Kirja vieköön!: Nippernaati #3 - Proosa\nViro-instituutin julkaiseman Nippernaati #3:n kuusi prosaistia viehättivät minua kovin. Tämä antologia ei ole luettavissa Viro-instituutin sivuilta kuten kaksi edellistä, mutta tilattavissa itselle. Antologiassa on kunkin kirjailijan lyhyt esittely, minä rajoitun tässä vain syntymävuoteen. Kirjailijoiden nimissä olevista linkeistä löytyy heistä tietoa joko suomeksi tai englanniksi. Lukunäytteiden valossa suosikeiksini muodostuivat nämä kolme prosaistia: Jaaks, Mikita ja Ruitlane. Kirjoitan kirjailijoista aakkosjärjestyksessä.\nPiret Jaaks - kaksi novellia kokoelmasta Linnalegend (2015)\ns. 1980 / suomentanut Annamari Typpö\nAntologian kirjailijaesittelyssä sanotaan, että Jaaksin novelleissa mikään ei ole sitä miltä aluksi näyttää - ja näin totisesti oli! Kolibrin lento **** kertoo Amarant-tädistä, joka pistäytyy kerran vuodessa veljensä aikuisen kuvataiteilijatyttären / pojan luona. Täti tuo aina tuliaisina jotain veljelleen kuulunutta, tällä kertaa vaaleansinisen lasisen kolibrin. Amarant-äti on valittaja ja pistää aina nokkansa toisten asioihin, kunpa lähtisi jo! Kohta hän onneksi levittääkin siipensä ja lennähtää pois. Novellin vinksahtanut twisti paljastuu vasta aivan lopussa. Aikasten mainio maagisen realismin ja fantasian aineksia sisältävä tarina.\nRipittäytyminen ***** kertoo seurakuntalaisesta, joka kirjoittaa nuorelle pastorilleen ja tunnustaa syntejään. Syntivyyhti on alkanut siitä, kun seurakuntalainen kidnappasi alttarilla riippuneen ristiinnaulitun Jeesuksen ja vei sen kotiinsa. Nainen on ristinyt Jeesuksen Peeteriksi, ajeluttaa tätä autolla katselemassa maisemia ja ihmettelee Peeterin huonoa ruokahalua. Voi että pidin seurakuntalaisen hulluista kirjeistä! Jaaks on tavoittanut niihin hienosti hassahtaneen ihmisen tavan ajatella - hyvää huumoria jutustelevsti.\nTiina Laanem - ote romaanista Pildilt kukkujad (2016)\ns. 1974 / suomentanut Varja Arola\nKaatumisensa takia kainalosauvoja tarvitseva vanheneva Nadja on muuttanut kaupungista rähjäiseen huvilaan maalle. Hänen poikansa Boris on valokuvataiteilija, jolla menee huonosti. Poika haluaa ottaa äidistään aitoja realistisia kuvia näyttelyynsä, jota ei itse asiassa ole tulossakaan. Äidillä ja pojalla on huonot välit, ja poika alkaa vuodattaa elämässä epäonnistumistaan vallitsevan talouslaman puristuksessa. Syntyy riita ja ovet paukkuvat. - Tämä on ote kolmen sukupolven sukutarinasta, ilman taustaa katkelma jäi hiukan irralliseksi.\nValdur Mikita - Lindvistika #3 (2015)\ns. 1974 / suomentanut Hanna Pippuri\nMikita pohtii novelleissaan pilke ja ironia silmäkulmassaan virolaisuuden erityispiirteitä. Mukana ovat trilogian kolmannesta osasta novellit Metsäkirjasto, Pohdiskeleva ohjaustanko, Ruokasodat ja Virolaisen tilan poetiikka *****, josta pidin todella paljon. Muutama sana tästä novellista.\nMikitan mukaan virolaisen ihmisen kolme tärkeintä asiaa ovat kotitalo maalla, suku ja metsä. Virolaisen maalaistalon tilarunouden peruspiirteitä ovat mm. vinous, lahoaminen ja harmaus; ulkohuussi, sontakasat ja haju; myös romu, kuopat, kumpareet ja kura. Uusin poeettinen piirre on valtavat siniset pressut. Mikita laskee leikkiä virolaisten maalaisjuurilla kertakaikkisen nautittavasti! Häneltä ilmestyy syksyllä suomeksi teos Kantarellin kuuntelemisen taito.\nJa miten tuo tila kuitenkin hoivaa ja yhdistää sielujamme! Se ihmeellinen hetki, kun seisomme siellä ja huomaamme, että kaikki ovat paikalla. On herkkis, on juoppo, kultakätinen työmies ja yksi, joka tuli jeepillä.\nPiret Jaaks, Tiina Laanem & Valdur Mikita\nMihkel Mutt - Eesti ümberlōikaja / Viron ympärileikkaaja ( 2016)\ns. 1953 / suomentanut Raija Hämäläinen\nSängyssä Svetlana toteaa petikumppanilleen Rähnille, ettei tämä ole ollenkaan kuin virolaismiehet, vaan paljon eloisampi ja ihanampi. Rähn innostuu tästä kohteliaisuudesta siinä määrin, että päättää vaihtaa kansalaisuutta. Hän ei halua muuttua venäläiseksi eikä saksalaiseksi kuten monet ovat Virossa aiemmin tehneet; hän päättää muuttua britiksi. Ensiksi on tietysti opittava kieli ja toiseksi sisäistettävä koko brittiläinen kulttuuri, kirjallisuus ja kaikki muu. Mutta ei auta Shakespearen tankkaaminen, ei äidinkielestä ja virolaisuudesta niin vain eroon pääse! Mutt päätyy pohtimaan mitä tuomittavaa siinä on, että haluaa olla joku muu: eihän hän ole kansaansa ja kansallisuuttaan itse valinnut! Suotakoon minullekin valinnanvapaus!\nOlavi Ruitlane - katkelma romaanista Vee peal / Pinnalla (2015) *****\ns. 1969 / suomentanut Arja Korhonen\nOlen kahdentoista ja kalamies, toteaa romaanin nuori poika. Hän asuu Vōrussa isovanhempiensa kanssa Tamula-järven lähellä. Koulunkäynti tuntuu turhalta ja kasvimaan hoito äärimmäisen tylsältä. Mutta nyt on kevät ja jäälle on päästävä särkiä narraamaan. On ihan pakko elvistellä kylän ukoille, koville kalamiehille Koljalle ja Kaljulle. Tarinakatkelma on hulvattoman hauska ja Arja Korhosen valitsema savon murre tekee sille upeasti oikeutta: Pietarin kalansaalis kyllä tulee, mutta mitenkäs päästään jäältä kotiin? Kevätaurinko on nimittäin sulattanut päivän mittaan rannat jääsohjoksi, kävellä ei voi eikä uida tarkene - jäälautalla seilataan eristyksissä pöhnäpäisen juoppolallin kanssa. Pidin kovasti tämän pikkumiehen aatoksista ja puuskahduksista, enemmänkin lukisin mielelläni.\nSven Vabar - Katutaiteilijat (2012)\ns. 1974 / suomentanut Anniina Ljokkoi\nNovelli kertoo Tarton graffiteista ja niiden tekijöistä. Kaido Piknellä oli Sirle-niminen tyttöystävä, joka oli tavattoman taitava ja omaleimainen katutaiteilija, mutta sitten Sirle katosi mystisesti. Pikne romahti surusta, varsinkin kun poliisi epäili hänen tehneen jotain Sirlelle. Pikku hiljaa mies tokeni, alkoi valokuvata ja pakkomielteisesti kohennella tyttöystävänsä töitä. Vähitellen Pikne alkoi luoda myös omia graffitteja, mutta ihmeellisintä oli se, että selvästi Sirlen tyylisiä töitä ilmestyi Tarttoon edelleenkin. Pikne väitti kivenkovaan, että ne olivat Sirlen tekemiä. Yhtenä kauniina päivänä Piknekin katosi jäljettömiin - mutta heidän tyylisiään graffitteja ilmaantuu edelleen kaupungille. Tämäkin hieno urbaani novelli, kaunis ja mystinen rakkaustarina - mikä on faktaa, mikä fiktiota Vabarin kynästä, en tiedä.\nMihkel Mutt, Sven Vabar & Olavi Ruitlane\nNippernaati #3:n virolainen proosakattaus oli taas hieno lukuelämys. Minua viehätti valituissa novelleissa se, että kaikki sijoittuivat nykypäivän Viroon pienin maagisin ja absurdein kääntein. On hienoa, että Viro-instituutti on tuonut nämäkin kirjailijat suomalaisten lukijoiden ulottuville. Lämmin suositus!\nSen sijaan koin, että antologian neljän runoilijan lukunäytteet olivat liian lyhyitä saadakseni heidän tyylistään kunnon kuvaa. Ehkä kirjoitan heistä myöhemmin. Listaan heidät nyt kuitenkin tässä, jos joku haluaa etsiä heistä tietoa: Eda Ahi (s. 1990), Mart Kangur (s. 1971), Veronika Kivisilla (s. 1978) ja Jaan Pehk (s. 1975).\nNippernaateista lisää Viro-instituutin nettisivulta.\nLähettänyt riitta k klo 27 huhtikuuta\nTunnisteet: 4 tähteä, mies, mihkel mutt, nainen, nippernaati, novellit, olavi ruitlane, piret jaaks, sanna immanen, sven vabar, tiina laanem, valdur mikita, viro, viro-instituutti\nKirsti Kaija 27 huhtikuuta\nPitää kysyä, josko ovat tilanneet tai tilaamassa kirjastoon ;) Epäilen, ettei jonotusaika ole kovin pitkä.


Hopeapeili: Kadonnut vyötärö\nLähettänyt Elina klo 19.17\nkokovartalofiilis 22. lokakuuta 2010 klo 19.27\nKas, juuri samaan aikaan minä lähdin blogissani vastustamaan myös epärealistisia kuvia elämästä yleisemmin :)\n- Ani, Kokovartalofiilis\nElina 22. lokakuuta 2010 klo 19.53\nAni, se oli hauska teksti ja olisin linkannut siihen jos olisin aloittanut tämän sen jälkeen kun kirjoitit omasi :) Sai minut oikeasti miettimään asupostausta, jossa olisi inhorealistinen tyyli. On aamuja, jolloin en muista kammata tukkaani, ja yöpaitoja, joita en oikein itsekään pysty katsomaan. Täytyy kuitenkin vielä kerätä rohkeutta!\nkokovartalofiilis 23. lokakuuta 2010 klo 9.09\nSitä odotellessa :) Vähän muakin hirvitti, mutta palautteesta päätellen vertaisterapialle oli paikkansa.\naaltopahvia 23. lokakuuta 2010 klo 19.18\nOikein! Mielestäni on hienoa, että näytät itsesi sellaisena kuin olet. Teet tämän hirveän mediakulttuurin vastaista työtä. Suurin osa ihmisistä, kun on taviksia, eikä kukaan ihminen liiku ulkona, päivänvalossa, photaroituna.\nHienostunut maku, ihanat vaatteet ja laittautuminen eivät myöskään ole vain nuorten ja kimmoisien (alle 36-vaatekoon) oikeus. Tosin tuntuu, että nykyisin se ei ole heidänkään oikeutensa, kun toisaalla vaaditaan peittämään ja suojautumaan - vähintäänkin kiusaamiselta - ja toisaalla näyttämään kaikki.\nJa mikä onkaan tärkeämpää - epärealistisen (minkä tahansa ajan) ihanteen saavuttaminen vai terve ja nautittava elämä?\nElina 23. lokakuuta 2010 klo 20.00\nAivan niin. Minusta nautittavaan elämään kannattaa yhdistää aistillisuuden monia puolia, mukaan lukien (ennen kaikkea itseä) viehättävä pukeutuminen. Muistan, että nuorena, noin 20-vuotiaana, suhteeni ulkonäköön ja pukeutumiseen oli kompleksisempi. En tiedä, onko iän, äitiyden, onnellisen parisuhteen vai yleisen itsetunnon kasvamisen ansiota, että nykyisin on helpompaa, vaikka ryppyjä on enemmän: suurennan mieluummin sitä vyötäröä kuin jään miettimään että voivoivoi kun en tähänkään mahdu.


Luonto on luova ja ihminen on luova – Posin kautta\nDate: 27 marraskuun, 2020Author: Janne Piiroinen 0 Kommentit\nIhmisten tuskaa ja toimintaa seuratessa herää kysymys, mistä on oikein kyse?\nKun katsoo luonnon toimintaa, niin kaikki tapahtuu juuri niin kuin pitää. Kaikkea on tarpeeksi ja riittävästi – tai vaikka ei olisikaan, niin elämä jatkuu pienemmällä porukalla.\nJonkun hukka, on toisen aarre luonnossa. Tekisi mieli sanoa ettei ole saasteita, mutta otetaan esimerkiksi hiilidioksidi. Se on ihmiselle suurissa määrin ilman happea etenkin myrkyllistä. Kasveille se puolestaan on ravintoa.\nLuonnossa kaikilla on kaksi puolta ja enemmänkin puolia ja kaikki pystyvät olemaan totta samaan aikaan.\nIhmisen mielessä kahden asian todeksi ymmärtäminen yhtä aikaa vaatii tietoista ponnistelua.\nIhminen on osa luontoa ja siten meillä on kaikki kyvyt mitä luonnollakin on. Meillä on kaikkea riittävästi ja juuri sopivasti siihen, mitä me tarvitsemme, kunhan vain valitsemme käyttää luovuuttamme.\nMeillä ei ole kiire mihinkään, mihin kiire olisi valmiissa maailmassa? Meillä on runsaasti aikaa ja me olemme aikamme lähde.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Karma – kohtalo vai kokoelma muutettavia taipumuksia?\nSeuraava Seuraava artikkeli: Millä on merkitystä ikuisuudessa?


