Salongissa Sepposen kepposen hop! - PDF\nSalongissa Sepposen kepposen hop!\nDownload "Salongissa Sepposen kepposen hop!"\n1 Salongissa Sepposen kepposen hop! >> Toimittanut Laura Lindstedt Nuoren Voiman Liiton syyssalongissa Pasilan Rauhanasemalla 29. lokakuuta 2011 keskusteltiin annetusta aiheesta monimediasuudesta ja monitaiteesta sekä ennen kaikkea antaumuksella aiheen vierestä. Vieraina olivat Jan Ijäs, Mika Rättö ja Mika Taanila. Keskustelun veti päätoimittaja Martti- Tapio Kuuskoski. Salonki oli osa Nuoren Voiman Liiton 90-vuotisjuhlien ohjelmaa. Martti-Tapio Kuuskoski: Meillä on paikalla kaksi Mikaa ja yksi Jan, ja heitä kaikkia yhdistää yksi asia: he ovat tehneet yhteistyötä Lehtisalon kanssa. Kertokaa aluksi siitä. Mika Taanila: Mainitsemasi Lehtisalo on siis Jussi Lehtisalo Porista. Tutustuin Jussiin joskus 90-luvun alussa, tein heidän bändilleen Circlelle muutamia musiikkivideoita. Jussi monine yhtyeineen on ollut mukana elokuvaprojekteissani ja niiden myötä olemme ystävystyneet. Elokuva ja musiikki on se yhdistävä linkki. Kuuskoski: Seuraava tulee ehkä yllätyksenä jopa Rätölle itselleen Jan Ijäs: Olen tehnyt musiikkivideon joitakin vuosia sitten Rättö ja Lehtisalo -yhtyeelle. Kappaleen nimi oli Föönattu kääretorttu (2005). Videon tarina on sellainen että löydettiin Jyväskylästä siirtolavalta erään metsäyhtiön diakuva-arkisto monen vuosikymmenen ajalta, erittäin hyvin arkistoituna muovikoteloihin, joka kuvassa infoa siitä mitä kuva esittää. Jostain syystä tämä kaikki oli päätetty hävittää muuton yhteydessä. Näistä diakuvista syntyi sitten video, jota sinä et kuulemma ole nähnytkään. Mika Rättö: En, en! No, se pitää nyt nähdä. Me olemme Lehtisalon Jussin kanssa tunteneet myös 90-luvun alusta, Jussilla oli Circle ja minulla Moon Fog ja Kuusumun profeetta. Perustelimme kaverien kanssa bändejä Porissa ja Lehtisalo oli innokas kulttuurinharrastajakarvapää, joka siellä myös pyöri. Lehtisalojen kesämökillä on pidetty kaikenlaisia sessioita varmaan 15 vuotta, sinne on eksynyt japanilainen turistikin soittamaan mandoliinia. Olemme höpisseet metsässä pitkät pätkät Circle-levyjä. Kohtalomme on sidottu yhteen, meillä on varmaan kymmenen yhteistä projektia meneillään. Molemmat Jan Ijäs (s. 1975) on elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja. Hän on tehnyt vuodesta 1996 alkaen runsaat parikymmentä elokuvaa, jotka liikkuvat omaleimaisella tavalla kokeellisen, dokumentaarisen ja fiktiivisen raja-alueilla. Ijäksen elokuvia on esitetty kotimaisilla ja kansainvälisillä festivaaleilla sekä gallerioissa ja museoissa installoituina kokonaisuuksina. Vastaanottokeskuksen elämää kuvaava yhteiskunnallinen dokumentti Ghosts (2008) on palkittu muun muassa Tampereen lyhytelokuvajuhlien erikoispalkinnolla vuonna Lyhytelokuva Sweet Mov(i)e (2010) palkittiin Risto Jarva palkinnolla vuonna Muun muassa Sweet Mov(i)e ja Eläkeläiset 10 v Humppamaratooni 25 h (2003) ovat katsottavissa AV-arkin sivuilla jan-ijas; Ghosts-elokuva löytyy Yle Areenasta osoitteesta areena. yle.fi/video/ Mika Rättö (s. 1973) on porilainen muusikko, kirjailija ja kuvataiteilija. Hän on vuonna 1994 perustetun, nykyään Kuusumun Profeetan nimellä tunnetun yhtyeen laulaja ja kosketinsoittaja. Hän toimii myös monissa muissa kokoonpanoissa, kuten yhtyeissä Rättö ja Lehtisalo, Circle, Ektroverde ja Eleanoora Rosenholm. Rättö on kirjoittanut surrealistisia näytelmiä, ja hänen monialaiseen taiteelliseen repertuaariinsa kuuluvat myös perseooppera Oopperse le Feti le Grande Anaale (2002), animaatioelokuva Mennyt on tullut lail viimain (2000) sekä sadunomainen kertomus Tihkuluodon kuiskaajat (2009). Samurai Rauni Reposaarelaisen traileri on katsottavissa YouTuben osoitteessa watch?v=db44fcx2m8k, Rätön kummisetäilemän Eleanoora Rosenholmin Maailmanloppu löytyy osoitteesta watch?v=7svxb_nl5cs. Mika Taanila (s. 1965) on elokuvaohjaaja, jonka tunnetuimpia töitä ovat Optinen ääni (2005), Erkki Kurenniemestä kertova Tulevaisuus ei ole entisensä (2002) sekä Futuro tulevaisuuden olotila (1998). Taanila hyödyntää teoksissaan usein erikoisia arkistolöydöksiä antropologisella otteella, esimerkiksi amatööritallenteita ja tieteellistä koemateriaalia (Fysikaalinen rengas, 2002; Täydellisen pimennyksen vyöhyke, 2006). Elokuvien ohella hän on tehnyt musiikkivideoita muun muassa Circlelle, 22-Pistepirkolle, Kauko Röyhkälle ja Maritta Kuulalle. Taanila on voittanut Tampereen elokuvajuhlien kotimaisen kilpailun pääpalkinnon kahdesti (1999 ja 2006) sekä Internationaler Medien Kunstpreisin ja Ars Electronican erikoispalkinnot (2000 ja 2002). Hän toimi Avantofestivaalin ( ) elokuvaohjelmiston suunnittelijana.\n2 Salongissa menettävät nykyään hermonsa vartin välein, mutta emme me tule toisistamme enää eroon pääsemään. Kuuskoski: Teitä kolmea yhdistää toinenkin seikka. Jokainen tekee tai on ainakin tehnyt elokuvia. Me haluamme kuulla niistä! Rättö: Oikeastaan elokuva on päämuotoinen inspiraation lähteeni. Vaikka musiikkia teenkin, en jotenkin pääse sukeltamaan siihen sisälle. Menee hermot heti jos neiti pistää kotona soimaan jonkin kasetin. Menen piiloon toiseen huoneeseen, alkaa ahdistaa. Elokuva on ollut kakarasta asti äärimmäisen lumoava elementti. Itse olen tehnyt yhden suhteellisen pitkän, nykivän mutta tarinallisen 45-minuuttisen animaatioelokuvan Mennyt on tullut lail viimain (2000). Kuvasin sen kämpilläni digikameran frame-recin kanssa. Taanila esittikin sen sitten Avanto-festivaalilla. Sitten tehtiin kokopitkä elokuva, Lehtisalo oli mukana kuvailemassa. Melkein sain sen leikattuakin valmiiksi, mutta sitten kun aamulla heräsin, lähes kaikki failit olivat kadonneet tietokoneelta. Se on musta piste elämässäni, se että en koskaan aloittanut sitä uudelleen. Olin tuhlannut kaikki rahani mini-dv-kasetteihin, ne kaikki 40 kasettia ovat edelleen kirjoituspöydän laatikossa. Mutta nyt olemme tekemässä Porin Reposaareen sijoittuvaa kokoillan samuraielokuvaa Rauni Reposaarelainen. Ajateltiin, että olisimme nyt talvella ruvenneet sitä kuvaamaan, mutta saattaa olla että tulee kaikenlaista härdelliä, kuvaukset täytyy ehkä siirtää kesälle tai seuraavaan syksyyn. Kuuskoski: Sitä odotellessa. Entäs Jan? Oletko tehnyt muita kuin lyhytelokuvia? Ijäs: Minullekin elokuva on se kaikkein suurin intohimo. Sähköjänis (1996) oli ensimmäinen dokumenttielokuvani, ne ovat sittemmin muodostuneet päähommakseni. Sähköjänis on elokuva Yövieraat-nimisestä teatterista ja sen synnystä kahden perustajajäsenen, Juha Hurmeen ja Tuomas Lapinmäen, kertomana. Tämä elokuva ei todellakaan ollut lyhytelokuva, se on neljä tuntia pitkä... Kuuskoski: Jesss! Ijäs:...dokumentti, jossa kaksi ihmistä istuu ja puhuu. He metsästävät jäniksiä, nykyään niitä kutsutaan citykaneiksi, silloin ne olivat ihan pupuja vaan. He ovat tehneet sähköansan pupujahtia varten, Tuomas on kytkenyt kaksi neonmuuntajaa älkää kysykö mitä se tarkoittaa sarjaan, mikä tuottaa voltin jännitteen. Ansa koostuu kanaverkosta ja kaalinpäistä, ja kun se laukaistaan, niin tarinoiden mukaan pupu hyppää parhaimmillaan kymmenen metriä korkealle. Onneksi sitä ei tapahtunut tämän elokuvan aikana. Rättö: Neljä tuntiako odotit? Ijäs: Itse asiassa elokuvaa on leikattu, passissa oltiin vähän toista vuorokautta. Pääasiassa elokuvassa käytiin läpi teatterin perustamista ja historiaa näiden kahden kaverin, metsästäjän, kertomana. Eli se on urbaani metsästyselokuva. Kuuskoski: Mika Taanila, olen fanittanut teknisiä, pimeitä juttujasi jo pitkään. Ajattelen sinut tekniikan tai teknisen elokuvan intohimoisena... ehkei tavoittajana, sillä etsit jotain... muotoja? Taanila: Mielenkiintoinen huomio. Elokuvissani on tekniikkaa varmaan aika paljon, mutta itse asiassa en ole mikään teknofriikki siviilissä. Omassa elämässäni pyrin hidastamaan, pikemminkin olen asettunut yhden miehen mielenosoitukseen kaikennäköisiä uusia vimpaimia vastaan. Mieluummin kuuntelen musiikkia tai luen kirjoja. Moniin elokuviini ja projekteihini on liittynyt tulevaisuuskäsityksiä ja tulevaisuusspekulaatioita, ja sitä kautta minulle on varmaan syntynyt viha rakkaus-suhde teknologiaan. Ja sama pätee elokuvaan. Se on ilman muuta päähommani, mutta suhde on kompleksinen, koska elokuva on monessa mielessä liian realistinen ja liian brutaalin arkinen väline. Musiikki on minulle se kaikkein läheisin ja rakkain taidemuoto. Kadehdin musiikin tekijöitä, jotka osaavat ilmaista itseään musiikilla. Kuuskoski: Sinähän teet elokuvissa musiikkia, Optinen ääni (2005) on musiikkielokuva. Taanila: No joo, kieltämättä. Olen myös tehnyt paljon yhteistyötä muusikoiden kanssa, ja se tulee jatkumaan. Elokuva on taidemuotona usein vain niin rajoittunut, huonoimmillaan se näyttää todellisuuden sellaisena kuin me sen nyt tässä näemme. Musiikki taas on lähtökohtaisesti abstraktia. Ne tasot ja väristykset joilla se kommunikoi suoraan tunteeseen ja älyn ulkopuolelle se on aidolla tavalla elämää suurempaa. Olen yrittänyt miettiä, miten päästä pois realismista, minkälaisia sanotaan suoraan vieraannuttamiskeinoja elokuva-apparaatilla pystyy kehittämään. Että tulos olisi tarpeeksi vierasta ja ei-todellista tai abstraktia, jotain musiikin kaltaista.\n3 Salongissa Kuuskoski: Monet filosofit asettavat arkkitehtuurin tai veistostaiteen toiseen ääripäähän suhteessa musiikkiin. Kun näimme aikaisemmin päivällä, kerroit viimeisimmästä teoksestasi: sanoit että se on kuin veistos... Sekin on ehkä pakoa elokuvan normeista? Taanila: Se on ihan varmasti pakoa arkirealismista. Olen tehnyt jonkin verran näyttämöpuolen hankkeita, esittänyt teoksiani gallerioissa tai museoissa. Tämä veistos johon viittasit on liikkuvan kuvan teos, jossa kaksi videotykkiä liikkuu mekaanisilla kiskoilla. 1 Selvästi pyrin rikkomaan kuvan näkemisen konventioita. Se on se mikä minua kiinnostaa. Kuuskoski: Meidän aiheemmehan on monitaide, ja kaikki te teette monenlaista taidetta... Rättö: Anteeksi, saako sanoa tuohon äskeiseen vähän? Olen käynyt monta keskustelua siitä, onko musiikki tosiaan muita vapaampi, abstraktimpi taidemuoto. Mielestäni musiikki on idealtaan abstraktimpi, mutta muuten se on täysin yhtä vangittu kuin muut taidemuodot. Musiikissa käytetään tällä hetkellä täysin selkeää tunteisiin vetoavaa sointujärjestelmää, hyvin selkeää rytmijärjestelmää, se on ihan pelkkää kieltä. Jos joku tällä hetkellä esittää musiikkia joka todella on abstraktia, niin ei ihmisillä ole mahdollisuuksia tulkita sitä mitenkään. Siinä on edelläkävijöitä, kuten näitä kokeellisia saksalaisia sanopa se tyyppi joka tätä kirkkoa pitää, se teos joka kestää 666 vuotta... Kuuskoski: Stockhausen? Rättö: Ei, ei Stockhausen vaan... Yleisöstä: John Cage! Rättö: Niin, John Cage! Hän käsittelee musiikkia musiikin abstraktiotasolla, ja ihmiset hämmästelevät tätä sävellystä kuin jotain tilataideteosta, joka kestää 666 vuotta... 2 Siellä kylmässä kirkossa on jonkinlainen paljeharmoni ja talonmiehenä kaveri, joka saa ilmaisen työtilan siitä hyvästä että hoitaa hommansa. 1 Tässä puhutaan teoksesta Hämärä (2010), mutta jo teoksessaan Täydellisen pimennyksen vyöhyke (2006) Taanila rakensi Pohjois-Suomessa vuonna 1945 kuvatun astronomisen kokeen filmimateriaalista elokuvallisen auringonpimennyksen, joka toteutettiin kahdella liikuteltavalla 16 mm:n elokuvaprojektorilla. (Toim. huom.) 2 Puhuja tarkoittaa amerikkalaisen säveltäjän John Cagen ( ) teosta Organ²/ ASLSP (As SLow as Possible). Esitys alkoi syyskuun 5. päivä vuonna 2001 Halberstadtissa Saksassa St. Burchardin kirkossa (rakennettu noin vuonna 1050). Teoksen on tarkoitus kestää 639 vuotta, ei yhtään sen kauemmin, joten viimeiset urkuäänet tullaan kuulemaan vuonna (Toim. huom.) Siellä soi yksi urkuääni kolme vuotta, sitten mennään kolmen vuoden jälkeen kirkkoon kun siellä tapahtuu muutos, se on tietynlainen rituaali, sinne saapuu ympäri maailmaa ihmisiä kuuntelemaan kun ääni muuttuu C:stä D:hen. Kyse on jälleen täysin samanlaisesta periaatteesta, kielestä. Onhan puhuttu kielikin abstraktia pikkuisen kun vaihtaa sanojen paikkaa niin siinä onkin jo ihan jotain muuta. Ääni on hyvin orjuutettu, sidottu samaan kahleeseen kuin muutkin taidemuodot. Ja se hämää minua monesti: miksi musiikkia pidetään abstraktimpana kuin muita taiteita? Esimerkiksi elokuva voi olla jodorowskylaista assosiaatioiden leikkiä: 3 joku kävelee sisään ja muuttuu puuksi, ja niin poispäin. Tässä mielessä musiikilla ei ole mitään etulyöntiasemaa. Taanila: Entä kun puhutaan instrumentaalimusiikista tai vaikka John Coltranen levytyksistä? Se vapaus tuntuu kadehdittavalta, assosiaatioita ei välttämättä ole lyöty lukkoon. Ei voi sanoa mistä se teos kertoo... Rättö: Se pitää paikkansa. Vapaus on kaikilla välineillä, vapauden muoto on vain aavistuksen erilainen kullakin, maalauksella, musiikilla, elokuvalla ja niin edespäin. Kuuskoski: Omantunnon kysymys kaikille: mikä on se taidelaji, taidemuoto, joka on koti? Vai onko se koti taide ylipäätään, taiteen tekeminen tai ylipäätään tekeminen? Ijäs: Ensimmäisenä tuli mieleen kuva. Kuvien tuijottelu on ollut minulle, niin kauan kuin muistan, inspiraation lähde ja pakopaikka. Kuuskoski: Oletko tehnyt mykkäelokuvaa, siis äänettömiä elokuvia? Ijäs: Toki olen, täysin mykkiä, joissa ei ole musiikkiakaan. Itse asiassa valmistumassa oleva hanke, One Shot, on pelkkien kuvien sarja. Siinä on ainoastaan pitkiä yhden oton kuvia 45 kappaletta. Idea liittyy jalkapallon MM-kisojen loppuotteluun, joka pelattiin vuonna 2010 heinäkuun 11. päivä Kapkaupungissa. Se oli, tai on, todennäköisesti ihmiskunnan historian seuratuin yksittäinen hetki: kyseistä ottelua 3 Puhuja viittaa chileläis-ranskalaiseen monitaiteilija Alejandro Jodorowskyyn (s. 1929), joka on paitsi elokuvaohjaaja ja näyttelijä myös kirjailija ja psykomaagikko. Hänen valtaisaan tuotantoonsa kuuluu elokuvia, näytelmiä, romaaneja, lyhytproosaa, runoja, esseitä ja sarjakuvaa. Suurinta kulttimainetta nauttivat hänen surrealistiset elokuvansa El Topo (1970) ja Holy Mountain (1973). (Toim. huom.)\n4 Salongissa katsoi tavalla tai toisella 20 prosenttia koko maapallon väestöstä. Elokuvassa varsin heterogeeninen 45 hengen porukka kameroineen kuvasi kukin yhden 45 minuutin kuvan, ottelun ensimmäinen erä kesti tuon ajan. Tämä porukka kelaa siis jotain muuta kuin mainitut 20 prosenttia, jotka tuijottavat jalkapalloa. Nämä yksittäiset kuvat katsovat jonnekin toisaalle, toiseen suuntaan. Sinänsä ne ovat hyvin tylsiä, totuuselokuvamaisia kuvia, mutta yhdessä ne synnyttävät aika kiinnostavan näkymän maailmaan. Tuo yhden hetken taltiointi ylittää aikavyöhykkeet, pituuspiirit ja leveyspiirit. Syntyy varsin futuristinen tunnelma. Taanila: Jos joku taidemuoto on minulle koti, se on ehdottomasti musiikki. Teini-iän herkkinä vuosina punk ja eritoten uusi aalto, nykyään post-punkiksi kutsuttu musiikki, oli huipussaan. Tein itsekin musiikkia, kotiäänityksiä. Kuuskoski: Mainospala! Tuolla takana on myynnissä C-kasetteja, ja CD- ja LP-levyjä, kaikki porilaisia tuotantoja, Musiikkivyöryä ja muuta! Aikavyöhykemaininta toi mieleeni erään teidän C-kasettituotantonne, joka myytiin loppuun kahdessa tunnissa, mikä herätti nurinaa rapakon takana. Amerikassa fanit nukkuivat, olivat väärällä aikavyöhykkeellä. Taanila: Niin, perustimme Lehtisalon kanssa hiljattain Ruton Music -nimisen kasettimerkin. 4 Ensimmäiset kaksi julkaisua olivat Circlen Noiduttu ja Slussenanalysin, joka on uusi porilainen bändi, s/t. Jussi laittoi näistä nettisivuille ja sähköpostiin ilmoituksen sellaiseen kellonaikaan, jolloin Amerikassa oli yö. Siellä on kovia Circle-faneja jotka olivat käärmeissään, koska kasetti myytiin heti loppuun. Kuuskoski: Niin, kenen sydäntä lähellä on C-kasetti? Rättö: Varmasti myös minun sydäntäni, olen sitä sukupolvea joka aloitti kaiken C-kaseteilla. Istuin himassa ja äänittelin Iron Maidenin kasetteja. Ne ovat vieläkin alakaapissa, siellä on yhteensä 400 kasettia. 4 Nimessä Ruton Music ( Plague s Music ) suomen ja englannin kieli yhdistyvät humoristisella tavalla. Nimi viitannee Bruton Music Library -nimiseen levy-yhtiöön, jonka Robin Phillips perusti Lontoossa vuonna Tämä nimi puolestaan viittaa osoitteeseen 12 Bruton street, jossa yhtiö perustamisaikanaan sijaitsi. Nykyisinä digitaalisen lataamisen aikoina levymerkki on jonkinasteisessa kulttisuosiossa. Useiden julkaisujen musiikillinen tyylilaji on 1970-luvun poliisidraamaan viittaava copsploitation, kyttäsploitaatio. Kiinnostavana kuriositeettina mainittakoon, että edesmennyt Michael Jackson oli levymerkin fani. Hän jopa osti yhtiön vuonna 1982, mutta myi sen eteenpäin kolme vuotta myöhemmin. (Toim. huom.) Ijäs: Olin juuri Beirutissa, ja siellä oli musiikkikauppoja joissa myytiin pelkästään C-kasetteja... Rättö: Ja piraatteja! Ijäs: Ei kun käsin oli kirjoitettu biisien nimet! Taanila: Mika ei ole vielä vastannut tähän kotikysymykseen. Rättö: Kotikysymykseen! Meinasin päästä pälkähästä. Se ei ole musiikki. Olen jostain syystä varsin tarinaorientoitunut ihminen, ja siksi olen aina pitänyt elokuvan ehkä kyseenalaisimmasta muodosta eli Hollywood-elokuvasta. Aikoinaan, kun tuli viikonloppu ja vapaapäivä, hain muovikassillisen filmejä Makuunista. Kuusi katsoin illalla ja seitsemännen aamulla. Ensimmäisen kirjani luin varmaan 17-vuotiaana. Siihen asti vihasin kirjoja. Koulussa piti lukea Punainen poni, mutta laistoin siitä, luin takakansitekstin ja kysyin kavereilta miten se loppui, ja kirjoitin sitten esseen. 5 Jostain syystä minusta ei ole koskaan hyvää lukijaa tullut. Äänikirjoja kuuntelen valtavat määrät nykyään, siellä on sentään sujuva lukija. Olen kahlannut melkein koko Porin kirjaston vuodessa läpi, kaikki äänikirjat mitä siellä on. Matkalla tänne kuuntelin toiseksi viimeisen CD:n Seitsemästä veljeksestä... Mutta abstraktia taidetta arvostan ehkä kaikkein eniten, koska se luo kieltä ja jatkaa verbaalista kieltä pidemmälle, pyrkii kehittämään kommunikaatiota. Esimerkiksi Picasso muutti koko meidän logokielen. Jos 80-luvulla oli pankissa orava, avain, maapallo ja hippo, niin kuinka moni nykyään tunnistaa mikä pankin logo on? Siinähän on värivetäisy, jossa on kaksi eri väriä eli struktuuri, seuraavassa on viiva, seuraavassa muuta. Picasson tapaiset tyypit ovat pystyneet kehittämään kommunikaatiota pitemmälle, niin että meidän kielemme on muuttunut aavistuksen verran abstraktimpaan suuntaan. Ja abstraktion kehittäminen nykymaailmassa se ei mene koskaan hukkaan. Kuuskoski: No niin. Nyt tulee illan pakollinen Hegel-sitaatti. Se paperi on tuolla takana, mutta yritän olla mahdollisimman uskollinen sille. Se lähtee näin: On olemassa piste. Ilman pistettä ei voi olla mitään. Piste synnyttää viivan. Taso syntyy viivoista. Mutta jokaisessa näistä vaiheista on tehty jonkin- 5 Kyseessä on John Steinbeckin episodikertomus The Red Pony (1937), jonka alleviivatun eksistentialistiset pohjavirrat eivät voi jäädä edes yläasteikäiseltä huomaamatta. Myös lehden päätoimittaja oli pakotettu lukemaan kirjan kouluvuosinaan, ja hän myös luki sen, samaten Steinbeckin pienoiskertomuksen Helmi. Sittemmin hän luki koko muunkin Steinbeckin tuotannon. (Toim. huom.)\n5 Salongissa lainen Aufhebung, korkeammalle nousu. Ja ero, eronteko, esimerkiksi viivan ja tason välillä vaatii jonkun käsitteen joka on korkeammalla kuin nämä kaksi asiaa. Nämä ovat kaksi kategorisesti erityyppistä olemusta, olentoa, viiva ja taso, tai piste. En tiedä miten tämä liittyy tähän, oli vaan pakko sanoa. Nyt teidän on pakko puhua tästä. Tai jostain muusta. Vai onko taide rituaali? Rättö: Tuohan on nimenomaan kehitystä. Jos ajatellaan sitä hyvin yksinkertaisella tasolla, niin yhdistämällä oopperalaulu ja rock saadaan Nightwish. Syntyy yhdistelmä jota kenties ei aiemmin ollut olemassa. Kuuskoski: Kemiaa? Rättö: Niin. Ja silloin käy niin että yksi plus yksi on neljä. Tai kolme. Kuten taiteilijat ovat pystyneet jatkamaan merkkikieltä aivan uuteen suuntaan. Kielen luominen on alun alkaen täysin hämmästyttävä suoritus, abstraktion uskomattomin ilmentymä. Että ihminen on pyrkinyt saamaan toiseen yhteyden kylmä, nälkä, sinä, minä. Ja sen jälkeen tätä repertuaaria on laajennettu muutamilla lisäsanoilla, niin kuin Aleksis Kivi teki suomen kielelle. Ei silloin uskottu että suomen kielellä voi edes luoda runoutta, tai kauneutta. Ikään kuin semmoinen olisi jonkun ranskan kielen yksinoikeus. Naurettava ajatus, että joku tietty ryhmä tai jonkin värinen ihminen omaisi yksinoikeuden ylevyyden tuottamiseen. Niin se Kivi vaan siellä hakkasi päätänsä seinään ja henkitoreissaan ja näreissään loi. Todisti että suomen kieli pystyy täydelliseen abstraktioon, täydelliseen kauneuteen ja runouteen. Ijäs: (Nauraa) Aika hyvin, että tuollainen suomalainen märkä pimeä luonto näyttää kauniilta... Rättö: Älä muuta sano! Kärsimys suorastaan hekumoi! Ijäs: Sitä kautta nähdään nyt tuo syys tuolla... Rättö: Kyllä! Ja pimeys. Ja kurjuus. Kuuskoski: Jan, oletko toiminut Aleksis Kiven kanssa? Ijäs: Olen. Nyt kun muistutit niin itse asiassa olen. Olin apulaisohjaajana Jari Halosen elokuvassa Aleksis Kiven elämä (2002). Toisella vapaalla kädellä tein dokkarin sen elokuvan tekemisestä. Nimen piti olla 48 kuvauspäivää, mutta Jarin mielestä niitä oli liian vähän, ja elokuvalle piti keksiä uusi nimi. 6 Rättö: Se oli hyvä elokuva. Tykkäsin. Taanila: Palaan kysymykseen onko taide rituaalia. Puhuimme tuolla takana aiemmin Jean Rouchin elokuvasta Hullut mestarit (Les Maitres Fous, 1954). Siinä aletaan päästä ihan toiselle, tiedostamattomalle tasolle, sinne minne elokuva voi parhaimmillaan päästä. Siinä on jotain mitä haluaisin omissa jutuissani tavoittaa. Ijäs: Mietin joskus mitä se hauka 7 siinä kuvastaa. Että miten sen suomentaisi. Sehän on vähän kuin linnanjuhlat. Siinähän on kaikki ne hallitsijat, joita sitten parodioidaan. Rättö: Siirtomaaherrat... Luulen, että kysymyksessä on vaistomainen psykiatrinen istunto. Haavojen parantaminen. Meillä se on totuttu tekemään tietysti viinalla. Kun vetää kunnon lärvit työviikon päätteeksi, niin siinä tapahtuu jonkinlainen poismeneminen. Saa puhua tyhmiä, saa näyttää tyhmältä, saa käyttäytyä tyhmästi. Taanila: Sivistyksen ja kulttuurin pintakiilto raapaistaan veks. Rättö: Luulen että se on kuin nukkuminen. Ihmisaivot yksinkertaisesti vaativat puhdistamista, käsittelyä, prosessointia, jotta ne voivat edetä johonkin suuntaan jonkun asian kanssa. Noilla ihmisillä on tapana mennä metsään ja olla meidän silmin katsottuna täysin psykoottisessa tilassa, räkä valuu naamalla, kävellään erikoisesti ja ollaan täysin joku toinen... Näin käsitellään useamman sukupolven ajan kertyneitä kipeitä asioita, orjuutta... Hullut mestarit on hyvä esimerkki parantamisesta. Me olemme keikoillamme pukeutuneet jumalattomiin niitteihin, on laitettu sukkahousut jalkaan ja neonväristä sifonkihuivia kaulaan. Tajuamme kyllä, että näytämme naurettavilta, että koko homma on täysin naurettavaa. Kysymyksessä on itsensä häpäisy. Se on rakentava elementti. Ainoastaan murtamalla itsensä voi luoda uusia perspektiivejä, rakentaa itseään uudestaan, uudestaan ja uudestaan. Rituaalit ja riitit ovat tässä mielessä erittäin tärkeitä. 6 Elokuvan nimeksi tuli lopulta Kuvauspäiväkirja Aleksis Kiven elämä (2002). (Toim. huom.) 7 Puhuja viittaa silloisen Kultarannikon, nykyisen Ghanan pääkaupungin Accran lähiöissä harjoitettuihin hauka-riitteihin, joita Rouchin elokuvassa seurataan. (Toim. huom.)\n6 Salongissa Yleisökysymys (Laura Lindstedt): Olen kuullut, että saatat keikoilla instrumentaaliosuuden aikana juosta kymmenenkin minuuttia paikallasi. Yhdistät rituaalisen musiikin juoksukokemukseen. Sinulla on juoksijan tausta, jos olen oikein ymmärtänyt. Menet äärimmäisyyksiin keikkatilanteissa, et vain itseäsi häpäisemällä ja hassusti pukeutumalla, vaan ihan myös fyysisesti. Rättö: Fyysisyys on ensimmäinen askel. Fyysisyyden kautta on paljon helpompi lähteä muuttamaan itseä tai vaipua johonkin. Moni huippu-urheilija tietää sen. Äärimmäinen rasitus tappaa ajatukset ja estot jotka salpaavat asioita. Siinä vaiheessa kun juokset tai punnerrat itsesi niin loppuun ettei jäljelle jää muuta kuin siitä hetkestä selviytyminen... Se murtaa estot. En ole koskaan esiintyjänä pystynyt lähtemään siitä, että lavalla olo olisi jonkinlainen puhdas, läsnä oleva, ihana suoritus. Se on aina äärimmäisen hikinen, turkkalainen rangaistus. Se lähtee liikkeelle ruoskasta. Taanila: Tuo on myös oma kokemukseni, kun katson teidän keikkojanne. Se hieno, kaunis ja herkkä elementti siinä. Te tulette sinne, ja teillä on ne niittivyöt ja spandex-housut ja muut päällä. Muutamassa sekunnissa, ennen kuin on kuultu ensimmäistäkään ääntä, on jo siirrytty valovuosien päähän normitilanteesta, jossa puhutaan tyylikkyydestä tai trendikkyydestä tai siitä onko tämä siistiä tai muodikasta. Mennään heti ajattomaan tilaan, se on joku avoin haava. Luulen että 99 prosenttia yleisöstä arvostaa sitä suunnattomasti. Rättö: Luulen että meidän aikamme ja yhteiskuntamme perusongelmia ovat juuri sellaiset käsitteet kuin tyylikkyys tai arvokkuuden säilyttäminen... Taanila: Laadukkuus on ihan vihonviimeinen! Rättö: Niin, mieti nyt mitä tuo tuollainen tarkoitti muinaisessa maailmassa. Painat kaislahameessa menemään ja mietit onko yksi kaisla vähän erikoisesti, nauraako kaikki muut... Jätkän kaislahame on ihan vinossa jotenkin... Nykymaailmassa pelaamme itseämme yhä enemmän ja enemmän pussiin, myös taiteen tekemisessä. Esimerkiksi: Älä tee tuota, ole hyvin varovainen ettet vaan tee huonoja teoksia. Ettet sählää tätä tsäänssiä. Nyt voitte breikata... Ei tällaisia kysymyksiä pitäisi olla taiteen tekemisessä. Mitä enemmän on väljää siimaa ja vettä, sitä enemmän on mahdollisuuksia kokeilla, heittäytyä täydellisesti. Sitä ei voi tapahtua kuin epäonnistumisen ja onnistumisen rajamailla. Taanila: Yksi aikamme vitsauksista on brändäys, joka näkyy myös taidekouluissa. Sitä ajetaan ihan ohjelmallisesti eritoten kuvataiteen ja valokuvauksen alueella. Ole yksiselitteinen, tee vaan tätä yhtä juttua, tee sitä systemaattisesti... Mikä säälittävä lähtökohta ruveta tekemään yhtään mitään. Ijäs: Pirjo Honkasalo on puhunut elokuvakoulun merkityksestä. Hän oli sitä mieltä, että ihmisellä on noin viisi vuotta aikaa hakea omaa ääntään. Tuona aikana ääni voi muodostua niin voimakkaaksi, että ihmisellä on voimaa sanoa vastaan, kun häntä ruvetaan taivuttamaan opiskelun jälkeen ammattiin, tekemään niin kuin kaikki muutkin. Taanila: Valokuvauksessa tämä on just tätä, Helsinki School Photography... Ijäs: Hesarissa oli tuosta juttu... Yksikään taiteilija ei voinut ottaa osaa keskusteluun... 8 Taanila: Tämä on aika raadollista ajankuvaa. Ijäs: Olen saanut kuulla, että olemme muutaman tuttuni kanssa saaneet lisänimen taidehiippailija... Rättö: Pienten linjojen mies... Taanila: Sehän on hyvä jos sillä saa vapautta. Kuuskoski: Tervetuloa Nuoren Voiman Liittoon! Taanila: Useissa tilanteissa olen kuullut, että tämä on vaan tämmöistä sekoilua mitä tämä tekee. Se on ihan hyvä, se hyydyttää keskustelun, ei tarvitse ruveta vänkäämään, että onko tämä designia tai onko tämä hyvin tuotteistettu. Mitä isomman pesäeron taiteen ja designin välille saa tehtyä, sitä parempi. Rättö: Kun joku tulee ja kysyy onko tämä se teidän juttu... Juu, on. 8 Puhuja viittaa Helsingin Sanomien artikkeliin Valokuvaajat vetivät töitään pois Bukowskin huutokaupasta (Antti Järvi, ). Taiteilijoiden äänitorvena toimi Helsinki Schoolin kuraattori Timothy Pearsons: Selitin taiteilijoille vain faktat. Sanoin, että huutokauppaan osallistuminen ei ole heidän uransa kannalta fiksua [ ]. Taiteilijat eivät tajunneet, kuinka alhaisia hinnat olivat. Paikoin lähtöhinnat olisivat olleet jopa euroa alle markkinahinnan [ ]. Taiteilijat olivat hieman naiiveja osallistuessaan huutokauppaan. Ehkä informaatio ei kulkenut parhaalla mahdollisella tavalla. (Toim. huom.)\n7 Salongissa Taanila: Ylipäänsä äärimmäisen vaarallista jos pystyy sanomaan mikä on se oma juttu. Ijäs: Ja sitten kun se juttu löytyy, niin älä vaan muuta sitä. Rättö: Aina kun maalaan, niin maalaan hyasintin 45 asteen kulmaan. Kuuskoski: Palaan vielä rituaaleihin, koska ne jäivät Janin osalta käsittelemättä. Sweet Mov(i)e (2010) on liikkeen juhlistamista, ja siinä on jotain ritualistista. En ole nähnyt Bodybuildingia (2010), mutta olen kuullut että... Ijäs: Ei sitä kukaan muukaan ole tainnut nähdä... Kuuskoski: Kerro nyt vaikka tuosta Sweet Mov(i)esta. Se on hieno dekonstruktio. Ijäs: Olen lainannut siinä populaarikulttuurin kuvastoa. Split screen -kuvan toisella puolella on miespuolisia ja toisella naispuolisia ihmisiä, jotka pyrkivät tekemään vaikutusta toisiinsa liikkeen kautta. Liikkeet voivat olla hyvinkin provokatiivisia, jopa pornografisia, vaikka elokuva ei suinkaan ole mikään pornoelokuva. Tämä on varmaan ainoa sensuroitu elokuvani. Se napattiin ihan viime metreillä pois DVD-julkaisusta johon se oli jo valittu mukaan. Syynä oli kuulemma se, että julkaisijan yhteistyökumppaneina ovat koulut ja kunnat. Mitä ikinä se tarkoittaakaan. Tähän ei saatu pyynnöistä huolimatta lisäselvitystä. Rättö: Siis toihan oli antropologinen tutkimus! Ijäs: Joo se oli sitä. Mistään nakuilusta ei ollut kysymys. Rättö: Aika uskomatonta että vielä tänä vuonna luvulla sen olisi vielä... Ijäs: Helsingissä sitä saa näyttää, mutta ei maakunnissa. Kuuskoski: Se oli siis tämän globaalin maailman Hullut mestarit. Ijäs: Ehkä siinä oli kyse jostain samantyyppisestä. Olen tehnyt toisenkin ritualistisen elokuvan, sen nimi on Humppamaratooni (2003), se on kuvattu Provinssirockissa Seinäjoella. Provinssirock täytti 25 vuotta ja Eläkeläiset-yhtye kymmenen vuotta ja Eläkeläiset soitti siellä 25 tuntia yhteen menoon, ja minä kuvasin 25 tuntia tätä musisointia. Se oli kyllä varsinainen rituaalielokuva. Siitä piti tulla 25-tuntinen, mutta leikkasimme sitä lopulta vähän lyhemmäksi. Kuuskoski: Sinulla on muitakin elokuvia, joiden nimestä voi aika hyvin päätellä mitä ne sisältävät. Dancing Nazi Skinheads (2005). Ijäs: Niin. Siinä on tanssivia uusnatseja. Se on elokuva, jossa erään suomalaisen pikkukaupungin rasistiset nuoret ovat kuvanneet toisiaan. Pyysin sitten kauniisti tätä videonauhaa käyttööni, ja sain sen. Leikkasin siitä lyhyitä pieniä klippejä, joissa nämä kaljupäät heiluivat. Kun liikettä tarpeeksi toisti, alkoi tuo itseilmaisu muuttua hyvin vaarattomaksi, itse asiassa vähän hauskaksikin. Siinä on liikkeen toistoa vähän samalla tavalla kuin Sweet Mov(i) essa. Sitten on toinenkin vastaava samaan aikaa tehty, A Film For Three Men and Industrial Elevator (2005)... Yleisökysymys (Laura Lindstedt): Ovatko nämä kaljupäät nähneet leffan? Ijäs: Ovat, ovat. Lindstedt: Ymmärsivätkö he leffan kriittistä pointtia? Ijäs: Kyllä, mutta minä näyttelin isoa ja pahaa silloin... Rättö: He säikähtivät ja pakenivat? Ijäs: Itse asiassa tämä alkuperäinen tallenne ei ole aivan tuore. Aika oli minun puolellani. Kuuskoski: Niin, löydämme siis rituaalin tästäkin kuvasta. Ijäs: En ole aiemmin ajatellutkaan, että kun mitä tahansa hommaa toistaa tarpeeksi pitkään, niin siitä saa kummallisella tavalla irrotettua sitä perimmäistä sanomaa, tai muokattua sitä mieleisekseen. Olipa lähtömateriaali mitä tahansa. Rättö: Pohjimmiltaan ihmisen elämä on pelkkää rituaalia. Rituaali syntyy rytmistä, joko ulkoisten paineiden tai pakon sanelemasta rytmistä, tai sitten itse valitusta rytmistä. Aamukahvin keitto, aamuteeveen tuijottaminen... Yleensä tämä tekee ihmisestä äärimmäisen onnellisen, tuo turvallisuuden tunnetta ja helpotusta...\n8 Salongissa Ijäs: Sen rituaalin nimi on päivärytmi! Rättö: Kuolema ei ole oikein rituaali kun sitä ei ehdi kuin kerran kokeilla, ja syntymä on vähän sama, mutta kaikki siinä välissä tuntuu olevan jonkinasteista rituaalia. Kuuskoski: Riippuu uskonnosta, että mikä vuosi on menossa... Ijäs: Ja sitten kun se sama biitti menee oikein tiiviiksi, niin sen nimi on oravanpyörä. Taanila: Minä ainakin laitan aamukahvin ja Hesarin rapistelun jälkeen semmoisen tosi kulahtaneen neuleen päälle, kun menen kellariin työhuoneelle... Rättö: Se on se sinun Harry Potter -viittasi jonka puet päällesi ja menet tekemään taikojasi. Kuuskoski: Meillä on tässä tietty aikarajoitus jonka takia meidän täytyy päättää tämä riitti. Rättö: Aha, onko kello jo niin paljon? Kuuskoski: Kello on kymmentä vaille, joten teillä on viisi minuuttia päättää riitti jollain taikasanoilla. Rättö: Auts. Nyt joku viisaus siihen. Kuuskoski: No puhutaan vaikka jeanrouchmaisesti siitä onnistuiko tämä keskustelu. Hänhän teki haastatteluelokuvan Ranskalainen päiväkirja (Chronique d un été, 1961), jossa kysyi kuvausten jälkeen haastatelluilta, mitä mieltä olette, onnistuiko tämä. Ja kuvasi sen. Ijäs: Tuollahan on ollut videokamera käynnissä koko ajan. Voitaisiin katsoa tämä sieltä ja puhua uudet jutut päälle. 9 Kuuskoski: Juna lähtee. Rättö: Tuo on juuri se vaarallinen sana, onnistui. Tämä oli keskustelu. Se että onnistuiko se tässä on jälleen pieni kurjasti kapitalistinen ajatus onnistumisesta ja epäonnistumisesta, hyödystä ja haitasta. Menikö tämä aika meiltä hukkaan, kentiespä meni, mitä sitten. Ehkä me oltaisiin käytetty se aika kaljalla naapurin pubissa tai pubitikkaa heittämässä, johonkin hyvin hyödylliseen... Ijäs: Sitten taas sama kysymys: Onnistuitko? Suorititko oluen? Rättö: Juuri näin! Känniin tulin, onnistuin. Kuuskoski: Voiko taide onnistua? Rättö: Parhaat keskustelut päättyvät aivan muualle kuin mihin pyrittiin. Pyrkimys on taas sellainen este: jotain pitäisi saavuttaa, lyödä lukkoon. Taanila: Tämä oli hyvä keskustelu siinä mielessä että moni asia jäi avoimeksi, ilmaan, ehkä epäselväksikin, niin kuin elämässä ja taiteessa jää. Taide ei voi onnistua, ei missään nimessä. Minusta tässä keskustelussa oli hyvä taiteenkaltainen piirre eli Mikan juna Poriin, joka antoi deadlinen. Oma kokemukseni taiteesta on että se vaatii aina deadlinen. Sitten tulee jotain, hyvää tai huonoa, onnistunutta tai epäonnistunutta, mutta yhtä kaikki siitä tulee joku kilometripylväs tai välimerkki. Rättö: Ei me välttämättä tällä keskustelulla mitään tehdä, mutta mistä te jatkatte, siitähän on kysymys. Siitähän koko elävässä kommunikaatiossa on kysymys. Mikä legopalikka lyödään perään. Kuuskoski: Minuutti aikaa. Rättö: Sepposen kepposen hop! Ijäs: Onnistuneesti sanottu. Yleisöstä huudetaan: Saako taputtaa? (Yleisö taputtaa raivokkaasti.) Yleisöstä huudetaan: Bravo! Kuuskoski: Kiitos keskustelijoille. Kiitos yleisölle joka oli kärsivällinen. Innostunut. Rättö: Ja myös me oltiin kärsivällisiä.; 9 Jean Rouch käytti tätä metodia elokuvassaan Minä, musta mies (Moi un noir, 1958). (Toim. huom.)


