nSeija Hietakangas 1990-1995.\nSihteerinä ovat toimineet Anna-Reetta Vilpponen 1965, Kaija Jekunen 1966-30.11.1966, Aino Huovinen 1.12.1966-1969, Eila Hulkkonen 1970-1975, Mirja Koistinen 1976-1986 ja Anja Reponen 1987-1991.\nTaloudenhoitajina ovat toimineet Kyllikki Jantunen 1965-1975, Eila Hokkanen 1976-1989 ja\nSirpa Pulkkinen 1990-1992.\nJohtokunnan / hallituksen jäsenyyttä on hoitanut 25 ensimmäisen vuoden aikana 26 henkilöä.\nJäsenistön perusjoukon muodostivat Kansallisseuran Naiskerhon jäsenet, ensimmäisenä vuonna 22 jäsentä. Jäsenmäärä nousi vähitellen, niin että esim. vuonna 1970 oli jo 66 jäsentä ja vuonna 1972 peräti 80. Kun päällekkäisjäsenyys purettiin v. 1974, jäsenmäärä laski. Esim. v. 1975 oli jäseniä oli 59. 1970-luvun lopulla jäsenmäärä laski alle 40, mutta vuonna 1990 oli kirjoilla 42 maksanutta jäsentä.\nKokoomusjärjestöjen suhteen oli Pieksämäellä 1960-luvun lopulla ja 1970 alussa varsin sekava tilanne. Täällä oli monta yhdistystä, oli Kansallisseura (myöhemmin Pieksämäen Kokoomus) ja sen Naiskerho, Kansalliset Naiset (myöhemmin Kokoomuksen Naiset) ja vielä Kansalliset Nuoret. Monet saattoivat maksaa jäsenmaksun useaan yhdistykseen.\nTilanteen selkiyttämiseksi ryhdyttiin toimiin. Ilmeisesti käsky tuli Helsingistä, ja päällekkäisjäsenyys purettiin 1974 alkuun mennessä. Kukin joutui ratkaisemaan mille yhdistykselle jäsenmaksunsa maksoi. Tässä vaiheessa moni nainen meni miehensä mukana Kansallisseuran jäseneksi, joten naisyhdistyksen jäsenmäärä laski.\nNaisyhdistyksen päätavoitteita on aina ollut tasa-arvon edistäminen ja naisten saaminen poliittisten päättäjien joukkoon.\nValtuustossa yhdistyksen jäsenistä toimi ensimmäisenä Salli Hukkinen ainakin vuodesta 1961 lähtien. Silloin Pieksämäki oli vielä kauppala, sillä kaupunkioikeudet saatiin vuonna 1962. Valtuustossa oli 31 jäsentä ja vain viisi heistä oli naisia. Salli Hukkinen jatkoi valtuustossa vielä vuosina 1962-1969.\nMirjam Salovaara tuli valituksi kaupunginvaltuustoon vuonna 1969 ja jatkoi kolme kautta aina vuoden 1980 loppuun. Eila Hulkkonen oli valtuustossa yhtäjaksoisesti peräti 20 vuotta, vuodesta 1973 vuoden 1992 loppuun. Eila Hokkanen oli jäsen kahteen otteeseen vuosina 1981-1984 ja udelleen 1989-1992. Eila oli myös valtuuston varajäsenenä 1977-1980. Sirkka Ropponen-Ollikainen oli varajäsen 1989-1992.\nMainittakoon, että vuonna 1973 toimintansa aloittanut kaupunginvaltuusto oli Helsingin jälkeen Suomen naisvaltaisin: naisia oli peräti 36%. Samaan lukemaan ylsi Äänekoski. Tätä taustaa vasten ajateltuna vuoden 2004 kunnallisvaalien tulos antaa aihetta pohdiskeluun. Naisten osuus tämän kauden Pieksämäen kaupunginvaltuustossa on vain 28,6%, kun Suomen keskiarvo on 35,2%. Kokoomusryhmän kahdeksasta valtuutetusta vain yksi on nainen (Seija Hietakangas).\nKaupunginhallituksessa ensimmäinen yhdistyksemme jäsen oli Eila Hulkkonen, aluksi varajäsen 1977-kesään 1980 asti, sitten varsinainen jäsen 27.5.1980-1984. Eila Hokkanen toimi varajäsenenä 1981-1984 sekä 1987-1988. Maija-Liisa Saarinen aloitti kaupunginhallituksessa vuonna 1985 ja toimi siellä aina kuolemaansa 6.1.1986 asti. Hän osallistui vielä vuoden 1985 viimeiseen kaupunginhallituksen kokoukseen.\nAnja Reponen oli kaupunginhallituksen varajäsen 1989-1991.\nYhdistyksemme jäseniä oli mukana monissa muissa kunnallisissa luottamustoimissa. Kaikkia ei tässä pysty luettelemaan. Mainittakoon kuitenkin, että Eila Hokkanen oli ensimmäinen tekniseen lautakuntaan valittu nainen, hän oli jäsen 1989–1992. Seurakunnan luottamustoimissa on myös aina oltu mukana. Kirkkovaltuustossa ovat pitkiä aikoja kuuluneet mm. Eila Hulkkonen ja Eila Hokkanen sekä Mirjam Salovaara, myöhemmin myös Seija Hietakangas ja Sirpa Pulkkinen. Eila Hulkkonen on kuulunut myös kirkkoneuvostoon 1970–1974 sekä 1977–1990 sekä ollut kirkolliskokousedustaja vuosina 1982–1992.