Kristallin hohtoa: Uusia ja poistuvia Muumimukeja\nSatuMaria 26. tammikuuta 2014 klo 11.13\nCride -Kristallin hohdosta! 29. tammikuuta 2014 klo 12.42\nCride -Kristallin hohdosta! 29. tammikuuta 2014 klo 12.44\nMarianne N 26. tammikuuta 2014 klo 16.20\nCride -Kristallin hohdosta! 29. tammikuuta 2014 klo 12.46\nCride -Kristallin hohdosta! 29. tammikuuta 2014 klo 12.47\nLaura - Heinässä Heiluvassa 27. tammikuuta 2014 klo 0.21\nCride -Kristallin hohdosta! 29. tammikuuta 2014 klo 12.49\nCride -Kristallin hohdosta! 29. tammikuuta 2014 klo 12.51\nCride -Kristallin hohdosta! 29. tammikuuta 2014 klo 12.53\nCride -Kristallin hohdosta! 29. tammikuuta 2014 klo 12.55


Harkimo ministeri Harakan osakesäästötilipuheista: ”Tyypillinen sosiaalidemokraattinen lausunto” | Talouselämä\nHarkimo ministeri Harakan osakesäästötilipuheista: ”Tyypillinen sosiaalidemokraattinen lausunto”\nVeroetu. Harry Harkimon mielestä osakesäästötili voi hyödyttää kaikkia, ei vain ennestään hyvinvoivia. Inka Soveri\nVuoden alussa käyttöön tullut osakesäästötili jakaa politiikkojen mielipiteet. Liikenne- ja viestintäministeri Timo Harakka (sd) on sanonut kyseessä olevan veroetu pienelle joukolle ennestään hyvinvoivia suomalaisia (AP 2/2020). Harry Harkimo on eri linjoilla.\nHjallis Harkimon salkku on nyt liian pullea – "Olen melkein varma, että osakkeet tulevat vielä alas"


Toisen taivaan alla: Meitsit maksaa, Sievitalo raksaa, kuka vastaa?\nYksi tärkeimmistä rakennuttajan vastuista on palkata osaava ja vastuullinen työnjohto. Käytännössä se tarkoittaa rakennusprojektista vastaavaa mestaria, pääsuunnittelijaa, KVV- ja IV-vastaavia. Melko monella talotoimittajalla on olemassa omat mestariskontaktinsa, joiden yhteystiedot on saatavilla jos talokauppoihin päädytään.\nSievitalollakin oli luottomestari, josta asiakkaiden suosituksesta meillekin kerrottiin. Hmm. Törmäsin hiertävään ongelmaan: en epäile, etteikö talotoimittajien kontaktilistoissa olisi ammattitaitoista henkilökuntaa. Taatusti on, mut maailma ei aina ole niin yksinkertainen. Eteenkin vastaavan mestarin kohdalla mietityttää se, että "kenen puolella" rakennusvalvonnassa ollaan, jos talotoimittaja on se mitä kautta mestarin oma leipä irtoaa. Tuleeko eturistiriitoja? Koitetaanko reklamaatioita ja korjauksia painaa villasella tai hyväksyä helposti aikataulupaineessa? Vai olenko vain skeptinen, epäluuloinen eukko?\nKun tarkoitus olisi, että vastaava mestari on rakennuttajan edunvalvoja, päätimme hommata mestarimme muita teitä. Sit heräskin kysymys; mitä teitä? Mestarointifirmoja on tarjolla ja niitä voi haravoida tarjouspyyntöjä askarrellen. On hankalaa kuitenkin tehdä tarkkaa kuvausta siitä mitä mestarilta odottaa, jos ei itse työnkuvaa tunne. Kaikki on ammattilaisen varassa. Ostat sian säkissä. Loistokkaan palkintoporsaan tai mutaisen kuikelon.\nSelvää on se, ettei osaavan mestarin palkkaamisesta kannata säästää. Oikealla valinnalla rakennuttaja voi säästää tulevaisuudessa tuhansia ja tuhansia. Väärä valinta voi tulla kalliiksi jos se johtaa rakennusvirheiden laiminlyöntiin. Hinnan vaihdellessa 2000-6000€ välillä rakennuttajan kannattaa miettiä millaista mestaria ja pääsuunnittelijaa oma projekti tarvitsee. Jos hanke on muuttovalmistalon tapaan selkeä, voi vastaava mestari usein hoitaa myös pääsuunnittelijan virkaa. Jos taas kyseessä on oma suunnittelupaketti omine arkkitehteineen sekä eri tahoilta kaavittuine suunnitelmineen ja piirrustuksineen, voi olla eduksi olla erillinen pääsuunnittelija, joka vastaa suunnitelmien keskinäisestä ja hankekohtaisesta sopivuudesta.\nOikean työnjohdon palkkaamiseksi ohjeet ovat selvät. Kilpailuttakaa, haastatelkaa. Tehkää kirjallinen sopimus sisältäen sen, mitä työhön kuuluu, kuinka usein raksalla käydään, kuka hoitaa luvat ja katselmusten tilaukset jne. Mustaa valkoiselle siitä mikä tuntitaksa, mitkä kilsakorvaukset, miten ja missä vaiheessa laskutetaan jne. Jep, selkis!\nÖöh. Sitten seuraa amatöörirakentajan haparointia. Netistä löytyy niukanlaisesti käyttökelpoista tietoa. Lähipiiriin ei kuulu osaajia. Firmat on firmoja. Miten siis maalla toimitaan? Mietitään ketä tunnetaan, ketä on tutun tuttu ja sit otetaan luuri käteen. Todetaan, et rakennusbuumin nostaessa päätään, voi vastaavakin olla kiven alla. Vanha raksainsinööri-tutuntuttuni oli hukkumassa omiin töihinsä, ei uskaltanut ottaa lisäpestiä. Tarkaksi mieheksi kehuttu mestari kyliltä arasteli hänkin kesään ajoittuvaa rakennusaikaa ja kiirettä omilla työmaillaan. Kolmannella yrittämällä luurin päähän saatiin vanhan liiton rakennusmestari, joka on valvonut useita työmaita aiemminkin kunnassamme ja tuntee tienoon.\nTavataan tontilla. Mies on rauhallisen oloinen, kuusissakymmenissä oleva herra, jonka kädenpuristus on karhumainen ja katse mietiskelevä. Välillä tuntuu, että papupatamainen luonteeni on pistoksissa mestarin verkkaisuuden kanssa. Rakennusmestari katsastaa tontin ja alustavat suunnitelmamme. Juttelemme projektista, vastaavan tehtävistä, kustannusarviosta. Päätetään jatkaa projektia yhdessä, lyödään kättä päälle. Niin meillä on mestari ja pääsuunnittelija. Mustaa ei tosin ole valkoisella. (Virhe!!, kiljuisi moni.) Sopimussisältönä on molemminpuolinen luottamus. Työn määrä muokkautuu tarpeen mukaan. Ja lasku tulee perässä. Näin mailla.\nLähettänyt Ruska klo 23.48\nMinttu 10. maaliskuuta 2017 klo 16.56\nToivottavasti valinta osui oikeaan!\nRakennusprojektissa juuri kaikki tällainen asioiden, joita ei itse ihan ymmärrä, selvittely ja kilpailutus on rahan (puutteen) lisäksi ainoa, joka hidastaa hommaan alkamista. Eihän tuo rakettitiedettä ole ja kaiken voisi selvittää, mutta onhan siinä ihan hirveä homma. Teillä näyttää olevan asiat jo hyvällä mallilla.\nRuska 10. maaliskuuta 2017 klo 17.46\nPikkuhiljaa, pikkuhiljaa, yksi asia kerrallaan :) Olet oikeassa, pähkättävää tuntuu riittävän. Nyt ymmärrän niitä jotka rakentaa toistamiseen; toisella kerralla pääsee keskittymään olennaiseen.\nKilpailutuksen suhteen toiset on kyl meitä aktiivisempia. Voisihan sitä kilpailuttaa kaikki nippelit ja nappelit. Silloin jossain varmasti säästäisi. Mut yhteensovittamisen ja vastuun näkökulmasta säätöä olisi tiedossa, joten me säästytään monelta kun paketti tulee isolta osin samalta puljulta. On yksi osoite, johon reklamaatiot osoitetaan. Yksi numero josta jälkien korjaaja tarvittaessa ilmestyy.


Tyhjäkäynnit minimiin - Lemminkäinen\nKoneiden käytössä tarvitaan tervettä järkeä. Aiheeton tyhjäkäynti tulee kalliiksi sekä ympäristölle että yritykselle. Vältä turhaa tyhjäkäyntiä -kampanjan avulla olemme edistäneet työkoneidemme tarkoituksenmukaista käyttöä ja vähentäneet tyhjäkäynnistä aiheutuvia päästöjä.\nKoneetkin tarvitsevat taukoja\nVuonna 2016 kampanjoimme Vältä turhaa tyhjäkäyntiä -teemalla päällystyksen ja kiviaineksen työmailla, kaikissa toimintamaissamme. Tavoitteenamme on ollut edistää työkoneidemme taloudellista ja tarkoituksenmukaista käyttöä. Olemme vähentäneet koneiden turhasta tyhjäkäynnistä aiheutuvia päästöjä ja kuluja sekä pidentäneet samalla koneidemme käyttöikää.\nKannattaako jättää kone käyntiin?\nTietyt työvaiheet ja tekniset syyt, kuten koneen moottorin lämmitys ja lämmön tasaus, vaativat työkoneiden tyhjäkäyttämistä.\nKalustomme on niin monipuolista, että on mahdotonta antaa yleispäteviä ohjeita. Ohjaamosta poistuessa kuskin pitäisi kuitenkin aina miettiä muutamaa asiaa: ”Mitä teen seuraavaksi? Olenko pois kauan? Onko järkevää jättää kone käyntiin?"\nKampanjassamme neuvoimme henkilöstöllemme koneiden oikeanlaista käyttöä ja taloudellista ajotapaa sekä kerroimme hyödyistä, joita saavutamme tyhjäkäynnin minimoinnilla.\nVälttämällä työkoneiden tarpeetonta tyhjäkäyntiä olemme vähentäneet polttoaineen kulutusta ja ilmapäästöjä. Arvioimme, että tyhjäkäyntiä vähentämällä vuosittaiset hiilidioksidipäästöt pienenevät määrän, joka vastaa henkilöautojen päästöjä noin 18 000 000 ajokilometrillä.


Miksi kalentereita on vain jouluna? | Neulekirppu's Weblog\n7 responses to “Miksi kalentereita on vain jouluna?”\n21 joulukuun, 2007 7:42 pm\nTerve vaan Kani!\nOn sulla kuitenkin hienoa, on kalenteri ja kaikki, minulle ei KooTee hankkinut ollenkaan sellaista, lupasi kyllä, mutta muka unohti=)Ottivat vielä sen mönkijänkin pois, tämä kyllä vielä muistetaan. Katsotaan nyt sanko edes mitään joululahjaa???\nMinulla ei ole oikein nyt haluja kirjoitella mitään joten toivotan sinulle, Kani oikein hyvää joulua ja kerrotaan sitten ensi vuonna mitä tääsä pyhinä on tapahtunut ja touhuttu.\nNo, sano nyt sille Kirpulle ja Neiti 4W le terveisiä ja heille myös hyvät joulut.\n21 joulukuun, 2007 9:48 pm\nMustalle kanille hyvää joulua, samoin Neulekirpulle.\n21 joulukuun, 2007 10:08 pm\nPääsihän se Musta Kani linjoille vielä ennen jouluakin – Kirppu oli kiltti. Muista Kani olla kiltti takaisinkin, ei pureksittuja johtoja eikä muutakaan jäyhnää, nythän on joulu!\nJännittääkö neiti 4W:tä jo joulun läheisyys? Varmaan. Jaksamista ja odotuksen iloa!\n22 joulukuun, 2007 12:19 am\nKikikulta toivottaa Mustalle kanille, neiti4 v:lle ja kirpulle (onneksi siinä on emännän sanastosta tuttu etuliite neule- !! ) oikein lutuisen mukavaa joulun aikaa ja onnea vuodelle 2008!\nKikikulta ja emäntä\n22 joulukuun, 2007 11:07 am\nTerve, terve Viivi!\nTäällä kuulkaa jää nykyään jalkoihin.\nHuh. Et usko, mitä porukkaa.\nJoo en usko, että minäkään sitä autoa saan, enkä\nmitään muutakaan kunnollista. Mutta tuo on niin\ntörkeää, että otetaan mönkijä pois. Olisit\nvoinut joulunpyhinä ajella tänne, niin olisi menty\nsitten tuonne Laajavuoreen vähän hämäränhyssyn koitettua\n😀 siinä olisikin ollut porukalla ihmettelemistä, kun oltaisiin\najeltu. Olisivat varmasti ajatelleet, että glögi oli aivan liian\nvahvaa tänä vuonna.\nHyvää joulua sinnekin päin Viivi!\nKerro KooTeellekin terveisiä.\nKiitos Kirsi, kerron terveiset.\nSä Mari yrität vähän vissiin puolustella tuota\nKirppua, vai? No saat anteeksi näin joulun kunniaksi.\nKirppu suuttui eilen neidille, kun neiti veti\nteippiä koko rullan johonkin kääreeseensä.\nKirppu sanoi sille, että ei yhteen lahjaan tarvita\nnoin paljon teippiä. Kirpulta loppui teippi ja se\njoutuu hakemaan tänään lisää.\nNeiti sanoi, että tarvitaan ja se haki lisäksi maalarinteippiä.\nNyt on lahja tosi hyvin kiinni. Siinä on saajalla puuhaa vähän\nKerro Leenalle oikein paljon terveisiä.\nKirppu ei ole tänä syksynä paljoakaan neulonut, mutta\ntuota tilkkupeittoa nro 4 se on pistellyt.\nSe on kuulemma hyvällä mallilla.\nKaikille vielä yhteisesti:\nKirppu yrittää ehtiä toivottelemaan kaikille vielä hyvää joulua\njokaisen omaankin blogiin, mutta ellei se ehdi\nniin omasta ja Kirpun sekä neiti 4ween puolesta hyvää\njoulua 2007 ja onnellista vuotta 2008!\n23 joulukuun, 2007 6:52 pm\nLoistava bisnesidea! Tädillä (ja yhdellä hänen ystävälläänkin) oli vaikeuksia löytää tänä vuonna joulukalenteria. Jos kalentereita olisi eri vuodenajoille (pääsiäiskalenteri, juhannuskalenteri jne.), niin joulukalenteritkaan eivät katoaisi kaupoista. Ostajia löytyy pilvin pimein, se on fakta. Rahoitus noin hienoon liikeideaan irtoaa helposti lähimmästä pankista.\nKiitä Kirppua puolestani. Erinomaisen valoisaa joulua ja rikasta uutta vuotta!\n27 joulukuun, 2007 11:43 am\nMinä taidankin olla ensimmäinen musta business-kani, vai mitä?\nKiitos Iines-sinulle, sillä ilman sinua minä en olisi saanut omaa


