Ukuli. Turun Lintutieteellinen Yhdistys ry 1/2009, 40.vsk - PDF\nUkuli. Turun Lintutieteellinen Yhdistys ry 1/2009, 40.vsk\nDownload "Ukuli. Turun Lintutieteellinen Yhdistys ry 1/2009, 40.vsk"\n1 Ukuli Turun Lintutieteellinen Yhdistys ry /9,.vsk\n2 Ukuli /9,.vsk SISÄLLYS JULKAISIJA: Turun lintu eteellinen yhdistys ry PL, Turku TOIMITUS / REDAKTION Päätoimi aja: Mikko Oivukka Toimituskunta: Susanna Auvinen, Esko Gustafsson, Kalle Rainio, Asko Suoranta Ulkoasu ja tai o: To Toiskallio PAINOTIEDOT / TRYCKERIUPPGIFTER Painopaikka / Tryckeri: Newprint Oy, Raisio Paine y / tryckt 9 Painos / Upplaga 8 kpl ISSN: 889 ILMOITA MUUTTUNUT OSOITTEESI! Varmista yhdistyspos n perilletulo ja ilmoita oikea osoi eesi BirdLife Suomen internetsivujen etusivulta (www. birdlife.fi) löytyvällä osoi eenmuutoslomakkeella. Ukulin aineistot Lehteen tulevat jutut, kuvat ja muut mahdolliset materiaalit toimitetaan lehden toimituskunnalle (ks. yllä) tai sähköpos lla osoi eeseen Pääkirjoitus: Lintuja, elämyksiä ja kokemuksia Mikko Oivukka Suomen lintuatlaskartoitus lanne edotus Esko Gustafsson Vesilintujen kesämuu o eteläisellä Selkämerellä Veijo Peltola, Asko Suoranta, Esko Gustafsson ja Olli Tenovuo TLY:n alueraritee komitean ja BirdLife Suomen raritee komitean hyväksymät vuoden 8 harvinaisuushavainnot TLY:n havaintojenkeruualueelta Hannu Huh nen, Rami Lindroos, Kalle Rainio ja Pekka Alho ARK edo aa harvinaisuuden osuessa kohdalle Hannu Huh nen, Rami Lindroos, Kalle Rainio ja Pekka Alho Pariks päiväks retkelle Ees in? Uku Paal Metson soi met VarsinaisSuomessa ja Rauman seudulla luvulla Panu Kun u & Ville Vasko Talvilinnuston muu umisesta Turun lähiöalueilla vuodet 9 9 ja 9 Ma Valta Ukulin ilmoitushinnat: / takasivu euroa / sisäsivu euroa / sisäsivu euroa / sisäsivu euroa / sisäsivu 8 euroa tai sopimuksen mukaan Kannen kuva: VarsinaisSuomen viides isokihu Stercorarius skua viihtyi kesäkuun alussa Kemiönsaaren ja Salon välisellä vesialueella monen bongarin silmänilona. Jukka J. Nurmi, Salo,..9.\n3 joulu 8 uusinta SOUKKIO joulu 9 9 uusinta 8 9 joulu LUKU YHT. uusinta yht. 8 joulu LUKU YHT. uusinta yht elonjäämis% muutos %,,? +!9, 8, 9,? 98, 9, + + 9, + + +? ? + +??? 9, 98, 8,, eloonjäämis% 8,, TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n4 TOIMIHENKILÖT 9 HALLITUS Mikael Nordström, puheenjohtaja Turku p. Emma Kosonen, varapuheenjohtaja, myyn ar kkelit Turku p. 9 8 Jari Kårlund sihteeri, edotusvastaava ( Sauvo p. 8 8 Olli Kanerva, taloudenhoitaja Salo p. Markus Ahola, linnustonsuojeluvastaava Turku p. 9 Rami Lindroos, leh arkiston hoitaja (leh Turku, p. Juha Kylänpää, Jurmon lintuaseman hoitaja Lai la p. Markus Lampinen, virkistysvastaava (retket, rallit yms.), Turku p. 8 9 Kalle Rainio, aluevastaava Turku p. 8 JURMON LINTUASEMA Asemanhoitaja Juha Kylänpää, Tanhuan e, 8 Lai la p. Aseman varahoitaja, rengastusvastaava Kalle Rainio Kupi aankatu as., Turku, p. 8 UKULIN TOIMITUSKUNTA Päätoimi aja Mikko Oivukka Emännänkatu E, 8 Kaarina, p. 8 9 Muu toimituskunta, ks. s. ALUERARITEETTIKOMITEA Puheenjohtaja Pekka Alho Hakapellonkatu, Raisio, 89 Sihteeri Kalle Rainio Kupi aankatu as., Turku, p. 8 Jäsenet: Hannu Huh nen Rami Lindroos Yokylä D, Turku, p. ARKISTOT Havaintoarkisto Kalle Rainio (ks. hallitus), Järvilintuarkisto Asko Suoranta Tiilentekijänkatu b A, 8 Turku, p. Leh arkisto Rami Lindroos (ks. hallitus) Suoarkisto An Karlin, Sundholman e 9, Uusikaupunki, p. 8 8 BIRDLIFE SUOMI EDUSTAJAT 89 Arto Kalliola Emma Kosonen Markus Lampinen Mikael Nordström Kalle Rainio IBAALUEIDEN VASTAAVAT Län sen Suomenlahden saaristo (Saaristomeren alue): Mikael Nordström p. Mietoistenlah : Jukka Sillanpää p. 9 Ruissalo: Jouko Lehtonen p. 89 BIRDLIFE SUOMEN RETKIKUMMIT Hannu Allonen Arto Kalliola Markus Lampinen, ks. hallitus Lennart Saari NUORISOJAOSTO Puheenjohtaja Markus Lampinen, ks. hallitus TOIMIKUNNAT Havaintotoimikunta, pj Kalle Rainio, ks. hallitus Petolintutoimikunta, pj Seppo Pekkala Vaskitorvenkatu as, 8 Turku, p. 8 (k), 9 (t) Suojelutoimikunta, pj Markus Ahola, ks. hallitus Tutkimustoimikunta, pj Esa Lehikoinen Saukonojan e, Turku, p., 9 9; Esko Gustafsson Lauklähteenkatu B, Turku, p MUUT Tilintarkastajat: Mikko Jokinen Jarmo Laine varalla Jorma Knaapi ja Raino Suni Lintujen pelastusasiat Jari Lehto Kataraisten e b, TURKU, p. 9\n5 pääkirjoitus Lintuja, elämyksiä ja kokemuksia saavuimme Kihelkonnaan, joka on 9 asukkaan kunta Luoteis Saarenmaalla noin kilometrin päässä Kuressaaresta. Tarkoituksenamme oli löytää majapaikka Kihelkonnasta, jotta voisimme mennä seuraavana aamuna Undvaan, joka on säännöllisin allihaahkojen talvehtimisalue Virossa. Päätimme tiedustella majoitusta kylän keskustassa sijaitsevasta kaupasta. Myyjä ei tietenkään puhunut ollenkaan englantia, mutta onneksi Panu oli opiskellut muutaman kurssin eestiä, joten saimme asiamme hoidettua. Ongelmallisinta tilanteessa oli se, että maalishuhtikuun vaihde ei ollut sesonkiaikaa ja kaikki majoituspaikat olivat kiinni. Myyjä kuitenkin tiesi kertoa meille, että kylän kirkon yhteydessä olevasta pappilasta olisi mahdollista saada yösija. Kävelimme pappilan ovesta sisään; siellä oli menossa kylän kuoroharjoitukset. Kanslisti toivotti meidät tervetulleeksi ja antoi meille huoneen. Saatuamme ylimääräiset tavarat kannettua huoneeseemme, mietimme minne voisimme mennä iltaretkelle. Avasimme kartan ja huomasimme, että Kihelkonnanlahdelle oli karttaan merkitty lintutornin logo, joten päätimme suunnistaa sinne. Päästäksemme tornille jouduimme ajamaan useita kilometrejä huonokuntoista hiekkatietä, mutta lopulta eteemme avautui hyvännäköinen lahdenpoukama, jonka reunassa kyhjötti