\nAloitteita kunnallisille luottamuselimille tehtiin useita 25 ensimmäisen toimintavuoden aikana. Osa niistä toteutui, osa ei johtanut tulokseen. Toteutuneista mainittakoon mm. Mirjam Salovaaran v. 1973 jättämä aloite, jossa ehdotettiin kaupungin siivoustyön keskittämistä. Se toteutui vuonna 1986. Yhdistyksen silloinen varapuheenjohtaja, kotitalouslautakunnan puheenjohtaja Anja Liukkonen teki aloitteen pesutuvan/mattopesulan perustamisesta, ilmeisesti jo v. 1973. Se toteutui v. 1983. Vuonna 1988 tehtiin aloite leikkijunan saamiseksi välille Asemanlahti – Nukkekoti lasten ja matkailijoiden iloksi. Se toteutui jo samana kesänä, kun VR:ltä vuokrattiin Ville-Höyry kuljettajineen. Toiminta jatkuu vähän laajentuneena kesäaikana vieläkin.\nYhteistyö muiden poliittisten naisjärjestöjen kanssa\nMonissa aloitteissa oltiin yhteistyössä paikkakunnalla silloin toimineiden muiden poliittisten naisjärjestöjen kanssa. Niitä olivat SKDL:n, myöhemmin Vasemmistoliiton naisjärjestö (perustettu 1945), Sos. Dem. Naiset (1961–1996) sekä Keskustan Naisjärjestö. Yhteistyötä oli mm. uuden seurakuntakeskuksen sisustamisessa (v. 1968), musiikkikouluasiassa ja Poleenin satuhuoneen mattojen hankinnassa.\nToiminta kokoomusjärjestöissä ym.\nKokoomuksen Naisten Liiton liittovaltuustossa ovat toimineet Salli Hukkinen 1969–1971, Eila Hulkkonen 1971–1973 sekä Mirjam Salovaara 1973–1974.\nPuoluevaltuustoon on kuulunut varajäsenenä Eila Hulkkonen 1975–1981. Hän oli myös puolueneuvoston jäsen v. 1975 sekä varajäsen 1976–1984. Eila Hulkkonen oli eduskuntavaaliehdokas v. 1975 ja Eila Hokkanen vuonna 1987. Kumpikin on ollut myös presidentinvalitsijamiesvaaleissa ehdokkaana.\nKokoomuksen Naisten Mikkelin maakuntaliitossa ovat toimineet Salli Hukkinen ja vuoden 1970 jälkeen liiton muututtua Kokoomuksen Naisten Mikkelin piiriksi, Mirjam Salovaara ja Eila Hulkkonen, myöhemmin Mirja Koistinen, Heini Aaltonen ja Eila Hokkanen.\nMikkelin läänin Kokoomus ry:n piirivaltuustoon ovat kuuluneet Eila Hulkkonen 1974–1977, Mirja Koistinen 1978–1981, Heini Aaltonen 1982, Anja Savola 1984, Eila Hokkanen 1985–1990. Eila Hokkanen toimi varapuheenjohtajana 1990 ja ensimmäisenä yhdistyksen edustajana piirihallituksessa 1990.\nNaisten Liiton ansio- ja harrastusmerkkejä jaettiin useaan kertaan. Perustajajäsen Mirjam Salovaara sai vuonna 1989 ensimmäisenä yhdistyksen jäsenenä kultaisen ansiomerkin. Eila Hulkkonen sai kultaisen ansiomerkin 25-vuotisjuhlassa Poleenissa 16.9.1990. Kolmas kultainen ansiomerkki luovutettiin v. 1997 Kyllikki Jantuselle, joka on perustajajäsen ja toimi mm. 10 vuotta rahastonhoitajana. Neljännen kultaisen ansiomerkin on saanut Mirja Koistinen v. 2002.\n”Myötäelämistä, osallistumista, näitä asioita olemme yhdistyksemme toiminnassa toteuttaneet”, näin toteaa Eila Hulkkonen 25-vuotishistoriikissaan. Vierailut ja tutustumiskäynnit kuuluivat joka vuosi tärkeänä osana yhdistyksen toimintaan. Käytiin vanhainkodissa, tutustuttiin oman paikkakunnan yrityksiin, käytiin Kyyhkylässä ja Mikkelin keskussairaalassa. Tehtiin myös retkiä paikkakunnan ulkopuolelle. Käytiin eduskuntatalossa, Tampereella, Teiskossa, Tikkakosken ilmailumuseossa, Tiedekeskus Heurekassa ja Varkaudessa Ulla Lehtosen ekotaloon ja puutarhaviljelyyn tutustumassa.\nJuhlia järjestettiin paljon, yksin ja yhdessä Pieksämäen Kokoomuksen kanssa. 5-vuotisjuhlassa paloaseman pihassa sijainneessa kerhohuoneessa (rakennus on jo purettu) vieraili maisteri Kirsti Heikinheimo Helsingin Kokoomusnaisista. 