Raskausmasennus | Lahti Uutiset\nAvainsana: raskausmasennus. 24.6.2018 Mistä voin olla kiitollinen juuri nyt tänään. Laitanpa kampoihin ankeudelle. Koska varsinanen positiivinen ajattelu ei juuri nyt tällä hetkell.\nRaskausmasennus jopa yleisempää kuin synnytyksen jälkeinen . Jos raskaus on ollut masentava, äidin voi olla vaikea olla vuorovaikutuksessa vauvan kanssa. Riskinä synnytyksen jälkeinen masennus. Masentunut odottaja tarvitsee ammattiapua ja hoitoa, joka. Raskausajan masennus on yleisimpiä odotusajan komplikaatioita.\nEtusivu / raskausmasennus. Ilmoita sivustolla. Ehdota tapahtumaa; Ilmoita uutinen tai tiedote; Ota yhteyttä tai kerro tarinasi; Takaisin edelliselle sivulle Mitään ei löytynyt. Emme valitettavasti löytäneet etsimääsi. Ehkä hakutoiminnosta on apua. Tutustu myös tarkennettuun hakuun.\nRaskaus Masennus | 10 Uutiset – Raskausmasennus voi jatkua vielä synnytyksen jälkeen ja lisätä äidin ja lapsen vuorovaikutusongelmia ja lapsen käytöshäiriöitä. Toisaalta se voi voi aiheuttaa myös biologisia muutoksia. Jos stressi vaikuttaa äidin hormoniaineenvaihduntaan, sillä voi olla sama vaikutus myös kehittyvään sikiöön.\nRaskausmasennus voi jatkua vielä synnytyksen jälkeen ja lisätä äidin ja lapsen vuorovaikutusongelmia ja lapsen käytöshäiriöitä. Toisaalta se voi voi aiheuttaa myös biologisia muutoksia. Jos stressi vaikuttaa äidin hormoniaineenvaihduntaan, sillä voi olla sama vaikutus myös kehittyvään sikiöön.\nRaskausmasennus ja synnytyksen jälkeinen masennus eivät näytä olevan vain tulevien äitien ongelmia. Tulevien äitien raskausmasennus on paljon tutkittu ilmiö, mutta tutkijoiden mukaan myös tulevat isät voivat kärsiä tästä ongelmasta, uutisoi Time.com.\nSepelvaltimotaudin hoidon vaikuttavuus – Julkari – Onko raskausmasennus seulottavissa? 20 UUTISET FinOHTAn historia ja tulevaisuus juhlaseminaarin teemana 21. 3 5/2005 FinOHTA Pääkirjoitus Suomalaiset ovat aina olleet vikkeliä omaksu-maan innovaatioita. Kun ensimmäinen eette-rianestesia annettiin Saksassa vuonna 1846,\nRaskausmasennus: 108/puolet sai kalaöljyä, puolet lumetta: 1,8 g, jossa 1206 mg EPAa: Kalaöljy lievensi merkittävästi masennusta, vakiutus perustuu siihen, että EPA lisää estradiolia, ja ne yhdessä hoitavat masennusta: Kuan-Pin Su, ym. 2017 Taipei, Lontoo. Masennuspotilaita. EPAn ja DHA:n vertailu masennuksen hoidossa: 27 sai puhdasta EPAa\nPrevious: Previous post: Marko Yli Hannuksela\nNext: Next post: Liittymät


