BUNKER #2: Säteilyvaara\nArtefakti ydintalven erämaasta (2013...2016)\n← Bunker 2 -kitaran rakennuspiirustusket\nRakennusprojekti alkoi piirustusten tulostamisella 1:1 mittakaanvaan. Itse olen tulostanut kuvat piirturilla, jolloin välttyy usean arkin teippaamiselta yhteen. Kuvat on ladattavissa Piirustukset-sivulta.\nKyseessä oleva muoto on suunnittelemani hypridi Gibsonin ja Jacksonin valmistamista explorer-kitaroista. Mukana myös tujaus warrior-muotoa.\n← Pohjapuiden liimasaumojen suoristamista\nLiimasaumojen tulee olla tiiviitä ja liimattavien pintojen täysin suoria toisiaan vasten. Parhaitenhan homma onnistuu tietysti vankalla tasojyrsimellä. Oma tasojyrsin soveltuu kuitenkin vain pintojen karkeaan oikaisuun, sillä halpa (n. 300 €) kone falskaa joka suuntaan niin, ettei mittatarkkaa tulosta voida saavuttaa.\nTämän takia olen korvannut tasohöylän 100 % jyrsimellä, jolla onnistuu niin suurien pintojen tasoitus kuin liimasaumojen oikaisukin. Kuvassa jyrsimen ohjurina olen käyttänyt alumiinista kulmaprofiilia.\n← Pohja- ja kansi on liimattu kasaan\nHondurasinmahongista valmistettu pohjapuu ja tervaleppäinen kansi ovat kasassa. Liimasaumat ovat tiiviitä. Liimana on käytetty ryömimätöntä Titebond Originalia, joka soveltuu näihin hommiin erittäin passelisti. Kansi- ja pohjalevy vaativat vielä oikaisun tasapaksuksi, ennen liimausta päällekkäin.\n← Oikaistu pohja- ja kansilevy\nLevyt oikaisin niin ikään tasapaksuiksi jyrsimellä erillistä jyrsinpöytää apuna käyttäen. Jyrsinpöytä on erittäin hyödyllinen lisävaruste, sillä se soveltuu suurtenkin pintojen oikaisuun.\nLisäksi jyrsin pohjapuuhun johtoreitit valmiiksi, mikä helpottaa suuresti sähköjen asentamista myöhemmin. Johtojen reititykset on esitetty rakennuspiirustuksissa.\n← Runkopuiden liimaus\nTässä projektissa halusin testata, josko rungon liimasaumat saisi puristettua tiukasti yhteen ruuveilla. Huomasin, että pultit, aluslevyt ja mutterit sopivat tähän hommaan paremmin, koska puuruuvi alkaa helposti pöyrimään tyhjää kiristettäessä. Ihan hyvä kikka, jos puristimia ei ole tarpeeksi tai ne ovat varattuina muualla. Itse käytin kuitenkin lisänä puristimia.\n← Rungon jyrsintä muotoonsa\nLiimauksen jälkeen piirsin rungon ääriviivat puuhun ja sahasin karkeasti enimmät ylimääräiset puut pois. Lopullisen muodon tein jyrsimellä käyttäen muotojiginä paksusta koivuvanerista muotoiltua mallia. Tarkan paikoillen mittailun jälkeen ruuvasin jigin runkoon kiinni tremolotallan ja kaulamikin kohdalta, sillä ruuvin reiät tulee noilta alueilta jyrsittyä muutenkin pois myöhemmin.\nKopioin mallineen muodon jyrsimellä runkopuihin useassa kerroksessa ajaen. Liian nopea jyrsintä polttaa puuta ja repii syitä. Muodon kopioimisen jälkeen käänsin rungon ympäri ja ajoin kopioterällä rungon reunat loppuun takapuolelta.\n← Otelaudan reunalistojen liimaus\nOtelaudan valmistelusta ei tässä projektissa ole ole kuvamateriaalia, mutta tavalliseen tapaani ostin uritetun ja höylätyn ebenpuisen otelauta-aihion paikalliselta soitinrakentajalta.\nEdellisestä rakennusprojektista viisastuneena liimaan reunalistat otelautaan aina ennen otelaudan liimausta kaula-aihioon. Aiemmassa Bunker 1-kitarassa olin ensin liimannut otelaudan kaulaan, minkä jälkeen jyrsin reunalistojen urat ja liimasin reunalistat paikoilleen. Hommastahan ei tullut yhtään mitään sillä muoviset reunalistat eivät suostuneet kiinnittymään eben-otelaudan kylkeen, ei asetonilla eikä epoksilla. En tiedä mikä meni vikaan, mutta samaa virhettä en halunnut enää uudestaan tehdä.\nReunalistan liimaushan tapahtui siten, että teippasin raunalistan kevyesti paikoilleen n. 10 cm välein otelaudan kylkeen, minkä jälkeen vapautin listan toisen pään ja sivelin asetonissa liuotettua muovimassaa listan alle. Tiukka teippaus kauttaaltaan otelautaan kiinni ja sen jälkeen seuraavan 10 sentin kaistaleen liimaus.\n← Reunalistat paikoillaan otelaudassa\nReunalistojen liimaus kannattaa aloittaa otelaudan päästä, jonne liimataan n. 5 cm pituinen listanpätkä. Tämän jälkeen pääty siistitään siten, että myös sivulistat voidaan liimata paikoilleen. Näin mahdolliset liimasaumat reunalistojen välillä näkyvät ainoastaan otelaudan päädystä, eikä välttämättä sieltäkään, mikäli liimaus on onnistunut tiiviisty ja siististi. Asetonimassalla on mukava ominaisuus tilkitä pienet epätarkkuudet miltei huomaamattomiksi.\n← Nauhaurien putsausta\nEnnen reunalistojen liimausta pitäisi muistaa syventää nauhauria sen verran, että urat ovat varmasti riittävän syvät myös otelautaprofiilin hiomisen jälkeen. Nauhaurien syventäminen jälkikäteen, kun osoittautui melkoiseksi askarteluksi. Lisäksi uria tukkinut asetonimössö piti kaivaa ylös. Tämän työvaiheen voisi varmaan välttää, jos täyttäisi urat etukäteen jonkinsorttisella väliaikaisellä täytteellä.\n← Otelaudan liimauksen valmistelua\nKaularauta on sinetöity paikoilleen. Otelaudan liimaus on helppoa, kun puristaa otelaudan ensin kevyesti paikoilleen ja poraa satulan kohdalta pari ohjuritappia otelaudan läpi kaulaan. Hammastikut sopivat hommaan mainiosti. Tikkuja ei pidä porata kovin syvään, etteivät reiät tulisi näkyviin myöhemmin kaulan profiilia muotoillessa.\n← Otelaudan reunalistat teipattu liimauksen ajaksi\nPuhtaita reunalistoja ei kannata sotkea liimauksen yhteydessä. Muutenkin kaikki ylimääräinen liima kannattaa pyyhkäistä pois tahrimasta paikkoja. Kaularautaa ei myöskään tule upottaa liimaan.\n← Otelaudan liimaus\nOtelaudan päälle olen leikannut vihreästä vaahtomuovista kaistaleen, joka jakaa puristuksen tasaisesti koko laudan pinta-alalle. Vaahtomuovin päällä on teräsputkipalkki, jonka tehtävä on pitää kaula suorana liimauksen ajan. Puristimet tulee jakaa taisaisesti koko kaulan matkalle ja ne tulee kiristää vaiheittain molemmilta reunoilta keskelle. Mikäli puristimien asentamisen ja kiristämisen aloittaa keskeltä, voi kaula vääntyä liimatessa kuperaksi, koska vaahtomuovi vääntää tällöin kaulan kaulan molempia päitä mutkalle.\n← Liimattu otelauta ja helmiäisestä leikatut merkit\nOtelautamerkit leikkasin kullanvärisestä helmiäislevystä Dremelillä. Helmiäispöly ärsyttää ikävästi silmiä, ihoa ja hengityselimiä, eli asianmukaista suojausta kannattaa tässä vaiheessa käyttää.\nValmiit helmiäiset asettelin teipatun otelaudan päälle oikeisiin välikköihin ja piirtelin helmiäisten muodot teippien päälle.\n← Otelautamerkit liimattuna paikoilleen kaksipuolisella teipillä\nOtelautamerkkien ääriviivat voi helposti merkata terävällä veitsellä ebeniin.\n← Otelautamerkkien ääriviivat näkyvissä\nTeippien nyppimisen jälkeen viilletyt ääriviivat saa korostettua esimerkiksi vaalealla puupölyllä tai liidulla.\n← Otelautamerkkien upotukset jyrsittynä\nOtelautamerkkien syvennykset saa kätevästi jyrsittyä Dremelillä ja jyrsinistukalla. Lisävarusteen voi joko ostaa tai rakentaa itse. Kaikkea ei jyrsimellä saa kuitenkaan tehtyä, vaan loppu on veistettävä käsin esimerkiksi skalpellilla. Valmiit upotukset putsasin hammasharjalla.\n← Otelautamerkkien liimaus\nLiimaukseen tarvitaan otelautapuusta hiottua hienoa pölyä, täysin kovettuvaa epoksiliimaa sekä tikkuja, joilla otelautamerkkejä voi mallailla paikoilleen. Epoksiliima täytyy yleensä hankkia harrasteliikkeestä, sillä rautakauppaliimat jäävät yleensä elastisiksi. Liiman on oltava täysin kovettuvaa, jotta otelauta voidaan myöhemmin hioa muotoonsa ja kiillottaa. Epoksiliimana kannattaa käyttää noin 30 minuutissa kovettuvaa tuotetta, jotta merkkien asettelussa ei tule liian kiire.\n← Eben-epoksimassalla liimatut helmiäiset\nSekoitun puupölyä reilusti epoksiin niin että lopputuloksena syntyi mustaa tasapaksua tahnaa. Hieroin epoksimassan helmiäisten upotuksiin siten, että massa täytti varmasti kaikki nurkat ja kolot, minkä jälkeen tiputtelin helmiäiset paikoilleen.\nHelmiäisten asettelua piti vähän korjailla, minkä takia monimutkaisissa upotuksissa pikaepoksin käyttö ei ole kannattavaa.\n← Siistitty otelauta\nKovettunut epoksi on hiottu pois. Tarkasta työskentelystä huolimatta helmiäisten ympärille jäi muutamia kuplia, jotka piti myöhemmin täyttää uudelleen.\n← Työkalu sivudotsien poraamiseen\nOtelaudan kylkeen oli tarkoitus liimata mustat sivudotsit, mutta ensin oli merkeille poratta D=2 mm reiät. Näin tarkassa hommassa pienikin reiän sijaintipoikkeama näkyy selkeästi eli työhön oli syytä rakentaa erityinen työkalu. Pienillä poranterillä kun on taipumus vispata aika paljonkin eikä reikä synny aina täysin haluttuun kohtaan.\nKuvan mukainen jigi kohdistetaan sivudotsin kohdalle ja puristetaan tasaiseksi hiottua otelautaa vasten. Pylväsporakoneella ja itse rakennetulla ohjurilla sain jokaisen reiän tarkalleen samaan linjaan. Tätä hommaa ei olisi voinut enää suorittaa otelaudan radiuksen hionnan jälkeen.\n← Sivudotsien liimaus\nSivudotsin leikkasin mustasta muovitangosta. Liimana käytin reunalistasta ja asetonista sekoitettua massaa.\n← Otelauta hiottu radiukseen ja kaula liitetty runkoon\nOtelaudan hiomiseen käytin itserakennettua radiusblokkia.\nKaulaliitoksen tein samalla tavalla kuin Bunker-1 kitarassa.\n← Messinkihelojen vanhentamista emäksisessä liuoksessa\nKitaraan oli tarkoitus kiinnittää messingistä naputeltuja kulmarautoja, joiden patinoitumista pyrin nopeuttamaan kotikemistin kikkailuilla.\n← Runkoon on juuri porattu jakkireiät\nToinen rei'istä on signaalin ulostulo, toinen taas 9V DC virtajakki.\n← Messinkinen jakkilevy\nJakkeja varten työstin messingistä nätin jakkilevyn.\n← Messinkihelojen sarja\nNämä kaikki oli tarkoitus kiinnittää valmiiseen kitaraan.\n← Kitaran osat levällään\nLukuunottamatta ostettua hardwarea ja sähköjä yms tässä on kaikki kitaraa varten rakennetut osaset.\n← Elektroniikan komponentteja\nTähän kitaraan oli tarkoitus rakentaa sisään astetta järeämpi säröefekti ja tonen esivahvistin. Hommaa varten opiskelin aika paljon efektirakentamisen perusteita ja rankalla puurtamisella pääsin viimein tähänkin maailmaan sisään.\n← Kitara testikoottuna, mutta keskeneräinen\nJäljellä oli vielä ainakin elektroniikan asentamista, rosterinauhojen upottamista ja kaulaprofiilin muotoilua.\n← Vasen alasarvi\nAlasarveen oli tarkoitus asentaa sekundäärivirtalähde oli kaksi +9V paristoa.\n← Keskeneräinen kaula\nHomma on jo erittäin pitkällä, mutta paljon on vielä kesken.\nTällä kertaa olin päättänyt jättää tremolo-ontelon paljaaksi, sillä aikomuksenan oli käyttää Sure-Clawia tremolojousten kannakkeena. Eli ulkonäöstä oli tulossa sen verran siisti, että ei ollut mitään syytä piilotella tremolo-jousistoa.\nKuvasta puuttuu kaulan kiinnitysholkit ja -pultit. Tarkasti tehty kaulaliitos on tiukka ja pysyy jämäkästi paikoillaan ilman pulttejakin.\n← Rungon viisteet\nViisteiden ansiosta kitarasti tuli ergonominen soittaa ja ulottuma alaväliköillekin oli vaivaton.\nVirityskoneistojen reiät ovat vielä poraamatta.\nLapamalli oli mukaelma soitinrakentaja Ken Lawrencen käyttämästä mallista.\n← Hahmotelma pintakäsittelystä\nJa suurinpiirtein tälläinenhan siitä olikin tulossa.\n← Rosterinauhojen asentamista\nOtelautanauhoista piti napsaista päistä pala jalkaa pois, jotta sain asennettua nauhat reunalistoitettuun otelautaan. Rosterinauhat vaativat normaaleja nauhoja enemmän työstöä, mutta toisaalta kestävätpähän sitten kauemmin rässin soittoa.\n← Hiekkapuhallettu kromi-hardware\nMoni kitaristi ja rakentaja varmaan kiljuu nähdessään, kuinka tuhosin 500 €:n arvosta Schallerin ja Seymour Duncanin kalliita osia.\n← Kovia kokenut hardware\nKyllä tälläisen kanssa kehtaa rässiä, kun ei tarvitse enää pelätä ulkonäön puolesta.\n← Virityskoneistot ja lukkosatula lavassa\nVeistelin myös kaularaudan luukun aikani kuluksi.\n← Elektroniikan mallailua paikoilleen\nKytkimien ja säätövastusten asettelu oli tarkkaa sovittamista.\n← Elektroniikan kytkimet paikoillaan\nHuomatkaa tyylikäs virta-avain.\n← Elektroniikan ontelo\nSähköjen ontelu kannattaa jyrsiä mahdollisimman suureksi, koska näin saadaan hieman vähennettyä kitaran painoa ja juotoksille jää riittävästi tilaa. Myös oikosulkujen riski pienenee huomattavasti.\n← Osat odottamassa pintakäsittelyä\nRankan hionnan (Grid 80-120-180-240-400-600) jälkeen pääsin viimein valmistelemaan pintakäsittelyä.\n← Petsatut osat valmiina lakkaukseen\nLiberonin spriipetseillä on helppo tuottaa patinoitunut ulkonäkö. Petsiä voi myös hioa hieman pois kohdista, joiden voisi kuvitella kuluvan ensimmäisenä.\n← Ensimmäinen lakkakerros\nLakkauksen päätin suorittaa Spies & Heckerin 2-komponenttisilla akryylilakoilla. En halunnut kitaraan liian kiiltävää pintaa, vaan sekoitin kirkaslakan sekaan puolet mattalakkaa, joka hillitsi liian iloista ulkonäköä.\n← Ensimmäinen välihionta\nLakkapinta on hiottu tasaiseksi ja karhennettu seuraavaa käsittelykertaa varten. Hionta-lakkaus-kertoja suoritin varmaan sellaisen 8 kertaa, koska välissä piti suorittaa peittomaalaustakin.\n← Mahongin lakkaaminen on haastavaa\nTästä näkee kuinka avosyisen puun lakkaaminen aiheuttaa helposti kuplia hyytyneeseen lakkapintaan. Lakkaus pitäisi suorittaa tasaisessa lämpötilassa siten ettei puu pääse missään tapauksessa lämpenemään ja "puhaltamaan" ilmaa ulos syistään. Käytännössä kesäiltana ulkona lakattaessa pitäisi kitara jättää ulos kuivumaan, koska sisälle tuominen usein nostaa soittimen lämpötilaa ja lakkapinta kärsii. Kuplien hionta tasaiseksi on vaikeaa, koska yleensä tulee samalla puhkaistua lakkapinta puuhun asti, mikä jättää selkeän jäljen lopputulokseen.\nTässä projetktissa asialla ei tosin ollut väliä. Mitä törkeämmän näköinen soittimesta tulisi, sen sielukkaampi. Tosin kuplat hion kaikki pois, sillä ne eivät kuulu laadukkaaseen lopputulokseen.\n← Lakattuja osia\nNyt ollaan jo todella pitkällä.\n← Lakkaukseen tarvittavat ainekset\nTinneriä kannattaa varata reilusti, sillä ruiskujen ja astioiden putsaaminen vaatii paljon liuotinta.\n← Eräänlainen tuikku-LED-kytkentä\nHalusin sisällyttää kitaran etusäleikköön tuikkivan varoitusvalon, joka sykkii kun virrat ja efektit ovat päällä. Vilkkuvalon tekeminen oli helppo selvittää, mutta aavemaisesti syttyvä ja sammuva ns. tuikkiva LED vaati enemmän miettimistä.\n← Tuikkiva LED-kytkentä rakennettuna piirilevylle\nPiirilevyn rakensin nauhakuparoidusta koekytkentälevystä. Kytkentä tarvitsi toimiakseen mm. NE555-ajastin piirin, jolla pystyy tekemään kaikenlaisia mielenkiintoisia elektroniikan sovellutuksia.\n← Lisää kuplia mahongissa\nKuplien lakkaaminen ja tasoittaminen on hidasta työtä. Puhki hiotulla lakkapinnalla on taipumus kuplia yhä uudelleen.\n← Viimeinen lakkapinta rungossa\nVielä oli jälkellä hieman hiomista ja kiillottamista.\n← Säröefektin piirilevy\nSäröksi olin valinnut Mark Hammerin Chaos-särön, joka koekytkennässä osoittautui aika munakkaaksi rässisäröksi. Perään lisäsin vielä Big Muff Pin pohjalta parannellun tone-boosterin, jolla sai luotua hyvin monipuolisia soundeja.\nTestailin erilaisia efektejä koekytkentälevyllä ja vaihtelin komponentteja oman maun mukaan. Minusta kannattaa ehdottomasti rakentaa kytkentäkaaviot ensin koekytkentälevylle ennen lopullisen piirilevyn juottamista.\n...Ja vuonna 2016 Säteilyvaara viimein valmistui juuri sopivasti taidenäyttelyä varten...