10-vuotisjuhlassa vanhalla kaupungintalolla oli vieraana Salli Hukkinen. Historiikin esitti Mirjam Salovaara. 20-vuotisjuhlat kuitattiin kahvitarjoilulla samassa paikassa. Mannekiininäytökset tulivat mukaan kuvioihin Mirja Koistisen aloitteesta 1980-luvulla. Esimerkiksi 23.11.1986 oli Savonsolmussa suuri muotinäytös, jossa yhdistyksen jäsenet ja perheenjäsenet, yhteensä n. 20 mannekiinia, esittelivät paikkakunnan liikkeiden kauden asuja, meikkejä ja kampauksia. Näytöksen juonsi Johanna Salovaara, josta myöhemmin tuli tunnettu muodin ammattilainen.\nSeuraavana vuonna, 7.3.1987, järjestettiin vanhalla kaupungintalolla mittava näyttely, ”Kodin kätköstä – kauniita seinävaatteita”. Esillä oli myös Anja Reposen kokoama kirjanäyttely. Yleisöä kävi runsaasti.\nKuten edellä olevasta käy ilmi, Pieksämäen Kokoomuksen Naiset ry:n toiminta oli sen ensimmäisen 25-vuotiskauden aikana todella vilkasta ja monipuolista. Sitä johtivat ”vahvat naiset”. Niinpä oli hyvä syy viettää arvokasta juhlaa uudessa kulttuurikeskus Poleenissa 16.9.1990. Juhlapuhujana oli Kokoomuksen Naisten Liiton puheenjohtaja Ritva Laurila. Yleisöä oli juhlassa runsaasti. Jumalanpalvelus ja sankarihaudoilla käynti kuuluivat myös ohjelmaan.\nII. TOIMINTAVUODET 1991-2005\nYhdistyksemme toiminnassa voitaisiin 1990-lukua luonnehtia murrosajaksi. Vuosikymmenen alkupuolella oli kuohuntaa, tuli erimielisyyksiä mm. luottamushenkilöpaikoista, mikä johti myös eroamisiin. Toisaalta koko ajan tuli myös tilalle uusia jäseniä harvakseltaan. Murrosaikaa kuvannee myös se, että viimeisen 15 vuoden aikana yhdistyksellä on ollut peräti kahdeksan sihteeriä. Toiminta kuitenkin jatkui ja seestyi 2000-luvulle tultaessa. Aloitteita tehtiin ja kehiteltiin uusia varainhankintatapoja (esimerkiksi hevosvoimatalkoot). Oltiin monessa mukana. Jäsenmäärä laski 1990-luvulla päälle 40:stä noin 20:een (esimerkiksi vuonna 1998 ja 1999 oli 18 maksanutta jäsentä). 2000-luvulla jäsenmäärä on ollut hieman yli 20, vuonna 2004 kirjoilla oli 24.\nPuheenjohtajana toimi vuosina 1990-1992 Eila Hokkanen. Hän muutti vuoden 1992 lopussa miehensä kanssa Helsinkiin pienyrittäjäksi. Vuosina 1993-1998 oli puheenjohtajan nuija Sirpa Pulkkisen kokeneissa käsissä. Vuonna 1999 astui remmiin edellisenä vuonna yhdistykseen liittynyt Leena Meriläinen. Leena olikin varsinainen ”ideageneraattori”, jonka valitettavasti menetimme jo elokuussa 2000 Kuopioon, jonne hänen perheensä muutti miehen työn vuoksi. Leena on kuitenkin säilyttänyt jäsenyytensä, joten meillä on ”etäpääte” Kuopiossa. Leenan jälkeen puheenjohtajaksi lupautui 29.8.2000 pidetyssä kriisikokouksessa Maiju Laakso (varapuheenjohtajan paikalta). Allekirjoittanut lupautui vain vuodeksi, mutta niin vain on noita vuosia kertynyt jo lähes viisi.\nSihteerit ovat vaihtuneet useasti: 1990-luvun alkupuoliskolla sihteerin tehtäviä hoitivat Anja Reponen, Sirpa Pulkkinen, Anne Tenhunen ja Pirjo Koukkari. Vuosina 1996-98 sihteerinä oli Anna-Maija Peiponen, sitten lyhyen aikaa Sari Hänninen ja Marjatta Juppi. Vuodesta 2003 sihteerin tehtäviä on ansiokkaasti hoitanut Sirpa Heiskanen. Hän harjoitteli tehtävää jo vuoden 2002 lopulla.\nRahastonhoitajat sen sijaan eivät ole paljoa vaihtuneet. Kauden alussa, 1990-1992, rahakirstua vartioi Sirpa Pulkkinen ja vuoden 1993 alusta Marjatta Juppi.\nTilintarkastajina ovat 1990-luvun alkupuolella toimineet Elma Ollikainen (vanhin jäsenemme), Meeri Rajaniemi, Liisa Uutinen ja Raili Pyrstöjärvi. 1990-luvun puolivälissä tilintarkastajiksi vakiintuivat Sirkka Hokkanen ja Leena Heinonen, varalla Raili Pyrstöjärvi ja Leila Immonen.