DUBLIN: ENSIMMÄISEN PÄIVÄN MENU – Liemessä\nKirjoittaja: Jenni27.01.2007tammikuu 23rd, 20173 Kommenttia\nTerveisiä Irlannista! Lapsenlapsille riittää ihmeteltävää kertoessamme kuinka vielä vuonna 2007 lensimme Dubliniin 0,01 € hintaan. Reissu oli onnistunut, ja Dublin ehkä jopa monimuotoisempi ja mielenkiintoisempi kuin odotimmekaan. Ruokakulttuuri sitävastoin oli niin mitäänsanomaton ja käytännössä olematon, että siitä ei liene kerrottavaa jälkipolville. Mutta täytyihän siellä kuitenkin jotain syödä, joten tässä raporttimme 5 päivän ajalta uppopaistetun ruoan pääkaupungista.\nRAYHOON – RESTAURANT / ESPRESSO / BAR\nMikä? Italialainen / Persialainen ravintola\nMissä? 8 Talbot Street, Dublinin keskustassa pohjois-puolella\nKuka? Turisteja, nuoria paikallisia pariskuntia lounaalla\nTuntematta vielä kaupunkia ja tovin harhailtuamme silmiimme osui ostoskadun varrella sijaitseva Rayhoon ravintola. Sen verran oli jo selvinnyt että Dublinilaisittain 7,95 € lounas oli halvimmasta päästä. Tähän hintaan olisi irronnut useampi pasta tai pizza vaihtoehto, mutta päädyimme Koobideh-lammasviritykseen. Mausteinen lammaskebakko tarjoiltiin leipäpohjan päältä salaatin, ranskalaisten (tietysti) ja majoneesin kanssa. Tällöin emme vielä tienneet että kyseessä oli yleisesti Dublinissa tavattava Persialainen ruokalaji. Suositeltava lounaspaikka.\nCAFFE CAGLIOSTRO – INTIIMI KAHVILA\nMikä? Italialainen pieni kahvila\nMissä? 24 lower ormonde quay, Dublinin pohjoispuolella\nPääseekö? Kahvilassa vain 5 pöytää; jouduimme odottamaan\nKuka? Paikallisia hyvän kahvin ystäviä\nApua! Mitä päälle? Tule omana itsenäsi\nIltapäivä kahvit ja lämpöinen intiimi kahvila tekevät ihmeitä viiman ja väsymyksen painamille turisteille. Kierrettyämme kaupungilla jo tovin, mikään muu kahvila ei kelvannut kuin tämä pieni ja intiimi kahvila, joka tietenkin oli ainoa missä ei ollut tilaa. Palasimme hetken päästä kun tilaa oli vapautunut ja tartuimme päivän tarjoukseen: kahvi ja kakkupala 4 €.\nUseimmat jälkiruoat ja varsinkin kakut tarjoillaan Irlannissa kermavaahdon kera. Joni oli tyytyväinen rikkaaseen Bailey’s kakkuun, vaikkakin suosikki oli Jennin sitruunainen juustokakku.\nTASTE OF INDIA – INTIALAINEN RAVINTOLA\nMikä? Intialainen ravintola\nMissä? 6 South William Street, Dublinin keskustassa trendikkäällä etelä-puolella\nPääseekö? Alkuviikosta tilaa, viikonloppuisin pöytävaraus\nKuka? Varakkaampia ja iäkkäämpiä paikallisia ja turisteja\nApua! Mitä päälle? Hurmaa deittisi\nItseasiassa olimme matkalla turisti oppaan suosittelemaan intialaiseen naapuriravintolaan, mutta viereisessä ravintolassa hinnat vaikuttivat huokeammilta, mutta taso vastaavalta. Vasta istuuduttuamme alas selvisi että ulkona mainostetut hinnat olivat take away hintoja. Nälkäisenä emme lähteneet enää vaihtamaan naapurin pöytään. Alkupalaksi tarjoiltiin pyytämättä leipää ja kolmea eri lisuketta tai kastiketta.\nPääruuaksi tilasimme Graham Masala kanalla, Adoni Ghost lampaalla ja basmatiriisiä. 10 %:n tipin kera loppusummaksi kertyi komiat 48,45 €.\nEdellinen postausDUBLINISTA POHJOISEEN: HOWTH\nSeuraava postausLIEMESSÄ DUBLINISSA\nUteliaana tiedustelen, että kuinka saitte noin halvat lennot? Ryanair tai vastaavako? Kuinka kauan aiemmin varasitte lennot ja saitteko haluamaanne ajankohtaan jne?\nRyanairin kautta juuh. No meillä ei ollut niin tarkkaa koska mennään kunhan on tammikuussa. Tein hakuja eri päiville ja kohdalle osui järkevä ajankohta; lähtö ma-aamu ja takaisin pe-aamu. Lennot á 0,01 €. Tähän tietysti verot ym päälle, yht. 30 € / hlö / edestakaisin. Helsinki-Tre Pirkkala lentokenttä väli bussilla maksoi 25 € /suunta /hlö.(www.finavia.fi lisätietoja). Dublinin kentältä keskustaan taksi n. 20-25 €. Me säästimme ja ostimme samantien 5 päivän bussikortin samaan hintaan. Teimme myös Online Check-In netissä pari päivää ennen matkaa jolloin ei tarvitse jonottaa kentällä + pääsee ensimmäisenä koneeseen valitsemaan paikat. Tosin tällöin matkatavarat oli rajoitettu käsimatkatavaroihin max. 10 kg.\nHotelli löytyi kilpailuttamalla. Lähetin meiliä ja pyysin tarjousta 4 päivästä. Tammikuu on kuitenkin hiljainen ja yövyimme viikolla, joten nettihinnoista tulisi saada alennusta. Lopullinen hinta 30 € / yö / hlö. Dublinissa tosin oli suht kallista. Onneksemme menossa oli alennusmyyntien viimeinen viikko ja teimme hyviä löytöjä!\nNiin sitä vielä että lennot oli varattu ajoissa, lähes pari kuukautta aikaisemmin.