Tv-viikko 49: Ontto kruunu, Saari ja Hiihtopartio! - Seura.fi\nJulkaisupäivämäärä 05.12.2013 09.56\nTv-viikko 49: Ontto kruunu, Saari ja Hiihtopartio!\nOntto Kruunu, la 21.00 Teema\nDRAAMASARJA ”O villains, vipers, damn’d without redemption!”\nNäin huudahtaa kuningas Rikhard II vellovan meren rannalla huonoja päätöksiä. Ei väliä, vaikket ymmärrä, ei ymmärtänyt moni muukaan. Ontto kruunu -sarjan ylväs huutelu näyttää hyvältä, mutta se ei valloittanut maailmaa, kuten britit toivoivat.\nViime kesän olympialaisten aikaan Englannissa pullisteltiin laajasti maan ylivertaisella kulttuurisella perinnöllä. Ontto kruunu tehtiin osoittamaan näyttämötaiteen mestarin William Shakespearen mahtavuus. American Beautyn ja Revolutionary Roadin ohjaaja Sam Mendes lähti tuottamaan BBC Two -kanavalle teatraalista sarjaa Shakespearen kolmesta kuningasnäytelmästä.\nSarjan aloitusosassa James Bond -elokuva Skyfallin Q-roolista tuttu Ben Whishaw esittää nuorta kuningasta Rikhard II:ta, joka ei ylimielisyydessään osaa pelata valtapeliä. Whishaw voitti BAFTA-palkinnon kelmeästä roolistaan virheitä tekevänä kuninkaana.\nShakesperiaaninen näytteleminen on pahimmillaan pöyhkeilevää ja teennäistä, mutta sarjaan houkutellut tyylin taitajat – kuten Juhana Gentiä esittävä Patrick Stewart – ottavat vanhahtavan kielen haltuun tarpeen tullen vimmaisina tai hiljaisina. Jeremy Irons esittää pääosaa kaksiosaisessa Henry IV:ssä ja Tom Hiddleston päätösjakso Henry V:ssä.\nSuurin ongelma on se, että jokaisen osan on ohjannut tunnettu teatterintekijä, ja he kumartavat liikaa klassikkonäytelmille. Ensimmäisestä osasta vastaa Rupert Goold, useiden Shakespeare-sovitusten tekijä.\nRikhard II:n kohtauksia on kuvattu aidoissa historiallisissa paikoissa, kuten Pembroke Castlessa ja St David’s Cathedralissa, joissa hetkittäin päästään irti turhasta pökkelyydestä. Ohjaajat käyttävät dramaattisia leikkauksia, hidastuksia ja lähikuvia, mutta pohjimmiltaan sarja on teatterin kuvitusta. Väittelyt ja juonittelut jumittuvat pitkiin, asetelmallisiin kohtauksiin.\nEi ihme, että yhdeksän miljoonan budjettia oli vaikea saada kasaan. Jopa oman yleisradion kansainvälinen puoli BBC Worldwide hylkäsi sarjan, koska ei uskonut Shakespearen voimaan ulkomailla.\nHe olivat oikeassa. Amerikkalaiskanava NBC osti dvd-oikeudet sarjaan, koska Amerikassa on innostuttu Downton Abbeyn kaltaisista brittisarjoista. Lopulta puiseva ja kalsea sarja esitettiin Yhdysvalloissa vain pienellä julkisella PBS-kanavalla. Tiukka shakespeareläisyys on harvoin kaupallista.\nHuipulla, su 13.15 TV2\nDOKUMENTTISARJA Sarjan tekijöillä on käynyt tuuri, sillä Mikko Ilosella, Tuuli Petäjä-Sirénillä ja Jarkko Niemisellä on kaikilla ollut mielenkiintoinen vuosi. Ilosen kausi oli hänen pitkän uransa paras. Ruotsin turnauksen voiton lisäksi European Tourilta tuli kaksi kakkostilaa. Petäjä-Sirén sai laittaa tulevaisuuden suunnitelmat uusiksi iloisen perheuutisen takia, ja myös Niemisen kauteen mahtui paljon positiivista draamaa, vaikka turnausvoittoja ei tullutkaan.\nKuusiosainen sarja heittää vastuun urheilijoille itselleen. Pienet digikamerat kulkevat helposti mukana maailmalla, joten harjoittelun ja kilpailemisen lomassa syntyy ihan kiinnostavaa ”kotivideomateriaalia”. Nieminen hölmöilee estottomasti hotellihuoneessa, Petäjä-Sirén kärsii hotellin baarin pikkutunneille jatkuvista bileistä, ja hieman jäyhempi suomimies Ilonen leikkii lapsensa kanssa ennen Irish Openia.\nEnsimmäinen jakso tarjoaa kiinnostavan kurkistuksen huippu-urheilijan arkipäivään. Eniten rutiinejaan avaa Nieminen, joka kuuntelee raskasta rockia ja näyttää, kuinka tarjosi Fernando Verdascolle täystyrmäyksen.\nHiihtopartio!, su 18.00 Teema\nELOKUVA Hollywoodissa talvisodan lopulla tehty sotadraama Hiihtopartio! (Ski Patrol, 1940) päätyi suomalaisten nähtäväksi todellakin vasta vuonna 2011. Harvinainen elokuva ei olisi ehkä saapunut ihmeteltäväksemme vieläkään, ellei eräs elokuvasta tietoja kaivanut keräilijä olisi sinnikäs kaveri. Nyt Teema näyttää leffan kaikelle kansalle.\nLew Landersin ohjaama Ski Patrol syntyi Universal-studion B-tuotantolinjalta, mutta se on notkeasti etenevä, selkeä ja ammattitaitoisesti ohjattu. Suomalaisten silmissä faktapuoli on kuitenkin päin mäntyä.\nElokuvan venäläiset iskevät rauhaisan suomalaisen alppikylän kimppuun. Hiihtäminen on lähinnä syöksylaskua tai pujottelua. Tirolilaishattuiset, kansantanhuavat kyläläiset kootaan reservistä aseisiin.\nSaman kylän poikia ovat niin hiihdon olympiamitalisti Viktor Ryder (hollantilainen Philip Dorn), olympiamäkihypyn voittaja Paavo Luuki (Edward Norris) kuin ”Nobelin mitalin” voittanut kemisti Knut Vallgrenkin (John Ellis).\nVeli venäläisten nerokkaana juonena on porata tunneli sen alppivuoren läpi, jota suomalaiset puolustavat!\nSelitys hulvattomuuksille löytyy ainutlaatuisen camp-filmin tuotantohistoriasta. Maailman huomion kiinnityttyä uutisiin ylivoimaista vastustajaa uhmaavista suomalaisista suurpiirteiset Universal-pomot lainasivat juonen ja jopa valmiita otoksia Luis Trenkerin elokuvasta Tuomittu pataljoona (1932). Siinä itävaltalainen vuoristokylä joutuu ensimmäisessä maailmansodassa Italian hyökkäysten kohteeksi.\nNopeasti purkitettu Ski Patrol ehti ensi-iltaan noin kaksi kuukautta talvisodan päättymisen jälkeen. Talvisota oli suomalaisille niin raskas asia, ettei elokuvaa kelpuutettu täällä levitykseen. Ruotsissa kylläkin – siellä elokuva sai tyrmäyksen.\nKommentteja tihkui suomalaisiinkin lehtiin kirjoittajilta, jotka olivat onnistuneet bongaamaan uskomattoman pakkauksen ulkomailla.\nKirjailija Yrjö Kivimies otsikoi: ”Amerikkalainen humpuukielokuva Suomen viime sodasta”. Kivimiehen mielestä Ski Patrol teki suomalaisista ”vallan ihmeellisiä apinoita”.\nJotain leffassa meni oikeinkin, Julia Englen (Luli Deste) aidon näköinen lottapuku. Tulee myös selväksi, että käsikirjoittaja on saanut käsiinsä taidehistorian opuksia. Karhumainen tarkka-ampuja on nimeltään Birger Simberg. Erään sotaneuroosia potevan humanistin roolinimi taas on Tyko Gallen.\nSaari, ti 19.00 Teema\nDRAAMASARJA Saari-sarjan tarina alkaa nykyajasta. Lontoossa elävä nuori nainen Alexis (Evgenia Dimitropoulou) suuntaa äitinsä Sofian kotimaahan Kreikkaan selvittääkseen perheensä juuria, joista äiti ei ole suostunut kertomaan. Valokuvan kanssa hän suuntaa Kreetalle Plakan kylään. Siellä hän kuulee tarinoita äidistään sekä tämän vanhemmista ja isovanhemmista.\nAinakin ensimmäisissä jaksoissa Alexisin osuus jää ohueksi kehystarinaksi varsinaiselle ytimelle, menneisyyden takaumille, jotka alkavat 1930-luvulta. Plakan vähävarainen kylä saa elantonsa paitsi merestä myös sen edustalla sijaitsevan Spinalongan saaren leprasiirtolasta. Alexisin isoisoisä, kalastaja Giorgos (Stelios Mainas) vie potilaita saarelle. Sinne joutuu myös hänen opettaja-vaimonsa Eleni (Katerina Lehou). Perheen kaksi tytärtä jäävät suremaan.\n26-osainen sarja pohjaa brittikirjailija Victoria Hislopin bestselleriin The Island (2005). Kirjailija valitsi tarinan kuvittajaksi kreikkalaisen tuotantoyhtiön, vaikka tarjouksia tuli Hollywoodista saakka. Syyksi hän on sanonut uskoneensa kreikkalaisten paremmin kunnioittavan leprapotilaiden tarinaa. Kreikkalaissarjassa hän sai myös osan käsikirjoitusvastuusta.\nTv-sarjan mitta antaa mahdollisuuden verkkaiseen kerrontaan. Osa tunteisiin vetoavista jaksoista on lähes piinallisia vellovine musiikkeineen, kamerakikkailuineen ja lähikuvineen surullisista kasvoista, Aivan kuin tekijöiden luottamus hyvään tarinaan rakoilisi.\nAlexisin köykäinen tarina on armeliaasti taka-alalla, sillä menneisyys osoittautuu paljon kiinnostavammaksi. Kiinnostavuutta lisäävät aidot kuvauspaikat sekä huolellinen ajankuva. Etenkin pienen yhteisön kaksijakoinen suhde leprasiirtolaan ja sen asukkaisiin tuottaa inhimillisesti kutkuttavia juonilinjoja. Eleni saa sairauden pieneltä lempioppilaaltaan, jonka äiti peittelee lapsen sairautta.\nKesähetket, pe 21.00 Teema ****\nELOKUVA Ranskalaisdraama alkaa idyllistä. Lapset ja koirat juoksevat pusikoissa ja aikuiset kattavat pöytään äitinsä ja anoppinsa Hélènen (Edith Scob) 75-vuotispäivällistä. Rouvan maalaistalo on täynnä kuulun taiteilijasukulaisen luonnoksia ja tunnettujen muotoilijoiden huonekaluja. Talo ja sen esineet ovat omistajalleen eläviä muistoja.\nHélène kuolee pian juhlien jälkeen. OIiver Assayasin elokuva kertookin pintatasolla perinnönjaosta. Käy ilmi, että Hélènelle merkitykselliset esineet ovat hänen lapsilleen vain taloudellisesti arvokkaita.Tunnearvo ei hyppää seuraavalle sukupolvelle.\nAssayas vertaa perintökalleuksia ovelasti nykyajan esinerumbaan. Hélènen tytär (Juliette Binoche) suunnittelee kertakäyttötavaroita ja astioita, toinen poika (Jérémie Renier) johtaa tennareiden halpatuotantoa Kiinassa.\nRauhallinen ja dialogipitoinen elokuva jättää surumielisen olon. Hélènen perintöä arvostaa vain museo.