\nKaupunginvaltuustossa kokoomusnaisilla on ollut edustus koko 1990-luvun ajan yhtä kautta luukuun ottamatta (1997-2000). Eila Hokkanen oli jäsen 1989-1992, Eila Hulkkonen 1973-1992, Heidi Heinonen 1993-1996, Sinikka Ropponen-Ollikainen 1993-1996 (erosi yhdistyksestä 30.1.1996) ja Sirpa Pakkala 2001-2004. Seija Hietakangas (erosi yhdistyksestä 30.10.1995) oli ensimmäinen varavaltuutettu 1993-1996. Sirpa Pakkala toimi myös kaupunginvaltuuston toisena varapuheenjohtajana vuosina 2001-2002. Lokakuussa 2004 vaaleissa ehdokkaamme Marjatta Juppi (32 ääntä) ja Sirpa Heiskanen (28 ääntä) eivät vielä yltäneet valtuustoon, Marjatta on kuitenkin yksi varavaltuutetuista.\nKaupunginhallituksessa on kokoomusnaisista jäsenenä toiminut Sirpa Pakkala 2003-2004. Varajäseninä ovat toimineet Seija Hietakangas 1993-1995, Heidi Heinonen 1996-1997 sekä vuoden 2005 alusta Marjatta Juppi.\nLautakuntien toiminnassa kokoomusnaisia on ollut mm sosiaalilautakunnassa (Sirpa Heiskanen 2005-) koululautakunnassa, liikunta- ja nuorisolautakunnassa (Sirpa Pulkkinen pj. 1993-1996, Leena Meriläinen pj. 1997-2000), tarkastuslautakunnassa (Sirpa Pulkkinen 1997-2000, varaj. Marjatta Juppi). Teknisen lautakunnan ensimmäinen naisjäsen oli Eila Hokkanen 1990-luvun taitteessa, Mirja Koistinen jatkoi siinä 1993-1996. Myös asunto- ja pelastuslautakunnassa on ollut jäseniä yhdistyksestämme.\nPieksämäen seudun kansanterveystyön kuntayhtymän luottamustehtävissä ovat olleet mm. Mirja Koistinen ja Raili Pyrstöjärvi 1990-luvun alkupuolella. Marjatta Juppi on ollut 2000-luvulla varajäsen Keski-Savon oppimiskeskuksen hallituksessa\nSeurakunnan luottamuselimissä yhdistyksellämme on aina ollut vahva edustus. Kirkkovaltuustossa toimivat 1990-luvulla Eila Hokkanen, Seija Hietakangas, Sinikka Ropponen-Ollikainen, Sirpa Pulkkinen ja Marjatta Juppi (varajäsen 1997-2000). Vuoden 2002 seurakuntavaaleissa kirkkovaltuustoon valittiin Marjatta Juppi (52 ääntä, ääniharava!) ja ensikertalainen Sirpa Heiskanen (34 ääntä). Marjatta on valittu diakoniatyön johtokuntaan ja Sirpa kirkon nuorisotyön johtokunnan puheenjohtajaksi.\nKäräjäoikeuden lautamiehenä toimi Liisa Uutinen 1990-luvun alussa. Hänen jälkeensä tehtävää hoiti Raili Pyrstöjärvi kaikkiaan 8 vuotta. Tämän vuoden alusta tehtävään valittiin Marjatta Juppi.\nEtelä-Savon Kokoomusnaisten piirihallituksessa olivat 1990-luvun alkupuoliskolla Heini Aaltonen, Anne Tenhunen, Sinikka Ropponen-Ollikainen, Marjatta Juppi ja Kaarina Räsänen. Kerrallaan oli kaksi edustajaa ja heillä varajäsenet. 1990-luvun jälkipuoliskolla edustajiksi vakiintuivat Sirpa Pulkkinen, Marjatta Juppi, Kaarina Räsänen ja Mirja Koistinen. Leena Meriläinen oli kolme vuotta (1998-2000) piirihallituksessa. Marjatta Juppi oli piirin varapuheenjohtaja vuonna 2001. Hän toimi myös yhden vuoden Etelä-Savon Kokoomuksen hallituksessa. Kuluvana vuonna (2005) edustajamme piirihallituksessa ovat Sirpa Pakkala (varalla Virpi Makkonen) ja Sirpa Heiskanen (varalla Sirpa Pulkkinen).\nPuoluekokouksiin on aina myös osallistuttu. Kesän 2004 kokouksessa Seinäjoella olivat Eila Hulkkonen ja Sirpa Pakkala.\nKokoomuksen Naisten Liiton liittokokouksissa, nykyisin edustajakokouksissa, on yhdistyksestämme aina ollut edustus. Maiju Laakso on kahtena vuonna (2003, 2004) osallistunut valtakunnallisiin puheenjohtajapäiviin.\nVaalityötä on aina tehty innolla varsinkin kunnallis- ja seurakuntavaaleja varten. Viime aikojen vaaleissa on jaettu paljon itse tehtyjä mainoksia ovelta ovelle. Tulostakin on tullut, esim. vuoden 2000 kunnallisvaaleissa saatiin Sirpa Pakkala hyvällä äänimäärällä (67) läpi, vaikka hän olikin ensikertalainen. Monia yhteisiä tempauksia ja tilaisuuksia on järjestetty yhdessä Pieksämäen Seudun Kokoomuksen kanssa, esim. vuoden 1998 eduskuntavaalitilaisuus, jolla tuettiin Tuula Rasimuksen ja Juhani Keinosen kampanjaa, keräsi jopa 600-700 henkeä (kahvikuppien määrästä päätellen). 