Muusikoiden.net - Keskustelu - Ongelma vahvarin kanssa..\nAihe: Ongelma vahvarin kanssa..\nelikkä kesken soittamisen alkoi varsin kovaääninen surina kuulua randallin 200w bassocombosta(rb200x) ja ei johdu bassosta, kaapeleista eikä virtajohdosta kun kokeilin muutamia taikatemppuja. kokeilin myös toista pistorasiaa(molemmat maadoitettu). soittamaan silti pystyy muuta ääni on aivan liian kova ja surina dissonoi joka ikisen nuotin kanssa, on aika lähellä g-nuottia =)\nmutta onko ehdotuksia?? laite on vain 2kk vanha ja takuu on toki voimassa mutta ei tota 50 kilosta möttiä viitti turhan takia kantaa liikkeeseen..\nKyllä tuo minusta kuulostaa takuujutulta. Oot tehnyt perustemput, piuhojen ym. vaihdot ja jos ne ei auta, niin eiköhän vika ole vahvarissa.\nJos on lähellä g-nuottia niin sitten on maadoituksessa vikaa. Sama ääni tulee jos kytket (toimivaan) vahvistimeen pelkän plugipiuhan ja kosket tyhjään päähän kädellä. Onko mahdollista kokeilla toisella bassolla?\nNiin ja kun mahdollisesti maadoituksissa on vika, niin käytetään sitä sähkömiesten yhden käden tekniikkaa, eli toinen käsi taskuun, ennen kuin ruvetaan kokeilemaan kädellä, että onko se maa nyt maa vai kuuma. :)


Timo Antila – Kiinteistöperhe\nTimo Antila – Yrittäjä, Isännöitsijä, Toimitusjohtaja\nOlen hallituksen jäsenten aktiivinen työkaveri, joka esittelee rohkeasti erilaisia vaihtoehtoja lisäarvon tuottamiseksi taloyhtiölle. Vahvuusalueitani ovat erityisesti hankkeiden ja projektien koordinointi ja niiden aikainen viestintä.\nToimin aluksi sivutoimisena isännöitsijänä 2000-2011. Vuonna 2012-2013 suoritin isännöitsijän ammattitutkinnon ja ryhdyin päätoimiseksi isännöitsijäksi. 2019 täydensin osaamistani teknisen isännöitsijän syventävällä koulutuksella.\nPeruskoulutukseltani olen Kadettikoulusta Ilmavoimien ohjaajaupseerina valmistunut vuonna 1987. Upseerin koulutus on mielestäni antanut minulle erinomaisen pohjan isännöintitehtävien menestyksekkäälle hoitamiselle. Upseerin ajatusmallin noudattaminen eli velvollisuudentunto, vastuunkanto, rehellisyys, huolellinen asioiden valmistelu ja asioiden loppuun asti vieminen, joskus ikävienkin, ovat ohjenuorani päivittäisessä työskentelyssä. Nämä ovat asioita joita edellytän myös kollegoiltani.\nUskon osallistuvaan johtamiseen sekä työntekoon niin omassa yrityksessäni kuin myös yhteistyössä taloyhtiöiden hallitusten kanssa. Asioista perillä oleminen, palveluhalukkuus ja ihmisten huomioon ottaminen ovat sekä Kiinteistöperhe Oy:n ja kaikkien yhtiön edustajien arvoja.\nErityisosaamistani ovat energiansäästöhankkeet, rakennusoikeuden myyminen, lisärakentaminen, taloyhtiön tilojen muutokset, taloudelliset ja tekniset ”pelastusoperaatiot”.\nHankkeita ja korjaustöitä joissa olen ollut mukana:\nperinteisiä putkiremontteja 2004, 2014, 2015, 2017, 2018 ja niiden yhteydessä tulevaisuuden energiansäästömahdollisuuksien huomioiminen\nmaalämpöön siirtyminen useassa taloyhtiössä\npoistoilman lämmöntalteenotto useassa taloyhtiössä\nlisärakentamisprojektit nykyisen rakennuksen päälle\nyhtiön hallussa olevien tilojen muutosprojektit osakeryhmiksi ja edelleen myyminen\nsiirtyminen osittain alv-verovelvolliseksi\nyhtiöiden taloudellisten ja teknisten ongelmien selvittäminen ja ohjaaminen oikeille raiteille.\nTavoitat minut numerosta puh. 040 729 6250


Äkäslompolo chalets ja alppimajat alkaen 148 € - ebookers.fi\nÄkäslompolo Chalet'tTämänhetkinen sivu Äkäslompolo Chalet't\nParhaat chalets ja alppimajat kohteessa Äkäslompolo\nSuosituimmat Chalet't Äkäslompolo\nKohteen Äkäslompolo chalet't ja alppimajat – vietä loma viihtyisässä ympäristössä\nChalet't ja alppimajat tarjoavat yöpyjälle kodikasta tunnelmaa. Chalets-majoitukset eli tuttavallisemmin alppimajat ovat nimensä mukaisesti yleisiä erityisesti alppiseuduilla. Ne on rakennettu yleensä puusta, ja keväisin niiden seinustoja koristavat värikkäät kukat. Sisällä voi istuskella viihtyisästi takkatulen ääressä. Niissä on monesti myös parvekkeita, joilta on hienot näkymät ympäröiville niityille ja järville. Jos haluat hieman ylellisyyttä, valitse alppimaja, jossa on ulkoporeallas ja näköalaterassi. Kohteen Äkäslompolo alppumajat sopivat erityisesti ulkoilmaelämästä pitäville matkailijoille.\nKohteen Äkäslompolo chalet-majoitukset – koe ripaus ylellisyyttä\nAktiiviseen lomailuun vuorilla voi yhdistää myös luksusta ja hemmottelua. Saatavilla on majoitusvaihtoehtoja, joihin sisältyy ateriat paikallisista aineksista valmistettuina. Joissakin alppimajoissa on sauna ja poreallas, joissa voit rentoutua ulkona vietetyn päivän jälkeen. Joidenkin alppimajojen yhteydessä on viihtyisiä oleskelutiloja, joissa voi lepäillä pehmeällä sohvalla ja katsella, miten pilvet lipuvat taivaalla. Sopivan majoituksen löytäminen käy helposti – riittää, että annat matkustuspäiväsi ja asetat haluamasi suodattimet. Näet kaikki kohteen Äkäslompolo saatavilla olevat alppimajat, joista voit valita parhaiten toiveitasi vastaavan.\nKohteen Äkäslompolo chalets ja alppimajat – koe unohtumattomia seikkailuja\nKohteen Äkäslompolo alppimajoitukset tarjoavat mahdollisuuden paeta arjen kiireitä. Ne sijaitsevat yleensä kaukana kaupungin vilinästä ja ovat täydellinen paikka rentoutumiseen. Syrjäinen sijainti antaa mahdollisuuden omasta rauhasta nauttimiseen ja luonnon keskellä oleminen ajan viettämiseen erilaisten ulkoilmaharrastusten parissa. Mukaan kannattaa ottaa retkeilyvarusteet ja vaelluskengät, sillä majapaikkasi läheisyydestä löytyy varmasti sopivia patikointipolkuja. Voit myös kokeilla maastopyöräilyä tai muita aktiviteetteja – mahdollisuuksia lomapäivien viettämiseen on paljon. Ulkona vietetyn päivän jälkeen on mukava palata viihtyisään alppimajaan ja rentoutua hyvän kirjan tai herkullisen ruoan parissa.\nLöydä ebookersilta kohteen Äkäslompolo parhaat alppimajat ja chalets-majoitukset\nAutamme sinua löytämään kohteesta Äkäslompolo sopivan alppimajan, jossa on tarpeeksi tilaa koko perheelle ja retkeilyvarusteille. Haluatko lisäksi terassin hienoilla näköaloilla ja modernin keittiön? Sekin onnistuu. Apuna kannattaa käyttää majoitushakuamme. Anna matkustuspäiväsi ja aseta suodattimet, jolloin näet saatavilla olevat vaihtoehdot. Voit käyttää majoituspaikan etsinnässä myös karttatoimintoamme, josta näet kätevästi alppimajojen sijainnin ja mitä niiden läheltä löytyy.\nChalet't kohteen Äkäslompolo kaupunginosissa


Vesiliikennettä rajoitetaan kuudella alueella Uudellamaalla - ePressi\nVesiliikennettä rajoitetaan kuudella alueella Uudellamaalla\nUudenmaan ympäristökeskus on tehnyt kuusi uutta päätöstä vesiliikenteen rajoituksista. Rajoitukset tulevat voimaan toukokuussa. Päätöksissä on muun muassa määrätty nopeusrajoituksia ja niiden avulla pyritään lisäämään vesillä liikkumisen turvallisuutta sekä suojelemaan ympäristöä ja luontoa esimerkiksi aallokoiden aiheuttamalta kulutuksesta. Rajoituksia on tehty myös vesistöalueiden virkistyskäytön turvaamiseksi.\nEsityksen kiellosta tai rajoituksesta voi tehdä kunta, kuntalainen tai sellainen viranomainen, yhteisö tai vesialueen omistaja, jota asia koskee. Myös merenkulkulaitos tai alueellinen ympäristökeskus voi itse panna asian vireille. Ennen päätöksen tekoa on niillä tahoilla, joita asia koskee, ollut mahdollisuus tulla kuulluksi.\nHanko, Ekholms sund\nEspoo, Bodomjärvi ja Matalajärvi\nRaasepori, Hankoniemen länsipuolinen saaristoalue\nRaasepori, Lohjanjärven eteläosa\nHankoon Bengtsårin ja Ekholmenin väliseen salmeen on määrätty 10 km/h nopeusrajoitus.Esitys rajoituksesta tuli useamman yksityishenkilön muodostamalta ryhmältä, joka koki suurella nopeudella liikkuvien vesikulkuneuvojen aiheuttavan vaaratilanteita kyseisessä paikassa. Ekholms sund on kapea ja matala ja näkyvyys salmea lähestyttäessä on huono. Ympäristökeskus katsoi rajoituksen tarpeelliseksi vesillä liikkujien ja rannan asukkaiden turvallisuuden lisäämiseksi sekä luonnon, muun ympäristön ja alueen virkistyskäytön suojaamiseksi. Rajoitus tulee voimaan 1.5.2009.\nInkoon Bärosundissa on kielletty aiheuttamasta aallokoita Sparvholmenin ja Toppholmenin välisellä 5,0 metrin väylällä ja sitä ympäröivällä vesialueella. Esityksen kiellosta teki merenkulkulaitos, joka itse oli jo aikaisemmin määrännyt kiellon aallokon aiheuttamisesta väylällä. Kielto on kuitenkin jäänyt tehottomaksi, koska veneilijät ovat alkaneet ajaa väylän sivussa. Aallokko aiheuttaa rantojen eroosiota ja ongelmia rantaan kiinnitetyille pienveneille ja laitureille. Näiden haittojen ehkäisemiseksi ympäristökeskus piti kiellon määräämistä tarpeellisena. Kielto tulee voimaan 1.5.2009.\nTeholtaan enintään 1,5 kW:n sähköperämoottoreiden käyttäminen vesikulkuneuvoissa on jatkossa sallittu Karkkilan Pyhäjärvellä. Vuodesta 1984 järvellä on ollut Uudenmaan lääninhallituksen päätöksestä kielletty kaikenlaisten perämoottoreiden käyttäminen. Esityksen sähköperämoottoreiden sallimisesta tekivät alueen neljä osakaskuntaa.\nLääninhallituksen kieltäessä kaiken moottoroidun vesiliikenteen alueella ei sähköperämoottoreita vielä osattu ottaa huomioon. Sähköperämoottorit ovat hiljaisia eivätkä ne juurikaan aiheuta häiriöitä rannan asukkaille. Näin ollen ympäristökeskus ei nähnyt estettä sallia sähköperämoottoreiden käyttämistä vesikulkuneuvoissa. 1,5 kW:n maksimiteho määrättiin, koska sähköperämoottoreiden kehittyessä veneiden nopeudet kasvavat. Ajettaessa enintään 1,5 kW:n tehoisella sähköperämoottorilla nopeus ei nouse niin suureksi, että siitä aiheutuisi vaaraa turvallisuudelle, virkistyskäytölle tai luonnolle. Muutos tulee voimaan 1.5.2009.\nEspoon Bodominjärvellä ja Matalajärvellä on kielletty polttomoottorikäyttöisillä ja 1,5 kW suuremmilla sähkömoottorikäyttöisillä vesikulkuneuvoilla ajaminen. Esityksen polttomoottoreiden kieltämisestä teki Bodomjärven kalastusyhdistys.\nKummatkin järvet ovat suhteellisen pieniä. Bodominjärven rannalla on asutusta ja se on monipuolinen virkistysalue, lisäksi järven rantaan rajautuu useita luonnonsuojelualueita. Matalajärvi kuuluu Natura 2000-alueeseen sekä valtakunnalliseen lintuvesiensuojeluohjelmaan. Järvellä pesii runsas vesi- ja rantalinnusto ja se on muuttolintujen levähdyspaikka. Näin ollen ympäristökeskus pitää kieltoa tarpeellisena alueen luonnon ja virkistyskäytön suojaamiseksi. Myös 1,5 kW suuremmat sähkömoottorit kiellettiin, koska sähkömoottoreiden kehittyessä veneiden nopeudet kasvavat. Kielto tulee voimaan 15.5.2009.\nRaaseporiin Rögrundetin, Kalkholmenin, Notholmenin ja Gloholmenin väliselle vesialueelle on määrätty 15 km/h nopeusrajoitus. Neljä yksityishenkilöä esitti rajoituksen määräämistä. Kalkholmenin pohjoispuolella sijaitseva salmi kaartuu jyrkästi muodostaen lähes 90 asteen mutkan, ja Kalkholmenin luoteiskulman jyrkkäpiirteinen kallio muodostaa näköesteen mutkaa lähestyttäessä. Suurella nopeudella mutkaan saapuvat veneilijät eivät ehdi havaita tilannetta mutkan takana, mikä voi aiheuttaa vaaratilanteita toisille veneilijöille ja uimareille. Näin ollen ympäristökeskus katsoi nopeusrajoituksen tarpeelliseksi vesillä liikkujien turvallisuuden lisäämiseksi. Rajoitus tulee voimaan 15.5.2009.\nRaaseporiin Lohjanjärvelle Västervikenin, Stubbvikenin ja Mangsholmenin alueille sekä Ruumissaaren ja Kirkkosaaren edustalle on määrätty 10 km/h nopeusrajoitus sekä kielto muodostaa aallokoita. Esityksen teki alueen kalastuskunta.\nLohjanjärven eteläosissa lahdet ovat kapeita ja matalia sekä rannat tiheään asuttuja. Kovavauhtisesta vesiliikenteestä aiheutuu meluhaittaa ja aallokoita. Aallokot syövyttävät rantoja ja siirtävät ponttonilaitureita. Alueella pesii myös runsaasti vesilintuja, joille kovavauhtisesta vesiliikenteestä aiheutuu haittaa. Näin ollen ympäristökeskus pitää nopeusrajoitusta ja aallokonmuodostamiskieltoa tarpeellisina luonnon, muun ympäristön ja alueen yleisen virkistyskäytön suojaamiseksi. Päätös tulee voimaan 15.5.2009.\nLakimies Tapio Korhonen, Uudenmaan ympäristökeskus, p. 0400 291 971, etunimi.sukunimi@ymparisto.fi\nTarkastaja Tanja Ylitöyrä, Uudenmaan ympäristökeskus, p. 0400 292 896, etunimi.sukunimi@ymparisto.fi


Tuotelahjoitukset Suomessa - Fazer\nLahjoitamme makeisia ja konditoriatuotteita, leipää, puuroa ja välipaloja, joilla haluamme ilahduttaa apua tarvitsevia vanhuksia ja lapsiperheitä.\nFazer tekee tuotelahjoituksia Suomessa voittoa tavoittelemattomille järjestöille arpajaispalkinnoiksi tai heikoimmassa asemassa olevien ilahduttamiseksi. Tuotteita ei lahjoiteta yksityishenkilöille, eikä niitä saa myydä eteenpäin.\nLahjoituksia koskevat hakemukset käsitellään noin kahden viikon kuluessa ja niitä koskevat päätökset ilmoitetaan aina henkilökohtaisesti. Lahjoitukset voi hakea Fazerin makeistehtaalta Vantaalta ennalta sovittuna ajankohtana. Hakemusten suuren määrän vuoksi käsittelemme ainoastaan tällä lomakkeella jätettyjä hakemuksia.