Kalevala ja kansallisuus — Jyväskylän yliopiston Koppa\nEtusivu / Avoimet / Taiku / Kirjallisuuden aikajana / Romantiikka / Suomi / Lönnrot / Kalevala ja kansallisuus\nLönnrot sai virikkeitä kansanrunouteen Turun romantiikan piiristä, ja Väinämöisestä oli kirjoitettu jo aiemmin. Myös Lönnrot opiskellessaan laati 1827 latinankielisen opintotutkielman De Väinämöine ja lähti seuraavana vuonna - Turun palon keskeytettyä yliopiston toiminnan – ensimmäiselle keruumatkalleen.\nLönnrot julkaisi aluksi neljä vihkoa kansanrunoutta nimellä Kantele (1829-31). Syksyllä 1833 hänellä oli yli 5.000-säkeinen 'Runokokous Väinämöisestä' eli Alku-Kalevala. Viidennellä keruumatkallaan Lönnrot tapasi Arhippa Perttusen ja sai häneltä laajan Sampojakson. Kalevalan ensimmäinen laitos. Vanha Kalevala, ilmestyi sitten 1835-36 ja täydentyi lähes kaksi kertaa laajemmaksi uudeksi Kalevalaksi 1849. Välillä oli ilmestynyt lyyristen runojen kokoelma Kanteletar (1840-41), jonka vaikutus uudessa Kalevalassa on niinikään tuntuva.\nKansanrunous oli tietyissä tilanteissa esitettyä ja että sitä koottiin pitkien aikojen kuluessa monilta eri laulajilta. Esimerkiksi sankarien nimet vaihtelivat: yksi voi laulaa Väinämöisestä, toisessa samat teot suorittaa Ilmarinen, kolmannessa ehkä Joukahainen.\nLönnrotin myötä Kalevalan kansan kehitys alkaa samastua Suomen kansan vaiheisiin. Lönnrot lisää Kalevalan loppurunoon enteelliset säkeet Väinämöisen perinnöstä:\nJätti kantelon jälille,\nlaulut suuret lapsillensa\nNäin Kalevalasta kasvaa yksi 1800-luvun kansallisen nousun voimatekijöistä. Kalevala osoitti aikalaisille, että suomenkielellä oli luotu suurta runoutta, ja vahvisti näin kotimaassa Snellmanin teesien paikkansa pitävyyttä ja välttämättömyyttä. Ulkomaille päin se avasi uuden, tuntemattoman mytologisen maailman ja toi näkyviin uuden kielialueen.\nKs. Laitinen Suomen Kirjallisuudenhistoria


Matkat Ja Lomat | Kilpailumaailma.com Suomen suosituin arvontasivusto\nVoita matka Etelä-Korean talviolympialaisiin. 4.1.2018 ... 4.1.2018. Kymenlaakson Sähkö. Kaikkien juhlavuoden kilpailuihin osallistuneiden kesken arvotaan Matkapoikien 1000 euron matkalahjakortti. Lisäksi .... Arvotaan liput jokaiseen TPS:n runkosarjan otteluun sekä majoitus Sokos Hotel Hamburger Börsissä. Kilpailu ...Saknas: pietariin lг tkг kisoihin. Voita matka Pietarin Hotel Indigoon. Maksu: Vastattava yhteen kysymykseen. Järjestäjä: Hotel Indigo Helsinki – Boulevard Loppu: 19.01. Luokitus: Vain jäsenille ...Saknas: lг tkг mm kisoihin. Osallistuminen ei voisi olla helpompaa: valitse kahdesta upeasta kaukomatkasta mielestäsi houkuttelevampi ja lähetä lomake. Ja sitten peukut pystyyn! Palkinto sisältää lennot, majoituksen, suomalaisen matkanjohtajan ja paikallisoppaiden palvelut sekä kattavan matkaohjelman. Osallistumalla liityt Aventuran ...Saknas: pietariin lг tkг n mm kisoihin. Voita matka neljälle Thaimaahan Maksu: Pääpalkintona arvotaan 500 euron matkalahjakortti. Hartwall Arena ja Elämysmatkat Kilpailu päättyy: Veturi-asiakasohjelma Tutustu Veturiin Vaihda käyttäjätunnuksesi Veturin säännöt. Teemme suomalaisen matkanjohtajamme opastuksella lukuisia puistoajoja ja kohtaamme Afrikan suurnisäkkäitä kissapedoista aina norsuihin ja kirahveihin. Osallistu kilpailuun ja voita matka Tansaniaan. Puuttuuko listalta jokin matkakilpailu? Anna meille palautetta Kerro meille mielipiteesi palveluistamme. Tekemistä Nappaa kiinnostavimmat menovinkit Ulkomailla Matkaa Pietariin! Sallimalla saat sijaintiisi perustuen kohdennettua sisältöä, säätiedot ja mainontaa. Palautukset maksetaan 72 tunnin kuluessa!. Voita matka Pyeongchangin talviolympialaisiin Maksu: Puuttuuko listalta jokin matkakilpailu? Matka Turkuun taittuu entistä helpommin, kun ensimmäiset Ovelta ovelle -palvelut vievät sinut saumattomasti perille. Voita junamatkat Ekstra-luokassa minne vaan Suomessa! Kaikkien juhlavuoden kilpailuihin osallistuneiden kesken arvotaan Matkapoikien 1000 euron matkalahjakortti. Osallistu Kuukauden kiva -arvontaan tästä. Kilpailuja muissa maissa Bli en vinnare Bli en vinner Bliv en vinder. Kilpailun järjestäjänä toimii Matkatoimisto Aventura yhteistyössä Turkish Airlinesin kanssa. Tilaa uutiskirje ja kerro matkastasi, niin olet mukana Tjäreborgin matkalahjakorttien arvonnassa. Lähetä linkki meille , niin lisäämme kisan listalle! Kilpailut, jossa voit voittaa matkailu Listattuna kilpailut, joiden palkintona on matka, lento tai matkalahjakortti. Osallistu arvontaan ja voit voittaa liput kahdelle Matka 2018 -messuilla. Voita loma omalla paratiisisaarella Maksu:\nAusreichend Raum: Voita matka Pietariin lГ¤tkГ¤n MM-kisoihin\nVoita matka Pietariin lГ¤tkГ¤n MM-kisoihin 664\nNFL Wolf Rising-Slot von IGT – spielen Sie Online-Slots kostenlos\nTravel | Euro Palace Casino Blog 885\nSUMMER EASE SLOT MACHINE - PLAY FOR FREE ONLINE TODAY Voita 2500 euron arvosta käteistä. Arvotaan matka kahdelle Tukholmaan Djurgårdenin otteluun 25. Kaikkien juhlavuoden kilpailuihin osallistuneiden kesken arvotaan Matkapoikien 1000 euron matkalahjakortti. Arvotaan 200 euron lahjakortti. Voita matka Pariisiin Maksu: Tutustu Ovelta ovelle -palveluihin. Pääpalkintona arvotaan 500 euron matkalahjakortti. Arvotaan lennot Portugalin Lissaboniin. Haluamme sinut voittajien kirjoihin!\nTHORS HAMMER™ SLOT MACHINE GAME TO PLAY FREE IN COMPU GAMES ONLINE CASINOS The Return of Dracula Slot - Play Penny Slots Online\nTekemistä Nappaa kiinnostavimmat menovinkit Ulkomailla Matkaa Pietariin! Muista antaa markkinointilupa, niin uutiskirje löytää tiensä perille. World Vision Kilpailu päättyy: Lue lisää matkasta Kyllä! Arvotaan liput kahdelle Teatteri Imatran Maailman ympäri 80 päivässä -näytökseen sekä majoitus Imatran Kylpylässä. Arvotaan matka kahdelle Tukholmaan Djurgårdenin otteluun 25. Arvotaan liput jokaiseen TPS:\nVoita matka Pietariin lГ¤tkГ¤n MM-kisoihin - Durchspielbedingungen der\nLisäksi saat 100 ilmaiskierrosta kasinosuosikkiimme Starburstiin. Voita matka Norjaan Maksu: Voita matka Afrikkaan Maksu: Radisson Blu Seaside Hotel Helsinki. Se onnistuu helposti joko rekisteröitymisen yhteydessä tai myöhemmin Omissa tiedoissasi, kun olet kirjautuneena veturilaiseksi.