korkea ja hieno lintutorni, ja tietysti aivan tyhjänä niin kuin Viron lintupaikoilla yleensäkin. Kipusimme torniin ja aloimme selata ympäröivää vesialuetta. Ensisilmäys oli kuitenkin melkoinen pettymys, mitään suuria lintumassoja ei tänne Mynälahden veroiselta näyttävälle paikalle ollut kertynyt, retken ensimmäinen muuttava ruskosuohaukkakoiras ja muutama jouhisorsa eivät paljon mieltä lämmittäneet. Olimme olleet tornissa jo jonkin aikaa, kun Panu huomasi kauempana olevan vesilintumassan. Parvi oli sen verran kaukana, että lintujen määrittäminen lajilleenkin oli vaikeaa. Ensimmäisen arviomme mukaan lintuja olisi ollut joitakin satoja. Kesken tihrustamisen parvi nousi lentoon ja koko porukan suusta kuului yhtä aikaa huuto LAPASOTKIA ja perään kuului vielä huuto, on siellä uiveloitakin! Parven noustessa lentoon kuin valkoisena lauttana tajusimme, että lintuja oli pikemminkin tuhansia kuin satoja. Pyörittelimme päitämme ja totesimme, että emme olleet koskaan nähneet mitään vastaavaa. Linnut laskeutuivat uudelleen ja pääsimme vielä ihastelemaan koko parvea. Laskimme linnut useaan otteeseen ja päädyimme sellaiseen lopputulokseen, että lapasotkia oli ja uiveloitakin vielä, joten lähemmäs kahdentuhannen linnun parvi oli tullut yöpymään lahdelle. Mielestäni lintuharrastukseen liittyy paljon muutakin kuin vain hyvät havainnot havisvihossa. Melkein jopa havaintoja tärkeämpiä ovat hyvät retkikaverit ja mieleenpainuvat muistot, joita voimme muistella vielä vuosienkin jälkeen. Edellä kuvatun retken tein vuonna yhdessä ystävieni Panu Kuntun ja Christian Petanderin kanssa Viroon Saarenmaalle, ja siitä on tullut vuosien varrella yksi mieleenpainuvimpia muistoja. Lintuharrastuksen suosio kasvaa vuosi vuodelta Virossa, mutta edelleen harrastajien määrä on hyvin pieni lintujen määrään nähden. Toivottavasti tämän lehden sivuilla olevien retkivinkkien innoittamana sinäkin lähdet keräämään itsellesi mieleenpainuvia muistoja Virosta. Mukavia lukuhetkiä! Mikko Oivukka Ukulin päätoimittaja ja Viron lintuseuran aktiivi Retkimaisemaa virolaisi ain. Mikko Oivukka. TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n6 Suomen lintuatlaskartoitus tilannetiedotus Lintuatlaksen neljäs maastokausi on loppunut. Vastaava atlas on aiemmin toteutettu Suomessa vuosina 99 ja Atlaksessa on tarkoitus selvittää kaikkien Suomessa pesivien lintujen levinneisyys jokaisella x kilometrin ruudulla. Kustakin ruudusta pyritään selvittämään siinä pesivät lintulajit ns. pesimisvarmuusindekseillä, jotka kuvastavat kunkin lintulajin pesimisen todennäköisyyttä kullakin ruudulla. Indeksit on jaettu pääluokkiin seuraavasti: mahdollinen pesintä, todennäköinen pesintä ja varma pesintä. Havainnot tallennetaan suoraan Luonnontieteellisen museon tietokantaan osoitteessa Täällä voi havaintojen palauttamisen lisäksi katsella mm. kunkin lajin levinneisyyskarttoja ja ruutujen selvitystilanteita. Sivuilta löytyy myös paljon muuta, kuten lajien levinneisyys aiempien atlasten perusteella. Sieltä on myös saatavissa ruutukohtaiset, tähän mennessä havaittujenlajien pesimisvarmuusindekseillä esitäytetyt maastolomakkeet sekä paljon muuta taustamateriaalia. Myös yhdistyksen kotisivuilla on paljon atlaksen toteuttamisessa tarpeellista materiaalia. Kartoitustilanne Tällä hetkellä (.8.9) kaikista TLY:n vastuulla olevista ruuduista on jotain tietoa olemassa. Satunnaisesti selvitettyjä ruutuja on, välttävästi, tyydyttävästi, hyvin ja erinomaisesti 9. Hyvin tai erinomaisesti on tutkittu nyt 9 % ruuduista, kun 99 vastaava luku oli % ja %. Atlas on siis edennyt hyvin, mutta toki vielä on töitä jäljellä. Koko Suomen osalta vastaavat luvut ovat nyt 9 %, 9luvulla % ja 98luvulla %. Samaan tapaan kun jatkamme, niin eiköhän tästäkin atlaksesta selvitä kunnialla ja luoda erinomainen perusta tuleville linnustonmuutosten seurannoille. Huonoimmin kartoitettuja alueita ovat mielestäni tällä hetkellä seuraavat: Salo, Mynämäki, Vehmaa ja saariston ulkoreuna. Toki muualtakin löytyy yksittäisiä heikkoja ruutuja. Tarkat tiedot näet parhaiten yhdistyksen kotisivuilta. Mielenkiintoisia tuloksia Lintuatlas on osa linnustonseurantaa. Siinä kartoitetaan pitkin väliajoin lintujen levinneisyyttä koko Suomessa. Vuosittaisilla laskennoilla kuten talvilaskennoilla ja kesäisillä vakioreiteillä pyritään taasen seuraamaan lintukannoissa tapahtuvia määrällisiä muutoksia. Esko Gustafsson Linnusto muuttuu todella nopeasti. Atlas kertoo nettisivuillaan nopeasti enimmät muutokset. Eniten ovat levinneisyysalueitaan Suomessa laajentaneet laulujoutsen, sinitiainen, pikkuvarpunen ja viherpeippo. Häviäjiä taas ovat olleet kivitasku, keltavästäräkki, metso ja riekko. Levinneisyyskartat ovat jo nyt erittäin mielenkiintoisia. Etsi itse lisää tietoa juuri sinua kiinnostavista lajeista! Atlas kaipaa edelleen sinun havaintojasi vuosilta 9. Muista tallettaa vanhatkin havaintosi, jotta saamme ennen viimeistä atlaskesää tilanteen ajan tasalle. Tämä auttaa viimeisen vuoden kartoitusretkien suunnittelussa. Jos olet jo mukana atlaksessa, niin toivottavasti jatkat kesällä. Etenkin maakunnan puutealueet kaipaavat aktiivista atlasretkeilyä. Muista atlas myös liikkuessasi muualla Suomessa, sillä ilman etelän harrastajia ei pohjoista Suomea saada kunnolla selvitettyä. Kannattaa myös pitää mielessä, että KAIKKI pesimäaikana tehdyt pesintään viittaavat havainnot ovat kirjaamisen arvoisia. Havainnon ei tarvitse olla varma tai todennäköinen, sillä mitä tietäisimme vaikkapa pensassirkkalinnun tai luhtahuitin levinneisyydestä, jos sitä kuvaisivat vain varmat pesimähavainnot? Emme mitään ja siksi pelkät lauluhavainnotkin on tärkeä