Tiedote Vastalääke ry:n kaudelle 2020 – Vastalääke\nTiedote Vastalääke ry:n kaudelle 2020\nTeksti: Oskari Välimäki & Tatu Han\nVastalääkkeen uusi hallitus tiedottaa jäsenilleen tulevasta kaudesta 2020.\nHei Vastalääkkeen jäsen!\nVuosi ja vuosikymmen on vaihtunut kuten myös Vastalääke ry:n kausi sekä hallitus. Seuraavassa hallituksen uusi kokoonpano, tiivistys ensimmäisen toimintakauden tapahtumista ja suunnitelmamme seuraavalle vuodelle.\nUusi hallituksemme, alla olevassa kuvassa ylhäältä vasemmalta alkaen:\nPäätoimittaja Elias Mokkala\nTapahtuma- ja kouluvierailuvastaava Saara Suvanto\nPuheenjohtaja Oskari Välimäki\nToimitussihteeri Miikka Kiviranta\nKoulutusvastaava Sauli Seittenranta\nViestintävastaava Mia Muhonen\nTalous- ja jäsenrekisterivastaava Rebecca Suomi\nVarapuheenjohtaja ja sihteeri Kristiina Makkonen\nJäsen Tatu Han\nVastalääkkeen hallitus kaudella 2020\nLyhyt katsaus edelliseen kauteen – Tatu Han, puheenjohtaja 2019\nVuosi 2019 oli Vastalääke ry:lle kiireinen vuosi. Heti yhdistyksen perustamisen jälkeen vuoden 2018 lopussa media kiinnostui meistä valtavasti. Yhdistys sai valtakunnallisesti paljon näkyvyyttä uutismediassa, televisiossa ja lehdissä. Läpi vuoden aktiivit kävivät luennoimassa eri koulutustilaisuuksissa ja tapahtumissa. Lisäksi Turun yliopisto antoi hienon tunnustuksen toiminnallemme Vuoden kieliteko 2019 -palkinnolla.\nKeväällä jäsenemme kirjoittivat terveysaiheisia artikkeleita nettisivuillemme Kansanvalistusseuran järjestämässä koulutushankkeessa. Hanke rahoitettiin Opetus- ja kulttuuriministeriön rahoituksella ja yhteistyössä toimi Lääkärin sosiaalinen vastuu ry ja professori Juhani Knuuti.\nSyksy menikin lähinnä yhdistyksen tunnettavuuden lisäämisessä lukuisissa edustustilaisuuksissa. Se oli hyvä hengähdystauko miettiä, mitä toiminnalta oikein haluamme ja miten tavoitteet saavutetaan.\nTulevan kauden toimintasuunnitelma – Oskari Välimäki, puheenjohtaja 2020\nSeuraavan vuoden aikana tavoitteena on laajentaa yhdistyksen toimintaa maantieteellisesti. Kävimme Helsingissä viime vuoden lopussa esittelemässä toimintaamme lääketieteen ja farmasian opiskelijoille. Innokkaita aktiiveja löytyi paljon.\nKoulutus Helsingissä lääketieteen ja farmasian opiskelijoille helmikuussa, puhujina mm. Lääkäri Anni, Tiedetoimittajien liiton pääsihteeri Ulla Järvi ja professori Juhani Knuuti\nKoulutus Turussa lääketieteen opiskelijoille\nYhdistyksen toiminnan aloittaminen Helsingissä ja Kuopiossa\nVastalääke pitää tasaisin väliajoin illanviettoja, joihin kaikki jäsenet ovat tervetulleita. Kannattaa ottaa kaveri mukaan ja tulla tutustumaan paikan päälle Vastalääkkeen porukkaan. Tarjolla on aina iltapalaa ja herkkuja.\nVastalääkkeen hallitus 2020\nKirjoittaja on turkulaistunut lahtelainen ja lääketieteen opiskelija vuodesta 2016, jonka arki rakentuu lähinnä lääkäriksi ja aikuiseksi kasvamisen, urheilun sekä ystävien ympärille. Hän panostaa omassa elämässään mieluummin perusasioihin ja pitkäjänteisyyteen kuin viimeisimpiin terveystrendeihin. "Innostuin Vastalääkkeen perustamisesta, sillä haluan tarjota ihmisille luotettavan kanavan tutkitun tiedon lukemiseen. Lisäksi kyky ottaa kantaa ajankohtaisiin terveysväitteisiin on mielestäni hyödyllinen taito tulevassa ammatissani."\nKirjoittaja on turkulainen lääketieteen kandidaatti, joka toimi Vastalääke ry:n ensimmäisenä puheenjohtajana ja on nykyisin hallituksen jäsen. Tatu pitää paljon kirjoista, mutta vapaa-aika kuluu myös kavereiden ja urheilun parissa.


Hochriegl Blanc de Blancs - Tampereen viinitukku\nVäri herkän ja läpikuultavan vaaleankeltainen. Tyylikkään hienostunut ja voimakas mousse. Tuoksussa ripaus punaherukkaa, tuoretta mansikkaa, mangoa ja yrttisyyttä. Maku harmonisen täyteläinen, pehmeän silkkinen ja tyylikään hedelmäinen. Upea aperitiivi ja sopii hyvin tuoreiden hedelmien, kuten mansikoiden tai mangon kera sekä antipastoille.


Loimulle mielenkiintoinen passarivahvistus - Turku - UrheiluTurku.com - UrheiluSuomi\nLoimulle mielenkiintoinen passarivahvistus\n322490 Lentopallo - Lentopallon Mestaruusliiga 10.8.2015\nRaision Loimu sai viikonloppuna ratkaisun yhteen uuden joukkueen kokoamisen isoimmista ongelmista, kun maajoukkueen EM-kisojen isolle listalle nimetty passari Kasper Vuorinen (31 v, 190 cm) laittoi nimensä Loimun tarjoamaan sopimuspaperiin.\nVuorisen sopimus kestää lokakuun loppuun asti, mutta sitä on mahdollista jatkaa sen jälkeen. Vuorisen tähtäin on ulkomaan kentillä, josta pelipaikan löytyminen lokakuun jälkeen on hänen ykköstavoitteensa. Viime kaudella Vuorisen ulkomaanpesti ylitti valtakunnan päämedioidenkin uutiskynnykset, kun hän esiintyi ensimmäisenä suomalaisena erittäin kovatasoisessa Iranin Superliigassa Javanheri Gonbadin riveissä ja kirjoitti eksoottisista kokemuksistaan mielenkiintoista blogia.\n- Loimun ja minun intressit kohtasivat. Loimu tarvitsi pre-seasonille ja kauden alkuvaiheeseen pelaavaa passaria ja minä tarvitsin pelipaikkaa, jossa aloittaa kausi. Tämän jälkeen on tarkoitus lähteä ulkomaille, kun kiinnostava paikka löytyy. Loimulla on hieno tarina mahtavalla historialla, joten mielenkiinnolla odotan aikaa uudessa seurassa, kommentoi Vuorinen.\nLoimu on harjoitellut kuluvan kesän pääosin seuran kakkosjoukkueen passareiden pyörittäessä peliä harjoituksissa, kun liigajoukkueen ainoa sopimuksen alainen passari Ville Juntura on ollut maajoukkueen mukana Maailmanliigassa ja siihen liittyvissä leirityksissä. Maajoukkueen kiireet jatkuvat myös elo-lokakuussa, joten Loimu tarvitsi syyskuussa alkavaan Mestaruusliigaan sekä siihen valmistavaan jaksoon liigakokemusta omaavan passarin.\nKesken viime kauden kaularangan pullistuman vuoksi pelinsä päättänyt Kaius Peltonen ei ole vieläkään palautunut täyteen harjoituskuntoon, joten hänen paluun ja mahdollisen jatkosopimuksen varaan ei voitu Loimun taustajoukoissa laskea. Muitakin koti- ja ulkomaisia nimiä oli Loimun listalla ja nyt yksi listan kärkipään nimistä lopulta saatiin oranssi-mustaan paitaan.\nVuorinen on pelannut kotimaan pääsarjassa aiemimmin Hurrikaanin, MuurLen ja Tiikereiden riveissä. Tiikereissä hän voitti 2014 sekä Suomen Cupin kultaa että Mestaruusliigan hopeaa. Vuorinen on ollut maajoukkuelistoilla kesästä 2014 lähtien ja hän on mukana myös päävalmentaja Tuomas Sammelvuon tänään julkaisemalla EM-kisojen nimilistalla.


Asiakkaat palvelujen kehittäjinä : Kehitysvammaisten asumispalvelujen kehittäminen Juuan kunnassa - Theseus\nAsiakkaat palvelujen kehittäjinä : Kehitysvammaisten asumispalvelujen kehittäminen Juuan kunnassa\nNevalainen, Jaana (2016)\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli Juuan kunnan kehitysvammahuollon asumispalvelujen kehittäminen. Tavoitteena oli luoda malli asumispalveluyksiköstä. Opinnäytetyön tehtävänä oli myös asiakkaiden ja heidän läheistensä osallisuuden lisääminen. Opinnäytetyössä toteutettiin kehittämishanke, joka nimettiin ASKEL-asumispalvelujen kehittämishankkeeksi. Kehittämishanke toteutui tammikuun ja toukokuun 2015 välisenä aikana. Hankkeessa luotiin lisäksi kehittämisorganisaatio kehittämistyötä varten.\nOpinnäytetyön metodologisena valintana oli palvelumuotoilun menetelmä. Kehittämishankkeessa toteutettiin aloitus- ja päätösseminaarit, kaksi työpajaa, kaksi benchmarking-käyntiä, kaksi erillistä keskustelutilaisuutta sekä työpajojen ulkopuolella toimiva kamerakerho. Aineisto kerättiin palveluluotaimilla. Kehittämishankkeen kuluessa todettiin, että tarvitaan myös asiakkaiden palvelutarpeita kartoittava lomakekysely. Opinnäytetyötä varten nämä aineistot analysoitiin induktiivista sisällönanalyysiä noudattaen. Avoimeen osallistumiseen perustuvaan kehittämishankkeeseen osallistui kehittämisen aikana 28 asiakasta, 8 läheistä ja 15 kehitysvammahuollon työntekijää. Kyselyn vastausprosentti oli 80 %.\nAsumispalveluyksikön malliksi muodostui 8–10 asunnon muodostama asuntoryhmä. Ryhmämuotoisen asumisen vaihtoehtoa pidettiin parhaimpana ratkaisuna asumisen järjestämiseksi. Sen etuina nähtiin asumisen turvallisuus ja asumisryhmään liittyminen sekä samaan aikaan yksilöllisyys ja mahdollisuus tarvittaessa omaan rauhaan. Tarpeellisena pidettiin myös asumispalveluyksikön yhteyteen sijoittuvaa, mutta erillisenä tilana olevaa, vapaa-ajan tilaa ”Olkkaria”, joka tulisi avoimeen käyttöön kaikille juukalaisille kehitysvammaisille. Asumisessa tärkeiksi asioiksi nousivat osallisuutta, itsenäisyyttä ja hyvinvointia edistävät tekijät.


Suunnittele UMK-voittajan palkinto! | UMK21 | yle.fi\nSuunnittele palkinto. Kuva: Yle Uuden Musiikin Kilpailu 2020\nJulkaistu 15.05.2020 - 11:10 . Päivitetty 08.09.2020 - 00:00\nOnko palkinto perinteinen pokaali, lasiveistos, rautavaltikka vai mikä? Tämä jää yleisön päätettäväksi. Pääset äänestykseen tästä.\nTehtävänä on suunnitella kiertopalkinto, joka luovutetaan ensimmäistä kertaa vuonna 2021 UMK-voittajalle ja sen jälkeen se kulkee voittajalta seuraavalle. Kilpailuehdotukset tulee toimittaa sähköisessä pdf-muodossa. Raati tulostaa kilpailuehdotukset, joista pitää käydä ilmi palkinnon koko. Liitteeksi tuotantokustannusarvio ja lyhyt selostus palkinnon ideasta sekä käytettävistä materiaaleista.\nKilpailu on kaksivaiheinen. Esikarsinnan palkinnosta tekee ammattilaisraati. Yleisö saa äänestää viidestä raadin valitsemasta teoksesta voittajapalkinnon.\nKilpailun ensimmäinen vaihe alkaa 15.5. ja päättyy 7.9.2020.\nTänä aikana kilpailuun osallistuvat lähettävät piirroksen suunnitelmastaan ja suunnitelmat siitä, mistä materiaalista UMK-palkinto on määrä tehdä. Mukaan tulee liittää tuotantokustannusarvio. Asiantuntijaraati valitsee palkintoehdokkaat, josta yleisö saa äänestää voittajan.\nVoittajan äänestys alkaa 5.10. ja päättyy 16.10. - Äänestä tästä!\nRaadin valitsemille teoksen tekijöille ilmoitetaan henkilökohtaisesti 25.9.2020 mennessä, jos heidän teoksensa pääsevät äänestysvaiheeseen.\nVoittaja julkistetaan UMK21-pressitilaisuudessa ja UMK:n verkkosivuilla vuoden 2021 puolella.\nVoittaja saa suunnittelutyöstä 3000 euroa. Yle maksaa palkinnon tuotantokustannukset.\nOsallistu kilpailuun lähettämällä suunnitelmasi pdf-muodossa otsikolla UMK-kiertopalkinto osoitteeseen umk@yle.fi. Liitä mukaan tuotantokustannusarvio sekä lyhyt kuvaus työstäsi ja mitä materiaalia/materiaaleja työssäsi käytät.


Tampere - Palvaanniemi - Rivitalo - Anne LKV\nTampere – Palvaanniemi – Rivitalo\n3h, k/rt, vh, wc, kph, s, var., 78,5 m2\nPalvaanniemenkatu 11 J\nAinutlaatuisella alueella Iidesjärven luonnonsuojelualueen kupeessa rivitalon päätyhuoneisto. Asunnon tilat on porrastettu siten, että alatasolla on olohuone ja ruokailutila/keittiö ja ylätasolla makuuhuoneet, sauna, kylpyhuone ja wc-tila.\nTaloyhtiö sijaitsee kauniilla paikalla vain 4 kilometrin päässä Tampereen ydinkeskustasta. Alueella ei ole läpikulkuliikennettä sekä Iidesjärven ranta ja luonnonsuojelualue sijaitsevat aivan vieressä. Upeat ulkoilumaastot Iidesjärven ympäristössä ja Kalevanharjulla. Talvisin jäällä on hiihtoladut ja luistelurata.\n#annelkv #nytmyynnissä #tulijameni #terassi #tampere #palvaanniemi #rivitalo #omakoti #asuntokauppa #kiinteistökauppa #3H #kiinteistönvälitystoimisto #kiinteistönvälitys\n← Tampere – Nekala – Kerrostalo\nTampere – Amuri – Kerrostalo →


Postiväki aikoo pyytää lakolle tukea – pysähtyykö Suomi? - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nPostiväki aikoo pyytää lakolle tukea – pysähtyykö Suomi?\nJulkaistu: 19.11.2015 16:35\nPostin jakelua häiritsevä lakko alkoi iltapäivällä.\nPosti- ja logistiikka-alan unioni PAU aikoo pyytää tukitoimia muilta kuljetusalan ammattiliitoilta vauhdittaakseen työnantajia tekemään sovun Postin lakossa. Tukitoimien laajuudesta ei ole vielä tietoa.\nPostityöntekijöitä edustavan PAU:n puheenjohtaja Heidi Nieminenhttps://www.is.fi/haku/?query=heidi+nieminen viesti iltapäivällä, että tukipyyntö on tulossa, mutta vielä on epävarmaa milloin.\nKun PAU pyytää muilta liitoilta tukea, liitot päättävät tukitoimien laajuudesta itsenäisesti. Kuljetusalan tukitoimet voivat laajentaa työtaistelun satamiin, maantieliikenteeseen, laivoille, rautateille ja lentokentille.\nAuto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT kertoi eilen, että järjestöllä on valmiudet tehdä päätöksiä tukitoimista. AKT on jo asettanut SOL Henkilöstöpalvelut hakusaartoon. Posti on käyttänyt yhtiötä työvoiman vuokraamiseen.\nAKT:n puheenjohtaja Marko Piirainenhttps://www.is.fi/haku/?query=marko+piirainen ei ollut tänään päivällä tavoitettavissa kommenttia varten.\nSAK:n valtuusto on tänään ja huomenna koolla Kiljavan opistolla.\nNeuvottelut Postin lakon välttämiseksi kariutuivat eilen illalla. Työnseisaukset alkoivat tänään iltapäivällä kello 16 pääkaupunkiseudulla. Lakko häiritsee sanomalehtien ja muun postin jakelua.\nNeuvottelut jatkuvat ensi viikon maanantaina.\nHarri Pietarinen, Taloussanomat