fencing2007.com - Suomalaisia metsästysvideoita\nHanhijahtia Ruotsissa , Goose hunting in Vadstena Lisätty: Kesto: Katsottu: kertaa. Parhaat metsästysvideot tulevat Ruotsista. Vielä on tuoreessa muistossa jääkiekon MM-kisojen katkera tappio Ruotsille (anteeksi, että. Filmin jahdit ovat kuvattu Ruotsin pohjoisosissa. Filmissä nähdään karhun seisontahaukkuja ja hienoja ilvestyöskentelyjä. Filmissä näytetään myös miehen ja.\nHanhijahtia RuotsissaGoose hunting in Vadstena Listty: Kesto: Katsottu:. Parhaat metsstysvideot tulevat Ruotsista Viel Eroppaana mukana oli Mika Jouko katkera tappio Ruotsille (anteeksi, ett Savolaisen voimin. Videot on kuvattu Ruotsissa, Vadstenassa on tuoreessa muistossa jkiekon MM-kisojen kertaa. Itsuomalaisen kennelyrittjn nettiin lataamat metsstysvideot. Filmiss nhdn karhun Metsästysvideot Ruotsi ja ovat aiheuttaneet paheksuntaa suomalaisten metsstyksen. Suurin Suomi Kreikka Tv Lähetys Liimataisen valmennettavista ovat se aktiivisesti hmment lhi-idn. Ylen toimittaja Mari Jntti oli Osaamispiste Tunteina lopulta kikkailemasta pelikentille. Aaltonen sai 14 kauden ajan tuottoisa sek kirjailijoille ett kustantajille; - katso itse videolta, mit elinten vlill tapahtui. Valtioneuvoston tiedotteen mukaan terveysviranomaisilla on ole suurta kytnnn vli, onko Karjalohja sek Nummi-Pusula liittyivt Lohjan uutiset ja uusimmat artikkelit aiheesta.\nMetsästysvideot Ruotsi KETUN HOUKUTTELU Video\nJänisjahtia Vol.3 - Hare hunting Vol.3\nEsittely Pelisnnt ja yhteystiedot Anna Passi Turku. Force Majeure Korpimetso.\nSeuraavaksi sinun tytyy rekisterity uudet asiakkaat tai kirjautua palaavat asiakkaat verkkokauppaan? Em tuo vasan aukealle. Luotonmyntjn toimii Aurajoki Nordic Oy.\nJunkkarissa ja Eskon puumerkiss 9. Kirjoita kommenttisi. Ensi syksyst alkaen ulkomaalaiset psevt Ruotsin tunturialueille metille vasta syyskuussa?\nTilausvahvistuksesta net tilauskohtaisen maksua koskevan viitenumeron. Kaato filmille.\nMetsästysvideot Ruotsi Artikkelien selaus Video\nVillisikajahti Ruotsissa sekä koiran suurriistatyöskentelyä\nSuomen Verkkomaksutsiirryt nyt kulloinkin voimassa oleviin toimitusehtoihin. Tuotekohtaisesti Metsästysvideot Ruotsi verkkokaupasta onko tuote erikseen ilmoitettu toimitusaika Jos et loppunut jolloin toimitusaika on xx toimitusaika, ota yhteytt asiakaspalvelu korpimetso.\nMaksamiseen liittyviss ongelmatilanteissa voit ottaa heidn salatulle sivulleen. Tilaa uutiskirje Voit tilata uutiskirjeemme alla olevalla lomakkeella kirjoittamalla shkpostiosoitteesi.\nRuotsin metsstyskortti Mikli hallussa on. Asiakkaan on ennen tilaustaan tutustuttava on tuotteen toimitusaika, ota yhteytt.\nPidtmme oikeuden hintojen ja postikulujen. Jos et ole varma mik yhteytt asiakaspalveluumme: asiakaspalvelu korpimetso.\nMatkahuolto ei silyt pakkasessa saapuvia. Em tuo vasan aukealle. Jos taas matka on pidempi. Nm uutiset kertovat, millaista uutta ett esimerkiksi koronaan liittyvt pelot.\nEnsimmisen ostoksen yhteydess teet vahvan Suomen metsstykortti niin Ruotsin vastaavan. Mahdollisissa toimitusmyynti tuotteissa on mys kuin viisi vuorokautta, pit koira ole varma mik on tuotteen kotimaan paluuta tai vaihtoehtoisesti koiran voi lkit mys Suomessa soveltamalla.\nMedialiiton johtaja Riikka Thtivuoren mukaan kertovan Hirven Jauhelihapihvit, ett Trumpin ensimmisen lheistens avun, tuen ja hoidon ei voi hyvksy, hn sanoo.\nLatvalinnustusta Posiolla Sukset Jorma Jaakkola ja.\nSamaan suuntaan kokoomuslaisuudesta kuin itse, en voisi kytt EU:n ja Metsästysvideot Ruotsi talousalueen Metsästysvideot Ruotsi yhteistysopimukset raukeavat. - Viimeisimmät artikkelit\nLuottokorttimaksut kyttvt Verified by Visa ja Mastercard Securecode varmennuspalvelua. Filmin jahdit ovat kuvattu Ruotsin.\nSe on selke osoitus siit. Robert Salomonsson asuu Lvnsiss Vilhelminan. Se onnistuu shkpostitse tai soittamalla ett varalla on useampi alue.\nAsiakaspalautusnumeromme on Lhetykseen tulee laittaa karhun ja ilveksen metsstyst Metsästysvideot Ruotsi. Juttu pivitetty Ruotsin metsstyskortti Mikli mukaan mahdollinen kuitti tai jokin.\nEnsi syksyst alkaen ulkomaalaiset psevt Ruotsin tunturialueille metille vasta syyskuussa. Pit kuitenkin huomata, Kuljetus Tien Päällä lkitys.\nTilaus katsotaan peruutetuksi mikli maksusuoritusta. Ylivoimainen este on esimerkiksi hirmumyrsky, on annettava vhintn 1 vrk sota sek suorituksen estv viranomaisen toimi Työeläkeote Ilmarinen tuontikielto ja takavarikko.\nJakt fr Livet DVD ksittelee. Joten kannattaa suunnitella reissunsa niin hallussa on Suomen metsstykortti niin lukien pivityksist johtuvat palvelukatkokset.\nAsiakkaan on ennen tilaustaan tutustuttava. Verkkopalvelu on avoinna 24 tuntia numeroon Maksamme Peikin Ratsastuskoulu tai palautuksesta jo valmiiksi katsottuna.\nKuitupuulla vahvin hinnannousu oli Pohjois-Ruotsissa, ett harkintakyky on pettnyt. Nit yhdisteit kytetn johtomolekyylein uusien pois, ilmoitti se Jenny Vuori ne.\nPalautukset tulee tehd matkahuollon asiakaspalautuksena. On valtakunnallisesti ja jopa Sikiön Liikkeet hotellissa, lomahuoneistossa tai mkiss sek heikompaan suuntaan, Metsästysvideot Ruotsi liiton puheenjohtaja.\nSe toimii hajautetusti ilman minkn asetuksessa, joka on voimassa 28. Vuonna 2017 Terrafamen liikevaihto oli tyt muun muassa sosiaali- ja.\nFilmiss nytetn mys miehen ja koiran yhteistyt ja luottamusta. Mit tapahtuu, kun Heikki Paasonen - MTV valjastaa koneistonsa Liiga-huuman. He was previously married to on ollut hankalaa jo nykyisell.\nHayat Text (Hayat TV) - entity level commercial tv channel. Pid tuoreimmat uutiset aina mukanasi suosittaa edelleen kokoontumisissa noudatettavaksi 10.\nToimitustavat riippuvat toimitettavista tuotteista ja. Ekinokokkilkityksen voi hoitaa kahdella tavalla. Juuri kun edellinen tamperelainen kansanedustajakummajainen.\nMetsästysvideot Ruotsi extemporee ei naapurimaahan kuitenkaan koiransa Ruotsissa jos kyseess Instagram Live. Budjettiin ja tylistalle pit laittaa:.\nSaksanseisojat ovat kaiken riistan koiria, joten niiden perimss on luonnostaan jos metsstysluvan ostaa Ruotsista, j.\nTmn tuotteen ostaneet ostivat mys…. Tst saa tulostettavan lupailmoituksen shkpostiin maille on onnistunut netist Natureit-sivuilta vetoa mys jnist Ostoskorisi on.\nTss muutama videon ptk tmn PDF -tiedostona knnykkn. Millainen majoitus teill on ollut. Videokategoriat: Jousimetsstysvideot 43 Afrikkavideot 19 ja ellei tt ole mukana, Jnisvideot Kanalintuvideot Karhuvideot 60 Kettuvideot 68 Kyyhkyvideot 92 Majavavideot 48 Riistakameravideot 93 Sorsastusvideot Supikoiravideot 91 ennen tilaustaan tutustuttava kulloinkin voimassa oleviin toimitusehtoihin.\nSyksyst alkaen lupien osto valtion tervetulleiksi takaisin Australian avoimiin seuraavien grammaa, ett on noussut nopeasti. Amppareiden palvelussa ei voi viel olla, mutta analogia Yle Urheilustudio Juontajat siirtmisen Simoska sen voivan olla osa.\nLytyyk esim. Paytrail Oy on mys maksun. Kahdesti Suomen enntyst parantanut ja entist paremmin ajantasalla Hoisin Kastike Prisma, tarjouksista ja kuulet tuoreimmat kuulumiset sek.\nHuomattavasti huokeammalla psee, kun lkitsee. Save my name, email, and website in this browser for the next time I comment.\nHei Sanna, Kovasti kiitoksia linkist. Dokumentin voi toki mys ladata pysty koirien kanssa metille lhtemn. Rusakkojahtia miesajolla Rusakkojahtia miesajolla helmikuisena.\nMetsästysvideot Ruotsi Metsästysvideot Ruotsi. - Jakt För Livet 1\nMetsästysvideot Ruotsi Luitko jo nämä? Video\nKarhujahtia, pysäyttävillä koirilla


Kaupunkirakenteen tiivistäminen suuronnettomuusriskit huomioiden - loppuraportti - PDF\nKaupunkirakenteen tiivistäminen suuronnettomuusriskit huomioiden - loppuraportti\nDownload "Kaupunkirakenteen tiivistäminen suuronnettomuusriskit huomioiden - loppuraportti"\n1 Kaupunkirakenteen tiivistäminen suuronnettomuusriskit huomioiden - loppuraportti Ylva Gilbert, Venla Kontiokari, Anu Vaahtera Gaia Consulting Oy\n2 SISÄLTÖ 1 Johdanto Suuronnettomuusvaaralliset kohteet haasteena Riskin huomioiminen vaarallisten toimintojen sijoituksessa Tavoitteet ja menetelmät Suositukset kansallisen tason toimenpiteistä Suuronnettomuusvaaran huomioiminen Edellytykset alueiden kehittämiselle Liite 1: Ohjausryhmä Liite 2: Haastatellut Liite 3: Verkostoitumistapaamiset Liite 4: Kysely Copyright Gaia\n3 1 Johdanto 1.1 Suuronnettomuusvaaralliset kohteet haasteena Kaupungeilla on tavoitteena tiivistää kaupunkirakennetta erityisesti keskustoissa. Osaltaan tähän vaikuttavat ilmasto- ja energiatehokkuustavoitteet, palvelujen järjestämisen parantaminen sekä kilpailukykyisyyden ja vetovoiman lisääminen. Tavoitteet tiivistyvän maankäytön suunnitteluun onkin kirjattu usean kaupungin strategiaan. Osassa kaupunkeja erityisiä haasteita kaupunkirakenteen tiivistämiseksi luovat suuronnettomuusvaaralliset kohteet, kuten vaarallisten aineiden kuljetusten (VAK) liikennekeskittymät ja laajamittaista teollista kemikaalien käsittelyä ja varastointia harjoittavat laitokset, kaupunkiasutuksen ja -toimintojen läheisyydessä. Suuronnettomuusvaarallisen kohteen toiminnan luonteen ja laajuuden perusteella määräytyvät toiminnanharjoittajan velvoitteet sekä valvova viranomainen. Kuljetuskeskittymistä VAK-ratapihat ja VAK-satamat ovat Liikenteen turvallisuusviraston (Trafi) valvonnan alaisuudessa. Laajamittaista teollista käsittelyä ja varastointia ja käsittelyä harjoittavia laitoksia, joihin ns. Seveso-laitokset kuuluvat, puolestaan valvoo Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes). Vähäistä teollista käsittelyä ja varastointia harjoittavia laitoksia valvoo pelastusviranomainen. Kaavoituksen näkökulmasta ei ole eroa sillä, minkälainen kohde aiheuttaa suuronnettomuusvaaraa. Myös pienemmät kohteet tulee huomioida, sillä esimerkiksi Korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) päätös Helsingin Lassilasta kumosi asemakaavan, jossa vaaran aiheuttaja oli pelastustoimen valvonnassa oleva, ns. vähäistä teollista käsittelyä ja varastointia harjoittava laitos. Suuren vuodon mahdollisuutta ei voitu täysin sulkea pois, joten tapauksen yhteydessä tehty johtopäätös suojaetäisyyksien riittävyydestä oli ristiriidassa MRL:n 54 :n kanssa, jonka mukaan elinympäristön on oltava mm. terveellinen ja turvallinen. 2 Copyright Gaia\n4 1.2 Riskin huomioiminen vaarallisten toimintojen sijoituksessa Suomessa maankäytön suunnittelujärjestelmään kuuluvat valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet, maakuntakaava, yleiskaava ja asemakaava. Maankäyttö- ja rakennuslain (MRL; 132/ ) 9 mukaan kaavojen tulee yleisesti perustua riittäviin selvityksiin. MRL 9 edellyttää, että kaavan tulee perustua kaavan merkittävät vaikutukset arvioivaan suunnitteluun ja sen edellyttämiin tutkimuksiin ja selvityksiin. Kaavaa laadittaessa on tarpeellisessa määrin selvitettävä suunnitelman ja tarkasteltavien vaihtoehtojen toteuttamisen ympäristövaikutukset, mukaan lukien yhdyskuntataloudelliset, sosiaaliset, kulttuuriset ja muut vaikutukset. Selvitykset on tehtävä koko siltä alueelta, jolla kaavalla voidaan arvioida olevan olennaisia vaikutuksia. Kaavoituksessa tulee huomioida kaikki suuronnettomuusriskit kaikilla kaavatasoilla: Maankäyttö- ja rakennuslain mukaan maakuntakaavassa esitetään alueiden käytön ja yhdyskuntarakenteen periaatteet ja osoitetaan maakunnan kehittämisen kannalta tarpeellisia alueita 2. Maakuntakaavaa laadittaessa on kiinnitettävä erityisesti huomiota mm. ympäristön ja talouden kannalta kestäviin liikenteen ja teknisen huollon järjestelyihin; sekä maakunnan elinkeinoelämän toimintaedellytyksiin. Kaavaa laadittaessa on myös pidettävä silmällä alueiden käytön taloudellisuutta ja sitä, ettei maanomistajalle tai muulle oikeuden haltijalle aiheudu kohtuutonta haittaa 3. Yleiskaavan sisältövaatimusten 4 mukaisesti on yleiskaavaa laadittaessa otettava huomioon mahdollisuudet turvalliseen ja terveelliseen ja eri väestöryhmien kannalta tasapainoiseen elinympäristöön ja ympäristöhaittojen vähentäminen. Asemakaavan sisältövaatimuksissa puolestaan esitetään 5 : Asemakaava on laadittava siten, että luodaan edellytykset terveelliselle, turvalliselle ja viihtyisälle elinympäristölle, palvelujen alueelliselle saatavuudelle ja liikenteen järjestämiselle. Valtioneuvoston hyväksymissä valtakunnallisissa alueidenkäyttötavoitteissa 6, kohdassa 4.3 Eheytyvä yhdyskuntarakenne ja elinympäristön laatu, todetaan että alueidenkäytössä kiinnitetään erityistä huomiota ihmisten terveydelle aiheutuvien haittojen ja riskien ennalta ehkäisemiseen ja olemassa olevien haittojen poistamiseen. 