saada mukaan aineistoon. Jos atlaksesta herää jotain kysymyksiä, niin ottakaapa yhteyttä TLY:n atlasvastaavaan eli tämän kirjoittajaan. Räkä rastaan (Turdus pilaris) poikanen. To Toiskallio, Tohmajärvi, 8. TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n7 Veijo Peltola, Asko Suoranta, Esko Gustafsson ja Olli Tenovuo OT staijasi Uudenkaupungin Vasikkarissa vuodesta 99 alkaen kesäistä muu oa. Havai u muu o oli mi avaa ja toi paljol uu a etoa. Tämän ja muutaman hyvän aiemman kesäpäivän innostamana VP aloi kesällä Rihtniemen havainnoinnit, jotka lopulta joh vat laajempaan projek in. Pyhärannan Rihtniemi tunnetaan hyvänä merimuuttopaikkana Selkämerellä. Etenkin maalishuhtikuinen haahkamuutto ja toukokuinen Melanittalajien muutto ovat hienoja tapahtumia. Kevätmuuttoa on käsitelty Ukulin kevätkatsauksissa ja RSLH:n yhteenvedoissa. Mutta Selkämerellä tapahtuu muulloinkin. Harva on staijannut kesällä, vaikka silloinkin tapahtuu kaikenlaista. Onpa Rihtniemen eräitä ennätysmuuttojakin nähty keskellä heinäkuun helteitä. Johdanto Tässä kirjoituksessa tarkastellaan vesilintujen kesäistä liikehdintää. Vesilinnuiksi on tässä luettu kuikat, uikut, merimetso sekä sorsa ja TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9 ruokkilinnut. Tarkastelemme siis kevätmuuton loppua, syysmuuton alkua ja näiden välissä tapahtuvaa liikehtimistä. Sorsalintukoiraiden pesinnän jälkeinen siirtyminen sulkimisalueille on tärkein syy vesilintujen kesäiseen muuttoliikkeeseen. Mukana on vähemmistönä myös pesimättömiä esiaikuisia lintuja ja pesinnässään epäonnistuneita naaraita. Yleisenä taustaaineistona olemme käyttäneet VarsinaisSuomen Linnut kirjaa (VSL). Teos on mainittu lajiteksteissä vain, jos aineistomme poikkeaa tai täydentää merkittävästi kirjassa sanottua. Vanhempia taustatietoja esitetään myös Pohjolan Linnut Värikuvin (PLV) ja Suomen sorsalinnut (SSL) teoksissa. Ensin mainitussa on melko vähän aiheeseen liittyvää, mutta SSL kertoo yleisellä tasolla vesilintujen kesämuuton kuvan. Suomen Sorsalinnut kirja esittää: Pesivien yksilöiden sulkasatomuutto merkitsee pesinnän jälkeistä, ennen varsinaista syysmuuttoa tapahtuvaa siirtymistä pesimäalueelta jollekin suojaiselle ja runsasravinteiselle seudulle, jossa siipisulat uusitaan. Jos esiaikuiset ja pesimättömät yksilöt otetaan huomioon, on määritteleminen vaikeampaa. Eri lajien sulkasatomuuton luonne vaihtelee huomattavasti. Muuton suunta voi olla lähes mikä tahansa. Lentomatkojen pituus vaihtelee: lintu voi siirtyä suojaisemmalle lähilammelle tai muuttaa muutama tuhat kilometriä. Kaikilla lajeilla ei ole sulkasatomuuttoa ja toisilla vain osa kannasta muuttaa. Metsähanhia (Anser fabalis) nähdään Selkämeren kesässä vain harvoin. Tom Lindroos, Eurajoki,..8.\n8 Vesilintujen pesinnän ajankohta vaihtelee kevätmuuton ajoittumisen mukaan vuosittain jonkin verran. Pesintään kuluu tietty vakioaika ja tämän vuoksi pesinnän aikataulu määrää myös pesinnän jälkeisen sulkasatomuuton ajoittumisen. Aineisto ja menetelmät Muuttoa havainnoitiin aktiivisesti Rihtniemessä kesinä 8. Kesämuuttona olemme tässä tarkastelleet muuttoa, joka tapahtuu ajalla Tämä ajanjakso jaettiin viiden päivän jaksoihin eli pentadeihin (järjestysluvuiltaan 8). Havainnointi painottui eri vuosina eri aikoihin kesää (kuva ). Yhteensä havainnoitiin päivänä 999 tuntia ja siihen osallistui 8 henkilöä (taulukko ). Havainnointi oli voimakkaasti aamupainotteinen: aamulla (ennen klo ) havainnoitiin päivänä 88 tuntia, iltapäivällä (klo 8) päivänä tuntia ja illalla (klo 8 jälkeen) päivänä tuntia. Itse (VP, AS, EG) kirjasimme havainnot puolen tunnin jaksoissa ja muilta saimme käyttöön päiväkohtaiset summat. Lintujen sukupuolet määritettiin mahdollisuuksien mukaan ja ne kirjattiin vain, mikäli koko parven linnut määritettiin. Eri lajien teksteissä olemme käyttäneet tältä osin vain kirjoittajien aineistoa. Kaikki matkalennossa havaitut linnut tulkittiin muuttaviksi lentosuunnasta huolimatta. Tässä tulkinnassa saattoi olla havainnoitsijakohtaisia eroja, sillä matkalennon erottaminen esim. ravinnonhakuun liittyvästä siirtymisestä voi olla vaikeaa. Tässä jutussa näkyvät lajikohtaiset tekstit, kaaviot ja taulukot on tehty kesien 8 aineistosta. Osa havainnoitsijoista ei ole kirjannut kaikkia lajeja, mikä hankaloitti tulosten käsittelyä. Lajikohtaisissa diagrammeissa on kuvateksteissä esitetty yksilöiden ja havaintotuntien määrä. Muuttosuunnat kuvissa ja useimmiten tekstissä on yhdistetty kahdeksi pääsuunnaksi S ja N. Kuvissa on vaakaakselilla esitetty pentadin keskipäivä. Diagrammien pylväät kuvaavat pentadin aikana havaittujen yksilöiden summaa jaettuna havainnointiin yhteensä käytetyllä ajalla. Merihanhen kuvaan on lisätty määrittämättömät todennäköiset merihanhet ja ruokin kuvaan ruokki/kiisla määritetyt. Vuorokausikuvissa on diagrammien käyrät tehty muutaman parhaan yksittäisen päivän havainnoista. Vertailu ja lisäaineistona olemme käyttäneet Rihtniemen havaintoja aiemmilta vuosilta. Tärkein vertailutieto on Uudenkaupungin Vasikkarin laaja aineisto vuosilta 99 8 (OT). Lisätietoja on toukokuulta 999 Kustavin Isokarista ja pitkältä ajalta Kustavin Pohjo Taulukko. Rihtniemen havainnoitsijat kesinä 8. Asko Aarnio Jarmo Boman Esko Gustafsson Jyri Halme Ma Halonen Kai Hannula Niklas Haxberg Jukka Hovila Anna Innola Olli Kanerva Jorma Knaapi Vesa Knuu la Jari Kårlund Leena Lai nen Markus Lampinen Tarmo Leh lä Tom Lindbom Tero Linjama Kaarle Lönnroth Rasmus Mäki Heimo Mänty Tarja Nykänen An Partanen Esa Partanen Veijo Peltola Jarmo Pirhonen Veli Pupu Markku Ritvonen Esko Roström Tarja Roström Ville Räihä Jarmo Saarnio Juha