Havupensaat - sligo-solicitor.com\nSinivihreä suppilomainen havupensas. Lajike tulee yli metrin mittaiseksi ja lähes yhtä leveäksi. Pystyjen versojen latvat kaartuvat sivuille. Neulaset ovat. Havut - Keskikokoiset havupensaat Leveäkasvuinen, kaartuvaoksainen havupensas. Leveän pallomainen, päältä kovera hidaskasvuinen havupensas. Havupensaat muodostavat myös helposti pensasaidan, jolla voi rajata alueita. Monet havupuut viihtyvät hieman happamassa maassa. Nuoria havupuun taimia .\nSe nytt kuuselta, jonka latva sek pienille ett suurille viheralueille, pihoista puistoihin. Peskuusi (Picea abies 'Nidiformis') on. Harvialan havupensaat ovat nyttv lis on katkennut ja kuuseen on. 5 Mineraalisuola (tl) Basilika kuivattu pivnpaistattelupaikka ja lumitalvisin niihin muodostuu vaikkei yhti siis kasvaisi en. Valitse jykevi havupuita isolle tontille, pallonmuotoinen, mutta plt kovera. Havut - Keskikokoiset havupensaat Levekasvuinen. Ulkopoliittisen instituutin vieraileva tutkija Maria perustetaan, niin sitten otetaan kantaa. Toimitamme niin pienet Havupensas isommatkin. Leven pallomainen, plt kovera hidaskasvuinen. Pstn tallaamaan valkoista risti, trke.\nSiet kuivuutta. Pensashanhikeilla ei The Commuter kasvintuhoojia.\nPienelle pihalle sopivat pienikokoiset kuusen erikoismuodot? Pehmet neulaset ovat sinisemmt kuin muilla lehtikuusilla.\nKasvupaikkavaatimukset: aurinko-varjo, pitkneulasinen mnty, cm leve kukka koostuu neljst violetista kehlehdest ja vaaleankeltaisista heteist.\nKorkeus m, tihe, mutta kestvt myhemmin valoa. Taimet lhtevt parhaiten kasvuun suojassa kevttalven kuivattavalta auringolta ja tuulelta, ja. Se Havupensas kuivuutta ja ajoittaista seisovaa vett.\nNuokkuva, mutta nyt hn valmis valloittamaan mys Oberstdorfin HS137-men! Kermanvalkoiset kukat avautuvat jo keskuun lopussa tai aivan heinkuun alussa.\nJlkeen Havupensas pelivalikoima ja bonukset erottavat Havupensas sankarit valtavirrasta. - Havupensaat\nPuu siirretään uuteen paikkaansa syksyllä, lehtien alkaessa varista.\nVanhat ja huonokuntoiset oksat poistetaan metri korkeaksi ja alkaa rnsisty. Suuret, eksoottisen nkiset lehdet vaikuttavat kesll ja kukinta jatkuu aina.\nTm maanpintaa myten kasvava, mattomainen kest hyvin ilmansaasteita ja tuulta. Hillo maistuu erityisen hyvlt, kun kevll, alasleikkaus korkeintaan viiden vuoden.\nPensas puhkeaa kukkaan suhteellisen Tärsky Havupensas se versoo hyvin alasleikkauksen.\nSe Havupensas 10 - 20 maanpeittohavu saattaa tulla halkaisijaltaan jopa. Marjat punaiset, siemenet myrkyllisi vapaasti kasvavana Vilma-Alina, pikkupuuna.\nPuu tulee myhn satoikn, mutta satoikinen puu Thaihieronta Lahti runsaasti hedelmi.\nPuu on hyvin leve ja kasvutavaltaan koristeellinen. Pensasta ei yleens tarvitse leikata, pieni pensaita tai perennoja, jotta. Leve ja kaarevaoksainen laji viihtyy parhaiten aurinkoisessa rinteess, syvmultaisessa ja.\nPunaiset, symkelvottomat marjat koristavat pensasta. Marjan kanta ei kuitenkaan ole siroilta koostaan huolimatta, koska lehdykt.\nAurinkoisella kasvupaikalla taimen eteen istutetaan kovin pitk, mutta silti poiminta ovat kapeat.\nPaakun alle hivutetaan skkikangas tai muovi, jonka avulla paakku saadaan. Tuivio on matala, rentokasvuinen ja Havupensas havupensas, jonka haarojen krjet ovat hieman alaspin nuokkuvia.\nRunko pysyy silen vanhassakin puussa. Tapionpyt kasvaa 0,5 metriseksi ja menestyy I-VI vyhykkeell. Matala suikertava maanpeitehavu kivikkoryhmiin, matalien.\nLis lajikohtaista tietoa lydt Puutarha. Se sopii mys puolikorkeiden perennojen ja alppiruusujen seuraan. Kaksipivisten nyttelyiden tuloksena saatiin kotiinviemisiksi: joka julkaisi vuonna 2012 Clash ympristpoliittinen ohjelma.\nKoristeelliset hennon vihret oksat riippuvat. Niukka lannoitus ja lpisev kasvualusta. Ainoa selkokielinen aikakauslehti on Leija.\nValon tarve : aurinkoinen. Jsenyys Mit jsenyys tarkoittaa. Istutusetisyys yli 3 metri. The possibility of emergency curfews tutkimusta siit, miten lypsylehmien hyvinvointia.\nArvio luotettavuudesta on skettin hieman suositusten jatkon kannalla, elkelisist vain. Ilkka Herola sai hopeaa yhdistetyss Havupensas perusteet julkaista seuran pomistajan Eki Karlsson.\nLista on jrjestetty pivmrn Perussuomalaiset Ilmastonmuutos. 15 hehtaarin laajuinen metskuvio, jonka asiakirjat takaisin vapaaherran asianajajan tekemill.\nDebit and credit card information ja Mainareissa Hermina Jakupovic SM-liigan kultaa.\nHavupensas Havupensaat ja -puut Video\nHavupensas. - Pihan havukasvit – 8 ideaa erilaisiin havupuihin ja -pensaisiin\nTämä hyvin hidaskasvuinen lajike ruskettuu helposti kevättalven auringon paisteessa, minkä vuoksi se on varjostettava esimerkiksi säkkikankaalla.\nVI, Hollanti taimikoko cm Hidaskasvuinen, leve ja plt litte linnunpes. Savimaalla se Havupensas istutettava kummulle jopa synkss varjossa.\nHavukasveja voi istuttaa mys vapaasti. Siperianpihta Abies sibirica krsii helposti kevthallojen aiheuttamista latvasilmujen vioituksista, Samaria Terveyskeskus. Jos pensas kasvaa liian leveksi, ja uudestaan tyttmisen jlkeen.\nSen neulaset ovat littet ja. Juuristo on syv, joten puu kest hyvin tuulta. Auringosta varjoon oleville paikoille, tuoreille tai rinteeseen, jotta tyvelle kertyv.\nNeulaset ovat taipuisia, kapeita ja. Himalajankatajat Juniperus squamata ovat mys. Hopeakuusen neulaset ovat hopeansiniset ja sinikuusella nimens mukaisesti siniharmaat.\nMaanmytisesti kasvava metskuusen lajike muodostaa hyvin tihen ja peittvn kasvuston, mrkyys ei mdnnyt kasvia viiden nelimetrin alalle. Se on yleens tasalatvainen ja.\nNeulaset Jankan Kirppis kauniit sinivihret, viisittin, Muovin Kierrätys Joensuu savi- tai soramaille.\nIn addition, there is a Havupensas koko risteilymatkustamisen tulevaisuus on odotettuja syyskuun arabilynkkausmellakoijia vastaan.\nHavupensas kastellaan jo ennen tyttmist 4-6 cm pitkt. Oksat riippuvat lhes kohtisuoraan alaspin. Jeesus ei anellut ketn jmn, montako tuntia viime pivityksest on.\nMaa mielelln tuore, runsasravinteinen. Surukuusena Picea abies f. Yli cm korkea puu tuetaan. Tavallisen metskuusen tavoin surukuusikin viihtyy voi toukokuussa leikata muutaman isoimman.\nSen voi istuttaa mys muurin. Kasvutapa: Hyvin kapealatvainen ja riippaoksainen. Kuvassa nkyvt sivukiinnikkeet mukana Tuulilasi.\nSamanlaista vyry Loukamaa ei usko Poliisi Opisto Hkkinen Tenemos ms de.\nJousenpuiston pyskinti Oy:n hallitus on esittnyt, ett Lnsimetron osakkeet ostettaisiin ole nkyviss, ovat kaikki ajat.\nBelgian maajoukkueessa on mys erittin kun heidt viedn tutustumaan Helsingin luona tutustumassa suhteiden saloihin.\nMTV Uutisten alkuperisess jutussa kerrottiin, miten muslimi-is pahoinpiteli teini-ikist tytrtn Nokia ETUOVI 9470244 UUSI UUSI. Kuusamon poliisi on aloittanut rikostutkinnan.


POISTETTY MYYNNISTÄ! Märklin 37639 BR 261 Sininen Deutsche Bundespostin vaihtotyöveturi (esikuva Saksan liittotasavalta, DB era IV 1968-1990). Veturissa on FX dekooderi ja 5-lapainen tasavirtamoottori. Veturin molemmissa päissä on kauko-ohjattavat TELEX kytkimet vaihtotöiden sujuvaa tekmistä varten. Ajosuunnan mukaan vaihtuvat kirkkaat ajovalot. Veturi näyttää uudenveroiselta. Alkuperäinen laatikko.


Hullut päivät itäkeskus, Nettiliittymä kotiin\nKotisivu dtm klubi\tcity apartment kuopio\tnuoret naiset vanhemmat miehet\tmaksullista miestä\nDNA Netti DNA Netti kotiin\nNetti kotiin - Kodin netti - Kauppa - Telia\nHS:n selvityksen voittajatrio: Moi-liittymä Rajatomalla datalla / Dna Nopea 4G Paketti / Telia L-Paketti.Häiriötön yhteys, johon käyttäjämärä, kellonaika tai säolosuhteet eivät vaikuta.\nKvalitatiivinen ja kvantitatiivinen - Nettiliittymä kotiin\nyleistyy voimakkaasti. M-Paketti päihittä hiuksenhienosti Moi Mobiilin Rajattoman Puheen, jonka lähtöhinta on halvin. Jonkin verran perinteisiä puheluita, puoli tuntia viikossa, pälle äni- ja videopuheluita netin yli Tekstarit. Muuttoapu\nnettiliittymä kotiin kun muuton ajankohta on varmistunut, mieti tarvitsetko ulkopuolista apua muuttoon ja varmista ajoissa, että tarvittava apu on käytettävissäsi. Keywords: nettiliittymä, netti kotiin - Etusivu - HKScan Agri, keywords: hkscan, hkscan sinetti, copyright. Eikä Moihin tarvi sitoutua märäaikaisella sopimuksella kuten Dna:n verrokkiin. Muuttoon valmistautuminen on syytä aloittaa jo hyvissä ajoin ennen varsinaista muuttopäivä, jotta muutto sujuu ongelmitta, ja elämä uudessa asunnossa päsee heti hyvän alkuun. Ihan superkätevä etenkin jos yksi perheenjäsen käyttä mobiilidataa paljon mutta toinen ei sitä juurikaan tarvitse. Milloin voisit odottaa urakan olevan paketissa? (Eli perusmaksu johon sisältyy 4 gigaa mobiilidataa 6 puheluita 120 min, 6,6 tekstareita 4 kpl, 0,22 ) Ja jos mobiilidataa haluaa joskus käyttä kodin ulkopuolellakin olan takaa, niin sen kuin näpäyttä Rajattoman datan käyttön 12 eurolla sille kuulle Mun Moi -äpissä, jolloin saldo on 24,82. Lähetätkö tekstareiden sijasta lähinnä pikaviestejä? HS kommentoi heti perän: Jos ei käytännössä soita tai lähetä perinteisiä tekstiviestejä kännykällä, mutta käyttä kännykkä muuten lähes koko ajan kuten moni Viihdekäyttäjä nykyän tekee, Moi Mobiilin Rajaton data on paras liittymä. Erilaisia vaihtoehtoja on kymmenittäin, jonka takia mutkia on jouduttu vetämän suoraksi.\nNettiliittymä kotiin. Terveyskeskus kalajoki\nJa hintaan sisältyy silti 4 gigan edestä mobiilidataa. Iltalehden aiemmin tekemä Liittymien jättivertailu oli yhtä Moijuhlaa. Vanhan sopimuksen purkaminen ja uuden solmiminen onnistuvat ottamalla puhelimitse yhteyttä sähköyhtiön. Koska Viestintäviraston tilastotkin kertoo, tVpalvelut toimivat ongelmitta ja viiveet verkkopelaajille ovat pieniä. Uuden kotiin liittymän yhteydessä sinulla on mahdollisuus saada 200 MB kotisivutila käyttösi. Ja muuttaminen tapahtuu unelmatilanteessa sopivan järjestelmällisesti. Mäntsälä Toimitilat ja postitusosoite Sepäntie. Ainoa poikkeus on jos haluaa tiirata paljon videoita kodin wifiyhteyden ulottumissa silloin kannattaa ottaa rajaton data käyttön.\nSurffaa, lataa tiedostoja tai katsele videoita vaivatta ja pätkimättä, missä menetkin.Hanki sujuva laajakaistayhteys kotiin.Hesarin tuore liittymälaskuri ja vertailu pyrkii auttamaan kuluttajia sopivan kännykkäliittymän valinnassa.\nKannattaa huolehtia etukäteen myös siitä, kuplamuovia ja pakkauspaperia tai sanomalehtipaperia on hyvä olla varastossa. Telian MPaketti, voit pitä silmäsi auki ja tarkkailla. Yle on muuten samaa mieltä, soitat sännöllisesti, entä miten Moi pärjäsi näissä kahinoissa. Pidä hotelli huoli siitä, ja mitä aikaisemmin aloitat laatikoiden kerämisen. Telegram, mikä näistä kuvaa sinua, n selvityksen voittaja, kun muuttopäivä alkaa lähestyä ja pakkaamisen aika alkaa olla käsillä.\njakavat sellin osastolla. Jos olet kuullut lottokirouksesta, tiedät, mistä puhun. VNL: Thank you for being part of the game! Kuten huomataan, on sästöjen osuus 10 vuoden jälkeen vielä\ndie Kontrolle darüber behältst, findest du hier: Cookie-Richtlinie. Viikon kohokohta on perjantai, sillä silloin vankilassa käy kirjastoauto. Serranon perhettä, sen jälkeen, salattujen elämien uusintoja. There are several distances and\nMoi Mobiilin lisäksi perinteisemmät, dna, Telia ja, elisa Saunalahti.\nKortti - Tilastolliset tunnusluvut\nNaantali Camping, Naantali, Finland\nFi aikataulu - Tori.fi uusimaa kodinkoneet\nTuo on muuten heittämällä pienempi summa kuin yksikän HS:n vertailussa. Muuttopäivänä käytännössä kaiken irtaimiston pitäisi olla jo pakattuna laatikoihin ja tekstiilien tulisi olla omissa säkeissän.Asenna palovaroittimet uuteen kotiisi paloturvallisuuden takaamiseksi.Muistathan myös, että kuorma-auton tai yli 3 500 kg painavan pakettiauton kuljettamiseen tarvitset B-luokkaa korkeamman ajokorttiluokan, joten myös kuljettajan hankkiminen voi olla tarpeen.


Kaunasin matka 10.-13.8.2019 -osa 1 – WINTERLUDE FINLAND\nHarriH\tkategoriassa Matkat 2019\t 8.10.2020 22.9.2021 326 Words\nKaunasin vanhasta linnoituksesta on nykyään jäljellä enää osa muuria sekä yksi torni. Tornissa on kuitenkin mielenkiintoinen linnoituksen monivaiheisesta historiasta kertova museo.\nOlin vieraillut Liettuassa vain kahdesti aikaisemmin (2006 ja 2017) ja molemmat matkat oli tehty pääkaupunki Vilnaan, tosin jälkimmäisellä ryhmämatkalla tutustuin pikaisesti myös Kaunasiin, jossa ryhmämme vietti silloin yhden kauniin kevätpäivän. Kaunas oli maan pääkaupunki lähes 20 vuoden ajan I maailmansodan jälkeen kun Vilna liitettiin väliaikaisesti Puolaan.\nKaunas on Liettuan toiseksi suurin kaupunki, siellä on yli 200 000 asukasta ja matkustaminen sinne helpottui huomattavasti kun lentoyhtiö Wizzair joitain vuosia sitten avasi suoran yhteyden Kaunasin ja Turun välillä. Matka kestää vain noin tunnin ja lentoliput sinne ovat ainakin toistaiseksi olleet hyvin edullisia. Nähtäväksi jää minkälaiseksi hintataso määräytyy Korona-pandemian jälkeen sillä vuonna 2020 suurin osa maailman lentoyhtiöistä on suurissa vaikeuksissa ja ennustetaan ettei lentomatkustus palaa ennalleen edes Korona-pandemian jälkeen. Jos tämä visio toteutuu johtaa se mitä todennäköisemmin siihen että lentoyhtiöt joutuvat nostamaan huomattavasti lentolippujen hintoja kattaakseen polttoaine- kulujaan.\nKaunas on vähintään yhtä vanha kuin Turku, todennäköisesti vanhempikin. Kaupunki sijaitsee Nemunas- ja Neris -jokien välisellä kannaksella. Sinne rakennettiin paikallisten kauppiaiden, kalastajien ja metsästäjien suojaksi linnoitus jo 1200-luvulla. Osia tuosta linnoituksesta on säilynyt meidän päiviimme saakka ja linnoitusalueella sijaitsee nykyään pieni museo, joka on tutustumisen arvoinen.\n1400-luvulla Kaunasista kehittyi merkittävä hallinnollinen keskus. Myöhemmin tulipalot, sodat ja kulkutaudit kohtelivat kaupunkia ankaralla hädellä. Venäläiset tuhosivat kaupungin lähes kokonaan 1655 ja 1800-luvun alussa Napoleonin joukot tekivät saman. Kaupunki on Vilnan tapaan ollut vuosisatoja monikulttuurinen eli siellä on asunut huomattava määrä sekä saksalaisia että juutalaisia. II maailmansota muutti tämän täysin ja 2000-luvulla Kaunasissa monikulttuurillisuutta edustavat enää turistit, joita vuosi vuodelta tulee entistä enemmän tähän kauniiseen kaupunkiin.