4.10.2004 pidetyssä kunnallisvaalien toritapahtumassa Kokoomusnaiset huolehtivat taas kahvitarjoilusta.\nHelmikuun 1999 vaalitilaisuudessa olivat vieraina Tuula Rasimus (naisten ehdokas Savonlinnasta) ja Sirkka-Liisa Seppälä (ehdokas Kangasniemeltä) sekä Kimmo Sasi.\nOpintokerhotoimintaa aloiteltiin vuonna 1991 Heidi Heinosen johdolla. Teemana oli tyylikoulu ja sitä jatkettiin vielä vuonna 1993.\nVuonna 1995 oli ohjelmassa Kiinteydy ja kaunistu-kurssi, vierailukohteina mm. Ompelimo Kati Q ja Kampaamo Paris. Käsityökerho toimi vuosina 1992-1993 Hannele Jormakan johdolla opintokerhona. Työn tuloksia, mm. lasten vaatteita, vietiin Tallinnaan toukokuussa 1992. Savon Solmu-messuilla keväällä 1993 oli myös vaatteita myytävänä.\nMonenlaista ohjelmaa on ollut, lukemattomia tutustumiskäyntejä ja retkiä on tehty. Esillä ovat olleet mm. ympäristö- ja jäteasiat, mausteilta (21.8.1993 Hyppelin tiloissa), seurakunta, tanssiurheiluseuran toiminta (6.2.2002), Afrikka-ilta (Maiju Laakson luona 15.10.2003) ja monet muut aiheet, vaikkapa leikkikentän aidan maalaus. Leena Heinosen posliinitalossa on käyty moneen kertaan, kerran Ariteassa (14.4.2004), on oltu Kuopiossa Leena Meriläisen vieraana (2.2.2003 Musik-Cafe-konsertti), vierailtu Sirkka Hokkasen marjatilalla (13.9.1996) sekä Anolan viinitilalla ja Nikkarilan Metsäopistolla (22.4.1998, oppaana Anita Törn). Kauempanakin on käyty: Maaliskuussa 1996 retkeiltiin Helsinkiin eduskuntataloon ja sitten West Side Story katsomaan. Toukokuussa 1999 matkasivat Leena Meriläinen, Kaarina Räsänen ja Anna-Maija Peiponen Kotkaan Naisten Liiton 80-vuotisjuhlakokoukseen.\nVuonna 2002 vietettiin lähimmäisen vuotta ja käytiin vierailulla Koivurannan palvelukodissa huhtikuussa (27.4.) sekä lokakuussa 26.10.) Soiselän palvelukodissa, jonka toiminta lakkautettiin viime vuonna ja potilaat sijoitettiin muualle. Naisten liiton pääsihteeri Taru Tujunen vieraili kevätkokouksessa maaliskuussa 2004.\nLeena Meriläinen toi mukanaan ratsastusharrastuksen. Niinpä 6.8.1996 tehtiin ikimuistoinen ratsastusretki Islannin poneilla Toivonharjun luomutilalla Haukivuoren Pohjalahdelle. Osallistujia oli peräti 14, osa perheenjäseniä.\nParina viime vuonna on pidetty muisteluiltoja. Helmikuussa 2003 (5.2.) oltiin vieraina perustajajäsenemme Mirjam Salovaaran luona. Hän muisteli aikaa, jolloin Pieksämäellä oli vain yksi iso seurakunta (seurakuntajako v. 1956). Ilta onnistui niin hyvin, että samasta aiheesta pidettiin vielä lehdistötilaisuus 18.2. Toinen muisteluilta oli Mirjamin luona tämän vuoden helmikuussa (2.2.2005). Mirjam muisteli yhdistyksemme toiminnan alkuaikoja ja kertoi omasta poliittisesta urastaan. Eila Hulkkonen puolestaan kertoi 4.2.2004 Pieksämäen seudun lottien toiminnasta, jota hän on paljon tutkinut.\nKesäretkiä jäsenten mökeille on myös tehty. Mirja ja Veli-Paavo Koistisen mökillä Rummukalla on oltu monta kertaa. Vuonna 2002 (19.8.) vietettiin ihanaa, helteistä iltaa Kaarina Räsäsen mökillä Naarajärven luusuassa. Kahtena viime vuonna (2003 ja 2004) on oltu Maiju ja Mikko Laakson vieraina Kukkarojärven Satupirtin maisemissa.\nYhteistyötä Pohjola-Nordenin kanssa ollut muutamana viime vuotena, mm. Lucia-juhla on kuulunut joulukuun ohjelmaamme. On tehty yhdessä pari retkeä, esim. Marjatta Arolan yrttiviljelmille ja koulumuseoon Kylmämäkeen kesäkuussa 2004 ja oltu tanskalaisten smørrebrødien kurssilla (18.3.2003).