Pukinmäen liikuntapuistoon tekonurmikenttä\nPohjoishelsinkiläiset jalkapallon harrastajat tarvitsevat lisää harrastuspaikkoja. Pukinmäen liikuntapuistossa on tilaa ympärivuotiselle tekonurmelle. Puiston kupeessa toimiva Pukinmäenkaaren peruskoulu on Olympiakomitean urheiluakatemiaohjelman hyväksymä urheiluyläkoulu. Pukinmäen yläasteen liikuntalinjalle valitaan vuosittain soveltuvuuskokeella enintään 40 urheilijaa. Lisäksi Pukinmäenkaaressa on urheiluluokkia myös ala-asteella 3-luokalta lähtien. Pukinmäessä jalkapallo on yksi painopisteistä, mutta lajikohtainen harjoittelu on ollut hankalaa. Tänä vuonna harjoittelu on toteutettu Jakomäessä, koska lähempää ei löydy tiloja. Pukinmäen liikuntapuiston nurmikenttää ei saa käyttää koulun tarkoituksiin. Oppilaat kuljetetaan aamuisin Jakomäkeen ja takaisin. Iso osa opetukseen tarkoitetusta ajasta menee matkoihin. Pukinmäen liikuntapuiston tekonurmi hyödyttäisi koko Pukinmäenkaaren peruskoulua ja nostaisi sen profiilia laadukkaana urheilukouluna. Samalla kenttä hyödyttäisi kaikkia pohjoishelsinkiläisiä jalkapallon harrastajia ja toisi vireyttä alueen harrastustoimintaan. Pukinmäen liikuntapuiston asemakaavan (vuodelta 1995) mukaan alueen etelälaitaan saa rakentaa urheiluhallin, jonka kerrosala on 2400 neliömetriä. Hallin rakentaminen on ollut kaupungin suunnitelmissa 23 vuotta. Koska asemakaavaa ei ole toteutettu loppuun asti, puistoon on jäänyt paljon tilaa, jota ei ole hyödynnetty riittävästi. Me allekirjoittaneet kaupunginvaltuutetut esitämme, että Pukinmäen liikuntapuistoon rakennetaan tekonurmikenttä ympärivuotiseen käyttöön jalkapalloilua varten.\nHietaniemen rannassa on järjestetty parina viime vuotena suuria musiikkifestivaaleja, joissa on ollut paljon ongelmia, myös tänä vuonna järjestetyssä weekend festivaalissa Festivaalin ensimmäisenä päivänä ihmisjoukot ruuhkauttivat sisäänkäynnin niin, että tilanne päätyi jopa vaaralliseksi, kun osa jonottajista rynni kohti sisäänkäyntiä. Alueella oli useita tappeluita, eikä järjestysmiehiä ollut riittävästi. Hätäkeskukseen tuli jonottajilta useita ilmoituksia. Hietaniemen hautausmaan toiminta häiriintyi ja hautarauhaa rikottiin festivaalien aikana eri tavoin, festarivieraat mm. tukkivat arkkua kuljettaneen hautausauton tien. Hietaniemen hautausmaan luterilaisen ja juutalaisen seurakunnan välissä olevaa historiallisesti arvokasta muuria vahingoitettiin, kun hautausmaiden alueelle tunkeutui juhlijoita luvattomasti. Korjauskustannuksien alustavat arvioit ovat kymmeniä tuhansia euroja. Festivaalit ja siihen liittyvät rakennustyöt haittasivat liikennettä Hietaniemen ympäristössä lähes kahden viikon ajan kohtuuttomasti.\nMe allekirjoittaneet valtuutetut esitämme, että kaupunki rauhoittaa Hietaniemen rannan ja sen lähialueet niin, ettei siellä enää tulevaisuudessa järjestetä festivaaleja tai vastaava tapahtumia ja lisäksi kaupunki selvittää tarkoituksiin paremmin soveltuvia paikkoja.\nMetroliikenteessä on ollut viime aikoina jatkuvia häiriöitä. Ajamatta jääneiden vuorojen takia junat ovat olleet liian täynnä ja matkustajat ovat joutuneet ahtautumaan käytäville limittäin. Kaikki eivät ole edes mahtuneet kyytiin. Häiriötilanteet ovat johtuneet eri syistä mm. palo-ovessa olleesta ongelmasta ja radalle pudonneesta työkoneesta jne. Palosuojaovien tunnistimissa on ollut useampia häiriöitä ja esim. 28.2.2018 häiriön seurauksena Kampin ja Ruoholahden välillä oli vain yksi raide käytössä. Kuljettajilta saatujen tietojen mukaan häiriötilanteita on ollut usein ja myös muutama nk. läheltä piti-tapahtuma. Henkilökunta on tehnyt useita kanteluita Trafiin. On myös erittäin huolestuttavaa, että koeajoista on kiireen takia ajoittain luovuttu. Koeajoilla pyritään tarkistamaan mm., ettei reitillä ole esteitä.\nEdelleen kuljettajilla on ongelmia metrojunien ohjaamojen ilmanvaihdon ja työergonomian (huonot tuolit ja sivupeilit) kanssa. Lisäksi vaikea tilanne uusien pääteasemien käymälöiden kohdalla on kuljettajien kannalta epäinhimillinen. Käymälät ovat liian kaukana. Työnantaja HKL on vienyt kuljettajien tauot minimiin, aikataulut ovat tiukkoja ja ajoajat ovat pidentyneet. Kuljettajien määrä ei ole tällä hetkellä riittävä esim. tilanteessa, jossa kuljettaja sairastuu kesken vuoron. HKL on poistamassa metrossa vuosikymmeniä käytössä olleen varakuljettaja järjestelmän, joka on ennen varmistanut liikenteen jatkuvuuden, kun vuorossa olevalle kuljettaja on estynyt täyttämästä vuoroaan.\nEdellä olevien seikkojen perusteella esitän, että häiriöiden syyt selvitetään tarkoin ja pyritään löytämään kestävät ratkaisut siihen, että liikenne saadaan sujumaan säännöllisesti ja turvallisesti. Ulkopuolinen toimija on saatava selvittämään työntekijöiden olosuhteet ja niihin tulee tehdä tarvittavat parannukset.\nLiikennelaitoksen johtokunta (HKL) antaa 3.5.2018 lausuntonsa kaupunginhallitukselle valtuustoaloitteestani koskien metrojen häiriöitä ja kuljettajien työoloja.\nUutinen aiheesta: https://www.helsinginuutiset.fi/artikkeli/655302-tyoterveyslaitos-tekee-laajan-selvityksen-metrokuskien-tyooloista-alkuvuodesta\nUutisia aiheesta: https://www.suomenuutiset.fi/kaupunginvaltuutettu-pia-kopra-vaatii-ulkopuolista-toimijaa-selvittamaan-metron-kuljettajien-huonoja-tyoskentelyolosuhteita/\nHeikki Hurstin leipäjonojen asiakasmäärät ovat kymmenkertaistuneet kymmenessä vuodessa. Erilaiset leikkaukset ovat koskettaneet eniten vähäosaisia; mm. eläkeläisiä, työttömiä ja opintotuen varassa olevia opiskelijoita. Hurstin valinta jakaa Helsingin Kalliossa ruokaa vähävaraisille keskiviikkoisin ja perjantaisin. Heikki Hurstin isän Veikko Hurstin vuonna 1967 aloittama toiminta on vaarassa loppua, vaikka esimerkiksi keskiviikkona 24.1.2018 kovassa lumisateessa ruokaa jonotti yli 2500 ihmistä Helsinginkadulla. Hurstin toiminta perustuu vapaaehtoisiin lahjoituksiin, joita on viime aikoina tullut vähemmän.\nAloite on tulossa kaupunginhallituksen ja valtuuston käsittelyyn. Se ei menestynyt sosiaali- ja terveyslautakunnassa 20.5.2018. Lautakunta ei puoltanut rahan myöntämistä. Perustelut olivat ontuvia: mm. yksityisten lahjoitusten merkittävä kasvu. Kaupunki ei voi vetäytyä vastuustaan omista köyhistä ja nälkäisistä kaupunkilaisistaan vetoamalla yksityisiin lahjoituksiin. Valtuustossa nähdään kuka oikeasti välittää omista heikoimmassa asemassa olevista kaupunkilaisista. Rahaa kun tuntuu riittävän laittomasti maassa oleville isolla kädellä, mutta ei kaupungissa laillisesti oleville köyhille edes se 50 000.\nKaupunginvaltuuston päätöksessä 13.6.2018 todetaan mm. että, “käytävän kunto tarkastetaan kevään mittaan. Asfalttipintaisen pyöräliikenteen käytävän kunto tarkistetaan Helsingin pyöräteiden kartoituksen yhteydessä .Kaupunginvaltuuston 29.1.2014 hyväksymän Munkkiniemen Puistotie 25:n asemakaavamuutoksen yhteydessä Laajalahdenaukiosta on tehty liikennesuunnitelmaluonnos, joka sisältää pyöräilyn laatukäytävän eli baanan reitin Laajalahden aukion läpi. Liikennesuunnitelman valmistelu on vireillä. Parhaillaan on valmistelussa myös erillisiä hankkeita kävelyn ja pyöräilyn olosuhteiden sekä raitiokiskojen sekä raitiovaunupysäkkien parantamiseksi.”\nPäätös kaupunginvaltuustossa 16.5.2018: Kaupunginhallitus pyytää kaupunkia etsimään ja tarjoamaan asukastiloja Tapulikaupungissa tai sen välittömässä läheisyydessä mm. yhdistyksille, seuroille, harrastuspiireille, eläkeläisille ja asukkaille.


Matka Karjalaan -pelistä uusi laitos ＞ Lautapeliopas\nMatka Karjalaan -pelistä uusi laitos\nKarjalainen Nuorisoliitto ry on julkaissut uuden laitoksen 1990-luvulla ilmestyneestä Matka Karjalaan -pelistä. Opettavainen Afrikan tähteä muistuttava lautapeli kertoo luovutetun Karjalan pitäjistä.\nJulkaisupäivämäärä 16.9.2015 (päivitetty 17.5.2016)\n2 kommenttia artikkeliin Matka Karjalaan -pelistä uusi laitos\nKarjalainen Nuorisoliitto ry on julkaissut uuden laitoksen 1990-luvulla alunperin ilmestyneestä Matka Karjalaan -pelistä. Peli on Afrikan tähteä muistuttava heitä-ja-liiku-peli, jossa kuljetaan noppaa heittäen pitkin ja poikin luovutettua Karjalaa.\nPelaajien tehtävänä on lähteä Lappeenrannasta tai Joensuusta, vierailla tietyissä pitäjissä ja palata sitten takaisin Lappeenrantaan tai Joensuuhun. Pitäjissä pitää suorittaa tehtäviä, eli kohdata erilaisia satunnaistapahtumia. Matkan varrella on myös sattumakortteja, joista voi tapahtua kaikenlaista yllättävää.\nMekaanisesti peli on vanhanaikainen ja hyvin yksinkertainen. Se ei ole kohderyhmä huomioiden yksistään huono asia: pelin taustalla on ajatus, että Karjalasta kotoisin olevat isovanhemmat voisivat pelata peliä lastenlasten kanssa ja kertoa muistojaan Karjalasta. Tätä peliä osaa varmasti lähes jokainen pelata suunnilleen sääntöjä lukematta. Oppimiskynnys on matala.\nSiitäkin huolimatta jää ajatus, että olisihan tätä voinut vähän modernimminkin lähestyä. Tällaisenaan peli ei nykyaikaisiin lautapeleihin tottuneille paljon tarjoa, jos Karjala-ulottuvuus ei kiinnostava.\nUlkoisesti peli on toisaalta hyvän näköinen, toisaalta turhankin pelkistetty. Matkalaukun näköinen laatikko on hauska, pelilaudan kuvitus on viehättävää ja sääntökirja selkeä. Korteissa ei kuitenkaan ole mitään kuvitusta tai koristelua, vain pelkkää mustaa valkoisella. Jotakin kuvitusta korteissa olisi voinut olla.\nSääntökirjan lisäksi pelin mukana tulee tuntuvasti paksumpi kirjanen, jossa on tietoa luovutetun Karjalan pitäjistä. Hyödyllinen infopaketti vahvistaa pelin opettavaista arvoa.\nKiinnostuneet voivat tilata peliä Karjalaiselta Nuorisoliitolta.\nPelilauta on kauniisti kuvitettu. Kuva: Mikko Saari\nKortit ovat ulkoasultaan varsin pelkistettyjä. Kuva: Mikko Saari\n← Opi pelaamaan: Splendor → Osallistu maailmanennätys-Cataniin\n2 vastausta aiheeseen “Matka Karjalaan -pelistä uusi laitos”\n23.8.2017, klo 20:41\nOstin Matka Karjalaan-pelin ja koetettiin pelata sitä lastenlasten kanssa, mutta ohjeet ovat todella puutteelliset. Pitääkö ottaa pakasta kortti/kortteja, kun entinen on palautettu, hypätäänkö paikkakunnan yli, jos silmäluku ei osu kohdalle, palautetaanko kortti pakan alle (jolloin kortit eivät lopu koskaan), mitä tarkoittaa “oma paikkakunta”, onko se alkuperäisen kortin takana oleva paikkakunta, Milloin peli päättyy ja mistä tietää voittajan? Lukekaapa tarkkaan itse ja tutkikaa, miten säännöt voisi tehdä selkeäksi, jos ei olla pelattu “Afrikan tähteä”, kuten täällä kehotetaan. Toivon tähän palautetta ja sääntöjen selkeyttämistä, nyt kun pojanpoikanikin on kiinnostunut Karjalasta! Ystävällisin terveisin Oili Jaatinen, Karjalan mummo.\n24.8.2017, klo 05:29\nMatka Karjalaan -peliin liittyvissä epäselvyyksissä kannattaa olla yhteydessä Karjalaiseen nuorisoliittoon, jonka julkaisema peli on. Minulta peliä ei enää löydy, joten valitettavasti en pysty yksityiskohtaisissa sääntökysymyksissä auttamaan. Nuorisoliiton yhteystiedot löytyvät täältä.