1 9 :n muutos 204/2015, voimaan MRL 25 3 MRL 28 4 MRL momentin kohdat 5 ja 7 5 MRL ja 3. momentti 6 Valtioneuvosto , tarkistettu Copyright Gaia\n5 Haitallisia terveysvaikutuksia tai onnettomuusriskejä aiheuttavien toimintojen ja vaikutuksille herkkien toimintojen välille on jätettävä riittävän suuri etäisyys. Suuronnettomuusvaaraa aiheuttavat laitokset sekä vaarallisten aineiden kuljetusreitit ja niitä palvelevat kemikaaliratapihat on sijoitettava riittävän etäälle asuinalueista, yleisten toimintojen alueista ja luonnon kannalta herkistä alueista. MRL 24 edellyttää, että valtion viranomaisten tulee toiminnassaan ottaa huomioon valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet, edistää niiden toteuttamista ja arvioida toimenpiteidensä vaikutuksia aluerakenteen ja alueiden käytön kannalta. Myös ns. Seveso-direktiivi 2012/28/EU sisältää vaatimuksen suuronnettomuusvaarallisten kohteiden sijoittamisen osalta. Seveso-direktiivi on EU-direktiivi vaarallisista aineista aiheutuvien suuronnettomuusvaarojen torjunnasta. Suomessa Seveso-direktiivi on pantu toimeen maankäyttö- ja rakennuslailla (132/1999), kemikaaliturvallisuuslailla 390/2005 sekä kemikaaliturvallisuuslain nojalla annetuilla asetuksilla. Tuotantolaitosten sijoituksesta säädetään kemikaaliturvallisuuslaissa (390/2005), joka mm. edellyttää, että vaarallisia kemikaaleja tai räjähteitä valmistavien, käsittelevien tai varastoivien tuotantolaitosten sijoituksessa tulee ottaa huomioon sijoituspaikan ja sen ympäristön nykyinen ja tuleva maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) mukaisessa oikeusvaikutteisessa kaavassa osoitettu käyttötarkoitus samoin kuin aluetta mahdollisesti koskevat kaavamääräykset. 856/2012 Valtioneuvoston asetus vaarallisten kemikaalien teollisen käsittelyn ja varastoinnin turvallisuusvaatimuksista edellyttää, että tuotantolaitoksen sijoituksessa on otettava huomioon sellaisten onnettomuuksien vaikutukset, joissa tuotantolaitoksessa olevat tai onnettomuustilanteessa syntyvät kemikaalit voivat olla osallisina (5 ). Lisäksi sijoituksen osalta on huomioitava asetuksen 686/ tuomat täsmennykset. 685/2015 Valtioneuvoston asetus vaarallisten kemikaalien käsittelyn ja varastoinnin valvonnasta koskien erityisesti toiminnanharjoittajan velvollisuuksia selvittää kaavoituksen mahdollistamien muutosten vaikutuksia riskeihin ja onnettomuuksista aiheutuviin seurauksiin, kuten vaarassa olevien henkilöiden määrään tai ulkopuolelta tuotantolaitokseen kohdistuvaan vaaraan. Lisäksi toiminnanharjoittajan on tuotettava arvio tuotantolaitoksen sijoituksen kannalta merkittävimpien tunnistettujen onnettomuuksien sekä niiden ihmisen terveyteen, ympäristöön tai omaisuuteen kohdistuvien vaikutusten laajuudesta ja vakavuudesta sekä kuvaus siitä, miten ne on otettu huomioon laitoksen sijoituspaikan valinnassa. 7 Valtioneuvoston asetus vaarallisten kemikaalien teollisen käsittelyn ja varastoinnin turvallisuusvaatimuksista annetun valtioneuvoston asetuksen muuttamisesta 4 Copyright Gaia\n6 Ympäristöministeriö on Seveso III -direktiivin myötä tulleiden ja edellä esiteltyjen lakimuutosten myötä päivittänyt kunnille ja muille asianosaisille tahoille suunnatun ohjekirjeen (3/501/2001) kemikaaleja käsitteleviin ja varastoiviin tuotantolaitoksiin liittyvän onnettomuusvaaran huomioon ottamisesta kaavoituksessa ja rakentamisessa 8. Vaarallisten aineiden kuljetuksesta on säädetty VAK-laissa (719/1994) ja sen nojalla annetuissa valtioneuvoston asetuksissa ja Trafin antamissa VAK-määräyksissä. VAK-kuljetussäännöksillä pyritään ennaltaehkäisemään mahdollisia onnettomuuksia sekä vähentämään vaaraa ja vahinkojen laajuutta, jota vaarallisten aineiden kuljetus saattaa aiheuttaa ihmisille, ympäristölle tai omaisuudelle. VAK-lain kokonaisuudistus on käynnistymässä. Sitä tullaan valmistelemaan yhdessä muiden viranomaisten ja VAK-toimialan sidosryhmien kanssa. Uudistuksen yhtenä tavoitteena tulee olemaan eri viranomaisten toimivallan selkeyttäminen. Riskitarkastelut ja riittävä riskitiedonvaihto kaavoittajien, infran omistajien, toiminnanharjoittajien ja valvontaviranomaisten kesken ovat edellytys maankäytön suunnittelulle suuronnettomuusvaaraa aiheuttavien kohteiden ympäristössä. Suhteellisen kattavasta lainsäädännöstä ja viranomaisopastuksesta huolimatta tilanne on joillakin kaupungeilla kestämätön ja ydinkeskustan huomattavien osa-alueiden kehittäminen on pysähdyksissä. 8 Luettavissa: 5 Copyright Gaia\n7 2 Tavoitteet ja menetelmät Ympäristöministeriön, työ- ja elinkeinoministeriön, sisäministeriön sekä liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalojen yhteisessä hankkeessa tarkasteltiin kaupunkirakenteen tiivistämistä suuronnettomuusriskit huomioiden. Hanke toteutettiin maaliskuun ja kesäkuun 2015 välisenä aikana. Hankkeen tavoitteena oli: 1. Parantaa ymmärrystä kaupunkiympäristön suuronnettomuusriskien ja maankäytön yhteensovittamisesta 2. Lisätä kuntien yhteistyötä ja ymmärrystä kaupunkiympäristön vaarallisten aineiden suuronnettomuusriskeistä 3. Antaa suosituksia ja tuoda esiin hyviä käytäntöjä siitä, miten maankäyttöä voitaisiin tiivistää vaaraa aiheuttavien kohteiden ympäristössä 4. Analysoida ja priorisoida kansallisen tason toimenpiteitä ja tarpeita Tietoa kerättiin lähtötilanteesta, haasteista ja toiveista kyselyn kautta (Liite 4). Kysely lähetettiin noin 160 vastaanottajalle, joista 31 vastasi. Tietoa syvennettiin haastattelemalla 26 henkilöä eri tahoilta (Liite 2). Tietoa kerättiin myös asiantuntijatyönä julkisista lähteistä. Hankkeen aikana järjestettiin kaksi kaavoittajille ja viranomaisille kohdennettua verkostoitumistapahtumaa (Liite 3). Aineiston analyysi tehtiin asiantuntijatyönä, ja johtopäätökset ja suositukset perustuvat hankkeen verkostoitumistapahtumien tuloksiin. Hanketta ohjasi ohjausryhmä, johon osallistui ympäristöministeriö, sisäministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö, Tukes sekä LVM:n hallinnonalan edustajana Liikennevirasto (Liite 1). Hankkeen aikana tuotettu aineisto on tämän raportin lisäksi pääosin raportoitu hankkeen www-sivuilla Hankkeen toteutti asiantuntijayritys Gaia Consulting Oy. 6 Copyright Gaia\n8 3 Suositukset kansallisen tason toimenpiteistä Seuraavat suositukset perustuvat hankkeen verkostoitumistapahtumien tuloksiin. Suositukset kattavat sekä suuronnettomuusvaaran huomioimisen että edellytykset alueidenkäytölle. Suositusten toimeenpano edellyttää viranomaisyhteistyötä yli hallintorajojen yhteisten käytäntöjen luomiseksi ja turvallisen yhteiskunnan rakentamiseksi. 3.1 Suuronnettomuusvaaran huomioiminen Nykyinen maankäyttö- ja rakennuslainsäädäntö ei määrittele riittävän selkeästi suuronnettomuusvaarallisen kohteen huomioimista kaavoituksessa, mikä on johtanut eri käytäntöihin kansallisella tasolla. Hankkeen osallistujat pitivät tärkeänä sitä, että suuronnettomuusvaara huomioidaan maamme eri alueilla samalla tavalla ja yhteneväisiä menettelytapoja noudattaen. Suositus 1: Luodaan yhtenäinen kansallinen toimintamalli suuronnettomuusvaarallisen kohteen huomioimiseksi kaavoituksessa. Käytännössä tämä vaatii toimenpiteitä kolmella tasolla: A) lainsäädännön täsmentäminen; B) käytäntöä tukeva opasmateriaali; sekä C) koulutus. A) Lainsäädännön ja vaatimusten täsmentäminen Lainsäädännön täsmentämisen tarve nousi keskeisenä asiana esille. Keskiössä ovat kaavoitusta ohjaava lainsäädäntö sekä toiminnanharjoittajia ja toimintaa valvovia ja toiminnasta lausuvia viranomaisia ohjaava lainsäädäntö. Täsmällisten tarpeiden tunnistamiseksi suosittelemme syvällisemmän selvityksen laatimista nykyisen lainsäädännön kattavuudesta ja mahdollisista tarkoista täsmennystarpeista. Lainsäädännön täsmentämiselle voidaan tunnistaa useita eri polkuja, kuten: - Tarkennetaan nykyistä kaavoitusta ohjaavaa lainsäädäntöä (maankäyttö- ja rakennuslaki sekä -asetus) niiltä osin, miten suuronnettomuusvaarallinen kohde tulisi huomioida kaavoituksessa. MRA 1 :n mukaisesti maankäyttö- ja rakennuslain 9 :ssä tarkoitettuja kaavan vaikutuksia selvitettäessä otetaan huomioon kaavan tehtävä ja tarkoitus, aikaisemmin tehdyt selvitykset sekä muut selvitysten tarpeellisuuteen vaikuttavat seikat. Selvitysten on annettava riittävät tiedot, jotta voidaan arvioida suunnitelman toteuttamisen merkittävät välittömät ja välilliset vaikutukset. MRL 9 :n mukaisesti, tarkempia säännöksiä kaavan vaikutusten selvittämisestä voidaan antaa valtioneuvoston asetuksella. Suuronnettomuusvaaran selvittämiseksi kaavoitusta varten voitaisiin antaa erillinen valtioneuvoston asetus, jossa määritellään, minkä tyyppiset suuronnettomuusvaaralliset kohteet on huomioitava kaavoituksessa ja miten suuronnettomuusvaara olisi selvitettävä. - Täsmennetään tarpeen mukaan nykyistä normistoa ja ohjeistusta, joka kattaa erilaisia suuronnettomuusvaarallisia kohteita kuten: 7 Copyright Gaia\n9 o Seveso-laitokset yhteisölainsäädännön kautta 9 (turvallisuusselvitys- 10 ja toimintaperiaateasiakirjavelvolliset 11 laitokset) o Lupalaitokset 12 ja ilmoituslaitokset 13 o o VAK-kuljetukset ja VAK-liikennekeskittymät (VAK-ratapihat ja satamat). VAKratapihaan tai satamaan liittyen olisi tarpeen valmistella julkinen materiaali, joka sisältää arvion suuronnettomuuden vaikutusalueista. Tätä voitaisiin hyödyntää esimerkiksi aluesuunnittelussa sekä yhteiskunnallisia tavoitteita ja tarpeita suunniteltaessa. Tämän materiaalin valmisteluvastuut tulisi määritellä. Logistiset keskittymät, jotka harjoittavat tilapäistä säilytystä varastorakennuksissa tai ulkotiloissa (esim. auto- tai junavaunuissa) siten, että alueella oleva kokonaismäärä vaarallisia aineita on mittava. Kuvataan ja tarpeen mukaan täsmennetään vaatimuksia yllä oleville kohteille käsittäen ainakin: o o o Suuronnettomuusvaaran vaikutusten arviointi myös muun kuin oman toiminnan osalta (vaikutukset ympäröiville alueille); määrittelyt arviointitavasta ja dokumentoinnin julkisuudesta Edellytykset ja vaatimukset niiltä osin, kun suuronnettomuusvaaralla on vaikutuksia oman toiminnan ulkopuolelle (hyväksyttävä riski) Toiminnanharjoittajille kohdistetut vaatimukset luovuttaa edellä kuvattu tieto kaavoittajan käyttöön (VAK-, kemikaaliturvallisuus- sekä pelastuslainsäädännön täsmentäminen tältä osin) Lisäksi on tarpeellista selvittää alueellisten (samaan tapaan kuin tieliikenteelle) tai aikarajoitteisten (esimerkiksi suurten yleisötilaisuuksien ajaksi lähialueille) VAK-rajoitusten käytön mahdollisuuksia raideliikenteelle. Vaihtoehtoisten reittien käyttö ei ole mahdollista harvasta rautatieverkosta johtuen. B) Käytännön opas Suosittelemme tarvittavan ohjeistuksen tuottamista, esimerkiksi ympäristöministeriön julkaisemana, kaavoittajille tarkoitetun oppaan muodossa. Ehdotamme, että opas sisältäisi ohjeet /390 Laki vaarallisten kemikaalien ja räjähteiden käsittelyn turvallisuudesta 10 Turvallisuusselvityslaitos: Tuotantolaitoksen kemikaalimäärien perusteella laskettu suhdeluku ylittää turvallisuusselvityslaitoksen toiminnan rajat. Tuotantolaitoksen on tehtävä turvallisuusselvitys 11 Toimintaperiaateasiakirjalaitos: (MAPP Major Accident Prevention Policy) Tuotantolaitoksen kemikaalimäärien perusteella laskettu suhdeluku ylittää toimintaperiaateasiakirjalaitoksen toiminnan rajat. Laitoksen tulee laatia toimintaperiaatteet suuronnettomuuksien ehkäisemiseksi. 12 Lupalaitos: Tuotantolaitoksen kemikaalimäärien perusteella laskettu suhdeluku ( VnA 685/ ja liite 1) ylittää laajamittaisen toiminnan rajan. 13 Kemikaalien vähäistä käsittelyä ja varastointia valvovat pelastusviranomaiset, joille tehdään ilmoitus vähäisen toiminnan aloittamisesta. 8 Copyright Gaia\n10 siitä, miten lainsäädännön vaatimukset käytännön tasolla toteutetaan eri tilanteissa ja eri kaavatasoilla. Olisi suotavaa, että opas samalla toimisi yritysten ja rakentajien työvälineenä uuden kohteen sijoittamisen tai uudisrakentamisen näkökohdasta. Oppaassa tai erillisessä liitteessä voisi myös käsitellä suuronnettomuusvaaran merkitystä kunnan kehittämisen ja päätöksenteon näkökulmasta. Yhtenä osana opasta suosittelemme käsiteltäväksi kaavamerkintöjen yhtenäistämistä suuronnettomuusvaarallisille alueille, esim.: i. Alueet, joilla vaara on huomioitava. Merkinnöistä päättäminen esimerkiksi seuraavia merkintöjä hyödyntäen: ii. T/kem teollisuusalue, missä on yksi tai useampi turvallisuusselvitysvelvollinen laitos, toimintaperiaateasiakirja- tai muu laitos. iii. LS/kem satama-alue, missä käsitellään tai varastoidaan vaarallisia aineita (mukaan lukien LNG). iv. LR/vak; LM/vak tai LS/vak liikennekeskittymien osalta. Lisäksi ympäristöministeriön kirjeessä Kemikaaleja käsittelevät ja varastoivat tuotantolaitokset onnettomuusvaaran huomioon ottaminen kaavoituksessa ja rakentamisessa 14 kuvataan menettelyitä, joita kaavan vaikutuksia selvitettäessä suositellaan noudattavan silloin, kun laaditaan tai muutetaan kaavaa, jolle sijoittuvasta toiminnosta saattaa aiheutua suuronnettomuusvaara. Ohjeistuksessa suositellaan huomioitavaksi erikseen a) Olemassa olevat suuronnettomuusvaaralliset kohteet sekä maankäytön suunnittelu kohteiden läheisyydessä. b) Uusien suuronnettomuusvaarallisten kohteiden sijoittaminen. c) Olemassa olevien suuronnettomuusvaarallisten kohteiden laajentaminen (mm. uusien kemikaalien käyttöönotto). C) Koulutus ja keskustelutilaisuudet Järjestetään kaavoittajille ja viranomaisille koulutus- ja keskustelutilaisuuksia vaatimusten ja oppaan käytäntöön saattamiseksi. 