Saarnio Juhani Salmi Juha Salminen Kari Salonen Jarmo Santala Markku Santamaa Tapani Santamaa Jukka Sillanpää Asko Suoranta Jouni Ti onen Timo Trogen Markus Tuomi Tapio Virkku Juhani Virtanen Juha Wallin Ossi Öhman Yht. lanniemestä (AS). Tiirasta olemme poimineet joitakin Selkämeren havaintoja. Ruotsista on käytössämme ollut vuosien merimuuttoa koskevat koosteet,,. Tulokset Tarkastelujaksona 8 Rihtniemessä kirjattiin yhteensä yksilöä muuttavia vesilintuja (taulukko ). Vuosittaisia lajisummia ei pidä verrata toisiinsa, koska havainnointi painottui eri vuosina eri aikaan kesää. Olemme tarkastelleet aineistoa lajikohtaisesti. TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n9 Taulukko. Muu avat vesilinnut Rihtniemessä kesinä 8. Kaakkuri Kuikka Gavia sp. Silkkiuikku Härkälintu Silkkiuikku/härkälintu Mustakurkkuuikku Podiceps/Tachybaptus Merimetso Harmaahaikara Kyhmyjoutsen Laulujoutsen Cygnus sp. Metsä/tundrahanhi Merihanhi Anser sp. Kanadanhanhi Valkoposkihanhi Sepelhanhi Anser/Branta Ris sorsa Haapana Harmaasorsa Tavi Sinisorsa Jouhisorsa Heinätavi Lapasorsa Anas sp. Punasotka Tukkasotka Lapasotka Tukka/lapasotka Haahka Kyhmyhaahka Alli Mustalintu Pilkkasiipi Melani a sp. Telkkä Uivelo Tukkakoskelo Isokoskelo Vesilintu Etelänkiisla Ruokki Ruokki/kiisla Riskilä Yhteensä Kullakin lajilla kesäisen liikehdinnän aikataulu ja siihen osallistuvien yksilöiden määrä, ikä ja sukupuoli ovat riippuvaisia lajikohtaisista strategiaeroista elinkierrossa. Ainakin seuraavat seikat vaikuttavat liikehdintään: ) parin yhdessä pysymisen kesto: ei pysy koirasmuuttoa odotettavissa; pysyy pesivien kesämuuttoa ei ole odotettavissa ainakaan kovin aikaisin. ) sukukypsyysikä: alhainen vähän pesimättömiä kesämuuttajia; korkea kesämuuttajina runsaasti pesimättömiä esiaikuisia lintuja. ) alkukesän osalta lajin pesimäalue: arktinen kevätmuutto jatkuu kesäkuulle; ei arktinen kevätmuutto päättyy Yhteensä yleensä ennen kesää. ) pesinnässään onnistuneiden yksilöiden aito syysmuutto voi alkaa aikaisintaan kun poikaset ovat itsenäistyneet; tässä on lajikohtaisia eroja. Kaakkuri Kevätmuutto jatkuu selvästi vielä kesäkuun alkupuolella (kuva ). Muuten yksittäisiä ja pikkuparvia näkyy läpi kesän, suurimpia päiväsummia:..8 m, 9.. m,.. m,.. m,.. 9m. Elokuussa alkaa syysmuutto, suurin päiväsumma oli.8.8 m. Aiemmilta vuosilta on etenkin kesäkuun alussa suuria muuttoja: Rihtniemi..99 m; Vasikkari..99 m ja.. m sekä Pohjolanniemi..99 9m ja..99 m. Kesäkuun alun muutoissa voi olla mukana jo etelään matkaajia, kuten Vasikkarissa.. kv lintua S. Varsinaisia kesäkiertelijöitä lienevät olleet esimerkiksi Vasikkarissa..99 m ja..99 m. Kuikkalinnuilla ei ole selväpiirteistä kesämuuttoa, mutta syntymäalueiden tuntumaan keväällä palanneita esiaikuisia lintuja liikkuu merellä läpi kesän. Kuikka Kesäesiintyminen hyvin samanlaista kuin kaakkurilla (kuva ). Havaintovuosinamme kevätmuutto oli jo lähes ohi toisin kuin joinakin TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n10 aiempina vuosina. Kesällä mantereelta merelle kalaan tulevia lintuja ei ole kirjattu lukuihin mukaan, kuten ei kaakkurillakaan. Keskikesän päiväsummat ovat korkeintaan muutamia yksilöitä. Nuoret linnut ilmaantuvat Selkämerelle elokuun puolivälissä. Elokuun lopussa käynnistyvän selkeän syysmuuton parhaat olivat.8. m ja.8.8 m. Aiemmilta vuosilta on vielä suuriakin muuttoja kesäkuun alussa, kuten Rihtniemi..99 m + sp m, Vasikkari..99 m + sp 99m sekä Pohjolanniemi..99 m + sp 8m ja..99 9m + sp m. Elokuun lopussa suurin määrä Vasikkarista on.8.99 m. Silkkiuikku Pitkin kesää nähdään lintuja (kuva ), jotka selvästi ovat matkalla johonkin (= lentävät koko merialueen läpi joko S tai N). Nämä lienevät pesimättömiä tai pesinnässään epäonnistuneita lintuja. Elokuussa liikehdintää tapahtuu lähes pelkästään etelään ja kyse lieneekin jo syysmuutosta. Suurimmat määrät olivat kesäkuussa.. m, 9.. m, heinäkuussa.. m, 8.. m ja.. m sekä elokuussa.8. m. Aiemmilta vuosilta parhaat muuttosummat ovat Vasikkari.. m ja Rihtniemi.. m. Porin Tahkoluodossa nähtiin..8 m, suurin osa N. Viron Põõsaspeassa silkkiuikun kesäiset havaintomäärät ovat selvästi korkeampia ja ne ovat suurimmillaan heinäkuun alussa. Elokuun summa on siellä noin viidennes heinäkuun määrästä. Härkälintu Kesäkuun alussa näkee joskus vielä yksittäisiä lintuja matkalla pohjoiseen (kuva ). Pesimättömiä ja pesinnässään epäonnistuneita härkälintuja liikkuu silkkiuikun tapaan merellä säännöllisesti (suurimmat määrät.. a S,.. S,.. 8 S,.8.8 S). Toisin kuin silkkiuikulla enemmistö härkälinnuista matkasi etelään. Milloin kesäliikehdintä vaihtui syysmuutoksi, on tulkinnanvaraista. Varsinaisen syysmuuton alun määrittely tuntuu aineistostamme mahdottomalta. Rihtniemessä muutti.8.99 härkälintua. Porin Yyterissä nähtiin.. m. Viron Põõsaspeassa härkälinnulla on selkeästi syysmuuton huippu elokuun loppupuolella. Mustakurkkuuikku Laji on kesäisin varsin harvalukuinen muuttaja Rihtniemessä ja yhteensä havaittiin vain yksilöä. Kevätmuutto voinee jatkua kesäkuulle, sillä pohjoiseen lentäviä nähtiin..,..8 ja.. yksilöä. Viimeistään heinäkuussa käynnistyy lajin syysmuutto. Ensimmäiset etelään muuttavat yksilöt havaittiin.. ja... Eniten havaintoja oli heinäkuulta. Vasikkarin havainnot antavat samanlaisen kuvan esiintymisestä, varhaisimmat etelään matkaajat on nähty Rihtniemeä aikaisemmin, kuten..99 ja.. yksilöä. Merimetso Lajin tapa liikehtiä kesällä on epämääräinen. Joinakin päivinä muutto tuntuu selkeältä, toisina taas epämääräiseltä. Kesäkuun alusta heinäkuun puoliväliin merimetsojen liikehdintä on melko vaatimatonta eikä se suuntaudu selvästi etelään