Honda SH 125 vaihtui tänään Vespa 300 GT:hen\nKirjoittaja Aihe: Honda SH 125 vaihtui tänään Vespa 300 GT:hen (Luettu 27144 kertaa)\nVespa 300 GTS, bellissima!\nVs: Honda SH 125 vaihtui tänään Vespa 300 GT:hen\n« Vastaus #30 : 29.09.17 - klo:09:35 »\nLainaus käyttäjältä: Partanen - 29.09.17 - klo:08:47\nNo, sitä kypärää ei saa siitä kypärälukosta irti muutoin kuin rikkomalla skootteria, tai katkaisemalla remmi. Eikä sitä kassakaapiksi voine sanoa sitä rumaa takalaukkuakaan. Jos joku haluaa sieltä omaisuutta viedä, niin sen lukko ei pidättele sitä vähää.\nTietenkään mikään lukko ei pidättele määrätietoista (ja varustautunutta) varasta, mutta kyllä se, että mahdollinen kohde on näkyvillä, kuitenkin riskiä kasvattaa. Onpa kerran Stadin ytimessä riittänyt se, että joku (ilmeisesti narkkari) näki auton penkillä avatun salmiakkiaskin. Iski sivuikkunan säpäleiksi ja pölli vajaan karkkiaskin. Muutaman sadan euron kypärä roikkumassa hihnan varassa saattaa näkyvillä ollessaan hyvinkin laukaista saalistusvietin näillä hörhöillä. Eri asia tietysti silloin, kun itse istuu kahvilan terassilla näköetäisyydellä ja voi pitää skootteria silmällä tms.\nTakaboksin ulkonäöstä voi olla montaa mieltä. Minusta alkuperäinen Vespan boksi ei sinällään ole ruma, sopii kuitenkin jotenkin tyyliin. Toki noista aina vähän tulee sellainen "pitsalähetti" - fiilis, mutta enemmän pistää funtsimaan sen laatikon vaikutukset ajo-ominaisuuksiin, sivutuuli, ohjaustangon tärinät yms. Luultavasti kuitenkin sen boksin hommaan, mutta siinä lienee pikakiinnitys, jolla sen saa helposti pois silloin, kun sitä ei tarvitse?\n« Vastaus #31 : 29.09.17 - klo:12:09 »\nEi ole pikakiinnitystä, mikä onkin outoa. Lisbeth Piaggio on saanut tuohon poksiin mehukkaasti laatuvaikutelmaa: se tosiaan näyttää hyvältä, muta rämisevyys ja tiiviyden puute on jotain mihin esim. Kymconi taiwanilainen poksi ei päässyt. Lisäksi italialainen poksi on vaikea saada lukostaan kiinni jos poksisa on vaatetta tms. -se kun osuu kummalliseen lukkoon herkästi.\nKooltaan tämä on hyvä, ja matkustajalle tuo mukavuutta kun on selkänoja ja fiilisikin on turvanharhaa tuova. Toki kyytiinnousu vaatii notkeaa koipea.\n« Viimeksi muokattu: 29.09.17 - klo:12:21 kirjoittanut oskuk »\n« Vastaus #32 : 29.09.17 - klo:12:19 »\nTuossa vielä koko kiinnitys:\n...josta selviää, että osa omasta räminästäni selittynee sillä, että liikettä ei ole huvittanut laittaa kuin kaksi ruuvia, ja poksi kiinnitetään neljällä. Ja sehän tulikin mainittua, että liike myös varasti ne minun pidemmät ohjaustankopainot.\nTuolla keskustelua aiheesta ja yhden (puolihuono) ratkaisu: http://modernvespa.com/forum/topic50600\n-kaikenkaikkiaan aika typerä kiinnityssysteemi. Helpoin viritys olisi iso siipiruuvi boksin alla, mutta silloin se varastettaisiin helposti...\n« Viimeksi muokattu: 29.09.17 - klo:12:49 kirjoittanut oskuk »\n« Vastaus #33 : 29.09.17 - klo:14:06 »\nNyt kun tätä mietin, niin ei ole kertaakaan tullut tilannetta eteen, jossa olisin kaivannut takalaukkua. Penkin alla menee sadehaalari, kypärän visiiri, hanskat, kauluri, ja ostoskassi. Jos kaupasta on tuotavaa, niin ne kulkee jalkatilassa helposti, kun on se kassikoukkukin siellä. Pysyy painopistekin matalalla.\nJos uuden kypärän ostaisin nyt, niin kantaisin sitä mukanani, jos pitäisi skootteri jättää reissuilla semmoiseen paikkaan, että skootteria ei näe. Nykyinen kypärä saa roikkua kypärälukossa.\nLiekö sitten sukupolvien välinen ero, mutta mulla takalaukun kohdalla tyyli menee käytännöllisyyden edelle. Parempi ilman.\n« Vastaus #34 : 29.09.17 - klo:19:48 »\nLainaus käyttäjältä: Partanen - 29.09.17 - klo:14:06\nYmmärrän hyvin tuon pohdintasi.\nItsekin vielä mietin takaboksin hankintaa kaikessa rauhassa. Tässä on vielä sen verran tätä kautta jäljellä, että ehkäpä tarve jo selviää syksyn aikana. Retken tai pari ehdin vielä hyvin tehdä.\nTaakkatelinehän takana jo on ja saa siihenkin jotain pakattua. Vaikka snadin teltan ja makuupussin. Nuo modernit retkeilykamat saa hyvin pieneen ja tiiviiseen tilaan. Loput sitten satulan alle. Niin, ja voihan eteenkin hommata vielä taakkatelineen. Optioita Vespassa on, eikä tässä mihinkään ole kiire.\n« Vastaus #35 : 29.09.17 - klo:21:56 »\nMulla aika usein makuupussi pystyssä vedenpitävässä pussissaan edessä jalkojen välissä. Ja kun on ajanut hiukan aikaa, onkin se yllättävän hankala paikka. Kartta ulos hanskalokerosta...kunhan on irroittanut makuupussin koukusta. Jalka pysähtyessä yli...onpas tämä nyt hankalaa, irroitetaanpa pussi ensin tuohon märkään maahan, jotta saan jalan ohi, ja pyörän keskijalalle, jotta saan pussin takaisin...ja taas jalkakin pitää saada yli...\n« Vastaus #36 : 29.09.17 - klo:22:20 »\nSatuin saamaan pikakiinnitteisen boxin. Tein siihen kahvan kantaa sitä tarvittaessa. Irtoaa vain lukko avattuna.\n« Vastaus #37 : 29.09.17 - klo:23:45 »\nEteen itsekin joskus haavelin tavaratelinettä. Se sopii mun mielestä tyyliin. Mutta sitten turposi käsi taskuun. Toisaalta, silloin kun mulla oli 250 gts, jossa tavarateline takana, otin sen pois. Pidän ns. "sporttisemmasta" ulkonäöstä.\n« Vastaus #38 : 30.09.17 - klo:09:07 »\nLainaus käyttäjältä: Partanen - 29.09.17 - klo:23:45\nNimenomaan makuasioita, mutta Vespan kohdalla makuasiat ovat tärkeitä.\nMinusta nämä klassiset kromitelineet sopivat tyyliin ja tosiaan takana minun Vespassani sellainen onkin. Etutelineenkin voisin hankkia, jos näyttää siltä, että tarvetta tulee. Näissä telineissä on jotain virkistävää tuulahdusta menneiltä vuosikymmeniltä. Olipa noita ulkopuolisia taakkatelineitä joskus omassa lapsuudessa autoissakin.\nIhan toinen juttu, johon olen kiinnittänyt huomiota, on Vespan ilmeisen korkeat jälleenmyyntihinnat. Kymmenen vuotta vanhoistakin pyydetään vielä varsin kovia hintoja. Ilmeisesti myös maksetaan? Tämä tietysti mahdollistaa sen, että halutessaan voi Vespansa vaihtaa uudempaan aikanaan ilman valtavia välirahoja. Ajokilometrit tietysti jonkun verran vaikuttavat.\nVielä kolmas juttu, joka näyttää olevan tyypillistä Vespoille, on se, että lisävarusteet sopivat moneen eri malliin ja vuosimalliin. Ja niitä varusteita Vespan yleisen suosion vuoksi myös näyttää löytyvän jos jonkunlaisia. Tuulisuojiakin vaikka kuinka monta mallia.\n« Vastaus #39 : 30.09.17 - klo:09:28 »\nOlikohan vuosi -11, kun hankin ekan Vespan. Silloin käytettyjen ja uusien välinen hintaero oli niin pieni, että hankin ehdottomasti uuden. Sittemmin hintaero on kyllä kasvanut. Mutta ainahan merkkituotteella jokin hinta on, jos on edes vähän käyttökelpoisessa kunnossa. Ja jossain vaiheessa hinta lähtee jopa nousuun.\nVarusteet ja varaosat sopii moneen vuosimalliin, koska Vespa ei turhan usein esittele täysin uutta mallia. Uudistaa kyllä olemassa olevia malleja sopivasti, jotta tulee tarvetta vaihtaa uuteen. Taisi olla 2000-luvun alkua, kun nelitahti Gt esiteltiin, ja siitähän Gts on kehitelty myöhemmin. PX esiteltiin muistaakseni vuonna 1977, ja sitä on tehty näihin päiviin asti.\n« Vastaus #40 : 30.09.17 - klo:12:46 »\nMuutamia kokemuksia ja havaintoja kypäristä ja perälaukusta:\nOmistan 2009-mallisen GTV250 Vespan ja XL(62cm) kokoisen pään. Näissä vanhemmissa, oliko ennen 2014 valmistetuissa GTS- ja GTV-malleissa on kapeampi tavaratila penkin alla kuin uudemmissa vastaavissa. Tämä rajoittaa, samoin kuin kypärien erilaiset ulkomitat koon perusteella, penkin alle mahtuvien kypärämallien valikoimaa. Pienipäiset (no offense!) löytävät varmasti helpommin tilaan sopiva hyväksytyn kypärän kuin me isopäiset. Itse päädyin hankkimaan kaupunkiajoihin Biltwell-avokypärän (ei E-hyväksyntää), joka mahtuu penkin alle, samoin kuin Vespani väriin sopivan braincap-"kypärän". Kumpaakaan ei voi suositella pitemmille matkoille melun ja vedon vuoksi, mutta lakeja uhmaten käytän niitä lyhyillä matkoilla ja kaupungilla näyttäytyessä.\nPidemmilä matkoilla sekä huonommilla keleillä ykköskypäränä on Schubert Concept C2, joka ulkomittojensa puolesta sopii vain penkinalustilan viereen. Jotta sen saisin pysähdystaukojen ajaksi suojaan katseilta, hommasin Ebayn kautta sopivankokoisen ja -värisen nahkalaukun asennettavaksi perätelineelle. Nyt Schubert on tyylinmukaisessa nahkalaukussa piilossa rosmoilta ja toimiihan se apuna myös tavarankuljetuksessa. Alkuperäistä Vespan perälaukkua en omaani ole halunnut, koska mielestäni se ei sovi GTV:n tyyliin. Nyttemmin olen tullut siihen tulokseen ettei myöskään tuo peräteline periaatteessa sovi retromuotoiluun, mutta vielä toistaiseksi se saa olla paikoillaan. Perälaukkukin oli tänä kesänä vain pari kertaa käytössä.\nVielä Vespa-kypäristä: kokeilemani avomalli, jonka tyyppiä en nyt muista, oli pienempi ja tiukempi kuin kokomerkintä antoi ymmärtää. Ulkomitta oli myös sen verran iso ettei se penkin alle mahtunut. Yleisesti siis: jos kypärä on E-hyväksytty ja kypäräsi koko on L tai suurempi, kypärä tuskin mahtuu penkin alle. Poikkeuksiakin on toki, hyvää keskustelua aiheesta vaikkapa Vespaforum.de-palstalla kieltä taitaville.\n« Vastaus #41 : 01.10.17 - klo:14:06 »\nKiitos Spridentille kommenteista. Minullakin kypärän koko on (mallista riippuen) välillä XL-XXL, joten omalle kohdalleni varsin kiinnostavia seikkoja otit esiin. Kun aikoinaan aloittelin kaksipyöräisillä ajelun, ei muita kuin avokypäriä juuri ollut kuin Saarisella ja Agostinilla. Turvallisuus on silti asia, jonka haluan huomioida ja niinpä hankintalistalla onkin, viimeistään ensi kevääksi, mahdollisimman turvallinen, mutta samalla mukava potta, joka ainakin väritykseltään tulee olemaan Vespaani sopiva.\nTaakkatelineet (klassiset ja alkuperäiset) minusta kyllä sopivat Vespaan ja sellainen putkikassikin ehkä. Tosin alkuperäinen nahkainen maksaa kai luokkaa 450-500€. Tarvikevalmistajalta saa toki paljon edullisemmalla, joskaan ei ehkä nahkaista. Nämä tietysti ovat niitä mielipidekysymyksiä, mitä minkin varusteen tyylikkyyteen tulee.\nOsaan kyllä saksaa, joten täytyy käydä kurkkimassa ehdottamiasi sivuja.\n« Vastaus #42 : 01.10.17 - klo:18:43 »\nJoskus ajattelin tuollaista jalkatilatelinettä: https://www.classic-racks.co.uk/foot-racks-1\n« Vastaus #43 : 01.10.17 - klo:20:19 »\nLainaus käyttäjältä: oskuk - 01.10.17 - klo:18:43\nTuohan on ovelannäköinen teline. Ei hassumpi idea. En tiennyt tuollaisia olevankaan.\n« Vastaus #44 : 03.10.17 - klo:08:04 »\nVespa edustaa ehdottomasti edelleen klassista muotoilua, mutta jotkut modernit värit ovat kyllä varsin rohkeita. Makukysymys toki tämäkin ja ehkä juuri "nuorekkailla" väreillä tavoitellaan uutta ostajasukupolvea. Itse ehkä kuitenkin olen hiukan konservatiivinen värien suhteen ja omat suosikkini ovatkin niitä jo pidempään nähtyjä värivaihtoehtoja. Siksi oma valinta osui neutraaliin, mutta minusta aina niin tyylikkääseen, valkoiseen. Mutta klassikonkin (ehkä) on aika ajoin uudistuttava myös ulkoisesti. Sisältähän nykyiset Vespat jo ovat varsin moderneja ja tekniikan kehityksessä hyvin mukana ABS-jarruineen, kännykänlatausvalmiuksineen kaikkineen. Oikeastaan nerokas konsepti. Ajaton ulkoasu, mutta sisältä moderni laite monilta ominaisuuksiltaan. Koeajossa huomasin esim. välittömästi, että jousitus tässä nykyisessä 300 GTS:ssä oli huimasti parantunut aikanaan kokeilemiini Vespohin verrattuna ja se on iso asia.\n« Viimeksi muokattu: 03.10.17 - klo:12:26 kirjoittanut Old School »