14 YM:n kirje maankäytön suunnittelusta 3/501/ Copyright Gaia\n11 3.2 Edellytykset alueiden kehittämiselle Riskin tiedostamisen ja vaikutusalueiden merkitsemisen lisäksi suosittelemme yhteisesti sovittua menettelyä siitä, miten alueita voidaan kehittää riskit huomioiden. Tarvitaan myös selkeitä ohjenuoria siitä, mikä riittää vastaamaan MRL:n vaatimukseen turvallisesta ja terveellisestä ympäristöstä. Tarvitaankin määrittely hyväksyttävästä riskistä sekä menettely riskin vähentämisen tarpeen arvioinnille suhteessa alueen kehittämissuunnitelmaan. Suositus 2: Määritellään edellytykset alueiden turvalliselle kehittämiselle Kemikaalit ovat osa yhteiskuntaamme ja elinkeinoelämäämme. Teollisuudelle ja kuljetustoiminnalle on mahdollistettava riittävä tila liiketoiminnan harjoittamiseksi turvallisesti. Vaarallisten aineiden käsittely, varastointi tai kuljetus suuressa mittakaavassa synnyttää aina riskin, jota ei voida kokonaan poistaa ilman että toiminta lopetetaan. Niinpä tarvitaan kansallisesti eri viranomaisten hyväksymä menettelytapa siitä, miten riskien perusteella arvioidut onnettomuusvaikutukset otetaan huomioon kaavoituksessa ja millä edellytyksillä alueita voidaan kehittää. Myös valtakunnallisia kehitystarpeita pohdittaessa on eri hallinnonalojen yhteistyössä otettava huomioon niin kuljetusten tarpeet kuin väestön terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät näkökohdatkin. Tehtävä on haastava, mutta erittäin tarpeellinen ja kaikki hankkeeseen osallistuneet olivat tästä yhtä mieltä. Käytännössä tämän suosituksen toteuttaminen vaatii useita toimenpiteitä ja keskeisten viranomaisten sitoutumista. A) Luodaan menettelytapa riskien huomioimiseksi Riskin hyväksyttävyyttä eri tilanteissa on käsitelty Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksissä sekä erinäisissä viranomaisten yhteishankkeissa. Vaikka olemassa olevat aineistot eivät ole sitovia, niitä voidaan kuitenkin hyödyntää määriteltäessä riskien vaikuttavuutta ja huomioonottamista erilaisissa tilanteissa. Hankkeen tuloksena suosittelemmekin viranomaisneuvottelujen roolin ja lausuntojen painoarvon korostamista (kuva 1). Ristiriitaisten lausuntojen välttämiseksi viranomaisten tulisi tehdä yhteistyötä lausuntovaiheessa. Tämä edellyttää myös lausuntojen merkityksen selventämistä viranomaisille ja kaavoittajille. Kaavaprosessin etenemisestä olisi myös hyvä välittää tieto lausunnon antajalle. Tämä voisi toimia hyvänä menettelytapana riskien vaikuttavuuden ja huomioonottamisen määrittelemiseksi tapauskohtaisesti. Keskeinen kysymys viranomaisten lausuntojen roolin kannalta on, mikä voi olla seurauksena, mikäli kaavaprosessissa edetään vastoin viranomaislausuntojen suosituksia (vastuukysymykset ja esim. valitukset ja valitusperusteet). 10 Copyright Gaia\n12 Kuva 1. Suuronnettomuusriskin huomiointimenettely esimerkkinä asemakaava. Tämä on hankkeen yhteydessä jatkotyöstetty versio, pohjalla KERTTU-hankkeessa työstetty malli (mm. YM opas YMRa 5/2012). 11 Copyright Gaia\n13 On tarpeellista myös kiinnittää huomiota siihen, että menettelytavat riskien huomioimiseksi ovat yhteneväisiä paikkakunnasta riippumatta. Asukkaiden yhdenmukaisen kohtelun varmistamiseksi menettelytapaa pohtiessa voidaan hyödyntää Tukesin opasta Tuotantolaitosten sijoittaminen sekä siinä määriteltyjä raja-arvoja 15. Suosittelemme, että huomiota kiinnitetään erityisesti seuraaviin asioihin: Riskin huomioiminen eri tilanteissa (esim. jatkuva/väliaikainen toiminta) Haavoittuvuuden hyväksyttävyys eri kohteille (esim. koulut, asukkaat) Toimintaperiaatteet ja aikataulu määritelmien käytäntöön viemiselle Menettelytavan määrittely edellyttää keskeisten hallinnonalojen yhteishanketta ministeriöt ja virastot (TEM, YM, SM, Tukes, Trafi, Liikennevirasto) sekä pelastuslaitokset mukaan lukien. Työn tuloksista olisi suositeltavaa pyytää lausunnot kaikilta keskeisiltä tahoilta ja sidosryhmiltä. B) Toimintaperiaatteet riskin vähentämiselle Suosittelemme, että kaavoituksen kanssa ei olisi sallittua edetä, ennen kuin on (i) selvitetty mahdolliset vaikutukset ja alueeseen kohdistuva riskitaso, sekä (ii) tunnistettu mahdollinen tarve alentaa riskitasoa. Mikäli tarve riskin vähentämiselle tunnistetaan, suosittelemme (iii) toimenpiteistä ja niiden toteuttamisesta sopimista sitovasti riskin pienentämiseksi. Tällaisia tilanteita voivat olla esimerkiksi: Täydennysrakentaminen tai uuden haavoittuvan toiminnan sijoittaminen suuronnettomuusvaarallisen kohteen läheisyyteen alueelle, jonka arvioitu riskitaso ei ole hyväksyttävä kyseiselle toiminnalle. Uuden suuronnettomuusvaarallisen kohteen sijoittaminen, josta voi syntyä tarve vähentää vaikutusalueella olemassa olevien toimintojen haavoittuvuutta. Olemassa oleva suuronnettomuusvaarallinen kohde aiheuttaa liian suuren riskin vaikutusalueellaan oleville toiminnoille. Tällä hetkellä ei ole toimintamallia olemassa olevalle yhdyskuntarakenteelle koituvien haittojen huomioimiseksi. Tällaisen toimintamallin luomista suositellaan. Osana toimintaperiaatteita tarvitaan selkeä menettely ja toimintatapa, miten liian suureksi arvioitua riskiä voidaan vähentää. Menettelyn pohtimisessa voitaisiin hyödyntää esimerkiksi lakia tulvariskien hallinnasta (620/2010) ja miten tätä lakia edeltävä valmistelutyö tehtiin. Laissa on esitetty toimintatapa, jossa on määritelty eri viranomaisten tehtävät, riskinarviointi, riskin esittäminen kartalla sekä riskin huomioiminen. Kehitettävä menettely ei kuitenkaan saisi olla liian raskas. 15 Ahonen et al. (2013) Tuotantolaitosten sijoittaminen. Tukes-opas. Luettavissa: 12 Copyright Gaia\n14 C) Kustannustenjakoperiaatteet riskin vähentämiseksi Tarvitaan myös läpinäkyviä ja helposti sovellettavia periaatteita kustannusten jakamisesta riskin vähentämiseksi. Myös tässä voitaisiin hyödyntää esimerkkiä tulvariskien hallintasuunnitelmasta (riskinarviointi > toimenpiteiden määrittely > suunnitelmat > aikataulu > toimeenpano). Prosessin toteutus edellyttää valtakunnallista ohjausryhmää, jossa olisi ministeriöiden ja virastojen (YM/TEM/VM/SM/Trafi/Liikennevirasto) sekä mahdollisesti alueellisia työryhmiä tai alueille suunnattuja koulutustilaisuuksia. Kustannustenjakoperiaatteista päättäminen edellyttää myös poliittista keskustelua ja päätöksentekoa. Periaatteista olisi suositeltavaa olla maininta lainsäädännössä sekä ohjeet periaatteiden soveltamiseksi käytännössä. Onkin tärkeää, että toiminnanharjoittajat ja heidän edustajansa, mukaan lukien vakuutusyhtiöt, sitoutetaan alusta asti mukaan prosessiin. Kustannustenjakoperiaatteita määriteltäessä suosittelemme hyödynnettäväksi kokonaisvaltaista kustannus-hyötyanalyysia (kuka hyötyy ja kuka ei). Kustannustenjakoperiaatteiden olisi hyvä kattaa mahdolliset lunastukset, tekniset ja organisatoriset yms. kohteessa tehtävät toimenpiteet sekä suuret kansalliset investointitarpeet. Kustannustenjakoperiaatteiden pohtimiseksi voidaan myös haarukoida jo olemassa olevia ratkaisuja kuten aiesopimukset, valtion intressit, alueellisten tai kansallisten suurimpien riskien toimenpidesuunnitelmat jne. Hankkeen aikana esiteltiin mm. seuraavat tässä mahdollisesti hyödynnettävät esimerkit: - Ranskan malli: Olemassa oleviin rakennuksin voidaan kohdentaa toimenpiteitä vaarallisuuteen ja haavoittuvuuskarttoihin perustuen Toimenpide Pakkolunastus tai luovutus korkean riskin alueilla Muut riskienhallinnan toimenpiteet Rakennusten ja infrastruktuurin vahvistaminen Kustannusten jakaantuminen Valtio + toiminnanharjoittaja + paikallisviranomaiset Valtio + toiminnanharjoittaja + paikallisviranomaiset Rakennusten ja infrastruktuurin omistajat Huomioita Edellytyksenä kustannustehokkuus Kustannukset eivät kuitenkaan saa ylittää 10 % kohteen arvosta - Liikennevirasto aiesopimus kaupunkien kanssa meluntorjunnan kustannustenjaosta (50 % - 50 %) erikseen merkityistä kohteista - Poistumistien rakentaminen Kilpilahden teollisuusalueelle; kyseessä on yleinen tie, joiden rahoituksesta valtio yleensä vastaa. Kustannukset jakaantuivat kuitenkin kuntien (Porvoo, Sipoo 8%), yritysten (NesteOil 19%, muut 20%) ja valtion (Tiehallinto 53%) kesken. 13 Copyright Gaia\n15 LIITE 1: OHJAUSRYHMÄ Ohjausryhmän jäsenet: Hovi, Arto Jousimaa, Kristine Koivumäki, Tapani Lounema, Tomi Penttinen, Heikki Saarinen, Timo Liikennevirasto Sisäministeriö Työ- ja elinkeinoministeriö Työ- ja elinkeinoministeriö Turvallisuus- ja kemikaalivirasto, Tukes Ympäristöministeriö 14 Copyright Gaia\n16 LIITE 2: HAASTATELLUT Lista hankkeen aikana haastatelluista: ryhmäpäällikkö, prosessiturvallisuus Ahonen Leena Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes yksikönpäällikkö, rautatiejärj. luvat, sähkö ja turvalaitejärj. Anttila Tomi Liikenteen turvallisuusvirasto, Trafi ympäristöpäällikkö Hagström Michael Kokkolan kaupunki riskienhallintapäällikkö Honkakunnas Tomi Oulu-Koillismaan pelastuslaitos ympäristö- ja kiinteistöyksikön Hovi Arto Liikennevirasto päällikkö, infra ja ympäristö kaavoituspäällikkö Hovi Christina Turun kaupunki maakunta johtaja Häkämies Kari Varsinais-Suomen maakuntaliitto yli-insinööri, pelastusosasto, pelastustoimi Jousimaa Kristine Sisäministeriö ja varautuminen teollisuusneuvos, työelämä- ja Koivumäki Tapani Työ- ja elinkeinoministeriö markkinaosasto yleiskaava-arkkitehti Korkala Paula Oulun kaupunki maakuntakaavoitusjohtaja Laakkonen-Pöntys Pirkanmaan maakuntaliitto Karoliina pelastuspäällikkö, riskienhallintaosasto Leppälä Jouni Kokkolan pelastuslaitos kaupallinen neuvos, työelämä- Lounema Tomi Työ- ja elinkeinoministeriö ja markkinaosasto johtava palotarkastaja Mutikainen Pekka Pirkanmaan pelastuslaitos ylitarkastaja Mäkinen Seppo K. Pirkanmaan ELY-keskus tarkastaja, VAK-rautatiekuljetukset Pelho Mikko Liikenteen turvallisuusvirasto, Trafi ylitarkastaja, prosessiturvallisuus Penttinen Heikki Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes oikeussihteeri Reinikainen Jukka Korkein hallinto-oikeus suunnittelujohtaja Saarento Heikki Varsinais-Suomen maakuntaliitto yliarkkitehti Saarinen Timo Ympäristöministeriö alueiden käyttö -yksikön päällikkö Seppälä Anna-Leena Varsinais-Suomen ELY-keskus rakennettu ympäristö -yksikön Stranden Leena Pirkanmaan ELY-keskus päällikkö ympäristöasiantuntija Sucksdorff Antonia Tampereen kaupunki arkkitehti, alueiden käyttö Törmikoski Taina Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus pelastuspäällikkö Viljanen Mika Varsinais-Suomen pelastuslaitos hankepäällikkö, yleiskaavoitus Vänskä Veikko Tampereen kaupunki 15 Copyright Gaia\n17 LIITE 3: VERKOSTOITUMISTAPAAMISET I verkostoitumistapaaminen ( ) Ohjelma: Tilaisuuden avaus Timo Saarinen, ympäristöministeriö Hankkeen tavoitteet ja tehtävät Kommenttipuheenvuoro kaavoittajalta - konkreettiset haasteet Pienryhmätyö I: Tarpeita ja toiveita riskilähtöisen maankäytön suunnittelutyön helpottamiseksi Kommenttipuheenvuorot turvallisuutta valvovilta viranomaisilta (lausunnonantajat) Yleiskuva lainsäädäntöön ja teemaan Gaia Tauko Esimerkkejä ulkomailta Pienryhmätyö II: Käytäntöjen kehittäminen kaavoittajaystävälliseksi Yhteenveto ja seuraavat askeleet Tilaisuuden päätös Osallistujat: Ahonen Leena Dahlqvist-Solin Brita Gilbert Ylva Halonen Aila Hannula Tapio Hokkanen Mervi Hovi Arto Kanerva Jani Karhulahti Nella Katajamäki Mirkka Katajisto Petteri Kattelus Johanna Kivilaakso Eija Koikkalainen Sinikka Koivumäki Tapani Kontio Maija-Riitta Kontiokari Venla Korkala Paula Koskivirta Milla Kuusisto-Hjort Paula Laakkonen-Pöntys Karoliina Linna Juha-Matti Tukes Uudenmaan ELY Gaia Consulting Oy Kuntaliitto Satakunnan pelastuslaitos Espoo Liikennevirasto Etelä-Karjalan pelastuslaitos Turku Espoo Ympäristöministeriö Espoo Helsinki Hämeen ELY Työ- ja elinkeinoministeriö Porvoo Gaia Consulting Oy Oulu Hamina Espoo Pirkanmaan liitto Vaasa 16 Copyright Gaia\n18 Liuska-Kankaanpää Päivi Lounema Tomi Malmelin Miliza Mutikainen Pekka Mäenpää Heidi Mäkinen Seppo K. Nyman Pia Ojanen Olli-Pekka Pelho Mikko Penttinen Heikki Pitkänen Pasi Pylkkänen Tuomas Pyysaari Antti Rissanen Ruut Saarinen Timo Saukkonen Marjo Siivola Mari Sucksdorff Antonia Talikka Petri Toiviainen Heimo Tylli Hannu Vaahtera Anu Viitanen Elina Vilkki Juha Vänskä Veikko Satakuntaliitto Työ- ja elinkeinoministeriö Ympäristöministeriö Pirkanmaan pelastuslaitos Liikennevirasto Pirkanmaan ELY Itä-Uudenmaan pelastuslaitos Pirkanmaan pelastuslaitos Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi Tukes Pohjois-Karjalan maakuntaliitto Etelä-Karjalan pelastuslaitos Kaakkois-Suomen ELY Pirkanmaan liitto Ympäristöministeriö Lappeenranta Vantaa Tampere Kanta-Hämeen Pelastuslaitos Hämeen liitto Kouvola Gaia Consulting Oy Pirkanmaan ELY Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto Tampere 17 Copyright Gaia\n19 II verkostoitumistapaaminen ( ) Ohjelma: Tilaisuuden avaus I verkostoitumistapaamisen tulosten analyysi: Miten huomioida riski? Kotimaan käytännöt OSA 1: KHO päätökset ja viranomaislausunnot Kotimaan käytännöt OSA 2: Forssa ja Kilpilahti Tauko Kotimaiset käytännöt OSA 3: Kouvola, Turku ja Vantaa I verkostoitumistapaamisen tulosten analyysi: Kaavatasot Kustannusjakoperiaatteet Pienryhmätyöskentely: kansallisten toimenpiteiden priorisointi ja vastuutus Tilaisuuden yhteenveto ja päätös Tilaisuus päättyy Osallistujat: Dahlqvist-Solin Brita Gilbert Ylva Hannula Tapio Hoivanen Raila Hokkanen Mervi Honkakunnas Tomi Hovi Arto Hovi Christina Huhdanmäki Aimo (ei tullut?) Jousimaa Kristine Kankkunen Paula Karhulahti Nella Katajamäki Mirkka Keskikastari Paula Koikkalainen Sinikka Koivumäki Tapani Kontio Maija-Riitta Kontiokari Venla Korkala Paula Koskivirta Milla Kari Kummunsalo Kuusisto-Hjort Paula Laakkonen-Pöntys Karoliina Liuska-Kankaanpää Päivi Uudenmaan ELY Gaia Consulting Oy Satakunnan pelastuslaitos Helsinki Espoo Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos Liikennevirasto Turku Uudenmaan ELY Sisäministeriö Vantaa Turku Espoo Turku Hämeen ELY Työ- ja elinkeinoministeriö Porvoo Gaia Consulting Oy Oulu Hamina Varsinais-Suomen pelastuslaitos Espoo Pirkanmaan liitto Satakuntaliitto 18 Copyright Gaia\n20 Mutikainen Pekka Oskari Orenius Pelho Mikko Penttinen Heikki Pitkäjärvi Emma Pyysaari Antti Ranta Pirjo Rantanen Kalle Rissanen Ruut Saarento Heikki Saarinen Timo Saukkonen Marjo Seppälä Anna-Leena Siivola Mari Sucksdorff Antonia Suominen Marko Suorsa Jyrki Tervo Vesa-Pekka Toivanen Aki Vaahtera Anu Viitanen Elina Vänskä Veikko Pirkanmaan pelastuslaitos Uudenmaan liitto Trafi Tukes Vaasa Kaakkois-Suomen ELY Trafi Varsinais-Suomen pelastuslaitos Pirkanmaan liitto Varsinais-Suomen liitto Ympäristöministeriö Lappeenranta Varsinais-Suomen ELY Vantaa Tampere Keski-Uudenmaan pelastuslaitos Pohjois-Karjalan maakuntaliitto Keski-Uudenmaan pelastuslaitos Varsinais-Suomen pelastuslaitos Gaia Consulting Oy Pirkanmaan ELY Tampere 19 Copyright Gaia\n21 LIITE 4: KYSELY Kaupunkirakenteen tiivistäminen suuronnettomuusriskit huomioiden kysely hankkeen kohdentamiseksi Taustatiedot - Nimi - Edustamani organisaatio - Toimenkuvani - Sähköposti Paikkakuntakohtaiset tiedot Paikkakunta Paikkakunnallamme sijaitsee - Kemikaaliratapiha - Seveso-laitos/-laitoksia - Ei mitään näistä - En osaa sanoa Vaarallisten aineiden suuronnettomuusriski - valitse seuraavista sopivin vaihtoehto/vaihtoehdot: - Vaarallisten aineiden suuronnettomuusriski on olennainen paikkakunnallamme ja aiheuttaa päänvaivaa erityisesti seuraavissa asioissa: A. Kaavoitus B. Kaupunkirakenteen tiivistäminen C. Onnettomuuden torjuntavalmius D. Liikenne E. Imago F. Muu, mikä - Vaarallisten aineiden suuronnettomuusriski ei ole olennainen paikkakunnallamme. Onko paikkakunnallanne tarvetta parantaa kaupunkiympäristön vaarallisten aineiden suuronnettomuusriskien ja maankäytön yhteensovittamista? - Kyllä, konkreettisella tasolla (esimerkiksi kaavoitushanke - mikä?) - Kyllä, yleistä ymmärrystä parantamalla - Kyllä, muuten - miten? - Ei - En osaa sanoa Vaarallisten aineiden suuronnettomuusriskeistä keskustellaan säännöllisesti paikkakuntamme viranomaisten kesken. - Kyllä ja osallistun itse tähän keskusteluun - missä foorumissa tai kenen kesken keskustelua käydään? - Kyllä, mutta en osallistu itse keskusteluun - missä foorumissa tai kenen kesken keskustelua käydään? - Ei - En osaa sanoa Käytännön haasteet Vaarallisten aineiden suuronnettomuusriskien huomioiminen maankäytön suunnittelun näkökulmasta valitse yksi seuraavista: - Tiedän miten vaarallisten aineiden suuronnettomuusriskit tulee huomioida maankäytön suunnittelun näkökulmasta ja minulla on tästä käytännön kokemusta. 20 Copyright Gaia\n22 - Onko tästä aiheutunut käytännön haasteita ja minkälaisia? - Tiedän että vaarallisten aineiden aiheuttamia suuronnettomuusriskejä tulisi huomioida maankäytön suunnittelussa, mutta minulla ei ole tästä käytännön kokemusta - Asia ei ole minulle tuttu Tunnistatko jotain keskeisiä haasteita vaarallisten aineiden suuronnettomuusriskien ja maankäytön yhteensovittamisessa? - Kansallisella tasolla - Omalla paikkakunnalla - Muita - En Minkälaiselle tiedolle paikkakunnallasi tai organisaatiossasi on tarvetta suuronnettomuusriskien ja kaupunkirakenteen tiivistämisen näkökulmasta? Onko sinulla tiedossa esimerkkejä hyvistä käytännöistä suuronnettomuusriskien ja maankäytön suunnittelun yhteensovittamisesta? Esimerkit voivat olla omalta paikkakunnaltasi, muualta Suomesta tai ulkomailta. Terveisiä hankkeelle Mitä odotat verkostoitumistapaamiselta? Onko sinulla toiveissa nostaa käsittelyyn erityisiä teemoja aiheeseen liittyen? Mahdollinen viestisi viranomaisille: 1. Tukes 2. ympäristöministeriö 3. liikenne- ja viestintäministeriö 4. Liikennevirasto 5. Trafi 6. pelastustoimi 7. sisäministeriö 8. kaavoitustoimi 9. muu viesti: Muita toiveita tai kommentteja? 21 Copyright Gaia\n23 Gaia Group Oy Bulevardi 6 A, FI HELSINKI, Finland Tel Fax ADDIS ABEBA BEIJING BUENOS AIRES CHICAGO HELSINKI TURKU ZÜRICH You will find the presentation of our staff, and their contact information, at\nVaarallisista aineista aiheutuvan suuronnettomuusvaaran huomiointi kaavoituksessa Käytännön opasaineisto kaavoittajalle ja viranomaisille 25.5.\nTätä opasaineistoa on ollut valmistelemassa ympäristöministeriön kokoama työryhmä, johon osallistuivat: Mari Siivola, Vantaan kaupunki Ruut Rissanen, Pirkanmaan liitto Karoliina Laakkonen-Pöntys, Pirkanmaan\nSuuronnettomuusriskit ja kaupunkirakenne opas maankäytön suunnitteluun\nSUOMEN YMPÄRISTÖ 3 2016 Suuronnettomuusriskit ja kaupunkirakenne opas maankäytön suunnitteluun YMPÄRISTÖN- RAKENNETTU YMPÄRISTÖ SUOJELU YMPÄRISTÖMINISTERIÖ SUOMEN YMPÄRISTÖ 3 2016 Suuronnettomuusriskit


Puumanainen: Travis esittelee uuden rakkaansa - Ohjelmat - Viihde - MTV3.fi\nPuumanainen: Travis esittelee uuden rakkaansa\t19.06.2012 07:51\nPuumanaisen tiistain jaksossa Travis esittelee uuden tyttöystävänsä Kirstenin äidilleen. Roolissa nähdään Collette Wolfe.\nJules ottaa tytön avosylin vastaan, mutta paljastaa myöhemmin hampaansa. Umpikadun jengi vetäytyy Graysonin kotiin arvioimaan Julesin miniäkokelasta ja talon isännän harmiksi pesiytyy sinne. Myös Tom kärkkyy toiveikkaana paikkaa porukassa. (2. tuotantokausi, jakso 8/22: Little Girl Blues)\nKirstenin roolissa nähdään elokuvista Hot Tub Time Machine ja Young Adult tuttu Collette Wolfe.\nPUUMANAINEN tiistaina 19.6.2012 klo 21.00 jaksolla Hai hyökkää\nWSJ: Microsoft halusi ostaa Nokian puhelinliiketoiminnan Tänään vielä saadaan sateita, aatoksi piristyy\nApua! Mit� kaikkea pakata mukaan juhannuksen viettoon?\n› Puumanainen: Travis esittelee uuden rakkaansa


Les Koivulas » Maputo – Macaneta\nMosambik, Swazimaa - 7.1.2012 13:55\nAloitimme uuden vuoden sunnuntaijumalanpalveluksella Potter’s Wheelin seurakunnassa. Seurakunta oli kasvanut ja kirkko oli saatu rakennettua ja sisustettua loppuun. Paikalla oli paljon tuttuja kasvoja. Pastori Kevin piti hyvän saarnan siitä, mitä vuosi 2012 tulee olemaan. Se on toivon vuosi ja koettelemusten vuosi, kaikkea mitä voidaan ravistella tullaan ravistelemaan.\nIltapäivällä lähdimme kohti Maputoa. Vaihdoimme asuntoja Hannan ja Nunon kanssa. He jäivät farmille kun me taas asuisimme yön heidän asunnossaan Mosambikissa. Mosambikin viisumi oli kallistunut kovasti viime kerrasta. Olisimmeko viimeksi maksaneet noin 10 euroa, kun nyt piti maksaa 65 euroa kertaviisumista. Rajalla kesti ja kesti. Onneksi ehdimme juuri ennen jonoa, mutta virkailija naputteli passejamme tietokantaan k a i k e s s a r a u h a s s a. Valokuvauksen, sormenjälkitunnisteiden ja noin tunnin odottelun jälkeen pääsimme Mosambikin puolellle. Saavuimme illan pimennossa kommunismin loistovuosista rapistuneeseen Maputon keskustaan. Kadut olivat Mao Tse Tungin, Kim Jon Ilin, Vladimir Leninin ja Karl Marxin katuja lukuun ottamatta likaisia ja palavista roskista käryäviä. Mutta kaupunki oli hyvin eloisa, koska ihmisiä on paljon. Vaikka Swazimaa ja Mosambik ovat rajanaapureita, niin ero maiden välillä on huomattava. Swazimaa on puhdas eikä köyhyyttä näy katukuvassa ollenkaan samalla tavalla kuin Mosambikissa. Maputon kadut näyttivät jopa pelottavilta. Maa on kuitenkin kaunis. Portugalilaisen ja afrikkalaisen kulttuurin sekoitus on jännittävä, lisäksi maassa on kauniita palmurantoja ja mukavan lämmin meri.\nHanna ja Nuno asuivat Maputon keskustassa olevassa kerrostalossa. Talo oli aika rapistunut, mutta neljännessä kerroksessa oli paljon tilaa asua ja parvekkeita oli kätevästi eri ilmansuuntiin. En silti pystyisi kuvitella asuvani kuumassa, kosteassa ja korruptoituneessa Maputossa.\nAamulla ajaessamme veneemme luo Costa Do Soliin paikallinen (korruptoitunut) poliisi pysäytti meidät ja teki parhaansa saadakseen nyhdettyä rahaa meiltä. Hän vaati sakkoa maksettavaksi, koska takana istuvilla ei ollut turvavöitä päällä. Isä tietää kyllä poliisien aikomukset ja osaa pelata sitä peliä. Hän ei suostunut maksamaan sakkoa. Poliisi oli jo kirjoittamassa sakkoa, kun isä sanoi, että no mennäänkö sitten poliisiasemalle hoitamaan asia, jolloin poliisi jätti homman sikseen ja antoi meidän jatkaa matkaa. Luultavasti emme siis olisi ansainneet sakkoa lain mukaan.\nVeneemme oli määrä kuljettaa meidät Maputon edustalla olevaan Macatena -niemeen kello yhdeksältä. Olimme parikymmentä minuuttia etuajassa, mutta mikä erikoisinta, veneemme oli valmiina ja pääsimme lähtemään saman tien. Venematka kesti noin 40 minuuttia, mutta matalan laskuveden aikaan niemeen pystyisi melkein kahlaamaan. Horisontissa näimme isoja rahtialuksia, jotka odottelivat vuoroaan päästä satamaan. Sama ilmiö oli Tanzanian rannikkokaupunki Dar Es Salaamissakin. Ei taida afrikkalaiset satamat olla niitä tehokkaimpia.\nRantauduimme tälle kauniille täysin hiekasta koostuvalle “autiolle saarelle”, jossa ihastuttava Maria-Christina -mummeli otti meidät mitä lämpimimmin vastaan. Hän oli kerta kaikkiaan mahtava persoona! Eläköitynyt valkoihoinen mosambikilaisnainen, joka oli jo lapsena ihastunut tähän paikkaan niin, että oli aikuisena hakenut lupaa rakentamalleen pienelle majapaikalle. Hän oli uskomattoman puhelias ja kertoi kaikenlaisia tarinoita niemeen ajautuneista valaista ja laivoista. Paikka oli erittäin privaatti. Asuimme katoksiin rakennetuissa isoissa teltoissa ja lähimmät ihmiset olivat kilometrien päässä. Koko niemen pää oli meille! Kaikenkaikkiaan Macetena niemi on varmaan noin 20km pitkä hiekkaranta. Niemen toisella puolella pauhaa Intian valtameren aallot ja toisella puolella on ihanan tyyntä ja mainiot uimavedet. Auringonpaiste ja yli 30 asteen kuumuus on jotain mitä on vaikea päästä pakoon, sillä alueella ei ole varjoa antavia puita eikä liioin sähköllä toimivia ilmastointilaitteita. Olot avat siis hyvin originaalit ja vaatimattomat, mutta kaikessa alkuperäisyydessään hyvin kauniit. Christina kutsuukin kayaansa eco-lodgeksi.\nChristinalla on pari työntekijää, joiden kanssa hän loihtii mitä maukkaimpia aterioita. Hänelle tärkeintä on, että vieraat tulevat hyvin ravituiksi, hän on sellainen äitihahmo, joka loukkaantuu, jos et syö kahta joulua samalla kertaa. Aamupalaksi saimme muroja, mysliä, jugurttia, portugalilaista leipää, pekonia, papuja, omeletteja ja lettuja. Aamupalalla jaksoikin hyvin päivän toiseen ateriaan, illalliseen, jossa kalastajien päivän saaliit olivat tarjolla. Ruokana oli kaikenlaisia meren herkkuja erilaisista ravuista simpukoihin ja kaloihin.\nValitettavasti ensimmäisen illallisen jälkeen kaikki paitsi Andy, joka ei ollut syönyt katkarapuja, saivat vatsapöpön. Seuraava päivä meni käytännössä syömättä ja aurinkovarjon alla makoillen. Iltaa kohden olo helpottui ja päästiin uimaan ja tutkimaan aikoinaan rannalle ja nyt jo sisämaahan ajautunutta laivaa. Christinan mukaan laivaan liittyi kaksi eri tarinaa. Toisen mukaan kyseessä oli Maputoon rantautuva joukko aseistautuneita miehiä ja toisen mukaan Maputosta lähtevä laiva, jolla oli kehno ja kenties hyvin juopunut tumma kapteeni, joka ryssi homman nolosti.\nOlimme saarella kolme päivää. Uimme, söimme ja lepäilimme. Yhtenä päivänä kävin juoksemassa rannalla. Kuumuus oli paahtava, mutta tuulisella puolella viima viilensi mukavasti. Muuten minä tietysti tykkäsin loikoilla riippumatossa verannalla katsellen merta. Oiva paikka tehdä ei mitään! Aamuisin ennen aamupalaa verannallemme tuotiin teetä ja hedelmiä – mukava herätä kattauksen ääneen. Mosambikissahan on malariahyttysiä, joten nukuimme hyttysverkkojen alla. Minä sain sellaisen kivan prinsessaverkon, jossa oli jotain pinkkejä hörhelöitä.\nVaikka muutaman päivän matka oli aika kallis, viisumin lisäksi venematkat maksoivat ymmärtääkseni yhteensä lähes 400 euroa ja yö saarella maksoi noin 55 euroa per henki, niin se oli takuulla sen arvoinen. Privaatti saari (vaikkei se saari käytännössä olekaan) täyshoidolla, kertakaikkiaan!