\nVarainhankinnassa siirryttiin uusille urille, kun Leena Meriläisen aloitteesta ruvettiin pussittamaan hyvin palanutta hevosenlantaa ja kuljetettiin pussit ennakkotilausten mukaisesti asiakkaiden oville. Ensimmäinen Hevosvoima-tapahtuma oli 16.5.1996 Kukkaromäessä. Leena Meriläinen ja Sirpa Pulkkinen pussittivat 16.5. ja Marjatta Juppi, Sirpa Pulkkinen ja Seppo Juppi jakoivat pussit lauantaina 18.5. Sen jälkeen Hevosvoima-tapahtuma on ollut joka vuosi. Lantaa saatiin aluksi Roschierilta Mäenpään Kartanosta ja Mirja Niemelän tallilta Vilhulasta, viime vuosina Kieman tallilta Kukkaromäestä. Talkoopäivä on aina ollut hauska yhteinen tapahtuma. Onnistumisen edellytyksenä ovat olleet hyvät ja vahvat miespuoliset yhteistyökumppanit Mikko Laakso, Mauno Heiskanen, Erkki Korhonen, Erkki Reponen, Matti Pyrstöjärvi, Hannu Liukkonen ja yhtenä vuonna Matti Hämäläinen, alussa myös Jussi Romunen. Hevosvoiman ansiosta yhdistyksen taloudellinen tilanne on kohentunut, niin että on voitu jakaa jo 1990-luvun alkupuolella alkaneen perinteen mukaisesti sekä yläasteen (Meriluodon koulun) että lukion päättävälle oppilaalle stipendit (lukioon 80€, yläasteelle 50€). Kahtena vuonna (1998-1999) on jaettu myös pari ratsastusstipendiä.\nVuosina 2002-2003 oli menossa kaksi muutakin projektia: Operaatio Katuharjat, ostettiin edullisesti katuharjoja, maalattiin ne talkoilla sihteerimme Sirpa Heiskasen kotona ja myytiin. Se tuotti hyvin, esim. vuonna 2003 607€ (Hevosvoima samana vuonna 610€), mutta talkoita oli sitten ihan uupumukseen asti. Toinen pienempi projekti oli Majatta Jupin ideoima ja johtama Operaatio Saunahatut, joka tuotti vuonna 2002 50€ ja vuonna 2003 84€.\nKun Pieksämäen Kansalliset Naiset ry vuonna 1965 aloitti toimintansa, oli jäsenmaksu alkuun 3 mk. Vuonna 1971 se nostettiin 5 mk:aan ja 1974 20 mk:aan. Vähitellen se nousi, niin että vuonna 1990 se oli 80 mk ja vakiintui 1990-luvun loppupuolella 120 mk:aan. Jäsenmaksusta suurin osa on aina mennyt puolueelle.\nVuonna 2002 tuli suuri muutos, kun puolueessa siirryttiin keskitettyyn jäsenmaksujen perintään samalla kun puolueelle menevä osuus nousi 30€:oon. Maksua vastaan tulee kaikille jäsenille Nykypäivä-lehti ja eräitä muita etuja. Tieto tästä uudistuksesta tuli yhdistykselle hyvin myöhään, kahta päivää ennen marraskuun syyskokousta. Jäsenet eivät nielleet uudistusta heti, vaan päätettiin ryhtyä kapinaan ja jatkaa entistä käytäntöä. Erikoisesti Nykypäivän ”pakkotilauttaminen” herätti närää. Protestikirje myös lähetettiin. Se ei kuitenkaan johtanut tulokseen. Niinpä vuoden 2003 alkupuolella meidän täytyi taipua uuteen käytäntöön. Itsenäisyyttämme osoittaa, että me olimme ainoa Naisten Liiton järjestö, joka protestoi. Peruskokoomuslaisissa järjestöissä kapinallisia oli useampi. Puoluetoimistossakin tulimme kuulemma kuuluisiksi: ”se kapinallinen naisjärjestö”.\nAktiivisuutta osoittaa vuosien varrella tehdyt lukuisat aloitteet, vaikka niistä läheskään kaikki eivät ole toteutuneet. Tässä esimerkkejä: Vuonna 1992 kannettiin huolta nuorten työllisyydestä ja tehtiin yhdessä muiden poliittisten naisjärjestöjen kanssa aloite työpajatoiminnan laajentamisesta Pieksämäellä.\nVuonna 1998 tehtiin kulttuurilautakunnalle aloite, jossa kehotettiin ensi-iltojen kutsuvieraslistojen teossa huomioimaan eri vammaisryhmien edustajat ja vanhukset saattajineen. Kutsuvieraskäytäntöä ei kuitenkaan muutettu, mutta luvattiin ottaa huomioon eri järjestöt vieraslistaa laadittaessa.\nVuonna 1996 jätettiin Leena Meriläisen ideoima aloite asumisoikeusasuntotuotannon saamisesta Pieksämäelle.