tai pohjoiseen. Kevätmuuttoa ei siten havaintovuosina ole enää ollut erotettavissa paikallisten liikehdinnästä (kuva ). Liikehdintä voimistuu hieman heinäkuun jälkipuoliskolla ja kasvaa merkittävästi elokuun alussa. Elokuun jälkipuoliskolla on jo ± selvää muuttoa etelään. Heinäkuussa selvä pohjoiseen suuntautuva liikehdintä voi olla jonkinlaista esimuuttoa. Vähälukuisesta heinätavista (Anas querquedula) kertyi seurantakesinä vain neljä havaintoa. Tom Lindroos, Kazakstan, TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n11 Suurimmat määrät kuukausittain olivat: toukokuun lopussa..8 m, kesäkuussa.. m, heinäkuussa..8 8m ja.. 9m sekä elokuussa.8.8 m,.8.8 8m ja.8.8 9m. Vielä elokuussakin merimetsojen suunta vaihtelee tuulen mukaan. Etelätuulisina päivinä lennetään suurin joukoin pohjoiseen (.8. ) ja pohjoistuulella vastaavasti etelään (.8. 8). Porin Kuuminaisissa laskettiin.. peräti pohjoiseen lentävää merimetsoa. Laji on valtavasti runsastunut parin viimeisen vuosikymmenen aikana ja tämän vuoksi aiempien esiintymätietojen näkökulma on vanhentunut. Vasikkarin kesäheinäkuun summat ovat kasvaneet huikeasti 99 :,,,,,,,, 8, 8,,, 9, ja. Kyhmyjoutsen SSL: Sulkasatomuuttoon osallistuvat vain pesimättömät yksilöt, niin esiaikuiset kuin vanhatkin. Ne kokoontuvat alkukesällä ryhmiksi ja siirtyvät sulkimisvesille. Joutsenista vain kyhmyjoutsen tekee pitempiä lentomatkoja. Lajilla on kesäkuussa eri suuntiin tapahtuvaa sulkasatomuuttoa, jonka jälkeen liikehdintä lähes loppuu (kuva ). Suurimmat määrät laskettiin..8 m,..8 m ja..8 m. Tämän jälkeen ei havaittu isoja määriä; eniten.. m,.. 8m ja 8.8. m. Muuttajista nuoria (kv) lintuja oli %, esiaikuisia (kv) 9 % ja vanhoja (+kv) % (n=). Tunnettuja sulkasatopaikkoja ovat Kustavin Juhanöörinriutat ja Jurmo..99 ja Utö.8.99 yksilöä. Pohjoisempana on Luvian Säpissä ollut.8. ja Porin Yyterissä.. yksilöä. Laulujoutsen Laulujoutsenen kevätmuutto jatkuu kesäkuulle. Yhteensä nähtiin kesäkuussa määritettyä ( +kv, kv) ja todennäköistä. Viimeiset pohjoiseen muuttavat havaittiin.. m ja.. m. Heinäkuulta on vain yksi havainto.. N ja elokuulta ei ainuttakaan. Näiden lisäksi aineistomme ulkopuolelta on havainto.. N. Vasikkarista on vuosilta 99 8 yhteensä kesäkuukausien havaintoa, nämäkin lähes kaikki kesäkuulta. Metsähanhi Lajista on vain muutamia havaintoja. Rihtniemessä muutti todennäköinen metsähanhi 8.. etelään merihanhiparvessa ja.8.8 tummaa Anseria korkealla SE. Vasikkarissa ainoa kesäkuinen on.. SW merihanhiparvessa. Ensimmäiset syysmuuttajat on joskus nähty jo elokuun lopulla, esimerkiksi Vasikkarissa.8. m. Merihanhi Selkämerellä näyttävintä kesämuuttoa näkee aivan kesäkuun alussa (kuva 8). Sulkasatomuutto alkaa itse asiassa jo toukokuun lopulla. Varhaisimmat havainnot etelään muuttavista Rihtniemestä ovat.. ja..99 ja muualta Uudenkaupungin Liesluodosta..99 ja Uudenkaupungin Hangosta.. yksilöä. Tämä pääasiassa etelään suuntautuva esiaikuisten ja pesimättömien lintujen muutto loppuu kesäkuun puolivälissä. Heinäkuun alussa alkaa kuukauden kestävä välimuutto hyville laidunalueille. Rihtniemessä tämä muutto suuntautuu pohjoiseen. Varsinainen syysmuutto alkaa elokuun puolivälissä. Suurimmat päiväsummat muutoittain olivat: toukokesäkuu..8 m ja..8 8m, heinäkuu.. m, 8.. m,.. m ja elokuu.8.8 m ja.8.8 9m. Vasikkarissa vastaavia määriä ovat:.. m ja 8.. m. Heinäkuun paras päiväsumma on.. 8m ja elokuun.8.8 8m. Kanadanhanhi Laji on harvinainen muuttaja kesällä Rihtniemessä, sillä lajista on aineistossa vain kaksi havaintoa:..8 S ja.. N. Vasikkarista on myös kaksi havaintoa:.. samat N ja..99 N. Valkoposkihanhi Alkukesällä havaitaan pesimättömien lintujen kiertelyä eri suuntiin (kuva 9), mutta sen jälkeen liikehdintä on vähäistä. Elokuun lopussa laji alkaa jälleen liikkua. Sepelhanhi Sepelhanhen kevätmuutto jatkuu kesäkuulle. Enimmillään havaittiin..8 yksilön parvi ja viimeinen.. sekä että 8. Yhteensä tarkastelujaksolla ( 8) muutti yksilöä. Vasikkarista ja Pohjolanniemestä on jokunen kesäkuun alun havainto, myöhäisin Vasikkarissa..99 N. Ristisorsa Laji on kesällä melko harvinainen Rihtniemessä ja yhteensä havaittiin vain 8 yksilöä. Kesäkuussa tapahtuu lajilla kiertelyä eri suuntiin (kuva ). Heinä elokuussa ristisorsat muuttavat etelään, poikkeuksena.8. 8 yksilöä N. Sama parvi havaittiin 8.8. sekä Rihtniemessä ( +juv) että Vasikkarissa ( +juv); kummassa laskettiin väärin ei ole tiedossa. Ristisorsan kesäinen sulkasatomuutto on ollut jo pitkään tunnet TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9 9\n12 tu. SSL kertoo: Kutakuinkin kaikki eurooppalaiset ristisorsat kokoontuvat kesäkuusta alkaen BRD:n rannikolle sulkimaan. Varsinainen syysmuutto on sulkasatomuuton vuoksi epämääräistä. Ristisorsan muutto tapahtuu Ruotsin itärannikolla pääosin heinäkuussa. Öölannin Segerstadissa muutti kesällä yhteensä yksilöä, parhaiden päivien ollessa.. m ja.. m. Falsterbossa muutti.... yhteensä yksilöä, eniten 9.. m. Pääosa näistä linnuista tulee muualta kuin Pohjanlahdelta. Tun a 8 Kuva. Havainnoin Rihtniemessä vv. 8 8 Pentadin keskipäivä Kuva. Gavia stellata, n = yks, 99 h Haapana Haapana on säännöllinen kesämuuttaja, jonka parvia on ilo katsoa. Koiraiden sulkasatomuutto alkaa jo toukokesäkuun vaihteessa. Ensimmäisiä havaittiin jo toukokuun puolella: 8..8 m. Muuton huippu (kuva ) oli kesäkuun jälkipuoliskolla, eniten 8.. m ja.. m. Koiraiden muutto (toukokesäkuussa 9 % koiraita, n=9) loppuu heinäkuun alussa, jonka jälkeen liikehdintä on vähäistä. Varsinainen syysmuutto käynnistyy metsästyksen alun aikoihin elokuun lopulla, jolloin enimmillään nähtiin.8. m. Vasikkarissa muutti jo..99 ja..998 haapanaa. Heinäkuulta on suurin päiväsumma ollut..999 m. Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen,9,,,,,,9,9,,,,,,9, Kuva. Gavia arctica, n = yks, 99 h SSL: Kesän sulkasatomuutto on selvempää kuin muiden Anaslajien, ja keskittymiä on mm. EteläRuotsissa. Enemmistö sulkinee kuitenkin lähellä pesimäaluetta. Harmaasorsa Aineistossamme on vain kaksi havaintoa:..8 N ja 9.. S. Lisäksi näiltä vuosilta on jokunen erillinen havainto, joista mainittakoon..8 S. Etelään Yks / tunti Pohjoiseen,9,,,,, Kuva. Podiceps cristatus, n = yks, 99 h TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n13 Tavi Sulkasatomuutto alkaa jo toukokesäkuun vaihteessa ja jatkuu suunnilleen kesäkuun ajan. Aikaisimmat selvät etelään muuttajat nähtiin..8 m. Eniten taveja havaittiin.. sekä.. 9m. Lajilla on liikehdintää etelään läpi kesän (kuva ), joten koiraiden sulkasatomuutto vaihtuu syysmuutoksi huomaamattomasti. Kesäkuun linnuista oli 9 % koiraita (n=9). Syysmuutto käynnistyy hiljalleen heinäkuussa huipentuen elokuun lopulla metsästyksen alkaessa. Muuton huippuina nähtiin..8 8m ja.8. m. Etelään Yks / tunti Pohjoiseen,,,, Kuva. Podiceps grisegena, n = yks, 99 h Kuva. Phalacrocorax carbo, n = 8 yks, 99 h Vasikkarin suurimmat päiväsummat ovat olleet 8.. 9m ja m. SSL luonnehti tavin sulkasatomuuttoa: Naaraiden aloittaessa haudonnan koiraat kokoontuvat pikku ryhmiksi ja sulkivat lähiseutujen suojaisilla vesillä. Pitempi sulkasatomuutto lienee melko vähäistä. Havaintomme eivät merkittävästi muuta tätä kuvaa, vaikkei muutto ehkä aivan vähäistäkään ole. Sinisorsa Sulkasatomuutto alkaa toukokuussa (esimerkiksi..8 8S) ja on voimakkaimmillaan kesäkuun alkupuolella (kuva ). Sitä tapahtuu molempiin suuntiin, toki pääasiassa etelään. Eniten muuttajia nähtiin.. m ja.. m. Toukokesäkuun sinisorsista oli 9 % (n=8) koiraita. Heinäkuussa liikehdintä on vähäistä, kunnes kuun lopussa alkaa lajin syysmuutto, joka voimistuu elokuun aikana. Suurimmat havaitut määrät olivat.8.8 m ja.8. 9m. SSL: Alkukesällä koiraita kokoontuu sopivan suojaisille vesille pieniksi ryhmiksi sulkimaan. Aineistomme mukaan tälläkin lajilla on selvää sulkasatomuuttoa. Jouhisorsa Laji on alkukesällä satunnainen liikehtijä ja aineistossamme onkin vain Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Kuva. Cygnus olor, n = 99 yks, 9 h Kuva 8. Anser anser, n = yks, 98 h TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n14 kolme havaintoa toukokesäkuussa:..8 S,.. S ja.. S. Vasikkarin aikaisimmat ovat..99 S,..99 S ja.. S. Rihtniemessä syysmuutto alkaa heinäkuun puolenvälin tienoilla (kuva ), suurimmat määrät:.8.8 m,.8. m ja.8. m. SSL: Useimmat koiraat vaihtanevat kesällä siipisulkansa lähellä pesimäseutuja, mutta sulkasatomuuttoakin esiintyy. Aineistomme mukaan Selkämerellä ei ole koiraiden sulkasatomuuttoa juuri lainkaan. Laji on vähentynyt ja tällä voi olla vaikutusta sulkasatomuuttajien määriin. Heinätavi Laji on niin vähälukuinen, että havaintoja kertyi viitenä kesänä vain neljä:.. N,.., S telkkäparvessa,.. S,.8.8 S. Aiemmilta vuosilta on pari täydentävää havaintoa: N ja.. a S. Vasikkarissa on heinätaveja havaittu: S taviparvessa, 8..8 S haapanaparvessa,..998 S haapanaparvessa,.. SW haapanaparvessa ja 8.8. puk W. Pohjolanniemestä on kaksi havaintoa:..99 NE ja..99 SW. SSL: Kesällä vanhat linnut sulkivat lähellä pesäpaikkoja ja lähtevät pian siiven kasvettua syysmuutolle. Viimeisiä kevätmuuttajia nähdään toukokesäkuun vaihteessa. Ilmeisesti lajilla on myös vähäistä sulkasatomuuttoa. Lapasorsa Lajilla tapahtuu hajanaista liikehdintää pääasiassa pohjoiseen toukokuun lopusta kesäkuun puoliväliin (kuva ). Selvä huippu koiraiden sulkasatomuutossa oli kesäkuun lopussa, selvästi suurin määrä.. m. Kesäkuun muuttajista oli 9 % (n=) koiraita. Loppukesällä lapasorsan liikkuminen on yllättävän vähäistä. SSL: Kesällä koiraat viihtyvät hautovien naaraiden lähellä poikkeuksellisen pitkään, parveutuvat sitten ja sulkinevat yleensä pesimäalueiden lähellä. Rihtniemessä lajilla on varsin selkeää sulkasatomuuttoa. Punasotka Laji on muuttajana harvinainen ja yhteensä nähtiin vain seitsemän yksilöä: 8..8 N,..8 N,.. N, 9.. N, 8..8 S,.8. N ja 9.8. pukuinen S. Vasikkarista havaintoja on hieman enemmän ja niitä on kertynyt yleensä jokunen yksilö kesässä. Kesäisin lähes kaikki Vasikkarin havainnot koskevat etelään matkaavia koiraita, varhaisin.. S telkkäparvessa, suurin määrä..999 S, vähiten havaintoja on elokuulta (viisi havaintoa yhteensä kahdeksasta yksilöstä). SSL: Koiraat kokoontuvat ryhmiksi alkukesällä ja sulkinevat Suomessa lähellä pesimäalueita; etelämpää tosin tunnetaan huomattaviakin sulkimiskeskuksia. VSL:n mukaan VarsinaisSuomessa sulkimisalueita ovat ainakin Kustavin Tuulvesi (..99 p) ja Kemiön Sjölax (8..99 p). Tukkasotka Tukkasotkalla kevätmuutto ja sulkasatomuutto menevät kesän alussa päällekkäin. Kevätmuuttoa olivat vielä 8..8 N ja samana päivänä ensimmäisiä etelään telkkäparvessa S ja a S. Päämuutto tapahtuu juhannuksesta alkaen kuukauden aikana (kuva ). Muutto suuntautui selvästi etelään ja suurimmat muutot olivat.. m,.. m sekä.. m. Tukkasotkista oli toukokuun lopulla koiraita 8 % (n=9), kesäkuussa 98 % (n=) ja heinäkuussa 9 % Riskilöiden (Cepphus grylle) muu oliikehdintä on kesäisin vähäistä. Tom Lindroos, Uusikaupunki, TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n15 Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen,9,,,,,,9,,,,,,,,,,,,,, Kuva 9. Branta leucopsis, n = 8 yks, 98 h Kuva. Tadorna tadorna, n = 8 yks, 98 h Kuva. Anas penelope, n = 9 yks, 9 h Kuva. Anas crecca, n = 9 yks, 99 h (n=). Elokuussa tukkasotkia ei enää liiku Selkämerellä. Pohjolanniemessä nähtiin kevätmuutolla 8.. N. Vasikkarin suurin sulkasatomuutto on ollut.. m. Ruotsissa Landsortin lintuasemalla Tukholman eteläpuolella oli syksyn summa m, josta m heinäkuussa. Samalla paikalla muutti. 