Näytä vastaamattomat viestit | Näytä aktiiviset viestiketjut Tänään on 05 Heinä 2020, 12:41\n[ 2375 viestiä ] Mene sivulle Edellinen 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ... 48 Seuraava\nKuulostaa inhottavalta ja epäinhimilliseltä mestalta, ei jatkoon.\n29 Maalis 2019, 13:45\nMyös vastiikkeettoman sosiaalionnen takana on synkkä fasadi, jonka takana joku elättää sinutkin.\nJollei ole kollektiivista rahantekokonetta, tyyliin Norja.\n29 Maalis 2019, 15:16\nIhmettelin kun tuli postista ilmoitus, että olisi kirje noudettavana. Toimitusta yritetty onnistumatta. Ajattelin ruokikselta palatessa käydä tuon koukkaamassa mukaan, että mitäs nyt on tulossa. Tuohan oli mun tilaama aurinkokennokäyttöinen tuuletin. Kirje hyvinkin, eli noin 40 cm joka kanttiinsa oleva laatikko Ja just tänään kun piti urheilla fillarilla töihin. Saa jäädä tuo loota konttorille.. Ei ihme kun posti jupisee noista kiinanlähetyksistä. Ledien hinta on jo kivasti täällä härmässäkin tullut alas, ehkä kohta noita aurinkokennojuttujakin alkaa saada kohtuuhintaan. Nyt kuitenkin vielä ulkomailta hinta on kolmasosa.\nTuonhan meinasin laittaa koppiperäkärryyn ilmaa vaihtelemaan. Toimii kivasti ihan itsekseen. Liiterissä mulla on kanssa aurinkokenno-led valaisin pienellä akulla. En millään viitsinyt alkaa maakaapelia kaivamaan. Ainakin talven tuo on pelannut hienosti. Liiketunnistin ja hämäräkytkin jotka vahtii että se palaa vain kun on tarvis. Jos se vaikka joka toinen päivä palaa muutaman minuutin, niin tuntuu meidän talviaurinkokin siihen riittävän. Valotehokin on puiden hakuun vallan riittävä. Fiksuja systeemejä.\n29 Maalis 2019, 15:57\nLiiterissä mulla on kanssa aurinkokenno-led valaisin pienellä akulla. En millään viitsinyt alkaa maakaapelia kaivamaan. Ainakin talven tuo on pelannut hienosti.\nTalvella on vähiten aurinkolatausta ja eniten valontarvetta, joten jos se toimii talven, ei ole kesällä ongelmaa. Akkutekniikasta riippuen kannattaa toki katsoa riittävä akku, ettei pääse liian tyhjäksi etenkään pakkasen puolella - harva akku kun moisesta tykkää.\n29 Maalis 2019, 16:11\n^ Akku on integroitu siihen samaa mööpeliin. En ole aukonut. Noin itsekin ajattelin ja ruuvasin syksyllä seinään. Tuossahan kennon saa ulos johdon päähän ja itse akku/valaisin on sisällä liiterissä. Pari sellaista suunnattavaa spottia ja olikohan joku 3 W/kpl. Tuo tosiaan kun liiketunnistin on liiterin sisällä, niin se palaa vain kun on tosiaan tarvis eikä ole mikään ulkovalo. Kyllä tuo otsalampun voittaa.\n29 Maalis 2019, 16:18\nRahoitetaan sähköautot myymällä öljyä?\n29 Maalis 2019, 21:57\nKyllä! "koska mä voin". Ja asutetaan maaseutu ynnä rahastoidaan seuraaville 200 vuodelle hyvä pesämuna.\nMitä teki Arabimaat miljardeilla? Kultaisia falloksia ja Ruotsalaisia tykkejä.\nAi niin mulla on puuvajassa ihan vaan patteritoiminen samanlainen lamppu. Pari vuotta on nyt ekat paristot kestäneet, ens talveksi ajattelin vaihtaa. Eli n. 2,5€/v\n30 Maalis 2019, 09:09\nÖö, metaanin tiheys on normipaineessa 0,656 kg/m³, mikä vastaa 131 kg/m³ 200 bar paineeseen rutistettuna. 0,14x131 = reilu 18 kg.\nMuualla maailmassa maakaasu saattaa olla huonolaatuisempaa ts. siinä on vaikkapa parikymmentä % hiilidioksidia joukossa -> suurempi tiheys, mutta myös kulutus, kun polttoaine onkin laimennettua. S60 osalta löytyi speksinä 15,1 kg puhdasta metaania ja 17,6 kg pohjanmeren kaasua. V60 lie samalla setillä ja markkinointi on pyöristänyt nuo 16 kg kapasiteesiksi. Tankkien (3 kpl) koosta en löytänyt muuta speksiä kuin "refillable volume 21 m³" minkä on pakko olla ilmakehän paineessa -> noin 105 l pytyt yhteensä tässä autossa? Mikä sitten tekisi tankkausmääräksi vain vajaat 14 kg... ei hemmetti, osuu tasan viimeisimmän tankkauksen spekseihin. Minä luulin pyttyjen jääneen vajaaksi.\nAimmin sain menemään enemmän, mutta tällöin tankit mahd. täysin tyhjinä. Tuo "refillable" kuulostaa kovasti siltä kuin tankkeihin jätettäisiin normaalisti vähän kaasua jäljelle, mikä syö kapasiteettia & toimintasädettä.\nEdit: niinpä tietysti. 21 m³ pohjanmeren kaasua = 16 kg. Venäjältä tuleva kaasu on 98 % metaania, jolloin 21 m³ painaakin 13,7 kg. V60 kaasusäiliöiden kokonaistilavuus n. 120 l. Toisaalta kertaalleen mitattu liki 350 km toimintasäde vajaan 14 kg satsilla tarkoittaakin vain 4,1-4,2 kg/100 km kaasunkulutusta maantieajossa. Ei paha lukema lentotukialuksen kokoiselle ja painoiselle malmikasalle, mutta tässähän on vähän huijausta siinä mielessä, että kylmäkäynnistyksen jälkeen ajellaan ensimmäinen kilometri bensalla.\nEdit II: melko vakio on tankkausmäärä, 2 kpl otoksella 13,24-13,25 kg. Satsi kustantaa tasan 18 € ja sillä pääsee maantieajossa talvirajoituksin 320-350 km. Bensaakin kyllä menee, etenkin pätkäajossa. Nyt n. 800 km ajettu eikä bensamittari enää näytä täyttä tankkia\nViimeksi muokannut insinörtti päivämäärä 07 Huhti 2019, 18:01, muokattu yhteensä 1 kerran\n30 Maalis 2019, 17:14\nMitä löysin netistä tankkaustuloksia, niin aika isoa hajontaa samassa autossa samalla tankkauspisteellä. 90 litran säiliö ja 13,9-15,8kg on olleet täytöt likimain yhtä tyhjään tankkiin. Lämpötilankaan ei pitäisi vaikuttaa noin paljoa. Tuosta laskien 140 litraan pitäisi mennä yli 20kg, tai ainakin sen mukaan joutuu maksamaan...\nSikäli etsinkin tietoa, että paljonko mittarilla tulee kiloja eli maksua, kun oli jo tiedossa paljonko sillä tankilla pääsee.\n31 Maalis 2019, 09:35\nAvautumistopikin puutteessa mainittakoon tässä, että joidenkin englantilaisten veteraaniajoneuvojen varaosatilanne on suorastaan naurettava. Teoriassa melkein mitä tahansa palikkaa löytyy parilla klikkauksella uustuotantona, käytännössä lähes kaikki reprokama on joko käyttökelvotonta tai mittaamattoman lyhytikäistä. No onko se nyt sitten ihme, jos kolmentoista punnan iskunvaimennin on todellisuudessa ulosjoustonrajoitin ilman minkäänlaista vaimennusta, mutta... ÄÄÄÄÄÄH!\nKai se on mentävä Koivusen tiskille kyselemään mittojen mukaan. Siinä touhussa tulee takuulla ikävä Lappeenrannan Autotarvike Oy:tä. Ei nyt oikein huvita ostaa säädettäviäkään luokkaa satasen kappale +, mitä helvettiä mää teen säädettävillä autossa, jolla kierretään kerran kesässä muutaman sadan kilometrin lenkki ja siihen päälle käydään jokusen kerran iltakahvilla.\n31 Maalis 2019, 17:38\nVaalitkin ois tulossa. Pitäis taas joku numero raapustaa äänestyskopissa ja kuvitella että sillä olisi mitään vaikutusta. Mahtaa Brysselin herroja naurattaa nämä äänestyskoppitouhut.\nMikäs illuminati ne edustajat sinne sitten nostaa jos ei äänestäjä?\n05 Huhti 2019, 05:31\nTuskin herroja missään päin naurattaa äänestäminen, mutta kotimainen systeemi on kriittisen tarkistelun tarpeessa. Vaalipiirit ja suhteellinen vaalitapa sekä vaaliliitot joiden pohjalta saadaan vertausluku - jolla sitten tullaan valituksi tai ei... Olisi jotenkin lohdullisempaa että 1 ääni olisi äänestäjän kannalta ääni jolla joku ehdolla oleva henkilö valitaan. Kysymys valinnassa on siitä montako ääntä tarvitaan läpipääsemisen vertauslukuun ja mikä vaalipiiri on kyseessä. - Ajan tällä takaa sitä että jokaisen suomalaisen äänestäjän ääni olisi "yhtä vahva" - nykyisin on huomattavaa eriarvoisuutta äänestäjien välillä äänen painoarvolla. Edustuksellisen demokratian hyvä ja huono puoli on siinä että se toimii. Suomessa vain ei ole edustuksellista demokratiaa - tästä mielenkiintoisesta äänten painottamisesta johtuen (ennen kaikkea vaalipiirien mutta myös suhteellisen vaalitavan vuoksi). - Hyvä erottaa tässä suora kansanvalta, joka ehdottomasti ei toimi, mutta jota ei tietenkään sen epäkäytännöllisyyden vuoksi juuri harjoitetakaan - paitsi tietenkin tunnettuna esimerkkinä vaikkapa Brexit.\n05 Huhti 2019, 09:15\nVaalitkin ois tulossa.\nTyöpaikalla oli tänään varjovaalit, joissa äänestäjäkunta oli 13-17 -vuotiasta. Ylivoimainen voittaja oli Piraattipuolueen Mikko Heikkilä Riihimäeltä. Sattumoisin hän kilpailee numerolla 69.\n05 Huhti 2019, 16:13\nEU-parlamentti ilmoitti joulukuussa 2016 olevansa KORKEIN päätöksentekoelin koko EU-alueella eli myös Suomessa. Toivottavasti eivät naura, mutta pahoin pelkään.\nhttps://rayhablogi.blogspot.com/2019/03 ... ikaan.html\nPieni avautuminen siitä, että tämä ilmastohysteria on saavuttanut jo sairaat mittasuhteet. Koko ajan jauhaavat tätä televisiossa ja kaikkialla.\n05 Huhti 2019, 18:29\nTolla ilmastohöpinällä on hyvä viedä kansan huomio epämiellyttävämmistä asioista ja media kulkee kiltisti mukana.\n05 Huhti 2019, 19:05\nEU-parlamentti ilmoitti joulukuussa 2016 olevansa KORKEIN päätöksentekoelin koko EU-alueella eli myös Suomessa.\nNiin no, tuohan on vain mietintö Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdollisista kehityskuluista ja mukautuksista. Siitä on vielä aika taival uuteen perussopimukseen.\nSe on toki totta, että EU:n säädökset ovat etuajo-oikeutettuja kansalliseen lainsäädäntöön nähden. Mutta niinhän se on ollut "aina".\n05 Huhti 2019, 19:57\nMistä tietää että on ehtinyt elämänsä aikana asentaa muutaman autoradion?\nSiitä, että aikataulu menee näin:\n20:11 - kiroan irkissä kadonnutta mikrofonia\n20:14 - Tiige kertoo että häneltä voisi löytyä sopiva naapurikylältä\n20:38 - Tiige kertoo ehkä sopivan mikin löytyneen\n20:40 - lähden hakemaan mikrofonia\n21:35 - Soitin on asennettu alkuperäisen tilalle, konfiguroitu bluetoothia, Equa, DSP:tä ja värimaailmaa myöten sekä testattu\nEi siinä kauaa nokka tuhise, kun on jotain touchia aiheeseen. Mikkiä en tosin vielä kiinnittänyt mihinkään, tarvii kokeilla että mikä olisi paras paikka kuulumisen kannalta, rattitolppa vai taustapeili. Kiitokset mikistä Tiigelle, selkeesti taas kannatti kirota irkissä\n05 Huhti 2019, 20:42\n^Ei täällä hämeessä aina niin hitaita olla.\n05 Huhti 2019, 22:35\nOff-Topic kuten ketjussa kuuluukiin. Kävin katsomassa vanhaa kämppää Virginiassa kun kerran alueella olen. Ostaja ei ole näköjään jaksanut paljon puutarhahommia teettää ja muutenkin ylläpito näytti hieman herran haltuun meiningiltä.\nNaapurustokin oli muuttunut neljässä vuodessa jonkin verran, 50-luvun alkuperäisiä yksitasoisia "rambler" (https://www.angieslist.com/articles/wha ... -house.htm) taloja oli purettu massoittain ja tilalle oli tullut 400m2+ McMansioneita. Aikansa kutakin.\n06 Huhti 2019, 00:50\nKävin myös minulle pari autoa myyneen kauppiaan kanssa lounaalla. Ei tarttunut kuitenkaan mitään matkaan vaikka luvattiinkin "special price only for you my friend" heidän esittelyautostaan.\nVirginiassa erikoiskilvet maksavat $10 vuodessa mutta Suomen peruskilpikin maksaisi tuohon luokkaa 150k€ + alv. Vaikka hyvä ja hauska peli olisikin niin köyhän kukkaro ei vain riitä.\n06 Huhti 2019, 00:58\n^ Komea auto . Mitä nuo mahtaa kustantaa siellä?\nEn ole ihan varma asian kuulumisesta joko "kivaa" tai "v..taa" -ketjuun, niin laitanpa sen tähän. Vaimo palasi viikon mittaiselta työreissulta kotiin ja palautti perheeseen kurin&järjestyksen. Minulla ehtikin olla jo hetken aikaa melko mukavaa elämää kahden teinin kanssa .\n06 Huhti 2019, 08:12\nTämä oli hyvin varusteltu esittelyauto jossa 1300 mailia mittarissa ja "only for you my friend" -hinta olisi ollut $225k.\nhttps://www.porschetysonscorner.com/det ... 41072.html\nSuomessa uusi maksaisi luokkaa 400k€ jos siinä on penkit ja ratti mukana varustelistalla. Possujen lisävarustelhinnoittelu on legendaarinen.\nhttps://www.autotalli.com/uusi-auto/118 ... 20RS%204.0\n06 Huhti 2019, 16:33\nMitä saadaan kun inkompetenssi, yksisilmäinen ideologia ja korporatiivinen korruptio kohtaavat? No, Suomen autoverotus tietysti.\nNyt kun autoveron kartellisuojan kaltainen efekti on alkanut liudentua niin alkaa virallisilla maahantuojillakin olemaan hätä asian kanssa:\nhttps://www.iltalehti.fi/autouutiset/a/ ... 03dc87ab63\nNo, katsotaan mitä keksivät seuraavaksi aiheesta. Track recordin pohjalta odotukset eivät ole korkealla.\n10 Huhti 2019, 10:49\nCO2 aihetta sivuten, Kiinan hallitus on aidosti leikkaamassa sähkönkulutusta:\nhttps://www.reuters.com/article/us-chin ... SKCN1RL0C4\nBitcoinin louhinta on tavallisen energia intensiivistä aktiviteettia:\n10 Huhti 2019, 11:14\nTässähän on sellainen hienous, että Autotuojat Ry on ollut niin pitkään, kuin itse olen kuviota seurannut, ollut läheisissä väleissä valtiovarainministeriöön. Itse ovat soppansa keittäneet ja minun puolesta joutavat myös keitoksensa nielemään.\n10 Huhti 2019, 11:23\nOnko oikeasti niin, että kahdeksanvuotiaan auton tuonti ulkomailta on vaihtoehto uuden auton ostamiselle Suomesta? Haiskahtaa vähän samanlaiselta huolelta, kuin tämä:\nAutoalan yhdistyksen perimmäinen huoli on sama kuin tässä takavuosina eli autokauppaa pitäisi saada tehtyä enemmän. Käytettyjen autojen tuonti ulkomailta "syö" heidän leipäänsä. Nyt autoalan yhdistys vetoaa ilmastotavoitteisiin. Hämmästyttävän hyvin ajoitettu vaaleihin nähden. Kenenkähän laariin äänet sataa, jos sataa? Ulkomailta tuotavien autojen päästöt on mun mielestä lähinnä marginaalinen kysymys, mutta tässä yritetään syyllistää suomalaisia. Maailma pelastuu, kun tuontiautojen virta saadaan ehtymään. Autoalan yhdistys on varmaan huolissaan myös työpaikoista, mutta maailma muuttuu. On se muuttunut myös metsäteollisuudessakin muun muassa.\nPerussanoma on edelleen olemassa eli autokauppa häviää kokoajan liikevaihdossa. Syy on vain tässä vuosien varrella vaihtunut melkein yhtä tiuhaan kuin takinkäännöt politiikassa. Perusvaikutin taustalla on Suomen autoverotuksen taso. Jos se olisi meillä eurooppalaisella tasolla, niin ei kauheasti olisi tarvetta tuoda ajoneuvoja ulkomailta tai tuotaisiin uudempia. Jos taas näitä uudempia tuotaisiin, niin eiköhän autoalan yhdistys keksi jonkun verhotun syyn silloinkin.\nKyllä minäkin voisin sähköautolla taikka jollakin hybridillä ajella, mutta hyvä sellainen ei mahdu lompakon viitekehykseen. Lisäksi harrasteautona voisi aivan hyvin olla jokin suoralla kutosella taikka V6/V8:lla oleva liikutin. Mikään sähköauto ei voi tuoda sitä musiikkia korvilleni aitona. Äänillä on oma merkityksensä. Vanhemmat harrasteautot ovat jo osa historiaa ja kuuluvat vaalittavaan kulttuuriin, eikä niillä välttämättä edes ajeta kokovuotisesti. Tällöin niiden päästöt voivat olla kokonaismäärältään alhaisemmat kuin päivittäisessä käytössä olevan auton. Olen itse tuonut ulkomailta kolme autoa. Ensiviikolla haetaan kaverille Ruotsista yksi. Yksikään näistä ei ole ollut mikään ns. eco-tyyppinen vekotin. Haetaan autoja siis jatkossakin, jos passeli osuu kohdalle.\n10 Huhti 2019, 13:44\nAutontuojien ongelma on se, että läheskään kaikki suomalaiset eivät ole A) tyhmiä, B) äverikköjä. Keskimääräinen suomipoika kun osaa laskea, että jos 20ke autoa maksaa 4 vuotta, niin se tekee 417e/kk + kulut. Jos siitä tuon 4 vuoden jälkeen saa vaikka 7ke, niin seuraavaa vastaavaa maksaa edelleen 270e/kk+kulut. Tästä puolestaan voi laskea vastapalloon, kuinka kalliiseen autoon on varaa niin, että kahden palkkapäivän välissä voi lisäksi tankata, huoltaa, ajaa, syödä ja muutenkin elää - ja kun päätyy siihen, että järkevä auton hinta on helpoosti siinä 10-20ke välissä, niin sillä rahalla voi ostaa joko uuden Dacian ja paljon kaljaa, uuden Kian ja vähän kaljaa tai käytetyn premiumin, jonka voi valita niin että voi halutessaan ostaa vähän tai paljon kaljaa. Ja kun niitä kalliimpia autoja paremmilla varusteilla yksinkertaisesti on käytettynä parempi valikoima muualla EU:ssa, niin käytetyn tuominen on helposti varsin validi vaihtoehto. Joillakuilla on varaa ostaa kallis auto Suomesta, joillakuilla on halua ostaa uusi ja edullinen auto Suomesta. Aika paljon on niitä, joilla ei ole varaa ostaa uutta ja kallista eikä halua ostaa uutta ja halpaa ja silloin katsotaan käytettyjä, riippumatta siitä onko kyseisen kikottimen raahannut maahan Autontuojien virallinen jäsen vai joku muu. Ja edelleen riippumatta maahantuojasta, sen käytetyn tilalle harvoin uusi on realistinen vaihtoehto ja joka tapauksessa ekonomistimatematiikalla pois Autontuojien myyntilistalta.\nEikä millään pahalla, mutta ei tilanne kauheasti muuttuisi, vaikka autovero poistettaisiin kokonaan. Vähän toki lisävarustelu täällä ehkä paranisi kun varusteet halpenisivat, mutta edelleen Suomi on niin pieni osa EU:n automarkkinaa, että koko EU-alueella vaan yksinkertaisesti on paljon paremmin valikoimaa kuin täällä ja kun rajat on markkinoille auki, on tuon laajemman valikoiman hyödyntäminen järkevän mittakaavan helppoa. Tuossa kohtaa tilanne olisi sama, kun riihimäkeläinen autokauppa valittaisi, että ikävät kuluttajat ostavat autoja Helsingistä ja jopa Tampereen pohjoispuolelta, eivätkä pelkästään Riihimäeltä.\nKäsi sydämellä: kuinka moni, joka ei nyt hae Giuliaa kaupasta hintansa takia, säntäisi täyttämään tilauskaavaketta jos hinnasta häviäisi autoveron osuus? Nii-i, en minäkään. No, kuinkas moni säntäisi ostamaan uuden Kian tai Dacian, jos hinnasta häipyisi se autoveron siivu? Nii-i, en minäkään... Entäs kuinka moni katsoisi entistä enemmän EU-alueen tarjontaa, jos ei kotiin palatessa tarttisi laittaa lottolappua verottajalle? Nii-i, kyllä minäkin.\n10 Huhti 2019, 15:46\nAutoalan yhdistyksen perimmäinen huoli on sama kuin tässä takavuosina eli autokauppaa pitäisi saada tehtyä enemmän. Käytettyjen autojen tuonti ulkomailta "syö" heidän leipäänsä. Nyt autoalan yhdistys vetoaa ilmastotavoitteisiin. Hämmästyttävän hyvin ajoitettu vaaleihin nähden. Kenenkähän laariin äänet sataa, jos sataa? Ulkomailta tuotavien autojen päästöt on mun mielestä lähinnä marginaalinen kysymys, mutta tässä yritetään syyllistää suomalaisia.\nNo se. Toisaalta meidän autokanta on yli 10-vuotiasta, joten tuohan nuorentaa sitä autokantaa... Ja kuten Polforea hyvin sanoi, jos et alun perinkään ole ostamassa uutta autoa kotimaasta, et ole "menetetty asiakas". Tuo on täysin sama ajatustapa kuin se, mitä nuo tekijänoikeusmafioiden tyypit väittää. Niiden mielestä biisin luvaton lataaminen netistä = automaattisesti menetetty myynti. Vaikka totuus on hyvinkin jotain muuta hyvin usein.\nHyvää politikointia tollainen kiukuttelut ja se tulee satamaan sekoomuksen ja kepsutin laariin. Valitettavasti molemmat tulee olemaan seuraavassakin hallituksessa kusemassa meidän raha-asiat, joten se on ihan se ja sama mitä järki tai tiede sanoo. Kepu pettää aina.\nKuis monta kepsuttia tai sekoomuslaista pääministeriä ollut röörin painajana sinä aikana, kun talous on ylivelkaannutettu? Nii-i.\nLisäksi oon samaa mieltä Polforean kanssa. Jos kymppitonnilla saa uuden koirankopin, jonne just mahtuu kauppakassi ja reppu, tai sitten käytettynä auton kokoinen auto varusteluilla, joita kaipaa, niin miksi ihmeessä pitäisi ostaa koirankoppi? Koirankopilla ei ole kiva ajaa 350 km siivuja mökille. Joo, niitä ei sais varmaan muutenkaan tehdä, mutta eikö sit ois vaan parempi kieltää se yksityisautoilu kokonaan... Siitähän Autoala vasta tykkäiskin\n11 Huhti 2019, 05:36\n^ Pakko nyt korjata, kun vaalit tulossa. Kyllä ne sossukommunistit sen velkaantumisen on aiheuttaneet aina. Velkaantuminen on taittunut tällä vaalikaudella. Myös autolla ajoa tykkää kieltää sama sossuporukka ja viherkommarit. Kannattaa siis välttää automiehenä ja -naisena noiden äänestämistä.\n12 Huhti 2019, 01:34\nVelkaantuminen on taittunut tällä vaalikaudella.\nEnpä ole tutkinut asian todenperäisyyttä ja lukuja mutta olen lukenut myös päinvastaista, eli velkaantumisen taittuminen olisi seurausta valtion omaisuuden ennätyksellisellä myynnillä tällä vaalikaudella?\nKannattaa siis välttää automiehenä ja -naisena noiden äänestämistä\nOlen innokas automies mutta myös vaari/duunari joten yritän nähdä myös muita asioita yhteiskunnassa joihin äänestämällä voi vaikuttaa.\n12 Huhti 2019, 07:22\n^^On myös näkynyt graafi, jonka mukaan aina kokoomuksen ollessa hallituksessa on velkataakka kasvanut.\nVelkaa on lyhennetty kerran, ehkä se aiheuttaa joukkopsykoosin velan kasvun pysähtymisestä.\n12 Huhti 2019, 07:40\nhttps://blogit.apu.fi/uuninpankkopoikas ... iden-vika/\nTuossa on hyvä kaavio velanotoista.\n12 Huhti 2019, 07:49\nKyllä ne sossukommunistit sen velkaantumisen on aiheuttaneet aina.\nTuosta tuli mieleen, kuinka tälläkin vaalikaudella kaikki paha on ollut myyttisten punavihreiden syytä, vaikka vallassa on ollut tukevasti sinistä ja paskanruskeaa. Se kun vakaasti uskoo johonkin käy toisille ihan faktasta.\n12 Huhti 2019, 08:18\nKuten mikä hallituksen tekele on ollut vihervassarien vika? En ole kuullutkaan, sen sijaan olen kuullut paljon Helsingin päätöksenteosta sekä yleisradion ynnä julkisen sanan neuvoston toiminnasta. Kolmeen viimeksimainittuun ei tiettävästi vaikuta Suomen hallituksen kokoonpano.\n12 Huhti 2019, 13:37\n"Faktahan on se, että Vihreät ja Vasemmisto alistavat ja nöyryyttävät rehellistä työukkoa ja -akkaa musertavalla max 23 prosentin yhteisellä kannatuksellaan vaalikaudesta toiseen."\nT. Sibil, Petsku ja Timo from Finland (Ready to help)\n12 Huhti 2019, 14:36\nHienoa kuitenkin, että kekkoslovakialaisella aikakaudella Mosseilla, Warreilla ja takatuuppari-Skodilla autoillut proletariaatti on (jonkun ansiosta) kohonnut Alfa Romeo-kuljettajiksi.\n12 Huhti 2019, 15:36\nEn puhunut velan ottajista vaan aiheuttajista. Arvasin kyllä noiden kommenttien ilmestyvän, on tuo politiikka niin arka aihe täälläkin.\n12 Huhti 2019, 23:16\nKummallisesti ne sossukommunistit onnistuvat sitten aina "aiheuttamaan" sen velan kun oikeisto on vallassa\n13 Huhti 2019, 08:30\nKummallisesti? Vantaa oli vuosikymmenet demarivetoinen ja joutui silloin korviaan myöten velkoihin. Osasyynä kieltämättä pääkaupunkseutua raskaasti kuppaava valtionosuusjärjestelmät + kaupungin nopea kasvu, mutta tässä ei yhtään helpottanut se, että demarit pyrkivät kaavoituksen avulla betonoimaan oman valta-asemansa. Vaikka kaupungissa lääniä riittää, ei rakennettu juuri muuta kuin perubulkki kerrostaloa ja muutoinkin tylsännäköistä kaupunkiympäristöä. Liekö tasapäistäminenkin ollut ihan tarkoituksellista? OK tontteja jaettiin äärimmäisen niukasti ja ne olivat pieniä. Tämän seurauksena kaupunkiin muutti nuorta perhettä = isot kulut päivähoidon yms. järjestämisestä. Kun se 1. kämppä tuli maksettua (tuohon aikaan ei pitkiä lainoja edes saanut) ja mieli teki rivi- tai OK-taloon, suuntana oli automaattisesti Espoo. Mikä oli tarkoituskin - päästiin kätevästi eroon potentiaalisista porvaripuolueiden äänestäjistä. Verotulojen kannata huonompi juttu, mutta ongelma siirrettiin kätsysti tuleville sukupolville ottamalla velkaa velan päälle.\nLinja kaavoituksen suhteen muuttui vasta vuosituhannen vaihteessa ja muutaman vuoden ajan velkaa on jo kyetty lyhentämään. Huonojen päätöksien seurauksia joudutaan maksamaan jopa vuosikymmeniä.\nNo, pakko on myöntää, että onnistuu demareiltakin rahan teko. Tai ainakin siirto omaan taskuun\n13 Huhti 2019, 09:20\nNiin, sanoinko ettei vasemmisto ole ikinä missään koskaan tehnyt velkaa? Kommentti koski sitä, että jotenkin jopa velka joka on tehty oikeiston ollessa vallassa on "sossukommunistien aiheuttamaa". Siis sitä, että joku vakavissaan uskoo, että vain vasemmisto tekee velkaa ja vain oikeisto tekee vastuullista politiikkaa, mitä se sitten ikinä tarkoittaakaan.\n13 Huhti 2019, 11:41\nUskooko joku ihan oikeasti, että Suomen oikeistolla ja vasemmistolla on paljonkaan eroa? Halitukseen päästessään/joutuessaan on poliitikkojen tiettyjä päätöksiä tehtävä, enkä nyt ihan massiivisia eroja löydä, jos verrataan vaikkapa Lipposen ja Kataisen hallitusten ajamaa politiikkaa. Kokoomuksesta ja Vasemmistoliitosta molempiin suuntiin eteenpäin olevat huumoriryhmät sitten asia erikseen.\nHuomenna pitäisi äänestää, mutta itsellä on ihan täysin auki, kenelle ääni menee. Edes puolueesta ei ole hajuakaan - viittä eri ryhmää on vuosien varrella tullut äänesteltyä. Katsotaan sitten kopissa. Kauankohan siellä saa seisoskella?\n13 Huhti 2019, 12:41\nTaas kirjoitetaan politiikasta menkää muualle meuhuamaan, koskee varmaan myös Vittoorio Janoakin.\n13 Huhti 2019, 13:09\nTäällä siitä on nyt annettu toistaiseksi jauhaa.\nMutta mielellään niin, ettei mennä henkilökohtaisuuksiin. Koskee ihan kaikkia.\n13 Huhti 2019, 13:21\nNiin, sanoinko ettei vasemmisto ole ikinä missään koskaan tehnyt velkaa?\nMinun esimerkissäni velan ottamisen osasyynä oli puolueen edun asettaminen asukkaiden edun edelle. Siis pyrittiin kaavoitus- ym. politiikalla varmistamaan ykköpuolueen asema, maksoi mitä maksoi.\nTietty samat kuviot muillakin. Kovasti on ruotsinkielisissä kunnissakin samaa peliä pelattu, kun on kielienemimistöä varjeltu.\n13 Huhti 2019, 13:46\nhttps://youtu.be/TfREsyfxcm8 Ajamisen iloa - SDP\nUskooko joku ihan oikeasti, että Suomen oikeistolla ja vasemmistolla on paljonkaan eroa? Halitukseen päästessään/joutuessaan on poliitikkojen tiettyjä päätöksiä tehtävä\nKyllä niillä eroa on. Tuo, että "tiettyjä päätöksiä on tehtävä" taas on ihan höpöjuttu. Erityisesti Kokoomus on tuollaista puhetta harrastanut, että he vain tekevät sen mikä on välttämätöntä, aivan kuin mitään vaihtoehtoja ei olisi ja aivan kuin heidän ajamansa politiikka ei perustuisikaan ideologiaan.\n13 Huhti 2019, 15:04\nEn nyt ota kantaa puolueisiin sen enempää kuin, että olen vihdoin saanut päätettyä äänestettävän puolueen. Ei ollut helppoa, ja ehdokas ei ole vielä selvillä. Kun katsoo valtion tuloja ja menoja, niin leikkauksia on pakko tehdä jatkossakin. Ihan sama mitkä puolueet ovat hallitusvastuussa. Niiden se on tehtävä kuitenkin. Nyt löpistään mitä löpistään, mutta realiteet iskee naamalle heti vaalijuhlinnan jälkeen. Puheet vappu yms.. seteleistä on täyttä kansan huijausta - on hyvä muistaa, että "ilmaisia lounaita ei ole". Mutta joo, mielenkiintoiset vaalit on tulossa Jos puolueet about samoilla kannatuksilla, niin sanotaanko uutta hallitusta sixpäkiksi, quattroksi vai joksikin muuksi?\n13 Huhti 2019, 19:18\nOlen sen verran nuori etten muista demarien edellisiä hallintokausia, siksi mielenkiinnolla näkisin ovatko pahempia kuin kokoomus tai kepu. En tosin aio äänestää mitään noista kolmesta.\n13 Huhti 2019, 20:32\nKäyttäjiä lukemassa tätä aluetta: Satakolmikolmonen ja 9 vierailijaa