\nVuonna 1998 tehtiin aloite kodinhoidontuen Pieksämäki-lisästä, joka ei kuitenkaan toteutunut. Samana vuonna ehdotettiin Pieksämäki-sivua Internetiin (hanke oli jo alkamassa) sekä koiraveron poistoa (ei hyväksytty). Vuonna 1999 tehtiin kansalaisaloite (yli 500 allekirjoittajaa) päiväkotien ja koulujen keittiöiden säilyttämisestä keskuskeittiösuunnitelmassa. Sekään ei myöhemmin toteutunut. Vuonna 2000 jätettiin valtuustoaloite (yhdessä koko Kokoomusryhmän kanssa), jossa esitettiin koulujen matematiikan ja luonnontieteiden opetuksen tehostamista ja kokeilua, jonka tavoitteena olisi saada tytöt innostumaan matematiikasta. Samaan aikaan oli Pieksämäen lukiossa (tästä tietämättä) käynnistetty haku päästä mukaan valtakunnalliseen LUMA-projektiin. Joten ”ajan hermolla” olimme.\nVuonna 2001 jätettiin Sirpa Pakkalan hoidettavaksi valtuustoaloite ”Lisää resurssia Pieksämäen kaupungin viheralueiden hoitoon”. Kaupunkiseurakunnalle jätettiin 5.5.2003 Marjatta Jupin ja Sirpa Heiskasen ideoima aloite, jossa ehdotettiin ”eskari-rippikoulua” ala-asteikäisille sekä rippikoulun kakkososaa 17-20-vuotiaille. Edellä mainittua aloitetta jalostettiin edelleen ja lähetettiin se Kokoomuksen Naisten Liiton edustajakokoukselle otsikolla ”Elämänhallinnan ohjausta nuorille”. Se ei saanut mainittavaa vastakaikua.\nVuonna 2003 tehtiin valtuustoaloite liikennevalojen saamiseksi Keskuskadun ja Kenttäkadun kulmaan. Aloite odottaa edelleen toteutumistaan.\nYhdistyksemme jäsenmäärä on viime vuosina ollut kahdenkymmenen kieppeillä, joten lisä ei pahaa tekisi. Vuoden 2005 alussa oli kirjoilla 24 jäsentä. Rikkautta on, että jäsenistön ikäjakauma on laaja. Vanhin jäsenemme, Elma Ollikainen, on tässä kuussa täyttänyt 93 vuotta. Toisaalta 1960-luvulla syntyneitä jäseniä on kahdeksan. (1970- ja 1980-luvuilla syntyneitä ei ole yhtään). Perustajajäsenemme, Mirjam Salovaara, saavuttaa myös tänä vuonna 90 vuoden kunnioitettavan iän ja on mukana toiminnassa. Mirjam Salovaara kutsuttiin elokuussa 2001 (2.8.) Mirja ja Veli-Paavo Koistisen mökillä Rummukalla pidetyssä kokouksessa yhdistyksemme ensimmäiseksi kunniapuheenjohtajaksi.\nAnsio- ja harrastusmerkkejä jaettiin viimeksi vuoden 2002 syyskokouksessa usealle henkilölle. Arvokkaimman, kultaisen ansiomerkin, sai Mirja Koistinen. Hän on aina ollut hyvin aktiivinen jäsen, mitä osoittaa se, että kun hän vuonna 1972 tuli hallitukseen (johtokuntaan) ei häntä ole vieläkään laskettu sieltä pois!\nAinoa toimiva poliittinen naisjärjestö Pieksämäellä\nVielä 1990-luvun alkuvuosina oli yhdistyksellä paljon yhteistyötä paikkakunnan muiden poliittisten naisjärjestöjen kanssa. 1990-luvun loppuun mentäessä kaikkien muiden naisyhdistysten toiminta on loppunut, jäljellä on vain Pieksämäen Seudun Kokoomusnaiset. Olemme todella eräänlainen relikti, pieni, mutta sitkeä yhdistys, jonka toivoisi pysyvän hengissä jatkossakin.\nEi ole helppoa tehdä politiikkaa nykyään. Työelämä on vaativaa ja on raskasta lähteä työpäivän jälkeen ajamaan vaikkapa piirin kokouksiin. Pienessä yhdistyksessä yhteensattumia on paljon, kun naiset ovat monessa mukana. Avainasia tulevaisuuden kannalta on uusien toimintaan valmiiden jäsenten saaminen. Se ei ole helppoa. Tehtäväkenttää kyllä olisi. Esimerkiksi naisten tasa-arvo ei ole vielä läheskään toteutunut. Viime aikoina ovat naiset jopa menettäneet asemiaan, kuten esimerkiksi Pieksämäen kunnallisvaaleissa.\nPorvarillisesti ajattelevien naisten järjestäytynyttä toimintaa on Pieksämäellä ollut pitkään, kun otetaan mukaan Kansallisseuran Naiskerhon ajat, peräti 50 vuotta. Tätä historiikkia kootessa saattoi vain ihmetellä sitä naisenergiaa, jolla toimintaa on pidetty yllä; yhteiskunnallista aktiivisuutta, asioihin tarttumista, aatteen paloa ja monen monta lähtöä. Suurin rikkaus on mielestäni tämä ainutlaatuinen jäsenistö, ihmiset, joihin ei muuten olisi tutustunut ja joiden kanssa on voinut kokea yhdessä tekemisen riemua.