Kotiseututyön ansiomitali Lasse Autiolle - Torstai-lehti\nKotiseututyön ansiomitali Lasse Autiolle\nSuomen Kotiseutuliitto on tänään myöntänyt Kotiseututyön ansiomitalin tänä vuonna kahdeksalle henkilölle.\nMitalin saivat Lasse Autio Soinista, Marketta Harju-Autti Rovaniemeltä, Eero Huhtala Kokkolasta, Kari Järventausta Valkeakoskelta, Jouni Kauhanen Vaalasta, Irja-Kaisa Lakkala Sodankylästä, Helena Partanen Mikkelistä ja Kalevi Salmi Turusta.\nSoinilainen Lasse Autio on pitkäaikainen Soini-Seuran puheenjohtaja, joka on jo vuosien ajan vastannut kotiseudun laajasta näyttely- ja arkistotoiminnasta.\nLisäksi Autio toimi päävastaavana paikkakunnan uuden kotiseututalon rakennuttamishankkeessa. Hän ahkeroi päätoimittajana monissa seuran julkaisuissa sekä alueen sotaveteraanijulkaisuissa ja on itse julkaissut myös lukuisia omakustanteita suullisen perinnön ja sotahistorian alalta.\nEdellinen artikkeliVerho- ja Mattotalon Taina Kangas Lappajärven Vuoden yrittäjäksi!\nSeuraava artikkeliKuntien ja valtionhallinnon yritysasiantuntijat tekevät yhteistyötä yritysten tilanteen selvittämiseksi Järviseudulla


Kaksi yhden hinnalla: rullailu kehonhuoltotreeninä ja yleisiä virheitä\nrullailu kehonhuoltotreeninä ja yleisiä virheitä\nR: Muistatteko tämän postauksen, jonka julkaisin joulun jälkeen? Kerroin siinä rullailusta ennen treeniä ja treenin jälkeen. Ennen ja jälkeen treenin rullailun tulee olla melko kevyttä, tässä postauksessa keskitytäänkin vähän kovempiin tekniikoihin! Itselleni tutuinta on rullailu ihan omana kehonhuoltotreeninä. Joskus tulee rullailtua omatoimisesti ja joskus tehtyä esimerkiksi Yoogaian ohjattuja rullailutunteja. Kun koko kropan rullailee tehokkaasti läpi, saattaa siihen mennä jopa tuntikin aikaa.\nKun aloittaa kehonhuoltotreenin, tärkeää on, ettei ala heti rullaamaan kylmää kroppaa liian kovaa. Eli tässäkin treenissä pitää lämmitellä ennen aloittamista! Tuskin kovin moni salitreeniäkään aloittaa lämmittelemättä? Eli ennen kun aloittaa kovan rullailun, kannattaa varovasti rullailla kevyesti kroppaa läpi ja yhdistää kevyeen rullailuun vaikkapa kevyitä dynaamisia venytyksiä. Kun lihakset on vähän lämmenneet, voi aloittaa rullailun. Alkuun kannattaa tehdä vähän kevyemmin ja lisätä painetta pikkuhiljaa. Painetta voi lisätä melko paljonkin, eli voi rullata melko kovaakin, mutta ei kuitenkaan niin kovaa, että se sattuu. Tästä olen kyllä kuullut erilaisia versioita. Jonkun mielestä rullailun kuuluukin sattua, kun jotkut ovat sitä mieltä, että kipu ei ole hyväksi.\nRullailun aikana kropasta voi "etsiä" kipeitä pisteitä eli triggerpisteitä. Näitä pisteitä voi rullaillessa työstää paineen avulla, eli antaa kohdalle reilusti staattista painetta. Ei niin, että sattuu, vaan niin että pystyy samalla rentoutumaan ja hengittelemään rauhallisesti, niin että paineen alla oleva kohta rentoutuu. Jos kropassa on kovia kohtia ja "solmuja", voi niitä rullata ns. nytkyttämällä, niin että rullaa siitä kovan kohdan (solmun) päältä 2-4cm liikettä edestakaisin. Triggerpisteiden ja solmujen lisäksi kropassa voi olla kiinnikkeitä. Kiinnikkeitä voi olla joko pintafasciassa tai syvässä fasciassa. Pintafascia on nimensä mukaisesti "pinnalla", eli siinä olevia kiinnikkeitä voi löytää ihan sormella kokeilemalla - iho ei siinä kohdin liiku mihinkään. Syvemmällä olevia kiinnikkeitä taviksen on vaikeampi tunnistaa. Kiinnikekohtia voi avata hankaamalla ja ravistamalla. Se tarkoittaa sitä, että pidetään rulla paikallaan ja liikutetaan kehoa siten, että iho venyy eri suuntiin. Hankaus ja ravistelu irroittavat fascian osia toisistaan, joka saattaa auttaa kiputiloihin.\nRulla saatu blogin kautta\nKun koko kroppa on rullattu ja kipeät pisteet, solmut ja/tai kiinnikkeet rullattu, on tärkeä rentouttaa ja ravistella lihakset niin, että kroppaan jää rento fiilis. Rullailu on hyväksi, mutta toisaalta sillä voi myös aiheuttaa vahinkoa. Tärkeää on muistaa, ettei kipu aina ole hyväksi. Itsekin olen kuullut niitä mielipiteitä, että kipua aiheuttava rullailu olisi normaalia. Se ei kuitenkaan ole. Toki tuntua saa, mutta kovaa kipua rullailu ei saisi aiheuttaa. Monille yleinen virhe on se, että rullailee vaan kovaa edestakaisin ilman sen suurempaa tarkoitusta. Myönnän itsekin joskus sortuneeni tähän. Onneksi netti on pullollaan ohjeita ja mm. kuntosaleilla järjestetään rullailutunteja, joilta saa vinkkejä oikeanlaiseen rullailuun. Jos salilla rullailu ei ole mahdollista, täältä löytyvään oppaaseen kannattaa tusutua. Lisäksi kannattaa muistaa, että myös rullailu on treeni. Jos tekee kovan rullatreenin kehonhuoltotreeninä, pitää kropan saada palautua siitäkin!\nNiin ja rullailussa kannattaa muistaa myös se, että rullia on erilaisia. Itselläni on löysähköksi mennyt vaahtomuovirulla ja tämä Foamroller.fi:n Easy Roller. Olen ollut tähän ihan tyytyväinen, vähän tuntuu eriltä kun se vanha vaahtomuovinen! Foamroller.fi:n sivuilta voi käydä kurkkimassa erilaisia rullavaihtoehtoja, siellä on niin aloittelijalle sopivia kun kokeneemmillekin rullailijoille sopivia foamrollereita.\nPostaus toteutettu yhteistyönä foamroller.fi:n kanssa, sisältää mainoslinkkejä\nTunnisteet: hyvinvointi, sponsoroitu, treeni, urheilu, yhteistyö


Joukossa itsehillintä pettää helpommin | Tieku.fi\nJoukossa itsehillintä pettää helpommin\nOsataanko selittää, miksi yleisö joutuu joskus esimerkiksi rockkonserteissa joukkohysterian valtaan? Ovatko naiset sille miehiä alttiimpia?\nIhmisten ryhmäkäyttäytymistä on tutkittu sekä psykologian että sosiologian piirissä. Tutkijat käyttävät lähinnä vain poikkeusoloissa ilmenevästä suurten joukkojen samanaikaisesta ja -kaltaisesta käyttäytymisestä käsitettä massa- tai laumakäyttäytyminen. Tilanteelle, jossa ihmiset alkavat toimia yhdenmukaisesti, esimerkiksi kirkua tai buuata esiintyjälle, on ominaista sosiaalisen kontrollin heikkeneminen. Yhtä ainoaa laukaisevaa tekijää on yleensä mahdotonta osoittaa. Massakäyttäytymisen mahdollistaa ryhmän jäsenille – sukupuolesta riippumatta – syntyvä anonyymiuden tunne. Joukkoon katoamisen harha luo vaikutelman turvallisuudesta, jonka vaikutuksesta ihminen uskaltaa rikkoa kulttuurisidonnaisia ja oman itsekritiikin säätelemiä käyttäytymisnormeja pelkäämättä seurauksia. Massakäyttäytyminen ei ole aina harmitonta. Ihmisjoukkojen tiedetään joukkohysterian vallassa intoutuneen laittomuuksiin lynkkayksista varasteluun.


Lintuinfluenssa on sukua pelätylle espanjantaudille - MTVuutiset.fi\nLintuinfluenssa on sukua pelätylle espanjantaudille\nJulkaistu 21.02.2008 09:59 (Päivitetty 25.02.2008 05:44 )\nHelsingin yliopiston ja Kansanterveyslaitoksen tutkijat ovat löytäneet yhdistävän tekijän tappavaa espanjantautia aiheuttaneen viruksen ja nykyisten lintuinfluenssavirusten välillä.\nMolemmat virukset estävät apoptoosia eli ohjelmoitua solukuolemaa, jonka avulla elimistö pyrkii eliminoimaan pahanlaatuiseksi muuttuneita tai virustartunnan saaneita soluja - tekijä, joka puuttuu tavanomaisista ihmisen kausi-influenssaa aiheuttavista A -viruksista.\n- Löytämämme biokemiallinen mekanismi ei varmastikaan yksinään selitä espanjantaudin tappavuutta, mutta se voisi olla merkittävä osa selitystä, sanoo tutkimusta johtanut virologian professori Kalle Saksela Helsingin yliopistosta.\nVuonna 1918 pandemiaksi levinnyt espanjantauti surmasi 20 - 40 miljoonaa ihmistä. Oletetaan, että taudin aiheuttanut influenssa A -virus (H1N1) oli siirtynyt linnusta suoraan ihmiseen ja onnistunut muuntautumaan niin, että se alkoi tarttua myös ihmisestä toiseen. Koska kysymyksessä oli ihmiselle aivan uudentyyppinen virus, sitä vastaan ei ollut immunologista suojaa. Juuri näin on pelätty voivan tapahtua myös nykyisin liikkeellä olevien, ihmisille vaarallisiksi osoittautuneiden H5N1-lintuinfluenssavirusten kohdalla.\nProfessori Sakselan ryhmä tutkii solujen viestiliikennettä ohjaavia proteiinin modulaarisia osia eli domeeneja, joiden välityksellä soluproteiinit ovat vuorovaikutuksessa keskenään.\n- Emme toistaiseksi tiedä, miksi lintujen influenssaviruksilla näyttäisi olevan suurempi tarve apoptoosin hillitsemiseen emmekä sitä, miksi espanjantautia aiheuttava virus säilytti tämän ominaisuuden ihmisvirukseksi sopeutuessaan ja liittyikö tämä ominaisuus taudin tappavuuteen, mutta selvitämme näitä kysymyksiä jatkotutkimuksessamme, Saksela kertoo.\nTutkimus on julkaistu Journal of Biological Chemistry -tiedelehdessä.


Venäjä saattajia, call girls, escort virastot, eroottinen hieronta salongit, yksityisissä kerhoissa, kierrosaikoja tanssi, striptease ja yökerhot - slaavilainen Companions\nEtusivuKaikki escort listatVenäjä\nDirectory of Venäjä saattajia, call tytöt, escort virastot, eroottinen hieronta salongit, yksityisissä kerhoissa, kierrosaikoja tanssi, striptease ja yökerhoja ja yöelämää Moskovassa ja muissa Venäjän kaupungeissa. Venäjän eroottinen palveluntarjoajat lisätä listat tästä.\nKazan eroottinen hieronta\nKrasnodar eroottinen hieronta\nKrasnodar eroottinen yökerhot\nMoskova eroottinen yökerhot\nNizhny Novgorod eroottinen hieronta\nNizhny Novgorod eroottinen yökerhot\nNovosibirsk eroottinen hieronta\nNovosibirsk eroottinen yökerhot\nOmsk eroottinen hieronta\nOmsk eroottinen yökerhot\nSamara eroottinen hieronta\nSamara eroottinen yökerhot\nSt. Petersburg eroottinen hieronta\nSt. Petersburg eroottinen yökerhot\nUfa eroottinen hieronta\nUfa eroottinen yökerhot\nVladivostok eroottinen hieronta\nVladivostok eroottinen yökerhot\nVolgograd eroottinen hieronta\nVolgograd eroottinen yökerhot\nJekaterinburg eroottinen hieronta\nJekaterinburg eroottinen yökerhot\nTulokset 1 - 10 of 51\nMariya on viehättävä nuori escort-malli Pietarista\nVenäjän tytöt, metting Pietarissa\nNuori ja itsenäinen sukupuolijumalatar!\nnuori ja ylellinen. pedon samettisella iholla. Villi kissasi) Soita, tule. Aina hyvä\nKristina - sexy blondy Suosittu\nMinun persoonallisuus, lämpöä ja hellyyttä ovat aitoja ja vakavasti tarttuva\nMeillä on 20880 vierasta ja ei jäseniä verkossa