ÄLÄ KYSY MISTÄ UNELMOIN - Tickle Your Fancy | Lily.fi\n23.3.2015 12:12 saratickle\tTickle Your Fancy\nTänään aamukahvia hörppiessäni selasin blogeja ja törmäsin Vilma P:n tähän unelmien toteuttamista käsittelevään postaukseen. Inspiroiduin aiheesta valtavasti, unelmat ja niiden konkretisointi ovat nimittäin ihan vastikään löytäneet myös omaan elämääni.\nMitä ovat unelmat ja onko niitä pakko olla? Tämä aihe on jo klassikko meidän perheen ruokapöytäkeskusteluissa. Äiti toi unelmakartat minun ja siskoni elämään jo ihan nappuloina. Iso tyhjä pahvi, sakset, liimaa ja kasa lehtiä. Unelmakarttojen tekeminen oli aina valtavan kivaa, mutten vielä koskaan ole vienyt karttojani täysin konkretiaan. Unelmakarttani ovat olleet pikemminkin moodboardeja, täynnä kauniita ruoka- ja luontokuvia sekä upeita koteja. Ehkä siksi niiden tekeminen olikin ollut niin kivaa. Ei lupauksia, ei vastuuta, ei epäonnistumisen pelkoa. Kauniita kuvia vaan.\nSanotaan, että unelmia pitää olla ja niiden eteen on tehtävä työtä, mutta entä ihminen, jolla ei ole koskaan ollut selvää suuntaa elämässään eikä tietoa siitä, mitä hän tulee tekemään työkseen? Mistä voi tietää mitä ne unelmat ovat, jos ei tiedä mistä unelmoi?\nUnelma on aina kuulostanut sanana todella kaukaiselta. Nään minut ja unelman aikajanalla. Minä siinä heti vasemmassa reunassa ja unelma jossain pitkällä oikealla. Unelmalla ei ole edes selvää nimeä, eikä aikajanalla vuosilukuja, kuukausista puhumattakaan. Unelmat ovat olleet niitä kaukaisia haaveita, jotka tapahtuvat jos ovat tapahtuakseen.\nKäsitys unelmista on alkanut muuttua vasta vuoden sisällä. Oivalsin, että minun on turha puhua unelmista, en hahmota koko sanaa. Omalla kohdallani huomattavasti helpompaa ajatella unelma=tavoite. Koko asiasta tulee realistisempaa kun pyrin saavuttamaan pikku-unelmiani eli tavoitteita.\nViime syksynä TFW:n Cocovihaasteen alussa jokaisen piti kirjata paperille ylös omat konkreettiset tavoitteensa ja keinot niiden saavuttamiseen. Perässä luki päivämäärä, se oli kahden kuukauden päässä. Tuntui tyhmältä. Jopa ahdistavalta. En olisi kirjoittanut, ellei olisi ollut pakko. Samalla tajusin, etten vielä koskaan ole kirjoittanut tavoitteitani paperille. Tavoitteet ovat aina olleet päänsisällä ja niitä on yhdistänyt yksi asia: epäkonkreettisuus. Mikäli tavotteissa on onnistuttu se on ollut ihan kiva, mikäli ei, se ei ole juuri haitannut, eihän se ollut mikään oikea tavoite edes.\nKonkreettisten tavotteiden paperille kirjoittaminen on pelottavaa. On huomattavasti turvallisempaa unelmoida kaukaisista asioista, kuin kirjoittaa ne ylös, ja vieläpä päivämäärän kanssa. Niin pieni asia kuin ylöskirjaaminen sinetöi koko asian. Se on siinä nyt, sanottu ääneen ja päätetty. Jos aiemmin ajattelin pääni sisällä, että tavoitteeni on ensi kesänä saada 15 leukaa, niin nyt tuo ajatus on paperilla, jossa lukee 1.6. 15 leukaa, joiden eteen harjoittelen maksimivetoja 4 x viikossa. Vaihtoehtoja on tasan kaksi: epäonnistua tai onnistua. Jäkimmäisen eteen on tehtävä töitä. Ei välimuotoja, eikä villalla painamista.\nOn huomattavasti helpompaa hahmottaa mitä vuodessa/koko elämässä on saavuttanut, kun unelmat/tavoitteet onnistumisineen ovat ylhäällä. Kaikkien perässä ei tosiaankaan tarvitse olla etukäteen päätettyä päivämäärää, mutta sen saavuttamisen jälkeen päivämäärä kannattaa lisätä. Näin unelmasta tulee totta, yksi onnistuminen lisää :)\ncoat Monki* / knit Zara / skirt H&M / shoes Vans* / bag Cos (*=gifted)\nTavoitteet kohti unelmaa:\n1. Kirjoita selkeä, realistinen tavoite ylös.\n2. Kirjoita perään konkreettisia keinoja tavoitteen saavuttamiseen.\n3. Mikäli mahdollista, aseta päivämäärä, jolloin tavoite saavutetaan.\nTämän aamun asukuvat saivat nyt vähän erilaisen tekstin ympärilleen. Ihanaa viikkoa ja maanantaipäivää kaikille! Unelmoikaa, konkreettisesti! :)\njaels (Ei varmistettu)\thttp://www.jaels.fi\t 23.3.2015 12:58\nMä kans eilen inspiroiduin (ja bloggasin myös) tästä Vilman postauksesta. Tänä aamuna sit yritin kirjottaa niitä unelmia paperille, ja siis huh ku on vaikeeta! Ne on melkein pelottavia kun on mustaa valkoisella, vaikea näköjään edes itselle myöntää mistä haaveilee! Päivämääriä en osannu vielä laittaa, mutta kyllä mä taidan nyt nekin siihen listaan lisätä :)\nsaratickle\tTickle Your Fancy\t 23.3.2015 13:05\nSanos muuta! Ei tosiaankaan ole helppoa myöntää mistä unelmoi. Itseäni päivämäärät helpottaa. Mikäli ne on tavoitettavissa olevia konkreettisia unelmia, jotka ovat sinusta itsestäsi riippuvaisia, ei muuta kuin päivämäärää perään!\nTiia (Ei varmistettu)\t 23.3.2015 15:05\nRakastan sun blogia, kun kirjotat aina niin hyvin ja kuvatki on ihania! :)\nsaratickle\tTickle Your Fancy\t 23.3.2015 15:26\nMilsu (Ei varmistettu)\t 23.3.2015 15:13\nMoikka! Pakko kysyä että onko vansit mukavat jalassa? Pitäs töihin löytää mukavat mutta samalla mageet (vaatekaupassa kun työskentelen) kengät. Tällä hetkellä conssit taitaa olla eniten käytetyt mutta kun on koko viikonlopun töissä ja on jalan koko ajan ni alkaa pikku hiljaa tuntumaan! Vansilla kun on tosi makeita slip oneja (kuten sun) niin houkuttelis kauheesti ostamaan, mutta kun kokemusta ei kengistä ole niin olis kiva kuulla sun mielipide asiaan! Kiitos jo etukäteen ja mahtavaa viikon alkua sulle! :)\nPakko hehkuttaa, että näiden slipareiden pohjien suunnitteluun on selkeesti keskitytty tovi jo toinenkin. Ihanan pehmeät nimittäin jalassa! Kaikki Vansin mallit eivät toimi mun jalassa, mutta nämä ehdottomasti toimivat! :)\nAnni (Ei varmistettu)\t 23.3.2015 15:48\nSamaistun suhun niin! oon aina miettinyt miten niiden tavoitteiden/unelmien saavuttaminen on niin vaikeeta. Melkein nolottaa sanoa etten juuri koskaan ole saavuttanut tavoitteitani.. :'D Ehkä se on just siinä että ne on täällä pään sisällä. Toisaalta jokut tavotteet voi olla niin itsestäänselviä ettei niitä huomaa saavuttaneensa, se vähän lohduttaa..\nsaratickle\tTickle Your Fancy\t 23.3.2015 16:15\nI feel you, sama fiilis itsellänikin! Kun joku kysyy, mitä olen saavuttanut elämässäni, on ensimmäinen ajatus, että empä juuri mitään.\nMä sanoisin, että kyse on nimenomaan siitä, etten ole kirjoittanut niitä konkreettisesti ylös. Tavoitteita voivat olla niin lukiosta pääseminen, 10 km:n lenkin juokseminen, uusi työ, illallisen kokkaaminen ystäville kuin uuteen tietokoneeseen säästäminen ja sen ostaminenkin. Helposti vain ajaudutaan tiettyihin tavotteisiin ja unelmiin, jolloin ei oikeastaan huomata niiden saavuttamista, eikä näin osata iloita niistä. Näin minulle on ainakin käynyt! :)\nJanette (Ei varmistettu)\t 23.3.2015 20:22\nUnelmien ylös kirjoittaminen tuntuu todella pelottavalta ja vaikealta. Se, että tavoitteet on ajatuksen tasolla ei auta niiden toteuttamisessa. Pitäisi rohkaista ittensä ja kirjata omat tavoitteet ylös, elää päivä kerrallaan kohti tavoitetta. Ehkä mä tämän postauksen jälkeen rohkaistun ja kirjotan unelmat ylös. Kiitos Sara, oot paras! ♡\nMinxyWays (Ei varmistettu)\t 27.3.2015 01:05\nmusta tää taas heijastaa paljon nykyistä suorituskeskeisyyttä: näin tekemällä koko elämästä tulee suorite, yksi iso to do-lista. epäonnistuuko, jos alkaa tavoitella muita asioita? mikä tärkeämpää: jos huomaa että HALUAA tavoitellakin muita asioita, että arvot ovat yhtäkkiä muuttuneet, jos eksyy elämän sivupoluille? kuinka monta asiaa saattaa missata, jos tukka putkella ja laput silmillä painaa yhtä päivämäärää kohti? pysähtyykö siinä ikinä miettimään, miksi ja mistä syistä näihin tavoitteisiin niin pyrkii? tälläsen listan kanssa sun on oikeasti mahdollisuus epäonnistua elämässäsi - mikä sinänsä on aika absurdi käsite. mulle ei kerta kaikkiaan toimis, tuntuu ahdistavalta ajatukselta :----D\nkata (Ei varmistettu)\t 31.3.2015 15:49\nHirmu hyvää ajatuksenjuoksua minxyways!\nMullakin tuli mieleen nykymaailman suorityskeskeisyys.\nKaikissa asioissa on puolensa.