9.. m. SSL: Alkukesällä koiraat kokoontuvat pikku ryhmiksi, jotka sulkivat lähellä pesimäalueita, mutta sulkasatomuuttoakin esiintyy. VSL ei mainitse sulkasatomuutosta mitään. Aineistomme mukaan tukkasotka on kuitenkin yksi Selkämeren sulkasatomuuton keskeisiä ja runsaimpia lajeja. Lapasotka Laji on Rihtniemessä harvalukuinen muuttaja. Kesäheinäkuussa näkyi lähes pelkästään koiraita (9 %, n= ) ja elokuussa kaikki kolme havaintoa koskivat naaraita. Lajin kesämuuton ajoitus on hyvin tukkasotkan kaltainen (kuva ). Muuton kaksihuippuisuus voi olla harhaa tai sitten kyseessä on Pohjanlahden ja Lapin populaatioiden eriaikainen esiintyminen. Eniten lapasotkia havaittiin.. m,.. m ja..8 m. Vasikkarissa on enimmillään nähty m. SSL: Kesäinen liikehdintä on huonosti tunnettua. Osa lapasotkista on sulkasatomuuttajia, toiset (sisämaassa) sulkinevat pesimäalueilla. VSL:n mukaan havaitaan sulkasatomuuttoa joskus. Käsittääksemme kyseessä on jokakesäinen ilmiö. Haahka Projektimme havaintojaksot eivät kata koiraiden sulkasatoliikehdinnän alkuvaihetta. Toukokuun lopussa ja 8 koiraiden sulkasatomuutto suuntautui Rihtniemessä pohjoiseen. Määrät olivat TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n16 Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen,,,,,,,,,,9 Kuva. Anas platyrhynchos, n = 888 yks, 9 h Kuva. Anas acuta, n = 89 yks, 98 h Kuva. Anas clypeata, n = yks, 9 h Kuva. Aythya fuligula, n = 98 yks, 98 h suuria, esimerkiksi..8 N ja..8 9 N. Kesäkuun alkupuolella haahkoja liikkui molempiin suuntiin. Kesämuuton huippu ajoittuu kesäkuun lopulle (kuva 8). Nämä koiraat ovat jo osittain sulkineet höyhenpeitettään. Suurimmat muutot olivat..8 S, 8.. S, S ja.. S. Toukokuun lopussa ja kesäkuussa muuttajista oli 9 % (n=8 ) koiraita. Heinäkuussa liikehdintää on vielä jonkin verran molempiin suuntiin, elokuussa jo hyvin vähän. Heinäelokuun epäselvästä liikehdinnästä vain 8 % (n=) oli koiraita. Heinäkuussa laskettiin eniten.. 8m,.. 9m ja 9.. 9m. Tämän liikehdinnän merkitys on epäselvä. Elokuussa määrät olivat vaatimattomia, eniten m. Haahkan sulkasato ja muustakin kesämuutosta on paljon havaintoja muualtakin. Muuton alkua kuvaavat mm. seuraavat havainnot: Isokari..999 S, Pohjolanniemi S ja Isokari..999 S. Aiemmin muutto oli runsainta toukokesäkuun vaihteessa ja suuntautui etelään: Rihtniemi 9.. S ja Isokari S. Vasikkarissa on nähty enimmillään..998 S. Heinäkuun suurin muutto Rihtniemestä on havaittu.. 9m. Ruotsissa haahkamuuttoa on seurattu monessa paikassa. Kesäkuussa muutolla ovat koiraat kuten Suomessakin. Esimerkiksi... Landsortin lintuasemalla muutti yhteensä koirasta. Seuraavana vuonna muutti.. 88 illalla S. Suomesta poiketen naaraiden muutto on heinäkuussa runsasta, ja...8. Blekingessä Torhamnin niemessä laskettiin yhteensä haahkaa, eniten 8.. m. Tästä muutosta vain, % oli koiraita. Landsortissa muutti 8.. haahkaa etelään. TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n17 Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen,,,,,9 Kuva. Aythya marila, n = yks, 99 h Kuva 8. Somateria mollissima, n = yks, 9 h Kuva 9. Melanitta nigra, n = 98 yks, 99 h Kuva. Melanitta fusca, n = 9 yks, 98 h SSL: Jo toukokuun lopulla naaraiden hautoessa koiraat kokoontuvat parviksi ja lähtevät ulkomerelle ja sulkasatomuutolle. Paikoin niitä jää Suomenkin aluevesille sulkimaan. Suurimpia kerääntymiä Selkämerellä ovat mm. Vasikkari.. ja Pohjolanniemi... Sulkasatomuutto alkaa nykyään aikaisemmin ja suuntautui keväinä ja 8 aiemmasta poiketen pohjoiseen. Jossakin Selkämerellä on haahkalla sulkimisalue, josta koiraat myöhemmin kesäkuussa lähtevät muutolle etelään. Kristiinankaupungissa nähtiin 9.. paikallisena; sulkasatopaikallako? Kyhmyhaahka Ainoa havainto..8 jp koiras N haahkaparvessa. Allihaahka Lajista ei ole yhtään muuttohavaintoa, mutta vanha naaras on käynyt sulkimassa Vasikkarin edustalla vuosina 8. Lintu on ilmaantunut alueelle aikaisimmillaan.. ja myöhäisin havainto on.8.. Kesällä havaittiin toinenkin yksilö. Alli Alli on harvalukuinen liikkuja kesällä Selkämerellä. Kevätmuutto oli jo ohi tarkastelujaksollamme. Ainoana poikkeuksena olivat.. nähdyt m allia. Muuten havaintoja kertyi aineistoomme yksilöstä päivänä. Alleja nähtiin kesäkuussa, heinäkuussa 9 ja elokuussa yksilöä. Enimmillään havaittiin allia päivässä. SSL kuvaakin hyvin lajin esiintymistä: Kesäaikaan voi saaristossa ja joskus sisävesilläkin tavata kierteleviä alleja. Lajin sulkasatomuutto on vanhojen koiraiden ja esiaikuisten vähäistä siirtymistä pohjoisessa. Mustalintu Muutto etelään alkoi jo toukokuun lopussa (kuva 9) samoin kuin Iso TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n18 Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Kuva. Bucephala clangula, n = yks, 9 h oli etelään menevistä mustalinnuista ( /8 ) suurempi osuus koiraita kuin pohjoiseen matkaavista ( / ). Toukokuun lopun muuttoa etelään on nähty Rihtniemessä aiemminkin, esimerkiksi S ja N. Kristiinankaupungissa on loppukesältä aineistoamme suurempia muuttoja, mm... m ja.8.8 8m. Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Etelään Yks / tunti Pohjoiseen Kuva. Mergus serrator, n = yks, 9 h Kuva. Mergus merganser, n = 89 yks, 9 h karissa 999. Samaan aikaan osa linnuista oli mahdollisesti vielä kevätmuutolla pohjoiseen, esimerkiksi..8 S ja N. Kesäkuussa mustalintuja lensi molempiin ilmansuuntiin, vaikkakin liike painottui selvästi etelään. Päämuutto näyttäisi olleen kesäkuun jälkimmäisellä puoliskolla:.. 