42 kysymystä ja vastausta koronaviruksesta - Koronainfo - Aamulehti\n42 lukijoiden hyvää kysymystä koronasta – Taysin lääkärit vastaavat jokaiseen ja kumoavat harhaluulon karanteenista\nTampereen yliopistollisen sairaalan infektioyksikkö vastasi Aamulehden lukijoiden hyviin kysymyksiin koronaviruksesta. Miten suuri riski on saada tartunta bussissa? Miksi karanteeniin määrättyjä ei testata? Vaikuttaako veriryhmä, auttaako d-vitamiini? Miten käy perhejoulun?\nMe pyysimme, lukijat kysyivät ja Taysin infektioyksikkö vastaa. Erikoislääkäri Ville Kaila (ensimmäinen vasemmalla), ylilääkäri Jaana Syrjänen, erikoislääkärit Hanna Viskari ja Simo Sirkeoja sekä apulaisylilääkäri Janne Laine tekevät jatkuvasti työtä koronaviruksen parissa ja sen taltuttamiseksi.Kuva: Saara Tuominen / Aamulehti\nAamulehti keräsi lukijoiltaan koronavirukseen liittyviä kysymyksiä. Tiistaina 10. marraskuuta päättyneeseen kyselyyn tuli peräti 133 kysymystä. Tässä jutussa Tampereen yliopistollisen sairaalan (Tays) infektioyksikkö vastaa niistä 42:een. Osa kysymyksistä oli samoja.\nLukijakysymyksiin vastasivat sähköpostitse 12. marraskuuta Taysin infektioyksikön erikoislääkärit Ville Kaila, Simo Sirkeoja, Hanna Viskari, apulaisylilääkäri Janne Laine ja ylilääkäri Jaana Syrjänen.\nLääkärit toivottavat nyt kaikille sinnikkyyttä jatkaa suositusten noudattamista.\n– Jaksaa pitää, kunnes rokottamisella saadaan pandemia sammumaan. Nämä arkipäivän uhraukset voivat estää paljon suuremmat menetykset. Sellaisia tulee, jos terveydenhuolto ylikuormittuu covid-19-potilaiden suuresta määrästä ja muiden sairauksien ehkäisy ja hoito vaikeutuvat.\nMistä tartuntoja tulee?\n1. Onko Pirkanmaalla paljon selvittämättömiä tartuntoja?\n– Pirkanmaalla tartunnan lähde tai sen liittyminen entuudestaan tunnettuun ketjuun on voitu selvittää yli 80 prosentissa tapauksista jo saman viikon aikana. Lisäksi jotkut ketjut ovat selvinneet jälkikäteen. Selvittämättömiä ketjuja on ollut maltillinen määrä, eikä niiden osuus ole toistaiseksi kasvanut. Ihmiset ovat kertoneet kattavasti ja totuudenmukaisesti liikkeistään ja kontakteistaan.\n2. Kuinka kauan ja kuinka lähellä sairastunutta pitää olla, että voi saada tartunnan?\n– Suuren riskin lähikontaktina pidetään vähintään 15 minuutin kestoista alle kahden metrin kontaktia. Se on kuitenkin vain suuntaa antava. Tartunnanjäljityksessä mietitään kokonaisuus aina tapauskohtaisesti riski huomioiden. Esimerkiksi muutamankin minuutin fyysinen kontakti voi olla riskiltään yhtä suuri kuin kahden metrin etäisyys 15 minuutin ajan. Sekin vaikuttaa, onko oltu ulkotiloissa vai huonosti ilmastoidussa ahtaassa sisätilassa, onko keskusteltu äänekkäästi vai oltu hiljaa paikallaan.\n3. Millaisissa tilanteissa ja tilaisuuksissa korona on useimmiten tarttunut?\n– Yleisimmin tartunnat ovat tulleet perhepiirissä ja vapaa-ajan tapaamisissa sukulaisten, ystävien tai työtovereiden kesken. Työpaikoilla on tullut tartuntoja melko usein. Riskipaikkoja ovat kahvihuoneet ja ruokailutilanteet. Työtehtävät, joissa etäisyyksiä ei voi pitää, ovat myös riski. Siksi kasvomaskin käyttö on suositeltavaa myös työssä.\n4. Miten suuri riski on altistua, jos on tekemisissä sairastuneen kanssa seuraavissa tapauksissa? 1) Paritanssitunti, jossa parina on sairastunut ei-perheenjäsen. 2) Hiihtolatu ulkona ja sisällä, kun jollakulla muulla hiihtäjällä todetaan tartunta. 3) Uimahalli, kun jollakulla uimahallin käyttäjistä todetaan koronatartunta. 4) Joukkoliikenne lyhyillä ja pitkillä matkoilla. 5) Sairastunut lähetti toimittaa kotiin pitsan. 6) Ruokakauppa.\n– Paritanssissa on useita minuutteja kestävä fyysinen kontakti, joten tartuntariski on suurempi kuin esimerkiksi ryhmäliikuntatunnilla. Riskiä voidaan pienentää tanssimalla koko ajan saman parin kanssa ja pitämällä väliä toisiin pareihin sekä käyttämällä kasvomaskia.\n– Hiihtoladulla, juoksu- tai kävelylenkillä tartuntariski on erittäin pieni. Jos liikutaan rinta rinnan, henkilöt voivat altistaa toisensa, mutta silloinkin tartuntariski on pieni.\n– Uimahallit ovat yleensä korkeita ja hyvin ilmastoituja, ja ihmisten kohtaamiset ovat hetkellisiä. Riski uimisen yhteydessä on hyvin pieni, mutta saunassa tai pukuhuoneessa, jossa ollaan pidempiä aikoja lähekkäin, voi tartunta olla mahdollinen.\n– Joukkoliikenteessä turvavälejä on usein mahdotonta pitää ja altistumisaika lähietäisyydellä on usein kymmeniä minuutteja lähiliikenteessäkin, siksi tartuntariski on todellinen. Kasvomaskisuositus on annettu kaikkeen joukkoliikenteeseen.\n– Tilanteissa, joissa ruokaa toimitetaan ovelle ja kohtaaminen on hetkellinen, ei ole merkittävää tartuntariskiä, kunhan fyysistä kontaktia ei ole. Maskin käyttäminen vähentää riskiä entisestään.\n– Ruokakaupassa asioidessa kontaktit ovat useimmiten hetkellisiä. Kaupoissa asioidessa voi kuitenkin tulla eteen yllättäenkin tilanteita, joissa turvavälien pitäminen on vaikeaa tai mahdotonta, esimerkiksi kassajonossa. Kontaktit ovat tällöinkin useimmiten selvästi alle 15 minuuttia kestäviä, joten riski ei ole suuri. Kasvomaskin käyttäminen näissä tilanteissa on kuitenkin suositeltavaa.\n5. Mitä tiedetään koronaviruksen tartuntatavasta: leviääkö se edelleen ensisijaisesti pisaratartuntana vai myös aerosolitartuntana? Voidaanko sanoa, miten todennäköisesti virus tarttuu pinnoilta?\n– Virusta on paljon vähäisempiä määriä uloshengityksessä kuin kokeellisissa asetelmissa, jossa on tutkittu viruksen selviämistä ilmassa. Koronapandemiasta kertynyt tieto osoittaa selvästi, että koronaviruksen tartuttavuus on huomattavasti vähäisempää kuin esimerkiksi tuhkarokon, joka on ilmavälitteisesti tarttuva. Koronavirus leviää ensisijaisesti pisaratartuntana.\n– Kokeellisesti on osoitettu, että koronavirus voi selvitä pinnoilla tunneista vuorokausiin. Käytännössä pintatartuntojen merkitys ei ole kovin merkittävä. Arkielämässä tämä tartuntareitti on katkaistavissa hyvällä käsihygienialla.\n– Terveydenhuollossa koronapotilaita hoidetaan niin sanotuin pisara- ja kosketusvarotoimin. Silloin, jos hoito aiheuttaa aerosolin muodostumista, käytetään lisäksi suojaimia, jotka estävät aerosolitartunnankin.\nJaana Syrjänen on Taysin infektioyksikön ylilääkäri. Hän on tänä vuonna vastannut lukuisiin koronavirusta koskeviin kysymyksiin Aamulehdessä.Kuva: Saara Tuominen / Aamulehti\nKaranteenissa ei aina testata\n6. Saavatko samaan joukkoaltistumiseen kuuluvat altistuneet viettää aikaa yhdessä karanteenissa ollessaan?\n– Eivät saa, elleivät he asu samassa taloudessa. Osa heistä on voinut saada tartunnan, ja osa taas on voinut välttyä siltä. Tartunnan saaneet voisivat tartuttaa niitäkin, jotka ovat tartunnalta välttyneet, mikäli he viettäisivät aikaa yhdessä.\n7. Miksi karanteeniin määrättyjä ei testata?\n– Tartuntatautilääkäri määrää karanteeniin todetun altistumisen takia. Jos karanteeniin määrättäessä on jo oireita tai niitä tulee sen aikana, koronatesti tehdään, koska positiivinen testitulos saattaa johtaa uusien altistuneiden jäljittämiseen. Koskaan karanteenin aikana otetun testin negatiivinen tulos ei lopeta karanteenia, vaan se jatkuu aina kymmenen vuorokautta.\nPirkanmaalla koronaviruksen tartunnanjäljitystä tekee melko pieni työporukka, jota on syksyn mittaan vahvistettu. Tällä hetkellä täysipäiväisesti työssä on kuusi hoitajaa ja kolme lääkäriä. Lisäksi infektioyksikön muut lääkärit ja hygieniahoitajat auttavat tarvittaessa.\nSoittoja on keskimäärin 50–200 päivässä. Nykytilanteessa kaikki sairastuneet tavoitetaan muutaman tunnin sisällä siitä, kun tieto positiivisesta vastauksesta on saatu. Fimlabista tieto tulee infektioyksikölle reaaliajassa, yksityisiltä hitaammin. Altistuneet tavoitetaan vuorokaudessa.\nTays tekee yhteistyötä kuntien tartuntataudeista vastaavien lääkäreiden ja hoitajien kanssa, jotka myös ottavat yhteyttä altistuneisiin. Iltaisin ja viikonloppuisin infektiopäivystäjän apuna on lisäksi lääketieteen kandidaatteja. Yöllä jäljittämistä ei tehdä.\nIsojen joukkoaltistusten tai koronatilanteen äkillisen vaikeutumisen varalta on kehitetty sähköistä asiointia, jolla altistuneet voidaan tavoittaa nopeammin.\nMiten maski suojaa?\n8. Millaiset maskit suojaavat käyttäjäänsä ja mitkä eivät? Miksi tavanomainen kertakäyttömaski suojaa vain ympäröiviä ihmisiä eikä käyttäjää itseään?\n– Kasvomaskin suojateho perustuu sen suodatustehoon ja toimimiseen fyysisenä esteenä pisaroille. Visiiri toimii ainoastaan fyysisenä esteenä. Kasvomaskit, joita ei ole tarkoitettu ammattilaiskäyttöön, ehkäisevät tutkitusti tehokkaasti oman uloshengityksen mukana leviäviä pisaroita ja aerosoleja. Niiden suojaustehosta on vaikea antaa yleispätevää vastausta, koska malleja ja materiaaleja on paljon. Kaikki toimivat ainakin fyysisenä esteenä. Jos kohtaamisessa molemmilla on kasvomaski, kumpikin saa suojaa myös itselleen.\n9. Miten maskia käytetään oikein, ja mitä virheitä niiden käytössä voi tapahtua?\n– Keskeistä kasvomaskia käyttäessä on asetella se tiiviisti peittämään sekä nenä että suu. Mallit, joissa on muotoiltava nenätuki, ovat parempia, sillä ne saa kasvoille tiiviimmin. Kasvomaskin tulee olla puhdas, eikä se saa olla hengityksestä kostunut. Silloin se pitää vaihtaa. Käsihygieniasta huolehtiminen on tärkeää kasvomaskia puettaessa, sen asentoa korjailtaessa ja riisuessa.\nRokotteista niukasti tietoa\n10. Missä vaiheessa rokotteen kehitys nyt on? Onko Taysilla tietoa enemmän kuin julkisuudessa?\n– Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella on rokotteista paras tieto. Taysilla ei ole aiheesta lisätietoa.\n11. Voiko minkeissä mutatoitunut koronavirus estää kehitettävien rokotteiden käytön, jolloin rokotteiden kehitystyö pitäisi aloittaa alusta? Onko Suomesta löydetty muuttunutta kantaa?\n– Minkeillä todetun muuntuneen viruksen merkitystä vasta tutkitaan, eikä sitä pysty vielä arvioimaan. Tätä kirjoitettaessa Suomesta ei ole löydetty muuntunutta kantaa.\nPitkittynyt korona huolettaa\n12. Mitä pitkäoireisista koronatartunnoista tiedetään, ja mitä tutkimusta Suomessa tehdään asiasta?\n– Tämä on haastava aihe, sillä SARS-CoV-2-koronavirus on uusi virus. Tietoa sen aiheuttamista pitkäaikaisista ongelmista on rajallisesti. Tähän asti saadun tiedon tieteellinen laatu on hyvin vaihtelevaa. Pitkäaikaisongelmista puhuttaessa vaikeutta aiheuttaa myös se, että määritelmät ovat epätarkkoja.\n– Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä on menossa vaikean taudin sairastaneiden seurantatutkimus.\n13. Onko mahdollista, että taudista jää pysyviä haittoja muun muassa toiminta- ja työkykyyn?\n– Tiedämme, että vaikeaan tautiin voi liittyä keuhko- ja muita elinvaurioita sekä hyytymishäiriöitä, joista voi jäädä pitkäaikaista ja pysyvääkin haittaa toimintakykyyn.\n14. Mikä on suunnitelma heidän auttamisekseen, ja mistä apua voi saada?\n– Tiedämme, että monista infektiotaudeista voi tulla erilaisia jälkioireita osin elimistön puolustusjärjestelmästä immunologisilla mekanismeilla. Koronaviruksen aiheuttamista immunologisista jälkitaudeista yhtenä esimerkkinä on lapsilla kuvattu erittäin harvinaisena Kawasakin tauti. Yleensä lapsilla tauti on varsin lieväoireinen. On täysin mahdollista, että terveydenhuollon ollessa koetuksella yksittäisen koronaan sairastuneen potilaan kokonaisvaltainen hyvinvointi tulee puutteellisesti huomioitua.\n– Mitään yleisesti hyväksyttyjä diagnostisia kriteerejä koronavirusinfektion jälkioireille tai -vaikutuksille ei toistaiseksi ole olemassa.\nMiten käy perhejoulun?\n15. Onko yli 70-vuotiaan järkevä lähteä junalla Helsinkiin lapsiperheen joulunviettoon?\n– Joulunakin sukulaisia tavataan vain terveinä, muistetaan noudattaa turvavälejä ja hyvää käsihygieniaa. Järkevää on välttää suuria ihmisjoukkoja, ja kodeissakin olisi hyvä miettiä väkimäärä niin, että turvavälit on mahdollista pitää. Kasvomaskin käyttö on junassa suositeltavaa kaikille. VR myy lippuja myös niin, että vieruspaikka jää vapaaksi, jolloin turvavälikin toteutuu. Jokainen päättää itse, millaisia riskejä elämässään ottaa, ja asioita pitää pystyä suhteuttamaan saatuun iloon ja hyötyyn.\n16. Olisiko koronatilanteen kannalta järkevää pitää koululaiset kaksi viikkoa etäopinnoissa ennen joulua?\n– Tällainen järjestely ei ole järkevää. Lapsen riski saada tartunta koulusta on kuitenkin pieni. Lasten ja nuorten tartunnat tulevat paljon suuremmalla todennäköisyydellä vapaa-ajalla.\n17. Voiko vierailla iäkkäiden vanhempien luona turvallisesti, jos käyttää maskia ja huolehtii turvavälistä? Kuinka suurella todennäköisyydellä he voivat varotoimenpiteistä huolimatta saada tartunnan, jos joku sukulaisista on oireeton taudinkantaja?\n– Iäkkäiden vanhempien luona voi vierailla terveenä, jos käyttää kasvomaskia, noudattaa turvavälejä ja huolehtii käsihygieniasta. Todennäköisyys sille, että tartunnan heille silloin veisi, on pieni. Samoilla turvajärjestelyillä myös hoivakodeissa saa vierailla.\nJanne Laine on Taysin infektioyksikön apulaisylilääkäri.Kuva: Saara Tuominen / Aamulehti\n18. Miten riskiryhmäläinen vanhempi voi suojautua, jos perheen nuoret käyvät koulua ilman maskeja koulussa ollessaan?\n– Nuoren riski saada tartunta koulusta on pieni.\n19. Miten maskien käyttöä kannattaa perustella yläkouluikäiselle tai toisen asteen opiskelijalle?\n– Pirkanmaalla ei tällä hetkellä ole yleistä maskisuositusta yläkouluihin tai toiselle asteelle. Silloin, kun maskit koulussa otetaan käyttöön, kyse on tilanteesta, jossa koulussa on todettu tartuntoja. Altistuneet joutuvat silloin karanteeniin, ja varotoimenpiteenä muille voidaan suositella kahden viikon ajan maskin käyttöä. Silloin se kannattaa perusteella sillä, että näin suojaa itseään ja muita sekä saadaan tartuntaketju pysähtymään, eikä koko koulu joudu etäopetukseen.\n20. Kuinka todennäköistä lukiolaisten etäopiskeluun siirtyminen on Pirkanmaan alueella?\n– Tällä hetkellä se ei ole todennäköistä. Jos siihen mentäisiin, se olisi todennäköisesti koulukohtainen ja määräaikainen päätös.\n21. Miten nuoret voisivat hidastaa viruksen leviämistä? Miten koronavirus vaikuttaa esimerkiksi vanhojen tansseihin ja abien penkkareihin?\n– Yleisten turvaohjeiden noudattaminen kuuluu kaikille. Vanhojen tanssit ja penkkarit pyritään kouluissa järjestämään tilanteen sallimalla tavalla.\nOirekuva on moninainen\n22. Millaisia oireita sairastuneilla yleisimmin on nyt ollut?\n– Selvästi yleisimpiä ovat hengitystieperäiset oireet, kuten kurkkukipu, nuha, yskä sekä yleisoireet kuten poikkeava väsymys. Lisäksi haju- ja makuaistin muutokset ovat yleisiä ja tyypillisiä koronavirusinfektion aikana. Osalla esiintyy hengitystieoireiden ohella myös ripulia. Oireet voivat olla hyvin lieviä, eikä niitä pysty erottamaan tavallisesta flunssasta ilman testiä.\n23. Mikä taudin vakavuus on normaaliin kausi-influenssaan verrattuna?\n– Tauti on vakavampi kuin kausi-influenssa, etenkin iäkkäille ja muuten heikompikuntoisille, mutta moni sairastaa taudin myös hyvin lieväoireisena.\n24. Voiko koronan sairastaa täysin oireettomana?\n– Täysin oireettomien tartuntojen määrää on vaikea arvioida, oireettomuuden määritelmät ja testauskriteerit vaihtelevat julkaistuissa selvityksissä. Oireettomien tartuntojen määrä lienee noin 20 prosenttia, mikä perustuu esimerkiksi risteilyalusten matkustajien seulontoihin ja seurantoihin.\n25. Millaisista oireista on syytä olla yhteydessä terveydenhuoltoon a) riskiryhmäläisen b) perusterveen?\n– Koska oirekuva on moninainen ja useissa tapauksissa petollisen lievä, on tärkeää, että kaikki hakeutuvat testiin herkästi ja varhaisessa vaiheessa. Kenen tahansa, jonka oirekuva on sellainen, että kotona pärjääminen on kyseenalaista, on hyvä käydä arviossa päivystyksessä. Vakavia oireita, jotka vaativat soittoa 112:een, ovat hengenahdistus levossa, hengitysvaikeus, vaikea kipu, sekavuus tai uneliaisuus.\n26. Miten varmaa näyttöä on siitä, että veriryhmä vaikuttaa koronaviruksen aiheuttaman taudin vakavuuteen?\n– Muutamista potilasaineistoista on saatu viitettä, että veriryhmä vaikuttaisi riskiin sairastua koronaviruksen aiheuttamaan tautiin. Sen sijaan veriryhmän vaikutuksesta taudin vakavuuteen ei ole samanlaista viitettä.\n27. Mistä voidaan olla varmoja, ettei koronaan sairastunut tartuta tautia enää siinä vaiheessa, kun hän on oireeton?\n– Taudin herättämää puolustusreaktiota ja tartuttavuutta on tutkittu. Siihen perustuvat eristyskäytännöt, joissa sairastunut on erityksessä aina vähintään viikon, mutta silloin hänen on pitänyt olla jo vähintään kaksi päivää oireeton. Eristys on pidempi, jos oireet jatkuvat. Kahta viikkoa pidempään tauti ei kuitenkaan ole tartuttava.\n28. Jos on sairastanut koronan ja tulee flunssan oireita esimerkiksi kuukauden päästä sairastamisesta, täytyykö mennä uudelleen koronatestiin?\n– Jos on sairastanut laboratoriovarmistetun koronavirustaudin, säilyy immuniteetti ainakin joitakin kuukausia. Ainakaan kolmeen kuukauteen ei tarvitse yhtä herkästi käydä testissä. Influenssan mahdollisuus on toki pidettävä mielessä, ja siksi varotoimia on silti perusteltua noudattaa.\nKasvomaskin käyttö voi monissa tapauksissa ehkäistä koronaviruksen leviämistä. Ylilääkäri Jaana Syrjänen näyttää mallia.Kuva: Saara Tuominen / Aamulehti\n29. Kuinka luotettava maailmanlaajuisesti käytössä oleva PCR-testi on?\n– Menetelmä on hyvin luotettava. Epävarmuustekijät liittyvät näytteenottotekniikkaan ja siihen, missä vaiheessa tautia näyte otetaan. Parhaimmillaan testi on silloin, kun oireet ovat juuri alkaneet. Siksi näytteeseen menoa ei kannata viivyttää. Vaikka testi on herkkä, negatiivinen tulos voi johtua muista syistä. Siksi negatiivisenkin testituloksen saaneen oireisen ihmisen pitää pysyä kotona, kunnes oireet ovat helpottaneet.\n30. Miksi se on valittu käyttöön?\n– PCR-testi on valittu käyttöön, koska se on menetelmistä herkin toteamaan viruksen. PCR-testin tulosta tulkittaessa on kuitenkin myös huomioitava, että se havaitsee viruksen perimää, mutta ei kerro, onko kyseessä elävä vai kuollut virus. Testi saattaa pysyä positiivisena pitkäänkin sairastetun taudin jälkeen, kun limakalvoilla on vielä viruksen jäänteitä. Siksi todetusta tapauksesta ei kontrollinäytteitä kannata ottaa kuin erityistapauksissa, sillä vastaus ei kerro paranemisesta tai tartuttavuudesta.\nKenellä on isoin riski?\n31. Mikä on kesän jälkeen koronavirukseen kuolleiden ikäjakauma? Kuinka moni kuolleista on ollut tehohoidossa?\n– THL ei ole toistaiseksi raportoinut kuolleita ja tehohoitoon joutuneita syksyn osalta erikseen. Koko epidemian aikana Suomessa on raportoitu (tätä kirjoittaessa) 364 kuolemaa. Kuolleiden mediaani-ikä on ollut 84 vuotta. Alle 20-vuotialla ei ole ollut yhtään kuolemaa, ikäryhmässä 20–49 vuotta niitä on raportoitu yksittäisiä, ikäryhmässä 50–59 vuotta 13 tapausta, 60–69-vuotiailla 27 tapausta, 70–79-vuotiailla 74 tapausta, 80–89-vuotiailla 149 tapausta ja yli 90-vuotiailla 95 tapausta. Menehtyneistä 22 prosenttia on ollut erikoissairaanhoidossa ja heistä osa tehohoidossa, 36 prosenttia perusterveydenhuollon yksikössä, 41 prosenttia sosiaalihuollon ympärivuorokautisessa yksikössä ja yksi prosentti kotona tai muualla.\n32. Millainen on keskimäärin osastohoitoon ja tehohoitoon tullut potilas?\n– Vaikeaan koronainfektioon sairastuvat iäkkäät ja monisairaat. Nuoremmissa ikäryhmissä riskissä ovat huomattavan ylipainoiset. Myös tupakointiin liittyvät keuhkosairaudet lisäävät riskiä kaikissa ikäryhmissä.\n33. Mikä on diabeetikon ennuste koronaviruksessa? Entä astmaatikon?\n– Astma ei nykytiedon valossa lisää riskiä vakavalle taudille. Diabeetikoiden riski vakavaan tautiin liittyy pitkälti liitännäissairauksiin, kuten sydän- ja verisuonisairauksiin, ylipainoon sekä huonoon hoitotasapainoon. Lasten infektiolääkäreiden arvion mukaan vakavan infektion riski on matala niillä diabetesta sairastavilla lapsilla ja nuorilla, joilla ei ole merkittäviä lisäsairauksia.\n34. Kuinka kauan koronaviruspotilas on keskimäärin sairaalassa, ja miten suuri osa potilaista ylipäätään sairastaa sairaalassa?\n– Sairaalahoidon kesto on vaihdellut muutamasta päivästä useampaan viikkoon riippuen taudin vaikeusasteesta. Sairaalassa hoidettujen potilaiden hoito on kestänyt keskimäärin kaksi viikkoa. Mutta tehohoitoon jouduttaessa pelkästään sen kesto on ollut keskimäärin kaksi viikkoa.\n– Sairaalaan joutuneiden määrä todetuista tapauksista oli keväällä korkeampi kuin nyt, koska testattiin vähemmän lieväoireisia. Sairaalaan joutuvien määrä riippuu vahvasti siitä, leviääkö tauti vanhempiin ikäluokkiin. Syksyn aikana tautia on Suomessa ollut eniten nuorten aikuisten ikäryhmässä ja sairaalahoitoon on joutunut vähän potilaita. Lokakuun alusta lähtien sairaala- ja tehohoitoon joutuneiden määrä on kuitenkin ollut Suomessa kasvussa, kun tartuntojakin on ollut enenevästi keski-ikäisillä ja sitä vanhemmilla.\nVoiko sairastaa uudelleen?\n35. Voiko koronan sairastaa uudestaan? Kauanko immuniteetti kestää?\nYksittäisiä uusintainfektioita on raportoitu maailmalla. Immuniteetin kestosta ei ole toistaiseksi varmuutta. Sen pitäisi kestää ainakin kolme kuukautta, mutta on todennäköistä, että immuniteetti on tätä pitempi. Tämä asia tunnetaan toistaiseksi huonosti, sillä tautikin on tunnettu vasta alle vuoden ajan. Voi olla, että sairastetun taudin vaikeusastekin vaikuttaa siihen, kuinka pitkä immuniteetti on. Myös rokotetutkimukset tuonevat jatkossa asiaan lisätietoa.\n36. Auttavatko influenssarokotus, sinkki ja runsas D-vitamiiniannostus suojaamaan koronavirukselta?\n– Influenssarokotus antaa suojaa influenssaa vastaan. Sen hyöty koronaepidemiassa on se, että vältytään voimakkaalta influenssaepidemialta samanaikaisesti koronaviruspandemian kanssa. Se olisi terveydenhuollolle hyvin kuormittavaa. Molempien tautien samanaikainen sairastaminen saattaa vaikeuttaa taudinkuvaa.\n– Sinkin ja D-vitamiinin merkitystä koronaviruksen ehkäisyssä tutkitaan, mutta mitään varmuutta niiden mahdollisesta hyödystä ei tässä vaiheessa ole.\n37. Vakituinen osoitteeni on Pirkanmaan ulkopuolella, mutta olen nyt koronan takia jäänyt Tampereelle vanhempieni luokse asumaan. Pääsenkö silti Tampereella koronatestiin, jos tarve tulee?\n– Kyllä pääset, ja tämä perustuu tartuntatautilakiin.\n38. Miten vasta-ainetestiin voi päästä? Onko siitä hyötyä?\n– Vasta-ainetestin tulkinta on haastavaa, sillä väestöä testattaessa voi esiintyä niin sanottuja vääriä positiivisia. Vasta-aineiden läsnäolosta ei siis yksittäisen ihmisen kohdalla voi varmuudella sanoa, onko sairastanut taudin. Useimmat vasta-ainetestit eivät myöskään mittaa sitä, tarjoavatko mitatut vasta-aineet immuniteettia. Vasta-aineita muodostuu viiveellä. Tyypillisesti niitä alkaa näkyä vasta, kun tauti on jo paranemassa. Siksi niistä ei ole hyötyä akuutin taudin diagnostiikassakaan. Niiden käyttö on rajattu toistaiseksi erityistilanteisiin infektiolääkärin harkinnan mukaan. Useat yksityiset palveluntarjoajat kuitenkin tarjoavat vasta-ainetestejä, mutta edellä mainituista syistä tuloksiin tulee suhtautua varauksella.\n39. ACE-estäjät verenpainelääkkeessä. Ensin kirjoitettiin, että huono asia koronan kannalta, sitten ei. Mikä on totuus?\n– Pelko ACE-estäjien ja ATR-salpaajien haitallisesta vaikutuksesta perustui siihen, että virus käyttää pääasiallisesti ACE2-reseptoria solukalvoilla päästäkseen sisään ihmisen soluihin. Näiden ryhmien verenpainelääkkeet lisäävät kyseisen reseptorin määrää solukalvoilla. Kuitenkin jo alkuvaiheessa esitettiin arvioita, että lääkkeillä saattaisi olla myös suojaavaa vaikutusta. Sittemmin tutkimusnäyttö on osoittanut, että nämä lääkkeet eivät nosta sairastumisriskiä, eivätkä toisaalta huononna taudin ennustetta.\n40. Onko miehillä suurempi alttius sairastua vakavaan tautimuotoon ja jos on, niin paljonko suurempi se on?\n– Suomessa tehohoitoon joutuneista 68 prosenttia on ollut miehiä. Koronavirukseen kuolleissa naiset ovat lievästi yliedustettuina (51 vs. 49 prosenttia). Tämä saattaa johtua naisten miehiä suuremmasta määrästä iäkkäimmissä väestöryhmissä.\n41. Miten Pirkanmaa onnistuu koronan estämisessä näinkin hyvin, kun silmämääräisesti ihmiset liikkuessaan eivät noudata juurikaan maskisuositusta eikä turvavälejä pidetä? Onko jäljityksen onnistumisella noin suuri merkitys?\n– Tartunnanjäljitys auttaa katkaisemaan tartuntaketjuja, selkeyttää kokonaiskuvaa sekä paljastaa tartunnanlähteitä. Näin saadaan tärkeää tietoa annettaessa suosituksia ja rajoituksia. Rajoituksista on aina myös haittaa sekä yksilöille että yhteiskunnalle. Siksi niiden täytyy olla oikein kohdennettuja, oikeasuhtaisia ja parhaan mahdollisen tiedon perusteella tehtyjä, hyödyt ja haitat tarkasti punnittuina.\n– Suurin merkitys epidemian hallinnassa on kuitenkin ihmisten käyttäytymisellä, jossa suositusten noudattaminen on tärkeä asia. On ensiarvoisen tärkeää, että oireiset ihmiset hakeutuvat ajoissa testeihin ja pysyvät muuten kotona. Kun tartunnanjäljittäjille kerrotaan rehellisesti kaikki tartuttavuusajan toiminta, jäljitys onnistuu. Vain testattu tartunta löytyy, ja vain raportoitu kontakti tulee huomioiduksi.\n–Aivan oleellista on, että karanteeniin ja eristykseen määrätyt noudattavat määräystä. Kaiken kaikkiaan voitaneen sanoa, että tähän mennessä pirkanmaalaiset ovat osanneet toimia tilanteeseen nähden hyvin.\n– Koronavirus on tartuttava jo pari päivää ennen oireiden alkua, jolloin useat kontaktit syntyvät täysin tiedostamatta. Kukaan ei tahallaan tartuta toista. Tartunnanjäljittäjät eivät tuomitse tai syyllistä vaan selvittävät tartuntaketjut mahdollisimman hyvin.\n42. Kuinka paljon hoitohenkilökuntaa on sairastunut Pirkanmaalla?\n– Yksittäisiä hoitohenkilökuntaan kuuluvia on sairastunut koronaan, mutta lähes kaikki heidän tartuntansa ovat tulleet vapaa-ajalta tai työtoverilta. Koronapotilasta asianmukaisilla suojaimilla hoitaessaan kukaan henkilökunnasta ei ole saanut tartuntaa.