CSS Regions - Corellia Helsinki Oy\nEtusivu » CSS Regions\nCSS Regions käyttöön\nTaitto-ohjelmissa on printtiä tehtäessä ollut mahdollista juoksuttaa tekstiä kentästä toiseen jo ammoisista ajoista lähtien. Webissä vastaavaa tekniikkaa ei ole ollut. Eikä oikeastaan ole vieläkään.\nAsemointialueille juoksevan tekstin tuomiseksi webiin on kuitenkin hankkeita. CSS Columns on yksi vaihtoehto ja jo varsin toimiva. Vielä hyvin pitkälti kehityksen alkuvaiheissa on CSS Regions. Tässä blogikirjoituksessa on pikainen katsaus jonnekin kauas tulevaisuuteen, jossa tekstin ja sisällön asemointi voisi onnistua printin kaltaisesti. Kunhan teknologia kypsyy, voi erityisesti julkaisualalla olla kiinnostusta tämän käyttämiseen.\nSelaintuki, mikä selaintuki? Jonkinlaista tukea ominaisuudelle kyllä löytyy mutta hyvin vähäisesti. Älä siis edes kuvittele, että tätä tekniikkaa voisi käyttää tuotannossa. Propelipäät voivat leikkä ja testailla. Se on sekä hauskaa että kehittävää. Tällä hetkellä selaintuki on jotakuinkin seuraava (muista, että muuttuu koko ajan):\nIE 10 osittain prefixillä\nIE 10 Mobile osittain prefixillä\nSafari (webkit) prefixillä\nSafari iOS (webkit) prefixillä\nMuut Ei tukea\nChromen pitäisi tukea tätä jos käy enabloimassa experimentaaliset ominaisuudet selaimen asetuksissa. Kirjoita osoiteriville about:flags ja valitse Enable Experimental Web Platform Features. Sekin toimii vain jos Chromesi on riittävän uusi. Itse käytän testiin webkit nightly buildia.\nTein pienen demon, joka sekin toimii ainoastaan webkit selaimen nightly build versiolla. Voi toimia muokattuna IE10:llä ja Chromella mutta en ole testannut. Voit ladata ”testiselaimen” osoitteesta http://nightly.webkit.org/\nCSS Regions, miksi?\nAjatuksena on, että selain osaisi tuoda sisällön CSS tiedostossa määriteltyihin elementteihiin sivun renderöinnin aikaisesti. Responsiivisissa toteutuksissa tällä saavutettaisiin joustavasti kentästä toiseen juokseva sisältö.\nLainaus spesifikaatiosta ” The CSS regions module allows content to flow across multiple areas called regions. The regions are not necessarily contiguous in the document order. The CSS regions module provides an advanced content flow mechanism, which can be combined with positioning schemes as defined by other CSS modules such as the Multi-Column Module [CSS3COL] or the Grid Layout Module [CSS3-GRID-LAYOUT] to position the regions where content flows.”\nSisältö voisi luontevasti juosta asemointielementeistä toiseen vaikkapa tabletjulkaisussa laitteen asentoa muutettaessa.\nDOM ja sisällön järjestys\nEsimerkistäni käy ilmi kuinka sivulle tuotava teksti on vasta asemointiin käytettävien elementtien jälkeen html-tiedostossa. Tämä osoittaa sen kuinka sisältö haetaan erikseen ”näyttöelementteihin”. Tämähän tarkoittaa edelleen sitä, että sivulla voi olla useampia sisältöjä ja niille omia asemointielementtejä mikä mahdollistaa huomattavasti monipuolisemman taiton. Esimerkissäni on vain yksi sisältö, sillä halusin pitää demon edes kohtuullisen pienenä.\nHuomaa kuinka varsinainen sisältö on omassa
 -elementissään (class=”content”) mutta kuten seuraavassa kuvassa näet CSS koodista, sisältö näytetään yllä olevissa erillisissä alueissa
.\nJa selaimessa sivu näyttää tällaiselta (sillä edellytyksellä, että käytössäsi on tekniikkaa tukeva selain).\nKuten esimerkistä näkyy – Onnistuin lisäämään siihen Comic Sanssia kuten kaikkiin hyviin designeihin kuuluu 😉 Eli CSS Regions asemointimallin käyttö ei estä muiden CSS muotoilujen käyttöä. Muotoiluilla voidaan tehdä julkaisusta entistä enemmän perinteisen julkaisun nälköinen, jos sellaista tahdotaan.\nVoit kokeilla demoa täällä http://seloit.fi/demos/cssregions/regions.html . Mutta muista, se toimii vain jos käytössäsi on edellä mainitsemani übermoderni selain. Ellei sinulla ole sellaista voi katsoa tästä pienen videopätkän, jossa näytän miten sisältö vierittyy. Jos haluat tutustua Demon koodiin voit ladata sen tästä.\nMikä tämän merkitys sitten on sinulle? No, ei ehkä tänään vielä kovin paljon mutta on hyvä tietää mitä on tulossa ja suunnitteilla. Silloin tällöin täytyy katse suunnata tarpeeksi kauas horisonttiin ja vähän ylikin jos mahdollista. Täytyy tietää mihin ollaan matkalla jotta voisi suunnistaa näkyvissä olevassa maastossa.\nEtene askel kerrallaan mutta katse kaukana horisontissa.\nEnsi kerralla kirjoittelen jotain vähän konkreettisempaa ja tähän päivään liittyvää.\nprevious post: Google Web Designer mainosbannereiden tuottamiseen\nnext post: Mobile First – Simple First\n