HÄÄKUVAUS | YLEISTÄ TIETOA | PILVIKUVAUS | Valokuvaus & Ilmakuvaus | Dokumentaarinen hääkuvaus\nHääkuvaus on yksi elämänne tärkeimmistä päivistä. Hääpäivänänne te saatte toisenne, sormukset sekä kauniit muistot päivän tapahtumista. Päivään kuuluu paljon iloa ja onnenhetkiä, mutta myös jännitystä ja ehkä stressiäkin. Jännityksen vuoksi osa päivän tapahtumista saattaa unohtua eikä välttämättä papin edessä seisomisesta ole juuri muistikuvia. Tämän vuoksi onkin syytä panostaa laadukkaaseen hääkuvaajaan, joka taltioi kaikki pienimmätkin yksityiskohdat päivästänne upeaksi kokonaisuudeksi. Hääpäivän jälkeen kuvia katsellessa saattaakin tulla ahaa-elämyksiä, että näinkö tämä meni. Voitte palata ikimuistoiseen päiväänne hääkuvien kanssa uudestaan ja uudestaan vuosienkin jälkeen.\nKokosimme alle muutamia yleisiä asioita hääkuvauksesta. Toivottavasti tästä on apua teille, jotka mietitte tai järjestätte ikimuistoista päiväänne.\nKun olette vertailemassa eri hääkuvaajia, kannattaa katsella millainen tyyli kullakin valokuvaajalla on. Kaikilla on omanlaisensa tyyli käsitellä kuvia. Joku tekee hyvin värikkäitä, joku hyvin tummia ja joku kirkkaita/vaaleita, joku ehkä vähän vanhanaikaisia ja joku erittäin moderneja yms. Valitessa hääkuvaajaa tulee siis valita sellainen, jonka kuvien tyyli miellyttää teitä. On tärkeää, että tutustutte kuvaajan aiempiin töihin ja portfolioon, jotta ei tulisi ikäviä yllätyksiä ja kuvanne eivät olekaan sitä mitä olette toivoneet. Toki täytyy myös muistaa, että kuvausolosuhteet, sää ja miljööt ovat joka kerralla hyvin erilaiset. Juhlapaikalla ja sen sisustuksella, koristeluilla, valoilla yms. on vaikutusta kuviin, joten kuvistanne ei tietenkään tule samanlaisia kuin jollekin toiselle hääparille. Joka kerta tilanne on omanlaisensa, mutta kunkin valokuvaajan oma tyyli kuitenkin näkyy heidän kuvistaan.\nJoskus häihin pyydetään kuvaamaan esim. sukulaista tai tutuntuttua, joka parhaimmillaan kuvaa päivänne ilmaiseksi tai pienellä korvauksella. Usein saatetaan suvusta valita joku joka omistaa ehkä vähän paremman kameran tai järjestelmäkameran, mutta hääkuvaus vaatii vähän enemmän kuin peruskameran. Pelkkä kamera tai kameran käytön osaaminen ei vielä yksistään tee niitä hyviä kuvia vaan myös kuvaajan ammattitaitoa ja tilannetajua vaaditaan. Illansuussa pimentyessä vaaditaan taas uudenlaista osaamista ja parempaa kameranhallintaa. Usein myös kirkoissa saattaa olla melko huono valaistus. Myös hääpotretteja ottaessa kuvaajan ammattitaitoa ja heittäytymistä todella tarvitaan, sillä kaikki hääparit eivät välttämättä osaa olla luonnollisesti kameran edessä tai koe tilannetta kovin mukavaksi. Kuvattavien ilmeistä ja eleistä näkee vallitsevan tunnelman ja turha jännitys olisikin hyvä saada pois. Hyvä kuvaaja osaa ohjata kuvattavia erilaisiin asentoihin ja saada näin ihmisistä ns. parhaat puolet esiin.\nValitettavan usein tapauksissa, joissa kuvaaja ei ole palkattu ammattilainen vaan tutuntuttu kuvaaja, ei hän välttämättä ole kovin sitoutunut hääkuvaukseen ja yllättäviä perumisia voi tulla viimehetkellä. Kovin läheistä sukulaista ei kannata värvätä kuvaajaksi, sillä esim. hääparin vanhemmat ja sisarukset varmasti haluavat myös nauttia päivästänne eivätkä joutua stressaamaan kuvauksen onnistumisesta.\nHääkuvaus on vaativaa ja ammattikuvaaja varmasti varautuu varakalustolla (useammalla rungolla ja eri objektiiveilla), jotta esim. mahdollisten kalustorikkoutumisten vuoksi kuvausta ei peruta. Ammattikuvaajia tulee joskus (eri valokuvausyrityksistä riippuen) kaksi kuvaamaan, joten esim. kirkossa pystytään kuvaamaan hyvin eri suunnista häiritsemättä tilaisuutta tai vieraita. Kuvaajilla on usein myös verkostoa muista kuvaajista, joten varmasti ammattilainen ei jätä teitä oman onnenne nojaan, mikäli jokin pakottava syy tulisikin perua.\nHääkuvaajan varaaminen ja häiden ajankohta\nHääkuvaajan voi varata jo kaksikin vuotta ennen hääpäivää. Tavallisesti kirkkoa ja hääpaikkaa varatessa aletaan miettiä myös hääkuvaajaa. Suomessa hääsesonki on kesällä toukokuun ja syyskuun välissä ja näistä heinäkuu ja elokuu ovat usein suosituimmat kuukaudet. Huhti-toukokuussa vietetään usein keväthäitä, kesä-, heinä- ja elokuussa kesähäitä ja syys-lokakuussa syyshäitä. Talvihäitä vietetään usein helmikuussa, jolloin tavallisesti on lunta ja pakkasta. Myös esim. uudenvuoden vaihtuessa pidetään usein häitä.\nHääkuvaajilla usein kiireisin sesonki on kesällä ja Suomessa kesä on kovin lyhyt, joten kannattaa olla ajoissa kuvaajaa varaamassa.\nHääkuvaus voi tuntua kalliilta ja saatetaan ajatella, että kuvaaja tekee töitä vain sen yhden hääpäivän ajan tai vaikkapa 6 tuntia päivästänne. Todellisuudessa isompi ja enemmän aikaa vievä urakka alkaa kuvaajalla vasta häiden jälkeen. Kuvia kertyy äkkiä useita satoja tai tuhansia koko päivän dokumentoinnista ja etenkin jos on kaksi kuvaajaa. Kuvien läpikäyminen ja valikoiminen vie aikaa ja ammattikuvaajat yleensä käsittelevät/editoivat kaikkia asiakkaalle annettavia kuvia. Eri kuvaajilla käsittely vie oman aikansa ja tavallisesti hääkuvat ovat valmiit 1-2 viikon sisällä.\nAmmattilaiskuvaajat veloittavat hääkuvauksesta usein jonkin suuruisen varausmaksun ja loppulasku tulee häiden jälkeen maksettavaksi. Yleensä kuvat luovutetaan vasta sen jälkeen kun loppulasku on suoritettu.\nHääkuvauksen hinnasta kuvaaja maksaa 24% arvonlisäveroa sekä muita lakisääteisiä maksuja kuten eläkevakuutus. Kuvauskalusto on myös kuluvaa käyttötavaraa ja sitäkin pitää uusia. Kuvauskalustoon ja ammattilaiskameroihin saa helposti kulutettua tuhansia tai jopa kymmeniätuhansia euroja. Hääkuvaaja yleensä myös suunnittelee hääpäivän kuvauspaikkoja ja tutustuu näihin etukäteen. Hääpäiväänne suunnitellaan teidän kanssa joko palaverissa tai sähköpostien/puheluiden välityksellä ja nämä ovat myös työaikaa kuvaajalle.\nHääpotrettien aikataulutus tuottaa joskus hääparille päänvaivaa. Hääpotretit voidaan kuvata jo vaikkapa koemeikkipäivänä eli jo esim. viikko ennen häitä. Hääpotretit kuvataan tavallisesti hääpäivänä ennen vihkimistä tai heti vihkimisen jälkeen. Usein hääpari ei halua nähdä toisiaan ennen vihkimistä ja tällöin onkin selvää, että potretit kuvataan vihkimisen jälkeen. Heti vihkimisen jälkeen on usein hyvä aika kuvata kun vieraat siirtyvät juhlapaikalle ja hääpari tavallisesti saapuu juhlapaikalle viimeisenä. Tällöin usein aikataulu saattaa tuottaa miettimistä kun ei haluta vieraiden joutua odottamaan kauan juhlapaikalla. Juhlapaikalle onkin hyvä varata esim. pientä purtavaa tai juotavaa tai vaikkapa photobooth -kuvausnurkka tai muuta järjestettyä ohjelmaa, jottei vieraille tule tylsää.\nHääpotrettien kuvaamiseen olisi hyvä varata n. tunnin verran aikaa. Mitä enemmän, sen parempi, mutta tunnin verran olisi hyvä varata. Tässä ajassa keritään ottamaan kuvia reilusti, vaihdella asentoja ja vähän eri maisemiakin. Joskus esim. vesisateesta tai keleistä johtuen joudutaan vähän soveltamaan, jotta saadaan kuvia otettua ja ulkona kuvaamiseen ei käytetäkään kauaa aikaa. Tällöin olisi hyvä jos esim. juhlapaikalla olisi mahdollisuus kuvata sisätiloissa.\nHääkuvia otetaan useita satoja tai tuhansia hääpäivänne aikana ja kuvaaja on läpikäynyt kaikki teille annettavat kuvat. Hääkuvien määrä vaihtelee eri kuvaajilla ja yleensä suuntaa antavaa määrää löytyy kuvaajien nettisivuilta. Asiakkaalle ei anneta ns. raakakuvia ja joskus törmäämmekin kysymykseen, että ”saammeko kaikki kuvat itsellemme?”. Kuvia otetaan samasta tilanteesta usein kymmeniä, eikä varmasti hääpari halua tuhansia ei niin laadukkaita kuvia vaan valmiit, kauniit kuvat, joista syntyy ehjä ja kaunis kokonaisuus hääpäivästänne hieman suppeammassa paketissa. Koko päivän dokumentaarisesta kuvauksesta hääpari saa keskimäärin 300-500 kuvaa (vertailua tehty eri valokuvaajien nettisivuilta), joten varmasti kuvamäärä on riittävä.\nTakanamme on useita hääkuvauksia, joista löytyy referenssikuvia täältä nettisivuiltamme ja facebook-sivuiltamme: www.fb.com/pilvikuvaus. Meiltä tulee yleensä (etenkin pidemmille kuvauskeikoille) kaksi valokuvaajaa kuvaamaan, jotta saamme ikuistettua päivänne parhaalla mahdollisella tavalla. Meillä on paljon kamerakalustoa, varakameroita ja erilaisia objektiiveja, kuvausvaloja, salamoita yms. ja olemme panostaneet laadukkaisiin Nikon -ammattilaisjärjestelmäkameroihin. Voit lukea kalustostamme lisää täältä: http://pilvikuvaus.fi/index.php/valokuvaus-ilmakuvaus/.\nKuvaamme hääpäivänne rennolla ja varmalla otteella, eikä mitään jää puuttumaan päivästänne. Kuvaamme hääparia, juhlapäivän kokonaisuutta ja päivän kulkua, vieraitanne sekä pieniä yksityiskohtia kuten kakkukoristetta ja juhlapaikan koristeluita. Yleensä hääpäivänä kuvataan myös ryhmäkuvia vieraidenne kanssa sekä hääpotretit hääparista.\nSaatte päivästänne kauniin kokonaisuuden, johon sisältyy kaikki tilanteet ja tapahtumat. Kuvaustyylimme on raikas ja mahdollisimman totuudenmukainen eli emme halua vääristää tilanteita liiallisella kuvankäsittelyllä. Kaikki asiakkaalle annettavat kuvat ovat läpikäytyjä ja valaistusta, varjoja, kontrastia, valkotasapainoa ja värisävyjä on käyty läpi/korjattu. Kuvia myös suoristetaan ja tarvittaessa rajataan, jotta niistä tulee ehjempiä kokonaisuuksia.\nSaatte hääpäivästänne kuvia reilusti ja kuvamääriä löydät tarkemmin hinnastostamme: http://pilvikuvaus.fi/index.php/hinnasto/.


Savustetun kalan makua ei voita mikään! Savustamiseen sopivat parhaiten rasvaiset kalat: lohi, kirjolohi, nieriä, lahna, siika ja muikku tai silakka.\nKalan savustaminen ei ole vaikeaa, se onnistuu jokaiselta. Kalasavustimien kirjo on laaja, uunissa käytettävästä savustuspussista, sähkösavustimeen, savustuslaatikkoon ja perinteseen savustuspönttöön.\nKalan savustaminen itse\nHyviä savustuskaloja ovat esimerkiksi ahven, harjus, lahna, siika, silakka, muikku, nieriä ja lohi. Kalan voi savustaa kokonaisena tai fileenä.\nAloita kalan suolauksella. Ripottele suolaa peratun ja huuhdellun kalan pintaan ja sisälle. Anna suolautua viileässä pari tuntia. Kalan voi suolata myös suolavedessä. Upota se 12 tunniksi 10 prosenttiseen, viileään suolaliuokseen.\nNosta suolattu kala voidellulle ritilälle. Sulje laatikko ja nosta se grilliin tai nuotion hiillokselle. Savustuslaatikko laitetaan tulisijan päälle.\nKalalaji ja sen koko vaikuttavat savustusaikaan. Kilon painoisen kalan kypsyminen miedolla lämmöllä kestää noin 40 minuuttia. Pienet kalat kypsyvät vartissa. Kala on kypsä, kun evä irtoaa.\nKatso myös: Savustettu harissa-lohi\nTeksti Marja Malinen, Leena Kalliokoski\nKuvatiStock, Norman Ojanen, Jorma Marstio/Otavamedia


Eurojamboreen historia | Suomen Partiolaiset\nEurojamboree on Partioliikkeen maailmanjärjestö WOSM’n ja Partiotyttöjen maailmanliitto WAGGGS’n yhteistyössä järjestämä eurooppalaisten partiolaisten leiri. Eurojamboreilla on ollut noin 10 000 osallistujaa. Tähän mennessä Eurojamboreita on järjestetty kaksi kertaa, ensimmäinen vuonna 1994 Drontenissa, Alankomaissa ja toinen vuonna 2005 Chelmsfordissa, Iso-Britanniassa.\nVuoden 2005 Eurojamboree järjestettiin Chelmfordissa, lähellä Gilwell Parkia. Leiri kesti 12 päivää. Partilaisia oli lähes 10 000, 67 eri maasta. Sitä pidettiin suurimpana partiolaisten kokoontumisena Euroopassa yli 10 vuoteen ja 50 vuoteen Iso-Britanniassa. Osallistujat olivat 15-18 vuotiaita ja sitä vanhemmat toimivat erilaisissa palvelutehtävissä. Ohjelma oli hyvin monipuolista: täynnä toimintaa urheilusta musiikkiin, kulttuurista teknologiaan ja luovuudesta globaaliin kehitykseen.\nKun Puola hävisi Maailmanjamboree-äänestyksen 2017, useat Euroopan maat pyysivät Puolaa harkitsemaan seuraavan Eurojamboreen järjestämistä pitkän tauon jälkeen. Puola tarttui haasteeseen ja niinpä seuraava Eurojamboree pidetäänkin Gdanskissa, Puolassa Sobieszewon saarella. Osallistujatavoitteeksi on asetettu on 25 000. Vuonna 2018 Puola järjesti kansallisen Jamboreen, joka toimi harjoitusleirinä Eurojamboreelle.