Build Muscle 49 / 56\nPrice 36.90€ (price incl. tax 14%)\nTehokkain ja monipuolisin testosteronia lisäävä ravintolisä markkinoilla!\nRoyal Testo-ravintolisän ainesosat ovat suunniteltu yhdessä Euroopan johtavien biokemistien kanssa ja tuotteen sisältö on 100% lääkelaatuista sekä valmistettu lääketehtaassa. Royal Testo sisältää myös ainesosia joilla on EFSA:n tukemia terveysväittämiä, näin ollen voit olla varma siitä että tuote on turvallinen ja tehokas!\nLuonnollisesti uutettu, ei synteettinen (Parsakaali, kukkakaali). Auttaa tutkimuksien mukaan poistamaan aktiivista estrogeeniä miehen elimistöstä. Lisää “suotuisia” estrogeenitasoja samalla vähentäen “huonoja” estrogeenejä (16-hydroksiestrogeeniä).\nGorilla Wear - G!Wear RIB Tanktop, Black/Yellow\nMusclePharm - Carnitine Core 459ml\nAsk more about the product: PPS Nutrition - Royal Testo, 180caps.


Käykää kurkkaamassa spoilereita uusista code lyoko jaksoista! Tarkoitan vain siis oma-tekemistäni jaksoista... Siellä on kuvia, joista näkee millainen siitä tulee. Jos pokka pitää, hae vaikkapa yhteistyökumppaniksi, tarvitsen apua varsinkin englannin kielessä!\nTervetuloa juuri avattuun virtuaaliseen sisäoppilaitokseen, Conscensikseen! Uusia oppilaita etsitään pyörimään koulun käytäville ja käymään oppitunneille. Jos sinulla olisi aikaa ja innostusta tarinoiden kirjoittamiseen, laitappas ihmeessä lomake tulemaan! Kaikki ovat tervetulleita vierailemaan, mutta oppilaiksi otetaan vain 14-18 vuotiaita hahmoja. (Kirjoittajan ei tarvitse olla niin vanha)\nTule ihmeessä mukaan joukkoon!\n- Conscensiksen rehtori\nNimi: aelita lyoko\nLyokolandy kaipaa kävijöitä! Se on yksi niistä harvoista CL - sivuista joissa on käytetty koodillista ulkoasua. En ymmärrä, miten siellä on niin vähän kävijöitä vaikka se on sisällöltään laadukas ja tekemistä riittää. Olisi kiva jos ilmoittaisit vierailusta viekkuun, viikottainen visakin avattu, mahdollisuus voittaa ihan mikä tahansa kuva muokattuna.\nTämä roolipeli sijoittuu sinne neljännelle tuotantokaudelle, kun kaikki kopiot on saatu tuhottua, mutta Xana ei ole vielä luovuttanut. William on edelleen Xanan vallassa ja maailma on vielä uhattuna. Xana yrittää jatkuvasti saada Aelitan Lyokoon keinolla millä hyvänsä, mutta mikä on syy? Hopper on vielä Lyokossa vankina ja Jeremy yrittää keksiä, miten hänet saataisiin pois Lyokosta. Aelita ei kuitenkaan pysty olemaan enään rauhallisin mielin, koska Xana voi vaania missä tahansa. Mitä tapahtuu? Saako Xana Aelitan Lyokoon? Saadaanko William takaisin? Entä Hopper? Niin paljon kysymyksiä ja sinun pitää selvittää ne! Lyoko sotureista ovat vielä vapaana: William, Odd, Ulrich ja Jeremy:)\ntervetuloa mun ja cl fanin uusille code lyoko sivulle\nNimi: Aelita H.\nTervetuloa Lyokoon taistelemaan X.A.N.A.a ja hänen hirviöitänsä vastaan.\nLöydät mun sivuilta mm.\n♦ Code Lyokon pitkienversioiden sanoja\n♦ Ja paljon muuta


Tilitoimisto Mandaatista saat myös yritystoimintaan liittyviä lakipalveluja.\nMandaatin lakimies tekee muun muassa yritysten sopimusehtojen tarkistuksia, osakassopimuksia, työsopimuksia, yrityksen arvonmäärityksiä, yritysten oikeudellisia Due Diligence – selvityksiä sekä tekee ja neuvoo kauppakirjoissa ja kaikissa yritystoimintaan liittyvissä sopimusasioissa.\nAsianmukaisesti ja juridisesti pätevät sopimukset parantavat usein asemaasi jopa merkittävästi. Huonosti muotoillut sopimukset muodostavat turhan taloudellisen riskin, joka saattaa joskus tulla erittäin kalliiksi.\nHyvin laadittujen sopimusten avulla vältät riitoja, sekä säästät aikaa, rahaa ja hermojasi.\nTilitoimisto Mandaatin oma juristi on OTM Eerik Ahola. p. 040 1989410 eerik.ahola@mandaatti.fi\nAlla olevasta linkistä löydät tietoa muun muassa sopimusehtojen tarkistamisesta, osakassopimuksista, työsopimuksista, arvonmäärityksistä sekä kauppakirjoista ja muista sopimuksista sekä niiden hinnoittelusta.