 <form action="/css-regions/#wpcf7-f16056-o1" method="post" class="wpcf7-form init" novalidate="novalidate" data-status="init">
 <input type="hidden" name="_wpcf7" value="16056" /> <input type="hidden" name="_wpcf7_version" value="5.4" /> <input type="hidden" name="_wpcf7_locale" value="fi" /> <input type="hidden" name="_wpcf7_unit_tag" value="wpcf7-f16056-o1" /> <input type="hidden" name="_wpcf7_container_post" value="0" /> <input type="hidden" name="_wpcf7_posted_data_hash" value="" /> <input type="hidden" name="_wpcf7_recaptcha_response" value="" />

 Puhelin
 <input type="tel" name="puh" value="" size="40" class="wpcf7-form-control wpcf7-text wpcf7-tel wpcf7-validates-as-required wpcf7-validates-as-tel" aria-required="true" aria-invalid="false" />

 Sähköposti
 <input type="email" name="sposti" value="" size="40" class="wpcf7-form-control wpcf7-text wpcf7-email wpcf7-validates-as-required wpcf7-validates-as-email" aria-required="true" aria-invalid="false" />

 Viesti
 <textarea name="kysymys" cols="40" rows="10" class="wpcf7-form-control wpcf7-textarea" aria-invalid="false"></textarea>

<input type="submit" value="Lähetä" class="wpcf7-form-control wpcf7-submit om-trigger-conversion" />

</form>


Canon i-SENSYS MF411dw - Monitoimilasertulostimet - Canon Oy\nTutustu tarkemmin tuotteeseen Canon i-SENSYS MF411dw\nMF411dw-monitoimilaitteen pilviominaisuuksien ansiosta yrityksesi voi toimia entistä joustavammin. Käyttämällä MF Scan -apuohjelmaa (tietokoneet / kannettavat tietokoneet) tai Canon PRINT Business -sovellusta (mobiililaitteet) MF411dw-monitoimilaitteen voi yhdistää yleisimpiin pilvipalveluihin, kuten Evernoteen® ja DropBoxiin. Näin asiakirjoja voi kopioida, digitalisoida ja jakaa saman tien tai ne voi skannata ja lähettää sähköpostilla yhdellä toiminnolla.\nMonipuolisten verkko-ominaisuuksiensa ansiosta MF411dw on sopii täydellisesti verkkokäyttöön. Wi-Fi- ja Ethernet-liitäntöjen lisäksi laite tukee täysin PCL5e/6- ja Adobe PostScript -tulostuskieliä, joten sen voi integroida vaivattomasti hallittuihin verkkoympäristöihin. Canonin Monitori-etäpalvelun ansiosta MF411dw soveltuu hyvin myös hallittuihin tulostuspalveluympäristöihin.\nLue lisää tuotteen Canon i-SENSYS MF411dw ominaisuuksista ja toiminnoista.


Posted by Margit Mannila on November 06, 2014\nYrityskauppa voi olla yrittäjän uran huipentuma. Elämäntyö muutetaan rahaksi ja elellään sitten mukavasti koko loppuelämä. Yrityskauppaan liittyy huomattava määrä yksityiskohtia ja painotus riippuu onko yrityksen myyjä vai ostaja.\nYrityskauppa toteutetaan yleensä liiketoimintakauppana. Finnveran sivustolla liiketoimintakaupasta todetaan näin:\n"Liiketoimintakaupassa ostaja yleensä perustaa uuden yrityksen, joka ostaa myyjäyrityksen liiketoiminnan, eli sopimuksen mukaan esimerkiksi koneet ja laitteet, tilat, henkilökunnan ja nimen. Myyjäyrityksen taloudelliset ja juridiset vastuut eivät siirry ostavalle yritykselle. Rahoitus haetaan perustetulle ostajayritykselle, jonka omia vakuuksia, kuten yritys- tai kiinteistökiinnityksiä voidaan käyttää rahoituksen vakuutena.\nOsakeyhtiön kohdallakin ostaja usein haluaa mahdollisten historiallisten riskien ja helppouden takia ostaa mieluummin liiketoiminnan kuin koko yrityksen osakekannan. Silloin ostaja vastaa vain yrityksen tulevaisuudesta ja hänen riskinsä on rajoitettu. Lisäksi ostaja pystyy poistoina hyödyntämään ostetun yrityksen liikearvon kymmenen vuoden kuluessa." (Finnvera.)\nAsianajotoimisto Jari Sotkan sivustolla on kerrottu selkeästi eri kauppatapojen eroavaisuuksia. Ko. Sivustoon kannattaa perehtyä perusteellisesti ns. paremmalla ajalla. Kirjoittajan on vahva liikejuridiikan ammattilainen ja tekstit ovat kirjoitettu ymmärrettävästi.\nSotka kirjoittaa mm. liiketoiminta- eli substanssikaupasta seuraavasti: Liiketoimintakaupassa ostaja yleensä ostaa liiketoiminnan sekä sen käyttö‐ ja vaihto-omaisuuden, jonka hän tarvitsee liiketoiminnan jatkamiseen. Kaupassa siirtyvästä käyttöomaisuudesta ja vaihto‐omaisuudesta maksetaan usein käypä arvo. Yrityksen pehmeistä arvoista, sen liiketoiminnasta, nimestä, henkilökunnasta ja sen osaamisesta, toimittajista, asiakkaista, tuotekehityksestä, jakelukanavista yms. maksetaan liike‐ eli goodwill‐arvo. Liiketoimintakaupassa kauppahinta jää liiketoiminnan myyvään yritykseen ja sen siirtäminen haluttaessa yksityiseen käyttöön pitää suunnitella erikseen.[...] Koko osakekannan kauppoja vältetään, sillä ei voida tietää, mitä riskejä (esim. verotus) tulee eteen.\nOsakekaupasta Sotka toteaa, että osakekaupassa myydään yrityksen omistukseen oikeuttavat osakkeet, eli koko yritys velkoineen ja vastuineen. Yrittäjä saa velattoman hinnan yrityksestään. Ostaja ottaa vastatakseen koko yrityksen historian painolastin ml. sopimukset, keskeneräiset työt, ja mahdolliset aiempien urakoiden ja töiden vastuut. Lisäksi myöhempien verotarkastusten yhteydessä voi ilmaantua maksettavaa, josta kukaan ei välttämättä tiedä kaupantekoaikana.\nOsakekaupassa ostajalla on liiketoimintakauppaa suurempi riski, koska hän ei voi valita ostettavia osia yrityksestä. Yrityskaupassa myyjä tuntee yrityksen ja ostaja on paljolti riippuvainen siitä tiedosta jonka hän myyjältä saa yrityksestä. Näitä vastuita ja sopimuksellisia riskejä pyritään minimoimaan vaatimalla osakekaupassa erilaisia vakuutuksia myyjältä liiketoiminnasta ja sopimuksista. (Sotka.)\nSotka toteaa, että lisäksi osakekaupassa ostaja yleensä vaatii myyjälle useamman vuoden kilpailukieltoa.\nKatso myös Sotkan kirjoitus Yrityskauppa vai liiketoimintakauppa\nELY-keskusten laatimassa ostajan oppaassa on tietoa yrityskaupoista.\nBusiness Oulu-sivustolla on tietoa yrityskaupoista. Kannttaa tutustua sivustoon.\nHämeen uusyrityskeskus. Liiketoiminta myyntikuntoon.\nKHT Hans Bertell (2012). Näkökulmia lyhyesti yrityskaupoista ja niihin liittyvistä asioista. KPMG.\nLappeenrannan tekinen yliopisto (2012) Liiketoiminnan kauppakirja. Koska lainsäädäntöön tulee muutoksia jatkuvasti tämä pohja kannattaa käydä läpi ja tarkastaa mitkä asiat ovat vuosien varrella muuttuneet. Yrityskaupassa liikkuvat niin suuret rahasummat, että konsultointi ammattitaitoisella juristilla on ennen kauppoja huomattavasti kukkaroystävällisempää, kuin turvautuminen juristin apuun vasta sitten, kun itse tehden joku menikin vähän pieleen.\nSuomen Yrityskaupat -sivustolla on tietoa yrityskaupan verotuksesta\nVerottajan sivustolta löytyvät mm. ohjeet yritysjärjestelytilanteiden arvonlisäverotuksesta


Tekoäly päätösanalyytikon silmin: Kun kone tekee datapohjaisia päätöksiä, mihin ihmistä enää tarvitaan? | Aalto-yliopisto\nTekoäly päätösanalyytikon silmin: Kun kone tekee datapohjaisia päätöksiä, mihin ihmistä enää tarvitaan?\nPäätösanalyysi on tieteenala, joka kehittää analyyttisiä malleja paremman päätöksenteon tueksi. Alalla pohditaan, voiko tekoäly syrjäyttää ihmisen päätöksentekijänä – ja jos, niin milloin.\nApulaisprofessori Eeva Vilkkumaa. Kuva: Aalto-yliopisto / Kukka-Maria Rosenlund\nTekoälyalgoritmien tekemät päätökset ovat jo nyt erottamaton osa arkeamme. Tekoäly valitsee internetiä selailevalle sopivia sisältöjä ja mainoksia, se vastailee chattibottina asiakkaiden kysymyksiin, ja se hyväksyy ja hylkää lainahakemuksia.\nParhaimmillaan tekoäly on erinomainen päätöksentekijä. Se vaatii kuitenkin oikeat olosuhteet.\nTekoäly tarvitsee päätöksentekoon joko valtavat määrät dataa jo tehdyistä päätöksistä ja niiden hyvyydestä, tai vaihtoehtoisesti mahdollisuuden testata erilaisia päätösstrategioita laajasti. Jälkimmäinen, vahvistusoppimiseen perustuva tyyli toimii erityisesti silloin, jos testaaminen voidaan tehdä luotettavasti simuloidussa ympäristössä eli irrallaan tosielämästä. Esimerkiksi yrityksen ei todennäköisesti kannata päästää chattibottia testailemaan satunnaisia vastauksia pahaa aavistamattomien asiakkaiden kysymyksiin.\nLisäksi on tärkeää, että tekoälyalgoritmille voidaan määrittää sopiva hyvyysmittari, jonka avulla algoritmin päätöstä voidaan arvottaa. Chattibotin tapauksessa botin tarjoama neuvo on hyvä, jos se ratkaisee asiakkaan ongelman; mainostajalle keskeistä on ostopäätöksen syntyminen.\nIhmisen rooli päätöksenteossa korostuu sen sijaan silloin, kun käytettävissä ei ole suuria ja laadukkaita datamassoja tai mahdollisuutta päätösstrategioiden laajamittaiseen testaamiseen; tai jos selkeän hyvyysmittarin määrittäminen päätökselle on hankalaa. Esimerkiksi pidemmän tähtäimen strategiset päätökset ovat yrityksissä sellaisia, joihin tekoälyalgoritmeja on vaikeaa soveltaa: isoillakaan datamassoilla ei voi ennustaa tulevaisuutta, sillä data katsoo aina taaksepäin eikä osaa ennakoida ennenkokemattomia tapahtumia.\nHyvyysmittarin määrittelyä taas hankaloittaa se, että päätöksentekoon liittyy usein monia, keskenään ristiriidassa olevia tavoitteita. Esimerkiksi Facebookin harjoittama sisältöjen kohdentaminen toimii siinä mielessä tehokkaasti, että ihmiset klikkailevat mieluusti linkkejä, jotka tukevat heidän olemassa olevia näkemyksiään. Mutta mitä jos tavoitteena onkin Facebookissa vietetyn ajan maksimoinnin lisäksi esimerkiksi yhteiskunnallisen keskustelukulttuurin monipuolistaminen tai vastakkainasettelun vähentäminen? Miten tällaisten tavoitteiden saavuttamista voitaisiin edes mitata algoritmin ymmärtämällä tavalla?\nTekoälyalgoritmeja kehitetään joka tapauksessa jatkuvasti paremmin toimiviksi, ja parhaimmillaan ne helpottavat ihmisten elämää huomattavasti. Niiden avulla voimme löytää valtavista datamassoista kiinnostavia yhteyksiä, joita ihminen ei muuten tulisi ikinä ajatelleeksikaan. Vaikkei tekoäly siis ainakaan toistaiseksi ole syrjäyttämässä ihmistä päätöksentekijänä, voi se kuitenkin auttaa meitä tekemään entistä parempia päätöksiä.\nApulaisprofessori Eeva Vilkkumaa (jonka kirjoitus yllä) Kauppakorkeakoulun tieto- ja palvelujohtamisen laitokselta ja apulaisprofessori Arno Solin Suomen tekoälykeskuksesta (FCAI) osallistuvat 11.10. Tyttöjen päivään 2021, josta voi lukea enemmän Facebookista.


E-reseptin seuraava askel - Mediuutiset\nE-reseptin seuraava askel\nOn se todettava: kaikesta takkuamisesta ja aikatauluongelmista huolimatta Kanta-palvelu on sähköisine resepteineen hieno saavutus ja merkkipaalu suomalaisen terveydenhuollon sähköisten järjestelmien kehityksessä.\nSellaisesta voivat useimmat maat vain haaveilla.\nSamaan hengenvetoon on todettava, että kehittämisen varaa on. E-reseptin osalta korviini on viime aikoina kantautunut kiinnostavia kehitysehdotuksia.\nYksi asia on käytettävyys. Moni lääkäri toivoo, että e-reseptin käyttö olisi nykyistä sujuvampaa.\nToinen on, että sähköinen reseptijärjestelmä on avannut aivan uudenlaisia mahdollisuuksia tiedonkulun ja jopa lääkekulujen säästämiseksi.\nNuorempi tutkija Kati Heiskanen Itä-Suomen yliopistosta on tutkinut lääkkeiden saatavuushäiriöitä.\nHeiskasen mielestä olisi kätevää, että lääkäri näkisi saatavuusongelman jo lääkettä määrätessään ja voisi saman tien miettiä hoitovaihtoehtoja.\nKelan tutkija Hanna Koskinen puolestaan ehdotti taannoin Mediuutisissa, että e-reseptijärjestelmä voisi ehdottaa halvempaa lääkettä tietyissä tilanteissa.\nEsimerkiksi halvemman liikahappoisuuslääkkeen omepratsolin käyttö on vähentynyt, vaikka se useissa tapauksissa sopisi käytettäväksi kalliimman pantopratsolin sijaan.\nOlisi silti lääkärin päätettävissä, mitä lääkettä hän lopulta määrää.\nSiinäpä rahanarvoinen idea Kanta-palvelun kehittäjille ja lääkeviranomaisille.\nKirjoitus on julkaistu 10.3.2017 ilmestyneessä Mediuutisten numerossa 10–11/2017.