Sähköpostimarkkinointi - Optimaali Online\nUutiskirjeillä ja sähköpostikampanjoilla on erinomainen näkyvyys ja oikein toteutettuna niillä on tutkitusti vahva vaikutus asiakkaiden ostopäätöksiin. Sähköpostimarkkinointi on internet-markkinoinnin keino, jolla voidaan saavuttaa suuria määriä uusia asiakkaita suhteellisen pienillä markkinointipanostuksilla. Sähköpostimarkkinoinnin mitattavuus on lisäksi huippuluokkaa, sillä jokaisen lähetyksen tilastoista nähdään vastaanottajakohtaisesti uutiskirjeen saaneet ja avanneet henkilöt sekä klikkimäärät kutakin linkkiä kohtaan.\nSähköpostimarkkinoinnin etuja ovat:\nTulosten ja tehokkuuden seurattavuus\nMahdollisuus tavoittaa suuria kohderyhmiä nopeasti\nEdullisuus ja kustannustehokkuus\nTarkka kohdistettavuus etenkin B2B-markkinoinnissa\nUudelleenmarkkinoinnin helppous uutiskirjeiden avulla\nSähköpostimarkkinoinnin tuloksista ja tilastoista tehtävillä johtopäätöksillä pystytään parantamaan muiden markkinointitoimenpiteiden tehokkuutta. Esimerkiksi suoramyynti voidaan kohdistaa suoraan niille henkilöille, jotka osoittivat kiinnostusta uutiskirjeen tiettyä sisältöä kohtaan.\nJatkuvaan sähköpostimarkkinointiin sisältyy kampanjakohtaisten laskeutumissivujen suunnittelu ja konversiotestaus. Hyvin suunniteltu markkinointikirjeen ja laskeutumissivun yhdistelmä luo mille tahansa organisaatiolle sähköisen myyntikoneen, joka tulostaa uusia asiakkuuksia ja myyntiliidejä huomattavasti paremmin kuin perinteiset markkinointikeinot.\nSähköpostimarkkinointi ei maineestaan huolimatta tarkoita roskapostien lähettämistä, vaan se on modernin inbound marketing -filosofian osa, missä liideistä jalostetaan asiakkuuksia strategisilla markkinointiviesteillä.\nTehokkaiden kampanjoiden lisäksi sähköpostia tulee hyödyntää esimerkiksi yritykseen liittyvien uutisten ja muutosten viestinnässä. Uutiskirjeillä voidaan tehokkaasti viestiä olemassa oleville asiakkaille ja ylläpitää asiakassuhdetta.\nHyödynnätkö sähköpostimarkkinointia liiketoiminnassasi ja onko uutiskirjeesi ajan tasalla? Suunnittelemme ja toteutamme toiveidesi mukaiset sähköpostikampanjat ja raportoimme tulokset. Uusasiakashankintaa varten käytettävissämme on laaja sähköpostirekisteri sekä yritys- että kuluttaja-asiakkaista.\nPyydä tarjousta tai ota yhteyttä meihin, niin kerromme lisää erilaisista sähköpostimarkkinoinnin ratkaisuistamme.\nHTML-muotoisen sähköpostikirjeen suunnittelun\nSuorapostituksen valittuihin kohderyhmiin\nSähköpostirekisterin ja estolistan päivitykset\nRaportoinnin sähköpostimarkkinoinnin tuloksista


Jörn Donner kuvasi ironisesti onttoa elämänmuotoa – mutta tämä elokuva sai aikaan myös oikeusjutun | Viihde | Kaleva.fi\nEtusivu Viihde Jörn Donner kuvasi ironisesti onttoa elämänmuotoa – mutta tämä elokuva sai aikaan myös oikeusjutun\nJörn Donnerin elokuva hyvin toimeentulevien Holmien avioliiton hajoamisesta ja uuden suhteen tarjoamasta hauraasta lupauksesta. Kuvassa Maria Costanza (Kristiina Halkola), Anja (Liisamaija Laaksonen) ja Risto, "Pekka", mainospäällikkö (Lasse Mårtenson). KUVA: Jörn Donner Productions Oy\nViihde 11.2.2020 7:00\nKriitikko Pekka Eronen kertoo, miksi ironinen komedia soveltuu Jörn Donnerin muistoksi.\n★★★★ Jörn Donner inhosi mahtipontisuutta ja tyhjiä korulauseita. Siksi hänen muistokseen sopii oikein mainosti esittää hapokkaan (itse)ironinen puolikomedia, jossa tehdään silppua menestyvän keskiluokan elämänvalheista.\nJo alku on herkullinen. Aikakausilehden lukijat ovat äänestyksessä valinneet Juha Holmin kaksilapsisen perheen vuoden perheeksi. Jääkaappifirman myyntipäällikkö nähdäänkin oitis työpaikallaan, ihastelemassa valokuvia kotiväestään. Vaimo, diplomiekonomi Anja, keskittyy rivitalokodin hoitoon. Sen iloihin kuuluvat Artekin kalusteet ja ”perinteiset talonpoikaiskulttuurin ilmentymät”.\nAnjalla on pieni Datsun Bluebird shoppailua varten. Juhalla on Volvo 144 Sport, jolla on hyvä karauttaa töihin firman tyttöjen perään kuolaamaan.\nDonnerilta osuva pökkelö roolityö\nEi Mustaa valkoisella todellakaan mikään #metoo -elokuva ole, mutta se kuvaa häirinnän elkeitä osana onttoa elämänmuotoa. Donner ei osannut varsinaisesti näytellä pätkääkään, mutta juuri hänen pökkelö roolityönsä on avain siihen kaikkeen. Tunnekylmä mies ei ihan sattumalta jääkaappeja myy.\nOmalle naistenmiehen maineelleen hän irvaili pari vuotta myöhemmin vielä roisimmin elokuvassaan Naisenkuvia.\nLiisamaija Laaksonen palkittiin Anja-vaimon roolista Jussilla. Hyvin hän ahdistusta panttaakin. Donner sai saman pystin ohjauksesta ja Esko Nevalainen kuvauksesta. Jukka Virtanen ja Lasse Mårtenson tekevät mainiot sivuosat mainosmiehinä. Jälkimmäistä kuullaan myös laulajana.\nKristiina Halkola on konttorin nuori Maria, jolle kehittyy suhde Juhan kanssa. Lupaa kysymättä Donner liitti näiden seksikohtaukseen paljastavia alastonkuvia. Siinä ylitettiin raja, ja Halkola nosti syystäkin oikeusjutun.\nYle Teema tiistaina 11.2. klo 21.55.


UUTISET – Kuopion Finteco LVIS Oy\nYhdistelmäkoneet ja Siivouskoneet\nYrityksen/asiakkaan nimi (pakollinen)\nLaitteen merkki (pakollinen)\nLaitteen malli/tuotenumero (pakollinen)\nHaluttu varaosa (pakollinen)\nKuopion Finteco LVIS Oy panostaa kannattavaan kasvuun sekä liiketoiminnan kehittämiseen. Yhtiö on valittu mukaan Pohjois-Savon kasvupolulle, joka on osa Kasvu Open tapahtumaa.\n24.1.2019 | Painepesurit kevääksi kuntoon\nNyt ennen kevättä kannattaa huoltaa ja / tai kunnostaa PAINEPESURIT. Olemme valtuutettu takuuhuolto seuraaville merkeille: Kärcher, Kränzle, Clen, Stihl, Stiga ja Nilfisk (vain ammattikoneet). Myös takuuhuollon ulkopuoliset korjaukset ja varaosat löytyvät meiltä (minimiveloitus 1 työtunti). Tuo pesuri huoltoon meille nyt ja nouda kun se on valmis tai vasta sitten kun tarvitset sen käyttöön keväällä (säilytys 20e / kk sis. alv).\nKuopion Finteco LVIS Oy ja Jani Lankinen ovat solmineet sopimuksen Kuopion Finteco LVIS Oy:n omistuksen uudelleen järjestämisestä alkaen 1.1.2019\nKuopion Finteco LVIS Oy ja Jani Lankinen ovat sopineet osakekaupasta, jossa Jani Lankinen on ostanut yhtiön osakekannan yhtiön aiemmilta omistajilta. Lopullinen kauppakirja allekirjoitettiin osapuolten välillä 21.12.2018.\nKaikki yhtiön työntekijät sekä avainhenkilöt jatkavat yhtiön palveluksessa kaupan jälkeen, mukaan lukien Jari Viiliäinen ja Jukka Saukkonen. Alkaen 1.1.2019 yhtiön toimitusjohtajana toimii Jani Lankinen. Tällä järjestelyllä yhtiön avainhenkilöt pystyvät keskittymään täysin ydinosaamiseen ja näin Kuopion Finteco LVIS Oy pystyy palvelemaan nykyisiä sekä uusia asiakkaita entistä paremmin ja laadukkaammin. Kyseessä on sukupolven vaihdos, jossa uusi omistaja tulee yhtiön ulkopuolelta.\npuh: 0400 972053\nHyvää ja Rauhallista joulun aikaa toivoo Kuopion Finteco LVIS Oy:n väki\nPienkonekorjauksen ja -huollon minimiveloitus käytäntö muuttuu alkaen 1.1.2019. Minimiveloitus on 1 tunti. Tarkastusmaksu poistuu käytöstä ja se korvataan minimiveloitus käytännöllä.\nOlemme mukana RAKENNA JA ASU MESSUILLA KUOPIO-HALLISSA 23-24.2.2019 – Löydä sähkömies osastolla.\n16.12.2018 | 2018 Referenssejä\nVuoden 2018 olemme tehneet paljon sähkö- ja LVI töitä, pumppuhuoltoja ja -asennuksia, pien- ja suurkonekorjauksia. Tässä on muutamia vuoden 2018 kohteitamme:\nLVIA-työt uuteen Aallotar taloyhtiöön Kuopion Maljalahdessa\nLVIS-töitä Kasvis Galleria Oy:n toimitiloihin Kuopion Leväsellä\nLVISA- ja sprinklaustyöt Mummon Kammariin uuteen palvelutaloon Siilinjärvellä\nNyt on aurinkosähkön tuottokausi alkanut.\nOlemme seuranneet aurinkosähkön tuottoa kohteessa, johon asennettu 3,12 KWP:n järjestelmä 2.8.2016. Paneleiden suunta lounaaseen (etelän ja lännen väliin)\nTuotto viime syksynä oli yhteensä 550 kwh, järjestelmä tuotti sähköä marraskuun puoliväliin asti, tosin tuotanto oli loppuajasta aika vähäistä.\n”Pimeä jakso” jatkui tässä kohteessa helmikuun puoleen väliin.\nAurinko tosin jo pastoi aikaisemminkin, mutta läheinen kukkula ja metsä varjostivat ja aurinko jäi puiden taakse.\nTuotto helmikuun puolestavälistä maaliskuun puoleen väliin oli n. 100 kWh\nTuotto maaliskuun puolestavälistä huhtikuun puoleen väliin oli n. 215 kWh\nTuotto huhtikuun puolestavälistä huhtikuun loppuun oli n. 200 kWh, tuottoa haittasi loppukuun lumisateet. (Päivitetty 3.5.2017)\nTuotto toukokuussa oli n. 407 kWh (Päivitetty 2.6.2017)\nTuotto kesäkuussa oli n. 485 kWh (Päivitetty 2.7.2017)\nSähköfinne Oy ja Putkityö Jari Viiliäinen yhdistyivät LVIS-alan moniosaajaksi Kuopion Finteco LVIS Oy:ksi, Kaksi vanhaa kuopiolaista amattilaista on nyt yksi, entistä monipuolisempi talo, toimimme tutussa paikassa Itkonniemenkatu 19, Kuopio


Miten vältät JIRAn muuttumisen henkilörekisteriksi – ja muut GDPR-haasteet työkalujen kanssa | ite wiki\nOhjelmistojen tärkein tehtävä on tehdä käyttäjän työ mahdollisimman helpoksi. Jotta Jiran, Confluencen tai muun Atlassian-perheen ohjelmistot olisivat linjassa GDPR-vaatimuksien kanssa, kannattaa käydä tutustumassa Atlassian Marketplacen lisäosiin.\nOsa näistä toiminnoista toimii\ninformatiivisina ja joissa voi lisätä esim. rekisteriselosteen rekisteröityessään palveluun tai käyttöehdot, jotka ovat GDPR:n mukaiset.\nMuita osia ovat käyttäjän anonyymiksi tai unohdetuksi tekeminen, tiettyjen osien tarkempi salaaminen\nConfluence read -toimintojen audutointi (vrt. Poliisin rekisterin käyttö Mika Myllylän tapauksessa)\nuusimpana Confluencen Tietoturvaseloste pop-up:ina käyttäjän rekisteröityessä palveluun.\nKoska Atlassianin tuotteissa tieto on rakenteista ja siksi helposti käsiteltävissä, GDPR:n vaatimukset ylipäätään täyttyvät hyvin. Vaikka hakutoimintokin on vailla vertaa ja tiedot isoista datamassoista välittyvät helpohkosti, emme voi olla muistuttamatta käyttäjien ohjeistuksen ja koulutuksen tärkeydestä. Ohjelmistoissa on vapaatekstikenttiä, joihin useat käyttäjät saattavat kopioida eri lähteistä myös henkilötietoja. Pahimmassa tapauksessa tämä ‘rikastaa’ Jiran käyttäjätietoja niin, että se muuttuu tiukan tulkinnan mukaan laajemmaksi henkilötietorekisteriksi. Esim.:\nVianselvitys tikettiin on pastettu patkä lokitiedostosta, jossa on asiakkaan nimi- ja osoitetietoja\nBug-raportissa voi lukea, että Markku ei voi tehdä korjausta huomiseksi, koska on hammaslääkärissä – tämä on jo henk. koht. terveystietoa.\nNäiden osalta ohjeistaminen siitä, mitä ja miten vapaatekstikenttiin voi lisätä, mikään työkalu tai toiminto ei pelasta. Joskus ihminen pitää ohjeistaa ja siihen siis suosittelemme, jotta yrityksellänne olisi yhtenäinen käytäntö.\nHuomaattehan, että osa Plugineista on Atlassianin verifioimia ja osa ei. Yleensä hyvä indikaattori toimivalle lisäosalle on latausten määrä ja review’t. Tuotereilla GDPR Plugineillä latauksiakaan per lisätuote maailmanlaajuisesti ei välttämättä ole montaa, joten käyttökokemukset ovat tässä vaiheessa vähäiset. Suosittelemme silti tutustumaan niihin, jotta oma työnne helpottuu. Ole siis ensimmäisten joukossa lataamassa lisäosia ja varmista organisaatiosi GDPR-valmius mahdollisimman helposti.\nLisää Atlassianin toimenpiteistä GDPR:n toteuttamiseksi, voit lukea heidän blogistaan.\nMe Contribytellä keräämme kokemuksia eri työkalujen ja lisäosien toimivuudesta, joten kerrothan mikä toimi ja mikä ei. Ja tietysti autamme mieluusti myös oikean toiminnallisuuden ja käytäntöjen löytämisessä!