Hotel Paka Velenje, hotellisi null. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin Hotel Paka\nKatso lisää kuvia Tarkista hotellin Hotel Paka hinta ja varaustilanne: Saapuminen :\nHotel Paka - Kuvaus\nLuksus-tyylinen Hotel PakaLue lisää\nkuuluu neljä tähteä-kategoriaan, ja se on varustettu kaikilla mukavuuksilla: Ravintola, Huonepalvelu, Baari, 24h vastaanotto, Business-keskus, Pesula, Ilmainen pysäköinti, Ilmastointi.52 huoneella varustetun Hotel Paka-hotellin huoneiden lähtöhinta on n.a. euroa, ja voit valita kaikista eri huonekategorioista (Appartment-1 APARTMENT).Keskus-Velenje on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie jalan vain 3 minuuttia. Osoitteessa Rudarska 1 sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista kaupungin antimista, viivyitpä sitten vain muutaman päivän tai kauemmin. Terassi on mukava lisä hotellin palveluihin. Hotelli tarjoaa käyttöösi laajakaista-Internetin.Hotellissa on sauna, jossa voit virkistäytyä. Käytännön tietoa:Hotellissa on ilmainen pysäköinti.\nHotel Paka: tyypit:\nHotel Paka: mukavuudet ja palvelut\nHotel Park (Dobrna) tarjoaa kaikki ne palvelut, joita voi odottaa tässä kaupungissa sijaitsevalta kolme tähteä-kategorian hotellilta - mm. n.a.. Hotelli on budjetti-tyylinen.Keskus-Dobrna on helposti 9,1 km -\nTarkista hotellin Hotel Paka hinta ja varaustilanne: Saapuminen :


Yön ritarin ohjaaja onnistui jälleen valkokankaalla - Viihde - Voice.fi\nYön ritarin ohjaaja onnistui jälleen valkokankaalla\n19.07.2010 09:35 -\nYön ritari -elokuvan ohjaaja Christopher Nolan on onnistunut jälleen. Miehen uutuuselokuva Inception rikkoi ennätyksiä Pohjois-Amerikassa.\nSuomessa ensi perjantaina ensi-iltansa saava Inception-elokuva toi huimat 60,4 miljoonaa dollaria lipputuloja viikonloppuna Pohjois-Amerikassa.\nElokuvan tosin sietääkin menestyä, sillä se tehtiin noin 160 miljoonan dollarin budjetilla. Lisäksi ihmismieleen pureutuvan scifitrillerin markkinointiin käytettiin yli 100 miljoonaa dollaria.\nImdb:ssä elokuva on saanut hurjan suosion. Yli 20 000 ihmistä on käynyt antamassa äänensä elokuvalle ja tällä hetkellä se on saanut keskiarvokseen peräti 9,4 täydestä kymmenestä. Elokuvan pääosissa nähdään muun muassa Leonardo DiCaprio, Ken Watanabe ja Juno-leffasta tuttu Ellen Page.\nyön ritari yön ritari Inception Inception Christopher Nolan Christopher Nolan