Korujen ripustustavat – Jalokiviharrastajat\nEtusivu » TIETO&TAITO » Korujen ripustustavat\nTeksti Jukka Voijola\nOlen hioja-urani aikana tottunut siihen että kiven muoto usein miltei vaistomaisesti noudattaa hopeakiinnitys-muotoa, joko hopeapohjaan upotusta tai -reunaan istutusta vaikka en edes kiinnitystä edes ajatellut tehdä.\nKoruksi asti tehtävässä kivessä kiinnitysmuoto joudutaan kuitenkin etukäteen päättämään. Monesti tulee mieli jättää kiven pinta mahdollisimman suurelta osalta vapaaksi, kuten esimerkiksi spektroliitin kanssa. Molemmin puolin hiottua kiveä haluaa kiinnittää siten että mahdollisimman suuri osa kiven pinnasta on vapaana. Toisaalta kiven hiojasta tuntuisi myös mukavalta jos olisi mahdollisuus tehdä ripustus omana työnä. Tässä artikkelissa on tarkoituksena kuvata mitä eri korujen ripustustapoja voi ilman hopeatyökoulutus käyttää.\n1 Ripustus reiästä\nReiän poraus taulun läpi on yksinkertainen ripustuskiinnityksen tekotapa. Toisaalta reiät voivat myös varsin arvokkaiden kivien kanssa olla pois suljettu vaihtoehto. Jos reikä ei häiritse, niin siitä vaan. Poraus on hyvä tehdä ennen kiven muotoilua kun kivi tasapaksuna on vielä helposti kiinnipidettävissä. Jotta porauksessa terän läpitulo ei samalla lohkaisisi reiän reunoja, on poraus tehtävä kiven molemmilta puolilta.\nMolemmin puolin poraus tehdään siten että ensi porataan reikää yhdeltä puolelta vähän yli puoleenväliin kivisiivun paksuudesta ja mahdollinen poraustappi painetaan piikillä pois. Sitten kohdistetaan esimerkiksi vanerilevyyn kiinnitetty tappi (halkaisija sama kuin poran terällä) poran terän kanssa yhteen, asetetaan kiven reikä tappiin ja porataan nyt siis toiselta puolelta kiven läpi (kuva 1).\nSitten vain nauha läpi ja koru kaulaan (Kuva 2).\n2 Ripustus tapilla varustettua silmukkaa käyttäen\nValmiin ripustuskiinnikkeen käyttö on toinen helppo työtapa. (Kuvassa 3) porataan reikä pohjamuotoillun kiven reunaan käyttäen Dremelin porausistukkaa ja hiomakonetta ja porausterää. Dremelin kaiverruskoneita ja poraustelinettä myyvät rautakaupat ja Clas Ohlsson.\nValmiita porausreikään liimattavia kiinnikkeitä on saatavissa esimerkiksi verkkokaupoista. (Kuva 4) Sargenta Ab:n keskikoon malli 7042S (s=silver eli hopea). Kiinnikkeitä on kolmea eri kokoa, tapin pituus noin 4 mm. Ne sopivat hyvin pienehköjen korukivien ripustukseen. Klemmari on antamassa kuvaan mittakaavan.\nKiinnike antaa kiven muotoiluun monenlaisia valintavapauksia. Jos päätetään esimerkiksi tehdä kaksipuolinen riipus, porataan reunareikä ennen kuin aletaan muotoilla varsinaista taulupintaa. Porauksen jälkeen voi kiven molemmat puolet hioa miten miellyttää – samanlaisiksi tai erilaisiksi, capochon-muoto, pisara-muoto tai suorapinta. Ajatelkaa esimerkiksi spektroliittia – nyt ei ole mitään hopeareunusta peittämässä kaikkea kiven välkettä. (Kuva 5).\nVälkettä saa myös maasälpään (Kuva 6).\nHionnan lopuksi kiinnitetään ripustuskiinnikkeen tappi liimamaalla reikään. Ennen porausta on hyvä peittää porauskohta paperiteipillä niin että liimaa ei pääse kiinnittymään kivipinnalle. Liiman asettelu reikään sujuu helpoiten käyttämällä ohutta hopeasahan terän palasta, jolloin liima pysyy teräpinnalla eikä myöskään liimaa aseteltaessa pursu takaisin reiästä.\nSopivan muotoiset ja näköiset luonnonkivet kelpaavat toisinaan pelkällä porauksella ja ripustuskiinnikkeellä varustettuina koruksi. (Kuva 7). Liimatessa on kuitenkin tarkkaan katsottava että kiinnikkeen rintamasuunta on sama kuin kivenkin että ei käy niin kuin kuvassa 6.\nReunaura ja hopealanka\nReunauran käyttö antaa mahdollisuuden mm. kaksipuolueisten korujen vapaaseen muotoiluun, mikäli Sargentan kiinnike tuntuu liian heppoiselta suuremman kivikorun kanssa. Työssä tarvitaan urakiinnike (Kuva 8). Kiinnitys on Kuopiolaisen jäsenemme Juhani Hakalan ideoima. Kuvan kiinnike on tehty lenkiksi kierretystä hopealangasta, jonka päät on juotettu yhteen ja levitetty soikioksi. Soikion päälle juotetaan poikittain puolipyöreä kannake ja omatekoinen kiinnike on valmis.\nKun kiviaihio on viipalesahattu ja pohjamuotoiltu, ajetaan esimerkiksi noin millin paksuisella sahanterällä reunaan ura. Uran voi tehdä kiveä pyörittämällä sahauspöytään käsiä tukien. Jos sahassa on käytössä ohjain, on helppo saada aikaan suora ura. Hätätilassa voi ohjaimen tehdä puukapulasta jossa kaksipuoliset teipin palat molemmissa päissä. (ensin palan toinen reuna sahauspöytään kiinni oikealle paikalleen ja sitten asetetaan toinen pää tarkkaan sahan suuntaiseksi ja painetaan kiinni.\nHopea- tms. lankaa (noin 0,8 mm) tarvitaan tämän jälkeen kiinnitystä varten. Hehkuta hopealanka ensi lanka pehmeäksi. Pujota lanka ensin urakiinnikkeen lenkin kautta, sitten kiven ympäri ja kiinnikkeen toisen lenkin kautta. Väännä siellä pää mutkalle lenkkiin kiinni, sitten kiristä lanka kiviurassa mutkalle ensimmäisen lenkin yli. Katkaise lanka ja kierrä se kiinnikkeeseen mutkalle kuten (kuva 9) näyttää.\nKuvassa 10 näkyvä ripustuslenkki on alun perin tarkoitettu ketjujen ripustukseen, mutta kulmaa hieman loiventamalla se toimii myös urakiinnikkeenä. (Rasmussen 925-3052)\n(Kuva 11) esittää Petri Sipilän yksinkertaista reunaurakiinnitystä, jossa langan pituuden määrittelyn jälkeen sen katkaistut päät juotetaan yhteen, lanka kiristetään kiven uraan niin että juotoskohta tulee kiven alimmaiselle kohdalle ja ylimääräiseksi jäävä lankaosa tiukataan kierteelle ja kiinnityslenkiksi.\nReunauran sijasta voidaan kiinnitys tehdä käyttäen apuna hopealankaa, johon on juotettu kiven ja ketjun kiinnikkeet. (Kuvassa 12) on näytetty Petri Sipilän ratkaisu hopeatyötaitoa ja välineitä vaativasta reunalankakiinnityksestä.\nReunalanka ja kynnet on valssattu hiomon valssilla 2 mm langasta puolipyöreäksi. Kynnet on ensin pakotettu puisella punsselilla hieman kaarevaksi ja juotettu kovalla juotteella reunalankaan tasavälein. Juoton jälkeen kynnet on katkaistu määrämittaan ja päät kavennettu. Vasta tämän jälkeen on reunalangan päät juotettu vastakkain medium juotteella. Reunalangassa oleva lenkki on 1 mm langasta 3 mm riigelille ja juotettu pehmeällä juotteella. Ripustuslenkki on sahattu ja viilattu 1 mm levystä, taitettu lenkiksi ja juotettu erittäin pehmeällä juotteella (pastalla). Kehys voidaan kiillottaa ensin rummussa ja istuttaa kivi vasta valmiiseen koruun. Istutuksessa painetaan ensin V uraisella pehmeällä puutapilla samanaikaisesti kynnen molemmat päät sisäänpäin kiveä kohden ja viimeistellään varovasti istutusvasaralla kynnen kärjet kiveen kiinni.\nMalli Marja Heilimon omintakeisesta reunakiinnityksestä, jossa reunalanka on kiinnitetty avoimeen hopealenkkiin (esim. 5mm lenkki, Sargenta 2503S). Kiven molemminpuoliset halkaisijana kulkevat kiinnikkeet on molemmista reunoista kierretty reunalankaan ja keskeltä kierretty yhteen. (Kuva 13)\nTässä vaiheessa alkaa esimerkkien perusteella varmaan jo lukijankin päässä raksuttaa ”entä jos tekisikin niin että………”\nNauhat ja nauhojen kiinnikkeet\nMonen tyyppisten hopeaketjujen lisäksi voidaan korut ripustaa myös askarteluliikkeistä saatavilla olevista kumi-, nahka-, ja puuvillavahanauhoilla. (Kuvassa 14) on näytetty puuvillavahanauha, johon on solmittu säädettävä nauhakiinnitys. Nauhan päissä on ”hirttosilmukkasolmut”. Nahka- ja puuvillavahanauhoja on olemassa kolmea paksuutta ja kolmea värimahdollisuutta.\nSolmukiinnityksen lisäksi löytyy nauhoille myös kiinnitysmahdollisuus käyttäen metallisia nauhanpäitä. Niitä on kolmea eri kokoa joko puristus tai liimausmahdollisuudella. Nauhanpäitä on saatavissa ilman lukkoa ja lukollisina. Lenkkejä löytyy eri kokoja: kierteisinä (avainlenkkimalli), avoimina ja suljettuina.\nAskarteluliikkeissä löytyy vastaavia korunosia kuin Sargentalta ja Rasmussenilta. Kuvassa on askarteluliikkeiden valikoimaa. Kuvassa 15 on lukollinen puristettava ja liimattava nauhanpää, kierrerenkaita (kuten avainrenkaat) kahta väriä. Lisäsi on kivikuppeja joihin voi puristamalla ja liimaamalla kiinnittää pienen kiven. (Kuva15).\nNäitäkin osia on myös Sargentalla hopeisina saatavissa ynnä muita korunosia, tähän artikkeliin ei mahdu kaikkia luetteloiden osia ole mahdutettu.\nErikoisuutena esimerkiksi Hobbypointilta olisi vielä myös kivihelmiä eri kivimateriaaleista saatavissa (ametisti, hematiitti, lapis ja malakiitti ym.). Kivihelmien kanssa olisi käytettävä niihin sopivaa ohuempaa nauhaa.\nSeikkailumieltä ja työintoa kaikille! Jukka Voijola\nwww.sargenta.se/fi Sargentan suomenkieliset nettisivut. Puhelin:\nPuhelin: 02 5460 800 (puhutaan suomea)\nwww.rasmussen.fi; Puhelin 09 27642740\nwww.hobbypoint.fi Puhelin: 09 4780 1997\nwww.askarelli.fi Puhelin: 050 341 3068