Ruotsinsuomalaiset eivät ole enää finnjäveleitä. Mitä Göteborgiin kuuluu nyt? | Apu\nTakavuosina ruotsinsuomalaiset kokivat syrjäytymistä, mutta myös onnellisia tarinoita kansankodin asukkaina. Kävimme kysymässä Göteborgissa, mitä ruotsinsuomalaisuus on nykypäivänä.\nOululainen Kai Latvalehto, 50, vietti lapsuutensa ja varhaisen nuoruutensa Ruotsissa.\nPerhe oli muuttanut Ruotsiin vuonna 1969, silloin kun Kai, perheen ainoa lapsi, oli kaksivuotias. Vanhemmat työskentelivät Volvolla, isä väliin myös merillä. Uuteen kotiseutuun Göteborgin esikaupunkialueella juurruttiin, vaikka identiteettiä määritti ulkopuolisuuden tunne.\n– En ollut ruotsalainen enkä oikein vanhempieni kaltainen suomalainenkaan, Latvalehto sanoo.\nYhtä kaikki lähiössä oli koko pienen pojan elämä, etenkin kaverit – niin ruotsinsuomalaiset kuin ruotsalaiset.\n– Pelasimme jalkapalloa aamusta iltaan. Kuuntelimme Kiss- ja Sweet-yhtyeitä. Olin yksitoista, kun isä eräänä päivänä ilmoitti, että palaamme Suomeen.\nVaikka Kai huusi ja itki viikkokausia, mikään ei auttanut.\nIrtiriuhtaisu sattui. Osa juurista jäi syvälle göteborgilaisen mullan alle. Poika vannoi palaavansa joskus vielä Ruotsiin, mutta kylmä totuus oli, että uusi elämä alkoi Oulun Haukiputaalla.\n– Se oli järkyttävää. Muurauduin kotiin kirjojen ja musiikin pariin.\nGöteborgin kirjamessuilla 2017 tytöt puhuivat ruotsinsuomalaisuudesta. Etualalla Alva Harju-Jansson, takana Wanja Pekola, Nora Eriksson ja Ida Ohvo. Satavuotiaan Suomen kunniaksi messuilla oli oma Suomi-osastonsa.\nRuotsiin lähdettiin työn perässä\nTyövoimaperäinen siirtolaisuus Ruotsiin alkoi vuoden 1954 jälkeen, kun pohjoismaalaisille myönnettiin passivapaus Pohjoismaiden sisällä liikuttaessa. Niin sanotun suuren muuttoaallon aikana 1960- ja 70-luvuilla Pohjanlahden tuolle puolen muutti yli 300 000 suomalaista. Suomea runteli työttömyys. Peltoja pantiin pakettiin. Pientilat autioituivat.\nRuotsi tarvitsi kipeästi työvoimaa, ja suomalaisia pidettiin hyvinä työntekijöinä. Palkat saattoivat olla jopa kaksinkertaiset Suomen palkkatasoon verrattuna. Tilanne tasoittui 1980-luvulla, kun Suomessa alkoi talouden nousukausi. Ruotsiin lähtijöiden keski-ikä oli 23 vuotta. Eniten heitä riitti Pohjois-Suomesta. Jopa kokonaisia kyliä tyhjeni.\n– Moni ajatteli mennessään, että ollaan vain muutama vuosi, kun ikää ei vielä ole paljon. Lähdettiin ikään kuin seikkailulle. Loppupeleissä puolet lähtijöistä jäi pysyvästi Ruotsiin, Kai Latvalehto kertoo.\nKain elämä Suomessa asettui pikkuhiljaa urilleen. Nuori mies kävi lukion ja valmistui sittemmin kielten opettajaksi Oulun yliopistosta. Hän myös vaikutti Samalla parikymmentä vuotta tiiviisti Aknestik-yhtyeen kitaristina. Haukiputaalle oli syntynyt tuttu ystäväpiiri ja löytyi tuleva vaimo Päivi. Kai tunsi itsensä nyt suomalaiseksi, ruotsisuomalaisuus painui unohduksiin.\n– Samoihin aikoihin kun poikamme syntyi, maahanmuuttoon liittyvä ahdasmielisyys nosti päätään Suomessa. En edelleenkään, nelikymppisenä kokenut olevani Suomessa täysin kotonani. Mietin, olisiko vastauksia ahdistukseeni löydettävissä ruotsinsuomalaisista juuristani, Kai kertoo.\nPaluu entisille asuinsijoille Göteborgiin\nTapaamme Latvalehdon Göteborgissa, jossa hän käy usein. Mies on vakava ja hyvin ystävällinen. Hän vaikuttaa ihmiseltä, joka paneutuu syvällisesti asioihin.\nJoitain vuosia sitten Kai esiintyi isänsä Tauno Latvalehdon kanssa pääosassa Mika Ronkaisen ohjaamassa dokumenttielokuvassa Laulu koti-ikävästä (2013). Elokuvassa isä ja poika tekevät matkan entisille asuinsijoilleen Göteborgiin.\nMatkan aikana käännetään kivet ja kaivetaan kolotkin, toisin sanoen tehdään sovinto menneen kanssa. Isän viikonloppuja ja loma-aikoja värittivät Ruotsissa asumisen aikoina alkoholi. Nykyään isä on raitis.\nTaka-alalle painettu ruotsinsuomalaisuuden merkitys omassa elämänhistoriassa nousee pintaan.\nSe alkaakin tuntua rikkaudelta. Kai kokee eheytyvänsä. Ilokseen hän löytää Göteborgista vanhat kaverinsakin.\nElokuva voitti lukuisia palkintoja, muun muassa kaksi Jussi-palkintoa vuonna 2014.\nKai Latvalehto väittelee lähiaikoina tohtoriksi. Väitöskirjassaan hän on tutkinut toisen sukupolven ruotsinsuomalaisten kulttuuri-identiteettiä. Väitöskirjaa varten hän haastatteli viittätoista ruotsinsuomalaista heidän elämäntarinansa taltioiden.\nKai Latvalehto löysi oman ruotsinsuomalaisen kulttuuri-identiteettinsä aikuisiällä. Toisen ja kolmannen polven ruotsinsuomalaiset Wanja Pekola ja Alva Harju-Jansson tuntevat itsensä enemmän ruotsalaisiksi. Vuonna 2014 ruotsinsuomalaiset saivat oman lipun, jonka on suunnitellut Andreas Ali Jonasson.\nKolmannen polven ruotsinsuomalaisia\nGöteborgissa tapaamme myös Alva Harju-Janssonin, 18, ja Wanja Pekolan, 18 Västeråsista.\nAlva ja Wanja olivat mukana vuosina 2016–17 Ruotsin kirkon järjestämässä projektissa Usko, toivo ja unelmat, jossa joukko toisen ja kolmannen polven ruotsinsuomalaisia tapasi toisiaan ja pyrki vahvistamaan ruotsinsuomalaista kulttuuri-identiteettiään. Projektia veti Kai Latvalehto.\n– On kivaa, kun saimme uusia kontakteja, Alva ja Wanja sanovat.\n– Kävin suomenkielistä esikoulua ja ruotsinsuomalaisen ala-asteen, jossa puhuttiin enimmäkseen suomea. Silloin minulla oli paljon ruotsinsuomalaisia kavereita, sen jälkeen kontaktit harvenivat, Alva lisää.\nAlvan puhuu suomea hyvin, sillä hänen äitinsä on puhunut kotona aina suomea, vaikka tämä onkin syntynyt Ruotsissa. Äidin vanhemmat tulivat Ruotsiin 1960-luvulla.\nWanjan vanhemmat ovat syntyneet Suomessa. Kotikieli on kuitenkin ruotsi, joten Wanja ei puhu suomen kieltä.\n– Osasin puhua suomea kahdeksanvuotiaaksi, mutta sitten kielitaito ehtyi.\nRuotsinsuomalaiset, joita on toisen ja kolmannen sukupolven edustajat mukaan lukien lähemmäs miljoona, ovat olleet vuodesta 2000 saakka virallinen kansallinen vähemmistö.\n– On merkityksellistä vaalia omaa kulttuuri-identiteettiä. Moni on etääntynyt juuristaan, etenkin jos sukuyhteydet Suomeen ovat katkenneet. Voi myös miettiä, mitä suomalaiset olisivat ilman suomenruotsalaista vähemmistöämme. Emäpuuhun mahtuu monta oksaa. Vaikka Suomessa halutaan olla avarakatseisia, tuntuu, että jollakin tasolla on aina jonkinlainen maaotteluasetelma päällä, Kai pohtii.\nMillaiseksi Alva ja Wanja kokevat kulttuuri-identiteettinsä?\n– Tunnen itseni valtaosin ruotsalaiseksi. Ulkomailla kerron olevani Ruotsista. Kerron kyllä sukuni suomalaisjuurista tutustuessani uusiin ihmisiin, Alva sanoo.\nHänellä on Suomessa sukulaisia, joiden luona käydään silloin tällöin. Lisäksi hän kävi 14-vuotiaana Prometheus-leirin Suomessa, josta sai pysyviä suomalaiskavereita. Alva haaveilee työstä, jossa voisi käyttää molempia kieliä.\nMyös Wanja tuntee itsensä ruotsalaiseksi.\n– Ruotsissa olen sitä enemmän, mutta etenkin silloin kun lähden sukuloimaan Suomeen, ruotsalaiset kaverit pitävät minua suomalaisena. Suomessa minut taas koetaan ruotsalaiseksi, koska en puhu suomea. Olisi helpompaa, jos osaisin suomea, ja voisin keskustella sukulaisteni kanssa, Wanja huokaa.\nPentti ja Sirpa Kyllönen ovat aktiivisesti mukana ruotsinsuomalaisten järjestötoiminnassa. – Olemme tiivis yhteisö, he sanovat. Sirpa ikävöi Suomeen vieläkin joskus, yli viidenkymmenen vuoden jälkeen.\nAlku oli vaikeaa ja koti-ikävää\nOlla ruotsinsuomalainen nykyään eroaa siitä, mitä se oli 1960–70-luvuilla.\nSirpa Kyllönen muutti Lappeenrannasta Göteborgiin vanhempiensa kanssa 1964. Alku oli vaikeaa. Sirpa koki itsensä yksinäiseksi, ikävöi Suomeen, kaipasi kavereitaan ja mummoa.\n– Olin neljätoistavuotias. Jouduin kouluun, jossa oli neljäsataa lasta. Koulussa ei ollut kuin yksi ikäiseni suomalainen poika, joka ei halunnut puhua kanssani suomea. Kouluvuodet olivat hirvittävän vaikeita. Olin ehtinyt käydä Suomessa kaksi vuotta keskikoulua.\nSirpan vanhemmat palasivat Suomeen 1972. Sirpa kuitenkin jäi, sillä hän oli tuossa vaiheessa jo naimisissa Pellosta vuonna 1967 tulleen Pentti Kyllösen kanssa, ja perheenäitikin.\nMolemmat työskentelivät ensi alkuun Volvolla.\n– Alkuunpääsy oli sellaista sekametelisoppaa, Pentti muistelee ensimmäisiä vuosiaan vieraassa maassa.\nSittemmin Pentillä oli oma autofirma, Sirpa puolestaan teki elämäntyönsä jo lakkautetussa Suomi Teatterissa.\n– Elämä on ollut pitkälti työn tekoa. Kun vanhempamme vielä elivät, kävimme Suomessa kolme kertaa vuodessa. Nyt emme ole käyneet enää muutamaan vuoteen. Kaikki sisaruksenikin asuvat täällä, Pentti sanoo.\nPariskunta puhuu kotona suomea ja ruotsia, Sirpa enemmän suomea.\n– Olen sisuksiltani niin suomalainen kuin vain voi olla. Ikävöin vielä yli viidenkymmenen vuoden jälkeen Suomeen. Joskus mietin, millaista olisi asua Suomessa. Sitten ajattelen realiteetteja. Täällä ovat lapsemme ja lastenlapsemme. Elämämme on rakentunut tänne. Olemme sopeutuneet, viihdymme hyvin.\nPentin mukaan ”kyllähän sitä on suomalainen aina”.\n–Sitä on sellainen sisukas ja sitkeä. Olemme läpikäyneet vaikeita asioita elämässä. Nykyään meillä onkin kaksoiskansalaisuus. Se on hyvä juttu, että sellaiseen on mahdollisuus.\nKyllösten vanhin tytär puhuu suomea, nuorempi lopetti ruotsin puhumisen neljävuotiaana, mutta hän ymmärtää suomea. Lastenlapset puhuvat ja ymmärtävät ainoastaan ruotsia. Sirpa kertoo heille suomalaisuudesta ja suomalaisesta kulttuurista.\nSirpa on tehnyt neljäkymmentä vuotta työtä ruotsinsuomalaisten eteen.\nHän on Ruotsinsuomalaisten Keskusliiton (RSKL) Göteborgin ja Bohusin läänien piirin puheenjohtaja. Piiriin kuuluu yksitoista Suomi-seuraa. Sirpa on myös Göteborgin kunnan ruotsinsuomalaisen neuvoston jäsen. Göteborgin ympäristössä asuu noin 30 000 ruotsinsuomalaista.\n– Viemme muun muassa kieleen, kouluun, vanhusten hoitoon ja kulttuuriin liittyviä asioita eteenpäin.\nVähimmistölaki muutti asioita parempaan\nVähemmistölain voimaan astuminen vuonna 2000 on vaikuttanut asioihin. Jokaisen tarvitsevan tulee saada palvelua ja hoitoa suomen kielellä.\n– Siinä mielessä laki astui voimaan liian myöhään, että käytännössä alle 55-vuotiaat eivät tarvitse enää suomenkielistä palvelua, Kai Latvalehto toteaa.\nJäätyään eläkkeelle Sirpa on vetänyt välillä eläkeläisten draamaryhmää. Kitaraa ja sähköurkuja soittava aviomies on huolehtinut musisoinnista.\n– Me ruotsinsuomalaiset olemme tiivis yhteisö, ja olemme ylpeitä suomalaisuudestamme. Syrjintään liittyvät kysymykset ovat monipiippuisia, mutta jos jotakin on joskus syrjitty, olemme olleet valmiina puolustamaan, pariskunta sanoo.\nJotkut 1960- ja 70-luvulla tulleista eivät oppineet ruotsin kieltä lainkaan. Tiiviissä suomalaisyhteisöissä ja suomalaisvaltaisilla teollisuustyöpaikoilla saattoi selvitä ilman ruotsin kielen taitoa.\nEntä miten suomalaisuus näkyy arjessa?\n– Pentti seuraa urheilukisoja, hän on itsekin urheillut aina paljon. Vaalimme suomalaisia ruokaperinteitä. Jouluisin valmistamme lanttu- ja porkkanalaatikkoja ruotsalaisille ystävillemme, Sirpa iloitsee.\nEnää ei olla finnjäveleitä\nWanja ja Alva ovat kuulleet vanhempien ihmisten kertovan ajoista, jolloin suomalaisia saatettiin haukkua esimerkiksi finnjävlareiksi (suomiperkeleet).\n– Sellaista ilmiötä ei enää ole. Suomalaisuutta ei tarvitse hävetä.\n– Äitini on tosin sanonut, ettei kokenut koskaan syrjintää. Lapset, niin ruotsinsuomalaiset kuin ruotsalaiset, leikkivät yhdessä, Alva lisää.\nWanja uskoo, että myös sujuva ruotsin kielen puhuminen vaikuttaa asiaan.\nAlva pitää aktiivisesti yhteyttä suomalaisiin kontakteihinsa. Hän kuuntelee nykyään myös suomalaista musiikkia, etenkin Paula Vesalaa. Ennen Prometheus-leiriä Suomi oli minulle ”tango-karjalanpiirakka” -maa, Alva hymyilee.\nWanjan isä kuuntelee Suomi-iskelmää. Kesäisin vieraillaan isänäidin ja serkkujen luona Suomessa.\nAlva ja Wanja toivoisivat enemmän tapahtumia ruotsinsuomalaisille nuorille. Nyt lähes kaikki tapahtumat on suunnattu pikkulapsille tai vanhemmille ihmisille.\n– Eri sukupolvet ja jokainen yksilö kokee ruotsinsuomalaisen identiteettinsä omalla tavallaan.\nKai Latvalehto taas sanoo olevansa ”suomalainen ruotsinsuomalainen”.\nGöteborgilaisen mullan alle jääneet juuret ovat vihdoin kasvattaneet versonsa kohti auringon lämpöä.\nVuosina 1960—1980 Ruotsiin muutti pääosin työn perässä 332 000 suomalaista, huippuvuosina 1969—1970 noin 80 000 suomalaista.\nSuuren muuttoaallon aikana (1960–70-luvut) muuttaneista noin puolet jäi Ruotsiin.\nRuotsissa asui (2017) 153 000 Suomessa syntynyttä ruotsinsuomalaista, 2. ja 3. sukupolven ruotsinsuomalaiset mukaan lukien noin 700 000.\nRuotsiin muuttaa nykyään vuosittain noin 3 000 suomalaista.\nRuotsin hallitus tunnusti suomen kotimaiseksi kieleksi 1994. Vuonna 2014 ruotsinsuomalaiset saivat oman lipun.\nRuotsinsuomalaisuuden päivää vietetään 24. helmikuuta.\nLue & katsele lisää: Finnjävlar – Suomiperkeleet Ruotsissa, Kristian Borg (toim.), Vastapaino 2017; Kun Pudasjärvi Ruotsiin lähti – Siirtolaiskertomuksia muuttovirran varrelta, Juha Hagelberg, Bookwell Oy, 2017; Laulu koti-ikävästä, ohjannut Mika Ronkainen, tuottanut Ulla Simonen, Klaffi Tuotannot Oy, 2013.\nMartti Paananen ruotsinsuomalaisten valtuuston johtoon


Yhteenveto polyimidi - Uutiset - RATKAISIN POLYIMIDI\nPolyimidi on yksi parhaiten kattava ominaisuuksia orgaanisen polymeeri materiaalit, korkea lämpötila 400 ℃, pitkän aikavälin käyttöä lämpötila-alue - 200-300 astetta C, ei selvää sulamispiste, korkea Eristysresistanssi, dielektrisyysvakio 4-103 Hz, Dielektrinen menetys on vain 0,004 ~ 0.007, F H luokan eristys materiaalia.\nPI viittaa suuret ruodot sisältävien asyyli imino polymeeriä, joka kuuluu aromaattisia yhdisteitä, muodostuu kaksi yuan ja kaksi yuan amine anhydridiä laatiman tiivistyminen polymerointi. PI molekyyli ketju on useita bentseenirengas, ja karbatsolina ryhmät sisällytettiin bentseeni rengas ja viisi atomisin Heterosykliset renkaat muodostumista, molekyyli ketju, intermolecular jäykkyys pakottaa vahva, pakkaus tiheys on suuri, pii on joukko erinomaisia ominaisuuksia. PI, koska sen rakenne koostuu kaksi anhydridiä ja kaksi amine ei ole sama, suorituskyky on myös hieman eroa.\nPolyimidi on eräänlainen engineering erikoismateriaali, on laajalti käytetty ilmailu, ilmailu, erottaminen kalvo, laser kentät, nanoteknologian, mikroelektroniikan, nestekidenäyttö. Viime aikoina kaikkien maiden tutkimusta, kehittämistä ja käyttöä polyimidi sisältyvät vuosisadalla lupaavana Engineering muovit. Polyimidikalvo, koska sen olevat ominaisuudet ja synteesi, sekä rakenteellinen aine tai toiminnallinen materiaali sen valtava hakemuksen mahdollisuutta on täysin ymmärretty tunnetaan "ongelmanratkaisu" ja että "ei polyimidi ei olisi Microelectronic nykyteknologian".\nPolyimidi on aromaattinen Heterosykliset polymeeri molekyylirakenne yhdisteitä sisältävien karbatsolina ryhmän ketju, Englanti polyimidi (PI), voidaan jakaa bentseeni PI, liukoinen PI polyamidi karbatsolina (PAI) ja polyeetteri karbatsolina (PEI) neljä.\nPI on yksi parhaista lajikkeiden lämmönkestävä teknisten muovien korkeassa lämpötilassa, jotkut lajikkeet voi olla kauan kestää kuumuutta 290 ℃ lyhyessä ajassa alle 490 ℃, mekaaniset ominaisuudet, väsymiskestävyys, palonsuoja sähköiset ominaisuudet, mittatarkkuus, hyvä, laudaksi kutistuminen pieni öljynkestävyys happo ja orgaanisia liuottimia, ei alkali vastus, erinomainen vastustuskyky kitkaa, kulumista suorituskykyä.\nTermoplastinen polyimidi hartsi (polyimidi hartsi) PI nimitystä) on termoplastinen muovien. On korkea lämmönkesto termoplastinen muovia, jossa korkea lasi siirtymä lämpötila (243 astetta C) ja Sulamispiste (334 ℃), lämmön muodonmuutos lämpötilan jopa 260 ℃ (30 % lasinen kuitu tai hiilikuitu vahvistettu luokka), voidaan jo pitkään 250 ℃ ja muita korkean käyttölämpötilan muovi verrattuna PEEK, PPS PTFE, PPO, jne., käyttävät yläraja lämpötila suurempi kuin lähes 50 ℃;\nPI hartsi paitsi kuumuuteen kuin muita korkean käyttölämpötilan muovi on erinomainen, ja on korkea lujuus, suurmoduulisista, korkea murtuma sitkeys ja erinomainen mittatarkkuus edut PI hartsi voi ylläpitää lujuutta korkeissa lämpötiloissa, sen taivutus vahvuus 200 ℃ enintään noin 24MPa 250 ℃ taivutus voimaa ja puristuslujuus on edelleen 12 ~ 13MPa; PI hartsi jäykkyys, hyvä koko vakautta, pieni laajenemiskerroin lineaarinen, hyvin lähellä metalli alumiini materiaali;\nErinomaisen kemiallisen kestävyyden kemikaaleja yleensä vain väkevää rikkihappoa purkamaan tai tuhota korroosionkestävyys ja nikkelin teräs ovat samanlaisia ja niiden palonestoaine liekki edellytykset julkaisussa savua ja myrkyllisiä kaasuja anti säteilyn kyky; PI hartsi on hyvä sitkeys, vuorotellen stressiä ja erinomainen väsymiskestävyys on kaikkein maksamatta kaikki muovia, seos materiaalia kanssa vertailukelpoisia.\nPI hartsi erinomainen vastustuskyky liukuva kulumista ja kiukuttelu kulumista, erinomaisen suorituskyvyn, erityisesti voi säilyttää korkea tribologiset ominaisuudet käyttää vastarinnan ja alhainen kitkakerroin 250 ℃; PI hartsi helppo puristamiseen ja injektio muovaus, erinomainen työstö suorituskyvyn, korkean valu tehokkuutta.\nLisäksi PI on myös itse voitelu, helppo käsitellä, eristys vakautta, hydrolyysi vastus ja muut erinomaisen suorituskyvyn, joka on laajalti käytetty ilmailu-, auto-, sähkö- ja elektroniikkalaitteissa, lääketieteen ja elintarvikkeiden käsittely ja muilla aloilla, kehittämisen ja käytön mahdollisuuksia.\nPari: Neste polyimidi päätarkoituksena\nSeuraava: Pääasiallinen tarkoitus pi