Emil Ruusuvuori – Cameron Norrie 30.7.2021 - tässä live stream!\nKoti Live Streamit Emil Ruusuvuori ja Cameron Norrie kohtaavat Atlantan ATP-puolivälierissä\nEmil Ruusuvuori ja Cameron Norrie kohtaavat Atlantan ATP-puolivälierissä\nEmil Ruusuvuori – Cameron Norrie kuuluu Atlantan ATP-turnauksen puolivälierien ohjelmaan perjantaina. Tässä maksuton live stream otteluun!\nEmil Ruusuvuori – Cameron Norrie: Live stream ATP Atlanta\nEmil Ruusuvuoren (ATP-78) peli Yhdysvaltain kiertueella on lähtenyt hienosti liikkeelle, sillä ensimmäisellä kierroksella Atlantassa kaatui Mackenzie McDonald, ja viimeisimpänä suomalaisen paremmakseen sai kokea Benoit Paire, joka oli kolmatta erää häviöllä 0-3, kun hän päätyi luovuttamaan hurjan kuumuuden uuvuttamana.\nPuolivälierässä vastaan asettuu brittipeluri Cameron Norrie, joka löytyy maailmanlistalla sijalta 29. Selvää on, että vastus kovenee roppakaupalla ja suomalaisen on pelattava parasta peliään paahtavassa helteessä, mikäli mielii välieriin. Yhdeksi avaintekijäksi muodostuukin se, kumpi onnistuu kestämään haastavat olosuhteet paremmin.\nRuusuvuori ja Norrie kohtasivat toisensa vajaa vuosi sitten Antwerpenin turnauksessa, ja tuolloin britti oli parempi suoraan erin 2-0.


Petite Charming huoneessa aamiaisella - Oma huone - Berliini\nPetite Charming huoneessa aamiaisella\nFeldtmannstr, 13051 Berlin, Saksa\nViihtyisä pieni huone, jossa valkoiset huonekalut ja mukava parivuode (1,60 x 2,00 m) on 1. kerroksessa. Täällä varmasti tuntuu hyvältä ja se on täydellinen paikka sinulle jäädä Berliiniin.\nTäällä löydät TV (lcd, kaapeli), Wifi, DVD-soitin, vedenkeitin, kahvinkeitin, astiat ja jääkaappi. Kylpyhuone, joka sijaitsee aivan vastapäätä huone on valmiina yksinomaiseen käyttöön ja on varustettu hiustenkuivaaja, kulma-amme ja erillinen suihku. Voit rentoutua puutarhassa ja grillata terassilla. Pesukone voidaan käyttää.\nRaitiovaunupysäkki on vain 3 minuutin kävelymatkan päässä. Se kulkee 5 minuutin välein ja myös yöllä. Suuri ostoskeskus Alexanderplatz, jossa ne tarjoavat lähes mitään, pääsee 20 minuutissa. Lisäksi 5 kauniit järvet ovat välittömässä läheisyydessä, joista jotkut ovat kävelyetäisyydellä.\nJos sinulla on vielä kysymyksiä suuntiin tai nähtävyyksiä, just ask me! Odotan tapaamistamme.\nEi kovaa musiikkia, ilman kovaa alkoholia tai huumeita huoneessa.\nMinulla on kissa.\nHlö, loppusiivous 15 €\nPlus 5 % kaupungin vero\ngemütlich, lieb, sauber, ruhig und alles ist gut zu erreichen, Judith hat immer gute Tips, ich kann diese Unterkunft sehr empfeheln, vor allem die selbstgemachte Apfelmarmelade aus dem Garten, die mitgenommen Äpfel schmecken immer noch! Rita\nDas war echt ein toller kurzurlaub sehr freundlich zuvorkommend alles super vielen dank Näytä hakutuloksista 21-30 % kaikista majoitusilmoituksista 73


Kevään 2020 lomamatkat Vaasasta Turkkiin - Matk...\nIlmoitustyyppi: Myydään Ilmoitus jätetty: 19 lokakuuta 05:19\nVaasasta Turkin lomakohteisiin Alanya, Side, Antalya, Belek, Kemer torstaisin 9.4.-30.4.2020.\nEsimerkkihinta alk. 439€/hlö kun kaksi majoittuu yhdessä, sisältää lennot Vaasasta Antalyaan ja viikon majoitus esim. Alanya Lavinia Apart tai Kleopatra South Star 24.4.2020 lähdöllä.\n* Lyhytlinkki ohjaa Deturin suojatulle varaussivustolle. Katso Turkin lomakohteiden hotellit ja huoneistohotellit. Tutustu, valitse ja varaa All inclusive, puolihoito, aamiainen tai huoneistohotelli ilman aterioita.\nUudenvuoden lomamatka All Incl... 659 €\nKevään 2020 lomamatkat Vaasast... 419 €\nKevään 2020 lomamatkat Jyväsky... 409 €\nHarrastepesismatka 729 €