Avun kesädekkari: Kultainen kesä, osa 5/10 | Apu\nSaaren järkyttynyt väki törmää odottamattomaan henkilöön. Tilanne tuntuu hieman selviävän – mutta luvattoman lyhyeksi aikaa.\nMonet ihmiset rakastavat työtään, ainakin he väittävät niin kiiltäväpaperisten lehtien sivuilla. Toisille työ tuo paljon rahaa, mainetta ja henkistä tyydytystä.\nKun seisoin jumalanhylkäämässä mökissä, jonka räystäslautoja tuuli yritti repiä irti ja katselin miestä, jota tätini yritti turhaan elvyttää, en tuntenut suurtakaan kutsumusammatin nostattamaa riemua.\n– Ei voi mitään, kuollut mikä kuollut. Dämmit!\n– Minä olen ollut Duluthin vapaapalokunnassa yli kolmekymmentä vuotta, kyllä minä elävän erotan kuolleesta. Tämä ei ole kyllä hyvää mainosta, ei todellakaan.\nTätini nousi polvet naksuen jalkeille. Hänen housunlahkeensa olivat veressä, samoin puseron hihat ja farkkuliivin rintamus. Tuulikki seisoi ovensuussa ja paineli sähkökatkaisijaa ylös ja alas. Valot eivät syttyneet, ukkonen oli kaiketi aiheuttanut sähkökatkon, mutta asia ei mennyt Tuulikin tajuntaan.\n– Ei sotketa jälkiä enempää. Lukitaan ovet ja minä käyn laittamassa ikkunaluukut kiinni.\nLaura nyökkäsi. Ojensin hänelle stetsonin, jonka hän oli tyrkännyt syliini ennen kuin oli yrittänyt saada Kimmoon eloa.\n– Ei kai tässä muutakaan voi. Poika parka, noin nuorikin vielä. Jos Einari löytyy elävänä, tapan hänet omin käsin.\nVilkaisin nopeasti ruumista, joka retkotti nyt kyljellään. Lapaluun alta sojottavan nuolen takia Laura ei ollut voinut kääntää Kimmoa selälleen, elvytystoimet olivat jääneet muutamaan suusta suuhun puhallukseen. Verilammikko oli pelkkää sotkua, jossa lasinsirpaleet kimmelsivät himmeästi.\nLaura saatteli järkyttyneen Tuulikin autoon ja minä kiersin mökin taakse. Kurkistin vielä ikkunasta sisään ja yritin kuvitella, miten kaikki oli tapahtunut. Ilmeisesti Einari oli ampunut jalkajousella mökin takaa ensin minua ja sitten Kimmoa ikkunan läpi.\nLasinsirpaleita oli melkoisen paljon sekä sisällä että ulkona. Toinen ikkunaruutu oli kokonaan rikki, toisessa ammotti noin kämmenen kokoinen aukko.\nEn oikein hahmottanut, miten toinenkin ruutu oli rikkoutunut, mutta ehkä Einari oli murtautunut sitä kautta mökkiin ennen veritekoa.\nSuljin ikkunaluukut ja asetin puomin paikoilleen. Tietysti tallasin lisää rikospaikkaa, mutta tuskin poliisi olisi ilahtunut siitäkään, että korpit olisivat nokkineet ruumiilta silmät päästä. Minulle jäi aina vain huonoja valintoja, mutta olin jo tottunut siihen.\nKun kipusin autoon, Laura puristi rattia suu tiukkana viivana. En tiedä, missä liemissä tätini on keitetty, mutta ei hän kovin vähästä hätkähtänyt. Tuulikki istui takapenkillä ja puisteli päätään.\n– En tajua, mitä tapahtui. Kimmo aikoi juuri sanoa minulle jotakin, kun ikkuna räsähti ja hän… hän vain kaatui naamalleen.\n– Ei puhuta siitä nyt. Muut haluavat kuulla saman tarinan ja pääset vähemmällä, kun selität sen vain kerran.\nLaura käynnisti auton ja lennätti soraa pitkin pihaa. Kojetaulun kello näytti yhtätoista. Ukkospilvet alkoivat hajaantua mutta aurinko oli jo ehtinyt laskea, joten saimme yhä vaeltaa pimeydessä.\n– Toivottavasti Mikko ja Jenna ovat kunnossa, kun mökistä on mennyt sähköt. Mikko voi välillä olla aika säikky, Tuulikki huolestui.\n– Onhan siellä kynttilöitä. Kai aikuiset ihmiset osaavat käyttää tulitikkuja.\nLauran toive osoittautui turhaksi, sillä kun huvila ilmestyi näkyviin, sen ikkunat olivat pimeinä. Auton valokiilat pyyhkäisivät kuistia ja näimme Mikon, joka heilutteli käsiään päänsä yläpuolella.\n– Luoja nähköön, kuinka avuttomia ihmiset voivat olla, tätini manasi.\nPurkauduimme autosta ja kukin meistä sohi taskulampullaan kohti mökkiä niin, että Mikko peitti käsillään silmänsä.\n– Täältä meni sähköt! Mikko parkaisi.\n– Tiedetään. Mutta se on nyt murheistamme pienin. Emme löytäneet Einaria,\n– En jää kyllä kaipaamaan sitä äkäpussia. Jos mies juo itseltään jalat alta ja sammuu metsikköön, minkäs sille voi.\nLaura pyyhälsi Mikon ohi tupaan. Hän marssi takan ääreen ja alkoi sytytellä sen reunustalla olevia tuikkuja. Tuulikki hyökkäsi halaamaan Mikkoa.\n– Kimmo… Kimmo on kuollut!\n– Kuollut? Kimmoko? Ei kai?\n– Menkää sisään, niin puhutaan tämä asia kerralla selväksi.\nIlmeisesti väsymys oli hionut äänestäni niin terävän, että molemmat tottelivat mukisematta. Vedin oven perässäni kiinni. Laura kiikutti pirtin pöydälle kynttelikköä, joka sai Jenna kasvot näyttämään entistäkin läpikuultavammilta. Aloin jo epäillä, että hän oli aito meedio.\n– Istutte pimeässä kuin uunot. Mikä teitä nykynuoria oikein vaivaa? tätini puhisi.\n– Minä viihdyn pimeässä. Mikko sen sijaan eksyi matkalla huussiin, Jenna sanoi.\nMikko lysähti penkille ja Tuulikki istui hänen viereensä.\n– Enkä eksynyt. Onko Kimmo muka oikeasti kuollut?\n– Kuin kivi. Yritin elvyttää häntä mutta se nuoli oli varmasti osunut suoraan sydämeen, Laura sanoi ja ravisti tulitikun sammuksiin.\n– Joku ilmeisesti ampui Kimmoa jalkajousella ikkunan läpi, vai kuinka siinä kävi?\nKatsoin kysyvästi Tuulikkia, joka hieroi ohimoitaan. Hänen punaiset hiuksensa hehkuivat kynttilöiden valossa. Hän räpytteli silmiään kiivaasti.\n– Juuri niin. Menimme tutkimaan ensin sen tyhjän mökin, sitten Kimmon ja Jennan mökin ja lopuksi meidän mökin. Kimmo meni edeltä ja kun minä tulin tupaan, Kimmo seisoi selin ikkunaan. Hän sanoi minulle, että Einari oli varmaankin murtautunut mökkiin, kun ikkuna oli rikki, sitten kuulin räsähdyksen ja Kimmo kaatui naamalleen lattialle.\n– Miksi se taskulamppu oli ripustettu sinne mökkien väliin? kysyin.\n– Kimmo laittoi oman lamppunsa valaisemaan pihaa, kun siellä oli niin kauhean pimeää.\n– Ettekö kuulleet meidän auton ääntä? Siinähän meni monta minuuttia, ennen kuin kuulimme sinun kirkuvan. Einarin täytyi olla mökin takana kun tulimme pihaan, gaad dämmit, Laura manasi.\n– Tietysti kuulimme. Mutta olimme jo sisällä, ja sitten… sitten Einari ampui Kimmon.\n– Näitkö siis oikeasti Einarin? kysyin.\n– Näin jonkun partaisen hahmon ikkunan takana. Kuka muu se olisi voinut olla?\n– En tiedä. Mutta sinä joko näit Einarin tai et nähnyt. Kuinka on?\nMikko halasi Tuulikkia, joka puri alahuultaan.\n– Miksi sinä Tuulikkia vainoat? Hän on järkyttynyt.\n– Tietysti on, niin minäkin olen. Ja meidän kaikkien on syytä olla, koska saarella on vapaana murhaaja, joka voi ampua nuolen kalloonne minä hetkenä hyvänsä. Siksi haluan tietää tarkasti, mitä kukakin näki ja mitä ei.\nTuulikki nyökkäsi ja katsoi minua.\n– Se oli Einari. Olen varma siitä.\nLaura huokaisi raskaasti. Hän otti rakkaan stetsoninsa päästään ja pöyhi harmaita hiuksiaan. Minusta näytti kuin hän olisi painunut hiukan kumaraan.\n– Tämä on huonoa mainosta, huonoa mainosta.\nTarkistin kännykkäni, verkko oli yhä alhaalla. Ehkä korjauksia ei ollut uskallettu vielä aloittaa ukkosen vuoksi.\n– Nyt on parasta, ettemme…\nYläkerrasta kuului tömähdys ja vaimeaa kiroilua. Jenna nousi seisomaan ja tuijotti kohti portaikkoa silmät suurina.\nOdotin näkeväni lakanaan pukeutuneen kummituksen, mutta petyin pahasti.\nOlin nähnyt niin paljon tuurijuoppoja, etten tarvinnut opaskirjaa tunnistaakseni sellaisen.\nPortaita alas hoiperteli punanaamainen partasuu, jonka hiukset sojottivat joka suuntaan. Mies nojasi kaiteeseen niin raskaasti, että puu rusahteli.\n– Onko täältä palanut sulake?\nEinarin ääni oli pelkkää kähinää ja hän siristeli silmiään, vaikka kynttilöiden valo tuskin häikäisi ketään. Mikko kavahti seisomaan ja olisi varmaankin juossut ulos, jos en olisi napannut häntä paidan selkämyksestään kiinni.\n– Gaad dämmit! Kuinka kehtaat marssia tänne muina miehinä, kun olet tappanut maksavan asiakkaan? Laura kivahti.\nEinari piteli päätään ja irvisti.\n– Älkää huutako, on vähän huono olo.\n– Tehkää jotain, sehän tappaa meidätkin, Mikko parahti.\nPäästin irti Mikon paidasta ja hän kompuroi pöydän taakse suojaan. Einari hoiperteli minua kohti. Hänen oikea kätensä hapuili jotakin housujen takataskusta. Harppasin hänen eteensä, tartuin hänen oikeaan kyynärpäähänsä ja kiepahdin hänen selkänsä taakse. Väänsin ja painoin käsivartta yhtä aikaa, lattialle rapsahti vajaa painolevyllinen Buranaa.\n– Ai helvetti. Päästä irti tai kohta lentää laatta, Einari ähisi.\n– Missä helvetissä olet ollut?\n– Tuolla yläkerrassa nukkumassa. Älä nyt väännä, johan on perkele.\n– Minulla alkaa hiljalleen kärsivällisyys loppua. Alahan selittää, miksi talossasi oli hirtetty mallinukke ja miten muka päädyit tuonne yläkertaan nukkumaan?\nEinarin otsasuoni alkoi pullottaa ja hänen päänsä muuttui punaiseksi.\n– Joku noista uteliaista munapäistä oli ripustanut nuken sinne. Käytän sitä varkaanpelottimena, kun olen poissa kotoa. Halusivat säikytellä minua, kun ovat penkomassa luvatta piispanlinnan raunioita.\n– En minä sitä itsekään sinne kiskonut. Kun näin nuken, minua alkoi vituttaa koko touhu niin, että siemailin vähän vodkaa ja päätin käydä pelottelemassa noita nuuskijoita.\n– Me löysimme salakäytäväsi ja munkinkaapusi.\n– Mitä te minun maillani könyätte… ai hitto, älä väännä.\n– Minä kysyn ja sinä vastaat. Kävit leikkimässä kummitusta ja luikahdit takaisin koloon. Sitten sinua vitutti enemmän ja kiskoit lisää viinaa, niinkö?\n– Suunnilleen. Otin minä vähän kipulääkkeitäkin, vaikka ne eivät pelaa viinan kanssa koskaan hyvin yhteen. Tulin tänne, jotta olisi voinut haukkua nuo tyypit, mutta täällä oli tupa tyhjänä. Kipusin tuonne ylös odottamaan teitä ja sammuin.\n– Ja heräsit vasta nyt?\nEinari nyökkäsi. Hänen päänsä oli niin punainen, että katsoin parhaimmaksi päästä hänet vapaaksi.\nHän oikaisi selkänsä ja hieroi käsivarttaan. Parrassa näkyi vähän sylkeä ja silmätkin verestivät.\n– Jos Einari on kuorsannut koko illan yläkerrassa, kuka tappoi Kimmon? Laura ihmetteli.\n– Äijä valehtelee. On tainnut itse varastaa täältä muinaisjäännöksiä ja nyt pelkää meidän tekevän samaa. Hänhän on lukinnut sillankin, ettemme pääsisi karkuun aarteet taskussa, Mikko puhisi.\n– Onko joku lukinnut sillan? Minä en ainakaan ole sitä tehnyt. Sitä paitsi avaimet ovat yhä…\nEinari haparoi paitansa ja housujensa taskuja. Hän löysi avainnipun, mutta se ei ollut selvästikään se, jota hän etsi.\n– Joku on varastanut minulta sillan lukkopultin avaimet!\n– Minusta hänen auransa on puhdas. Hän puhuu totta, Jenna sanoi.\n– Niin varmaan. Edellisen kerran, kun näit hänet, luulit ukkoa aaveeksi, Mikko tuhahti.\n– Enpäs, vaan sanoin, että ilmestyksellä oli oudon voimakas aura aaveeksi. Ja tietysti olikin, koska kyseessä oli elävä ihminen.\n– Voisiko joku kertoa minullekin, mitä täällä muka on tapahtunut? Einari murahti.\nLaura toi Einarille kahvia samalla kun selitin hänelle, että Kimmo oli tapettu jalkajousella. Einari puisteli päätään ja hörppäsi irvistellen kahviaan.\n– Tapettiin jalkajousella? Johan on helvetti. Mistä täällä sellainen oli?\n– Se oli Kimmon jalkajousi. Hänellä oli se mukanaan, jotta hän olisi voinut harjoitella. Jos nyt oletetaan, ettet sinä ampunut Kimmoa, sitten sen on täytynyt olla joku ulkopuolinen, sanoin.\n– Ai joku hiippari? Miten se olisi tänne päässyt? Silta on vedetty saaren puolelle eikä ainakaan iltapäivällä täällä ollut ketään muita kuin me, Einari sanoi.\n– Mistä sinä sen voit tietää? Ehkä joku on soutanut tänne, tai uinut, intin.\n– Minulla on valvontakameroita rannassa ja liiketunnistimet myös. Voin omasta makuuhuoneestani seurata, hiippaileeko täällä joku. Tarkistin kaiken ennen kuin tulin tänne.\n– Olet omituisen epäluuloinen tyyppi, sanoin.\n– Ja syystä. Heti kun olin vähän aikaa unilla, te tapatte täällä toisianne ja joku varastaa avaimeni.\nLaura katsoi minua ja huokaisi raskaasti.\n– Mitä tässä pitäisi uskoa? Eihän tässä voi enää luottaa keneenkään! Olkoon, minä menen vaihtamaan vaatteet. Jos tapatte toisenne, menkää ulos. En halua enempää sotkua.\nTätini harppoi tuvasta makuuhuoneeseensa ja paukautti oven kiinni. Mikko mulkoili Einaria, joka joi kädet täristen kahviaan. Jenna tuijotti pöydällä palavan kynttilän liekkiä ja Tuulikki nypläsi hiustensa latvoja.\n– Sanon tämän teille nyt ihan suoraan. En pidä arvoituksista, en ole koskaan pitänyt. Kunhan tätini on saanut vaihdettua puhtaat vaatteet, tämä sotku selvitetään pohjia myöten, hyvällä tai pahalla.\n– Mitä selvittämistä tässä on? Einari tappoi Kimmon ja sillä hyvä! Mikko sanoi.\n– Olitko sinä muka täällä mökissä jatkuvasti Jennan kanssa? Kun tulimme pihaan, harhailit kuistilla. Ehkä sinä kävit ampumassa Kimmon ja juoksit sitten tänne. Kuinka kauan Mikko oli pois?\nJenna havahtui kysymykseeni ja katsoi minua kynttilän liekin yli. Hän näytti miettivän ankarasti.\n– Ainakin vartin.\n– Siinä ajassa olisit hyvin ehtinyt tappaa vaikka kaksi Kimmoa, totesin.\nMikko hieroi kuivia käsivarsiaan ja aukaisi jo suunsa protestoidakseen, kun Lauran makuuhuoneen ovi aukesi. Tätini astui huojahdellen tuvan puolelle vesipullo kädessään. Hän hieraisi harmaita hiuksiaan ja katsoi meitä pää kallellaan.\n– Fani teist, hän sanoi ja pullo lipesi hänen kädestään.\nTätini rojahti polvilleen ja kaatui siitä kasvoilleen tuvan matolle kuin salaman iskemänä.


Pilo 2 nukanpoistaja, hiili | KATOKO\nSteameryn Pilo 2 -nukanpoistajalla siistit nyppyyntyneet neuleet ja muut tekstiilit. Pilo on todella tehokas, mutta samalla hellävarainen. Laitteessa on kuusi terää jotka poistaa nukkapallerot ja tekee vaatteen tai muun tekstiilin pinnasta jälleen sileän ja siistin. Nypynpoistaja on USB-ladattava ja sen mukana tulee latauskaapeli ja puhdistusharja, jolla voit tyhjentää laitteen nukkasäiliön. Voit käyttää nukkaleikkuria myös silloin kun se on latauksessa.


VEM-erikoismoottorit 690 V AC:n syöttöjännitteelle - VEM motors Finland Oy\nVEM-erikoismoottorit 690 V AC:n syöttöjännitteelle\nKU-sarjan moottorit kestävät taajuusmuuttajakäytössä ilman erillisiä suotimia\nPaperi- ja selluteollisuudessa 690 V AC on varsin yleinen moottorijännite, jolla voidaan käyttää tavanomaisia suoraan sähköverkkoon kytkettyjä VEM-oikosulkumoottoreita. Jatkuvasti yleistyvät taajuusmuuttajakäytöt ovat kuitenkin asia erikseen. 690 V AC:n taajuusmuuttajakäyttöihin VEM motors GmbH:lla on erinomainen KU-tuotesarja, joiden eristys on erikoisvahvistettu silmälläpitäen juuri kestävyyttä suurilla moottorijännitteillä.\nSyöttöjännitteen ollessa 690 V AC taajuusmuuttajakäytössä esiintyy ilmiöitä, joita standardimoottori sellaisenaan ei välttämättä kestä. Ja jos kestääkin, moottorin elinikä lyhenee. Nykyaikaisissa taajuusmuuttajissa tehoelektroniikkakomponenttien kytkentänopeus on niin suuri, että moottorin eristykselle aiheutuu erittäin suuria jännitepiikkejä suuren jännitteen nousunopeuden vuoksi. Myös jännitteen heijastumat kasvattavat jännitepiikkejä ja näin ollen rasittavat moottorin eristystä.\nTaajuusmuuttajakäytöissä myös laakerivirran riski lisääntyy moottorin runkokoon kasvaessa.\nMoottorin eristeisiin kohdistuva jänniterasitus saadaan minimoitua käyttämällä taajuusmuuttajan lähtöpuolella joko dU/dt- tai sini-suodinta. DU/dt-suotimella taajuusmuuttajan lähtöjännitteen nousunopeudet pienenevät moottorin sallimaan arvoon. Sini-suodinta käyttäen lähtöjännite on nimensä mukaisesti sini-käyrämäistä. Kun käytetään sini-suodinta, voidaan moottorina käyttää normaalia VEM K2-sarjan oikosulkumoottoria aina 690 V:n asti.\nLaakerivirran riski voidaan poistaa käyttämällä moottorissa eristettyä laakeria, joka VEM:n moottoreissa asennetaan yleensä N-päähän.\nKU-sarjan moottori on järkevämpi ratkaisu\nVEM-erikoismoottori 690 V AC:n taajuusmuuttajakäyttöön on KU–sarjan moottori. KU-sarjan moottori on ratkaisu, joka on standardiratkaisua yksinkertaisempi, tilaa säästävä ja hinnaltaan huomattavasti edullisempi. Sarjan moottoreissa on vahvennettu eristys 690 V AC:n taajuusmuuttajakäyttöön. Käyttämällä KU-sarjan moottoria, voidaan unohtaa taajuusmuuttajan jälkeinen suodin, jolloin säästetään sekä tilaa että kustannuksia. Kustannussäästöt tulevat kalliin suotimen tarpeettomuudesta. KU–sarjan moottorin hintaero standardimoottoriin verrattuna on huomattavasti pienempi kuin käyttöön tarvittavan dU/dt– tai sini–suotimen hinta.\nMyös KU-sarjan moottoria käytettäessä laakerivirran riski poistetaan käyttämällä moottorissa runkokoosta IEC 315 alkaen eristettyä laakeria N-päässä.\nPuh. 0400-445 062\n(09) 6132 6718