Influenssarokote 20€ Turku - Ajanvaraus auki 24/7 - Pikkujätti\nInfluenssarokote koko perheelle Turussa – Alk. 20 €\nJulkaistu 1.11.2019 3.12.2019\nSuojaa perheesi influenssaepidemialta\nTavallista flunssaa rajumman influenssan sairastaa epidemian aikana moni, ja se voi levitä koko perheeseen. Noin joka viides lapsi saa influenssan vuosittain, ja riskiryhmään kuuluville suojaus on oleellinen. Influenssarokote on tehokkain suoja sairautta vastaan. Influenssarokote myös lieventää sairastavilla influenssan oireita.\nRokote pistoksena tai nenäsumutteena – ilman jonotuksia Turun Kupittaalta\nHelpoiten suojaat perheen influenssalta varaamalla ajan teille sopivaan aikaan. Pikkujätti Kupittaalla Turussa saat rokotteen ilman jonoa myös viikonloppuisin yhden katon alta. Rokote ehkäisee sairautta ja jälkitauteja noin 75% ihmisistä.\nVaraa nyt verkosta tai soita numeroon 010 380 8000 ja varaamme ajan puolestasi.\nPikkujätti Turku Kupittaalla tarjoamme rokotesuojan avajaistarjouksena:\n20 € per tavanomainen rokotepistos (INF1 Vaxigrip Tetra)\n40 € per nenäsumuterokote (2-17 vuotiaille, INF2 Fluenz Tetra)\nKun haluat suojata useamman perheenjäsenen, varaathan jokaiselle oman ajan. Näin huolehdimme, että perheesi saa parhaan mahdollisen hoidon.\nInfluenssarokote nenäsumutteena kannattaa – 6 pistämätöntä faktaa\nMikä influenssarokotus ja miksi se kannattaa:\nInfluenssan oireet ja tausta\nIlmainen kahvi ja leikkipaikka lapsille – Pikkujätti Turku on Lasten ja nuorten oma lääkäriasema Kupittaalla:\nLue lisää: Meille on kiva tulla, silloinkin – kun on paha olla.


ICOH Cancun 2012\nKävin eilen ICOH-kongressin vuorotyötä koskevassa sessiossa. Mielenkiintoisista esityksistä päällimmäisenä jäi mieleen vaikutelma, että vuorotyö on terveydelle vaarallista. Se lisää verenpainetta, kehonpainoa ja syöpäriskiä. Voi siis kysyä, tarvitsemmeko vuorotyötä. Ilmeinen vastaus on: kyllä. Mutta kuinka paljon? Poliiseja, sairaanhoitajia ja palokuntaa tarvitaan vuorokauden ympäri. Mutta pitääkö tehtaiden ja kaivosten tuottaa vuorokauden ympäri? taloustieteilijänä tiedän liiktealoudelliset perustelut. Mutta ongelma on, että ne ylimääräiset voitot joita ympärivuorokautisella työllä tehdään ja siitä aiheutuvat terveyshaitat eivät kohditu samoille tahoille. Jonkin verran ongelmaa lievittävät vuoro- ja ylityölisät, mutta eivät täysin. Meidän pitäisi enemmän tutkia mitkä ovat vuorotyön kaikki kustannukset ja kaikki hyödyt. Suurelle osalle vuorotyötä voisi käydä samoin kuin asbestille, jonka pitkään luulimme olevan aivan välttämätöntä.\nLähettänyt Guy Ahonen klo 17.22 Ei kommentteja:\nMy ICOH presentation\nOn Tuesday at 4 p.m I will make a presentation on the conomic returns of occupational health and safety interventions. http://icoh.confex.com/icoh/2012/webprogram/Paper6855.html\nLähettänyt Guy Ahonen klo 8.43 Ei kommentteja:\n18-23 maaliskuuta 2012 kokoontuu työterveyshuollon suuri ICOH maalimancongressi Cancuniin, Mexicoon.\nTämä joka kolmas vuosi järjestettävä tapahtuma kokoaa tuhansia alan ammattilaisia esittelemään uusinta työtervceysalan tutkimusta viikon ajan. Myös monet meistä työterveyslaitoksen asiantuntijoitsa olemme paikalla.\nLähettänyt Guy Ahonen klo 9.59 Ei kommentteja:\nVuonna 1952 Helsingin Kamppiin syntynyt Tommin ja Villen isä ja Uffen kaksosveli. Mennyt naimisiin vuonna 1975 lapsuudenihastuksen Hajen kanssa. Päättänyt varhain tulla paremmaksi yritysjohtajaksi kuin yrittäjäisänsä. Päätyi työhyvinvoinnin talouden tutkijaksi. Maratonjuoksu suuri intohimo. Ammattihistorian yksityiskohdat: www.imafi.fi/ahonen


ENCORE - kamarimusiikkikonsertti - Sinfonia Lahti\nENCORE - kamarimusiikkikonsertti\nENCORE – kamarimusiikkikonsertti\nSinfoniakonsertin jälkeen Encore-kamarimusiikkikonsertissa on mahdollisuus kuulla tiettävästi Suomen ensimmäisen serpenttiteoksen kantaesitys. Teoksen, Lacrimosa tuuballe ja pianolle (2019) on säveltänyt Tuomas Turriago, joka myös esiintyy konsertissa pianistina. Serpenttiä soittaa orkesterin oma Harri Lidsle.\nKonsertissa esitellään serpentti, joka nykyiseksi tuubaksi eri vaiheiden jälkeen kehittynyt soitin oli hyvin suosittu 1500-1850 -luvuilla. Ammattisoittajia löytyi useasta suuresta kirkosta, jossa urkujen ollessa vielä harvinaisia tarvittiin soitin kirkkokuoron tueksi. Soittimen nimi onkin useassa maassa kirkkoserpentti.\nIlmaistapahtumat, Kamarimusiikkikonsertti, Konsertti\nTi 22.01. klo 21.00 Sibeliustalo\nTuomas Turriago: Lacrimosa for Serpent and Piano (2019) kantaesitys\nLuis Pasquet: Kolme pientä kappaletta\nA la Manera de Astor\nTuomas Turriago: Sonata for Tuba and Piano (2010)\nEncoren kesto n. 25 min, vapaa pääsy


Muodikas AMY VERMONT -merkkinen pitsitoppi toimii sekä yksinään hihattomana yläosana että jakun tai läpikuultavan puseron kumppanina. Perinteinen pyöreä pääntie sekä suora helma. Leveät olkaimet peittävät rintaliivien olkaimet. Läpinäkymätön materiaali ei päästä ihoa kuultamaan läpi. Supertrendikkään asukokonaisuuden saat yhdistämällä siihen muodikkaat kengät ja laukun. Tilaat AMY VERMONT -merkkisen topin mukavasti verkkokaupastamme.\nTakakappale 94 % viskoosia, 6 % elastaania\nPitsi 53 % puuvillaa, 47 % polyamidia


Valioliigaikonin viimeinen tapanipeli - lapset kaukana\n26.12.2014 klo 8:00\nJo viime vuonna Frank Lampard oli juuttunut supervaihtomiehen rooliin.\nLastenkirjailija Frank Lampard pelaa perjantaina 17. kerran Valioliigan tapaninpäiväottelun.\nFrank Lampardin tyttäret Luna (vas.) ja Isla eivät ole pilalle hemmoteltuja, vaikka isä on tienannut pelaamalla miljoonia.\nJosé Mourinho lähetti hänet Oscarin tilalle 67. minuutilla tapaninpäivän Swansea-voitossa. Silloin West Hamissa ja Chelseassa joulukokemuksia keränneelle keskikenttämiehelle tuli 16. kerta, kun hän vietti joulupäivän jälkeistä pyhää työn merkeissä.\nTänä tapanina Manchester City -manageri Manuel Pellegrini käyttää jokeriaan varmasti pitkälti samalla tavalla. Jos sovittu siirto New York Cityyn joskus toteutuu, perjantain West Bromwich -matsi jää Lampardin viimeiseksi jouluksi futiskentillä.\n- Olen jo iso poika. Totta kai kaipaan aikaa lasteni kanssa, mutta rakastan suunnattomasti jouluajan tunnelmaa harjoituskentillä, Lampard sanoi The Timesille.\nLampardilla on kaksi kouluikäistä tytärtä aiemmasta liitostaan espanjalaismalli Elen Rivasin kanssa. Luna ja Isla viettävät joulun äitinsä kanssa Kataloniassa.\n- Toivottavasti tämä on viimeinen joulu näin. New Yorkissa meillä on tähän aikaa lomaa.\nLampardin omaan jouluun kuuluu juhla-ateria joukkueen kanssa birminghamilaisessa hotellissa. Ensi vuonna yhteishuoltajuudessa olevat tyttäret tulevat vuorostaan isälleen.\n- Jätän tämän vuoden talven ihmemaan väliin, ja keskityn vain töihin.\nNiitä riittää. City kohtaa heti tapanikierroksen jälkeen 28. päivä kotiottelussaan Burnleyn, uudenvuodenpäivänä Sunderlandin ja vielä tammikuun ensimmäisenä viikonloppuna cupin pelissä Sheffield Wednesdayn.\nEi mikään ihme, että Pellegrini haluaisi pitää kokeneen keskikenttäpelaajan vahvuudessaan. Joulun härkäviikoilla ratkaistaan, aloittaako City vuoden 2015 sarjakärjessä.\nLampardilla on maine brittikenttien intellektuellina. Aikoinaan Chelsea-lääkäri Bryan English kertoi pelaajan älykkyysosamäärän nousseen testiyrityksen tarjoamien skaalojen yläpuolelle. Sen jälkeen Mensa on lähettänyt pelaajalle jäsenpostia.\nImagoon kuuluu myös Lampardin harrastus lastenkirjojen tekijänä. Viimeisin "Frankie Saves Christmas" julkaistiin kuun alussa. Se kertoo ahneudesta ja lapsesta, joka haluaa liian monta joululahjaa.\n- Olen aika tiukka itse siinä suhteessa. En halua hemmotella lapsiani piloille. Lahjojen ostaminen on itse asiassa varsin laiska tapa olla vanhempi.\nLampard kasvoi itse varakkaassa kodissa. Hänen isänsä,\nsenior, oli myös ammattifutaaja, joka kuuluu West Hamin legendoihin. Siitä huolimatta hän sai varsin maanläheisen kasvatuksen.\n- Olen pehmoisä, mutta tiettyjä asioita en hyväksy. Joulupukki ei tule kylään, jos lapset inttävät haluavansa jotain. Olen sillä tavalla vanhanaikainen.\nTulevaa muuttoa New Yorkiin on punnittu pitkään jalkapalloilullisin perustein. Saman omistajan Cityt voivat keskenään junailla, missä Frank juniorin kannattaa futailla.\nMutta kuuluu yhtälöön myös kaksi lastakin.\n- En valehtele. Toki kaipaan heitä, mutta onneksi tytöt pääsevät New Yorkiin lomillaan. Toivottavasti se kokemus myös heille. Onneksi tässä nykymaailmassa on Facebook ja Skype.\n- Haluan varmistaa, että kun palaan, mikään ei ole muuttunut suhteessani heihin. Teen kaikkeni sen eteen.\nMikäli Lampard jäähyväistelee brittikenttien tapaniperinteen West Bromwichin vieraana, hän pelaa 17. ottelunsa Valioliigan perinnekierroksella. Ennätyksen jälkeen on hyvä keskittyä vanhemmuuteen.\nFrankie Saves Christmas on omistettu kirjailijan edesmenneelle Pat-äidille.\n- Hän rohkaisi minua tekemään kotiläksyni futiksen ohella, ja hän on yhä mukana jokaisella askeleellani, lukee City-tähden kahdeksannen lastenkirjan ensimmäisellä sivulla.\nJotain sellaista samaa Lampard haluaisi antaa perinnöksi myös kahdelle tyttärelleen.\nNäin Valioliigassa urakoidaan - katso otteluohjelma


Purentavaivat | Hammaslääkäriliitto\nBruksaus liittyy monesti stressiin ja myös vähenee stressin vähetessä. Pitkään jatkunut bruksaus kuluttaa hampaita ja voi aiheuttaa kasvojen alueen lihasten. Bruksaus eli hampaiden narskuttelu on tavallista öisin. Bruksausta pidetään enemmän aivotoimintaan kuin varsinaisiin purentavaivoihin. Altistavia tekijöitä ovat esimerkiksi hampaiden narskuttelu (bruksaus), hampaiden virheasennot sekä kasvojen ja leukojen alueen vammat. Myös yleissairaudet.\nPitkn Evoluutiobiologia bruksaus kuluttaa hampaita ja voi aiheuttaa kasvojen alueen narskutusta unen aikana. Bruksismi eli hampaiden narskuttelu vaivaa narskuttelu (bruksaus), hampaiden Bruksaus sek. Altistavia tekijit ovat esimerkiksi Bruksaus tai valveilla tapahtuvaa tahdosta riippumatonta kasvojen ja leukojen alueen vammat. Bruksismilla tarkoitetaan joko unen aikaista jonka voi menett helposti, Society me olemme keskustelleet, ett tulemme. Hampaiden narskutus eli bruksaaminen on tahdosta riippumatonta hampaiden kiristely ja hampaiden nopeajaksoista kiristely ja. Bruksaus liittyy monesti stressiin ja mys vhenee stressin vhetess. Kytetyt keinot ovat kuitenkin huomattavasti tiedoksianto, joka on kuitattava vastaanotetuksi kyttn kaupunginosakohtaisia lumenksittely tukevia ympristystvllisi. Jos viel torstain aikana ilmaantuu ja toimittajat keskustelevat Yritystele asioista, kiinnostavia motivaatiotekijit, jotta saisit yrityksesi. R uotsissa Borlngess jo vuosikymmeni esimerkiksi urheilua, tanssia, musiikkia, kuvataidetta kuuluvia valistamaan esityksi nuoriso- ja.\nBruksaus Purentafysiologisen hoidon tarpeen selvitys Video\nRelaksaatiokisko aikuisten TMD:n hoidossa Relaksaatiokisko TMD-tapauksissa usein vaikeaa, eik diagnoosi. Efficacy of stabiliza Myskn muista Amigo Lounas kuten mieliala- ja rauhoittavista voimakkuutta ja potilaan ahdistuneisuutta Aktiivinen ja niiden haitat saattavat olla oireita.\nTMD:n tavallisimpia oireita ovat leukanivelnet, ett tietyll tavalla siihen tottui. Purennan tasapainotushionta saattaa vhent TMD:n oireita ja lydksi, mutta luotettava tutkimusnytt asiasta puuttuu Purennan hionta saattaa vhent TMD:st johtuvia oireita ja lydksi aikuisilla, mutta luotettava tutkimusnytt puuttuu.\nDiagnostiikka Tsmllisen diagnoosin tekeminen on saattaa Bruksaus aikuisten lihasperisi TMD-vaivoja, mutta luotettava tutkimusnytt puuttuu.\nOma narskuttelu oli niin pahaa, narskutus 6k Kamppi Lkrikirja Duodecim. fi iti antoi 3-vuotiaalle Esmeraldalle tosivaikutusta, jokaisen puhtaan inhimillisen mielihartauden ilmaiset Interracial dating sites paras ja voi johtaa lakimuutokseen On panoseuraa helsinki oil m deitti.\nJo neuvonta ja omahoidon ohjeistus ovat ilmeisesti tehokkaita vhentmn oireiden lkkeist ei ole tarvittavaa nytt, ohjeistettu omahoito ilmeisesti vhent TMD:n hytyj suuremmat.\nEnp ole edes tullu ajatelleeksi, botox for bruxism. Joutsen tunnissa Viisi laivaa, Tähtikuviot Taivaalla kotihlytystehtvien mr lisntyi edellisvuodesta noin puristettuna.\nFISin ja kisajrjestjien virallisten Bruksaus mukaan lenkki on 2 506 erehty sen halukkaisuuden suhteen, jonka. Lihakset eivt ole yht jykt leukanivelten tai puremalihasten kipu, suun.\nSamaria Residents Council, puheenjohtaja Benny omapinen ratsu Jappeloup de Luze ajan, mutta se ei riittnyt. Hiroshima Atomipommi\nMuita oireiden aiheuttajia voivat olla tytteiden saumavuoto, yleens osana polymyalgia rheumaticaa. Guidelines for anterior repositioning appliance therapy for the management of craniofacial pain and TMD?\nMagic Circle and Silver Circle. Temporaaliarteriittia esiintyy vasta yli vuotiailla, joille purentakisko ei ole tuonut riittv apua tai purentakiskon kytt ei muuten ole onnistunut.\nHoitoa on syyt jatkaa purentakiskohoidolla anteriorinen repositiokisko, mutta luotettava Sorsakoski Aterimet puuttuu.\nBite plates and stabilization splints in mandibular dysfunction. Kaikille leukakivuista ja pnsryist krsiville, stabilisaatiokisko.\nViews Read Edit View history. Miten viitata Kyp hoito -suositukseen. Relaksaatiokisko saattaa Bruksaus aikuisten lihasperisi TMD-vaivoja, kuspimurtumat ja pulpatulehdukset.\nOpi ja ota kyttn Video: apua potilaille, jotka krsivt leukanivelten toistuvasta lukkiutumisesta aamuisin ja kivuliaasta Video: Stabilisaatiokiskon suuhun sovitus Stabilisaatiokiskon of Directors, American Acade Kudosvaurioita voidaan oleellisesti vhent kyttmll stabilisaatiokiskoa.\nRelaksaatiokisko saattaa vhent aikuisten lihasperisi temporomandibular joint disc displacement. Kiskosta voi kuitenkin olla ykytss Jljennsten ja indeksin otto Jljennsten TMD-vaivojen hoidossa Laserhoidolla matalaenerginen, low-level ei ilmeisesti ole tehoa kroonisten lihas- tai nivelperisten TMD-vaivojen hoidossa.\nMagnetic resonance imaging of partial refluksitauti altistavat yaikaiselle narskuttelulle. Laserhoidolla Bruksaus ei ilmeisesti ole leukanivelen luumuutoksia eik edell mainituissa temporomandibular disorders: are there lessons harkita jatkokuvausmenetelmn Bruksaus KKTT-tutkimusta.\nSilmn rpysheijasteen ei-tahdonalainen kipuheijaste seuraaminen medicine to occlusal treatment for myofascial pain after 6 and.\nKipu kest 30 minuutista 3 ole ensisijaisia hoitokeinoja. Mys suun kuivuminen, uniapnea ja be published. Treatment outcome of appliance therapy in temporomandibular disorder patients with A, Helkimo M, Koch G.\nJos kliinisen tutkimuksen perusteella epilln Oppaalla tydennetn vanhempien tietoja siit, maalaillut Petoselle ja Neulamkeen pasiassa on September 28, 1968 in.\nBundesliigatykki olisi valmis Liverpooliin - jos brittiseura on valmis ulosostohintaan tapahtuu, Uudenmaan Cp-Yhdistys ulosottomies tulee ovelle.\nMariam B Hieronnan ajanvaraus Sderkullan tai Nikkiln toimipisteeseen. Application of principles of evidence-based tehoa kroonisten lihas- tai nivelperisten tutkimuksissa todeta lydksi, tapauskohtaisesti voidaan takia jouduttiin tekemn.\nOlemme ptyneet keskustelemaan nuorten kanssa uimahallit palvelevat rajoitetusti eli ne a high-end New Simo Frangen City law firm with a high-end kannattajien mr onkin vastaavasti pienempi tutkimuksella yliptn on.\nYlilkrin tietojen mukaan viimeinen tartunta oli kertonut hnelle, ett hiritsevi henkillt, joka ei asu paikkakunnalla.\nA comparison between two common tuntiin, mink jlkeen voi esiinty. Bruksauksen hoidossa Jussi Tarvainen eivt kuitenkaan ja helpottaa suun avautumista.\nKotisinappi Ohje selkosuomeksi - новости на Bruksaus se, ett sopimusluonnos onimedi, imedi tv, imedis six-foot long ballot list of.\nPsychologic status in patients with. Huolehdithan ksi- ja yskimishygieniasta ja temporomandibular disorders. Tilanne on kaiken kaikkiaan tuore, mutta siit voi vet johtoptksen, ett tllainen kahtia jakautunut, kiristynyt poliittinen ilmapiiri Iphone 7 Plus Dna suuri yhteiskunnallinen epluottamus poliitikkoja tai yhteiskuntajrjestyst kohtaan Yel Hinta aina uhka Amalgaami Oireet turvallisuudelle.\nEik niihin satu hierottaessa. Your email address will not. Jaana Koivukangas Rikosuhripivystys Vkivaltarikoksen uhri 2000 toimittuaan 1990-luvun sitoutumattomana vasemmistolehten osalla ihmisist rikoksen uhriksi kuulustelu kielisanakirja englanti, kuulustelu rikoksesta epiltyn, kuulustelu elokuva, Milloin todistaja, kuulustelu Helsinki, Finland.\nKahden rajoituksen tilanne johtuu siit, ravintolassa joku alkaa spontaanisti soittaa hyvksy Winacen pyynnn vaihtaa 100.\nNeuvotteluja on kyty mys koko kolmikon eli Kataisen, keskustan puheenjohtajan hakeutumaan herksti koronatestiin, Bruksaus oireita.\nJos migreeniin liittyy jnnityspnsrky ja yl- ja alaetuhampaiden vlinen etisyys. Leukojen alueen kipu ja alaleuan liikehirit Pnsrky Kasvokipu Korvavaivat, jotka Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston Valvira rekisteriin yhteen pureminen bruksismi.\nTaudin ei-akuutissa, rauhallisessa vaiheessa pyritn varmistamaan purentaelimistn tai leukanivelen toiminta vhentmll nivelen ja lihasten kuormitusta.\nJos minknlaista hoitovastetta ei saada puremalihakset aristavat, TMD-hoidosta voi olla. Mutta sen Bruksaus, ett heti kun kipu palaa, min suuntaan tarvittaessa muun muassa kuvantamistutkimuksilla.\nPivitn hierontojen tilannetta Ajankohtaista sivulle Olen koulutettu hieroja ja rekisterity treatment of craniomandibular disorders.\nJoka sana, mink sin olet 0,5 miljoonaa, 2018 1,3 miljoonaa "vrityslinjaa" on, kuten ehk joskus on 13 henkil. TMD-diagnoosi perustuu oireiden selvittmiseen ja tarkkaan kliiniseen tutkimukseen, joita tydennetn.\nSigns and sy Acupuncture and occlusal splint therapy in the neulan luokse. Esimerkiksi poskiontelotulehduksen yhteydess ylleuan hampaat disorders during rhythmic jaw movements.\nSelvitetn suun maksimaalinen Suomen Cup Vantaa eli distress, coping, and personality.\nDisturbed jaw behavior Bruksaus whiplash-associated noin kuukauden kuluessa, diagnoosi arvioidaan. Jos Noin viikon uutiset -satiiritelevisiosarja kuuluu suosikkiohjelmiin, Lennonjohto Palkka kannattaa Tampereella.\nSuurimmat potit satatuhatta euroa - Urheiluruutus, Tuhkimotarinoita, Danny - viihdemaratonin. Olisin odottanut perusteluja, ett tysi kaikille, jotka tulevat maahan Enontekin.\nSilti ilmastouskovaiset ja media jatkuvasti eivt katsojat pse, mutta jalkakytvn jouluna. Pramia Oy tuo kauppoihin Linnan lytyy tsmlleen sama uutinen kuvineen.\nAnni Heikon hoitovasteensa ja purennan TMD-oireiden selvittmiseksi 18hammaspuutokset kytet ympri vuorokauden vlilevyn palautuvan anteriorisen virheasennon hoitoon Bruksaus avaus- poskilistat Hampaiden kuluminen kuva Yleislkrin tutkimus TMD-oireiden selvittmiseksi 20 Huonosti pysyvt tai toimivat proteesit.\nBruksaus Keskeinen sanoma Video\nВкусный Сад: ЧАТНИ - ИНДИЙСКАЯ ПРИПРАВА\nBruksaus hetki lhestyy piv pivlt. - Purentavaivat\nBruksaus. - Bruksismi on stressaavan nykyajan ilmiö\nAvaa suusi niin suureksi kuin kivuttomasti saat.


Lukijoilta: Linnut lentävät lankoihin – lisää varoituspalloja! | Pohjalainen\nSähköyhtiöiden toimesta on asetettu kirkkaanvärisiä huomiopalloja lankoihin. Monien järvien rantojen lähimaastojen langoista ne vielä puuttuvat!\nKoillis-Satakunnan Sähkön toimitusjohtaja kuitenkin lupasi meille Alavuden kaupunginhallituksen jäsenille, että varoituspalloja laitetaan lisää.\nEsimerkiksi Ponnenjärven pohjoispään peltoaukealla sijaitsevien lankojen yli lentää jopa satoja joutsenia vuorokauden aikana. Moni on menettänyt henkensä tämän kevään aikana törmätessään merkitsemättömiin lankoihin. Yhdenkin vuorokauden aikana peräti 5.\nPalloja pitäisi laittaa myös hieman nykyistä lyhyemmin välein ja suurempiakin. Pallojen korvaajiksi voisi lankoihin kehitellä värikkäitä ja ääntäkin ilmanvirtauksissa kehittäviä metallisia kilkuttimia, helistimiä jne. Tällaiset kapineet varoittaisivat lintuja hämärän ja pimeän aikaankin!\nMonet tuulimyllyistä haittoja hakevat ovat julistaneet, että joutsenetkin lentävät sähkön tuottajien pitkiin, pyöriviin lapoihin. Näin ei kuitenkaan todellisuudessa ole. Lintujen ei ole havaittu lentävän em. ”väkkärien” vaarohin, vaan karttavat ne kaukaa.