9 S ja 9 N sekä 8.. S ja 9 N. Tämän jälkeen liikehdintä oli vähäistä. Heinäkuun suurin muutto (.. m) nähtiin Suomenlahden päämuuttoaikaan. Heinäelokuussa muutto suuntautui alkukesää selkeämmin etelään. Toukokuun lopun muuttajista koiraita oli 9 % (n=9), kesäkuun 89 % (n=88) ja heinäelokuun % (n=). Toukokuun lopussa ja kesäkuun alkupuolella SSL: Kesällä ja syksyllä mustalinnun sulkasatomuutto on monitahoista. Esiaikuiset joko jäävät etelään, muuttavat pienen matkaa, tai käyvät pohjoisessa. Vanhat koiraat palaavat tundralta lähinnä heinäelokuussa. Tällöin etenkin ItäSuomessa nähdään melko runsasta muuttoa. Pääväylä kulkee kuitenkin idempää Baltian maiden yli ja Tanskan poikki Pohjanmerelle. Kuvaus koskee käytännössä vain PohjoisVenäjän kannan sulkasatomuuttoa. Põõsaspeassa koiraiden muutto huipentuu nykyään heinäkuun lopulla. Selkämerellä kyse on kuitenkin pääosin eri populaation muutosta ja siksi ajoitus on erilainen. Pilkkasiipi Lajin kevätmuutto jatkuu selvästi vielä toukokuun lopulla, suurin määrä oli..8 yksilöä. Pilkkasiiven muutto suuntautui kesäkuun alkupuolella edelleen pääosin pohjoiseen (kuva ), eniten.. N ja S. Koiraiden osuus oli toukokuun lopussa % (n=) ja kesäkuun alkupuolella % (n=9), mutta sulkasatomuuton päävaiheessa kesäkuun lopussa muuton suuntautuessa pääosin etelään 9 % (n=). Tällöin olivat suurimmat määrät.. m ja.. m. Sulkasatomuutto loppuu heinäkuun puolivälin jälkeen ja loppukesällä liikehdintä on vähäistä. Elokuun lopussa liikehdintä vilkastuu. TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n19 Etelään Yks / tunti Pohjoiseen 9 Kuva. Alca torda, n = 9 yks, 999 h Vasikkarin suurin määrä toukokuun puolelta on S. Kesäkuulta parhaimmat lukemat ovat.. 8m ja..99 m. Muuton huipun vaihtelu näkyy myös Vasikkarin aineistossa, sillä kesäkuun lopullakin on vielä joskus melko vilkasta menoa, esim m. Suupohjassa on nähty huikeita muuttoja:.. S,..998 S ja.. S. Etelään Yks / tunti Pohjoiseen,,,,, Aiemmin on Rihtniemessä laskettu.. m, lähes kaikki koiraita etelään. Vasikkarista on havainto..99 m. SSL: Vanhat koiraat lähtevät saaristosta tavallisesti kesäkuun lopussa ulkomerelle ja ilmeisesti edelleen sulkasatomuutolle. Aineistomme tukee tätä. Kuva. Cepphus grylle, n = yks, 9 h TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9 Telkkä Laji on näkyvä ja runsas kesämuuttaja. Muutto etelään alkaa hiljalleen ennen toukokuun puoliväliä, esimerkiksi Vasikkarissa.. S ja Isokarissa 999 ensimmäiset selkeät sulkasatomuuttajat.. S. Jo.. muutti Rihtniemessä yksilöä etelään. Selvä päämuutto tapahtuu toukokesäkuun vaihteessa (kuva ) painottuen kesäkuun alkupuolelle, eniten.. 89m ja..8 9m. Telkistä koiraita oli toukokuun lopulla 98 % (n=), kesäkuun alkupuolella 9 % (n=) ja loppupuolella 8 % (n=89). Iälleen määritetyistä koiraista oli % (n=8) kvlintuja. Diagrammissa näkyvä toinen huippu johtuu kesän päämuutosta, joka tapahtui ilmeisesti vasta kesäkuun lopulla (.. 8m ja.. 8m). Syy tähän lienee kevään myöhäisyydessä. Sulkasatomuuttoa tapahtuu osittain myös pohjoiseen, esimerkiksi..8 8 N + S sekä N + S. Tätä on havaittu aiemminkin, kuten N + 8 S. Sulkasatomuutto jatkuu heinäkuun lopulle. Heinäkuun suurimmat määrät olivat.. 9m ja.. m. Aiemmin on nähty.. 9m. SSL: Myöhemmin keväällä myös vuoden ikäisiä telkkiä saapuu Suomeen Telkän sulkasatomuutto on kesällä monitahoista. Monet muuttavat merelle, toiset sulkivat sisämaassa. Toukokuun pohjoiseen suuntautuvasta muutosta osa lienee näiden esiaikuisten kevätmuuttoa. Aineistomme mukaan telkällä on hyvin selvää sulkasatomuuttoa, jonka pääsuuntana on etelä, mutta huomattava osa suuntautuu myös pohjoiseen. Uivelo Aineistomme sisältää kahdeksan yksilöä kesäkuulta:.. N, 8.. S,.. N, S,.. N ja..8 N. Vasikkarista on neljä kesäkuista havaintoa vuosilta 99 yksittäisistä etelään menijöistä (kaikki telkkäparvissa), kolme näistä koiraita ja yksi naaras. Heinäkuulta on yksi havainto Vasikkarista (.. S) ja yksi Pohjolanniemestä (.. NE). Elokuulta on havainto Rihtniemestä.8. S. Uivelolla tuntuu olevan pientä telkkäparvissa tapahtuvaa kesämuuttoa. Ainoa tunnettu lepäilyalue on Kustavin Katanpää, jossa enimmillään on nähty yksilöä. SSL: Kesän sulkasatoajan laji viettää pohjoisessa ja lähtee syysmuutolle verraten myöhään syyskuun lopusta alkaen. Kesäaikaisen esiintymisen lisääntyminen etelässä johtunee lajin runsastumisesta. Tukkakoskelo Lajin kevätmuutto jatkuu kesäkuun alkupuolelle (kuva ). Ensimmäiset\n20 etelään matkaajat nähdään jo toukokuun lopulla, kuten 9..8 S. Aiemmilta vuosilta on havainto.. 8 S. Nämä lienevät pesimättömiä lintuja. Runsaampi koiraiden sulkasatomuutto alkaa kesäkuun puolivälissä. Muuton huippu on ennen heinäkuun puoltaväliä, jolloin suurimmat määrät olivat huomattavia:.. m,.. m ja.. m. Muutto loppuu heinäelokuun vaihteessa. Toukokuun lopun ja kesäkuun alun muuttajista oli koiraita % (n=), kesäkuun lopun 9 % (n=) ja heinäkuun 98 % (n=). Aiemmilta vuosilta suurimpia summia ovat.. m ja.. m Rihtniemessä sekä m Vasikkarissa. Pohjolanniemessä muutti.. 8 määritettyä ja todennäköistä tukkakoskeloa. SSL: Kaikki esiaikuiset eivät saavu pohjoiseen. Koiraita muuttaa kesällä merialueille sulkimaan, ja etelämpää tunnetaan suuriakin keskittymiä. VSL:n mukaan koiraiden sulkasatomuutto alkaa heinäkuun alussa. Aineistomme mukaan tämä muutto alkaa jo kesäkuun puolivälissä. Sulkasatomuutto suuntautuu pelkästään etelään eikä Suomesta tunneta sulkasatoalueita. Yksilöä Yksilöä Yksilöä Kuva. Aythya fuligula 8 : : : : : 8: 9: : : : : : : : : 8: 9: : : : Kuva. Somateria mollissima : : : : : 8: 9: : : : : : : : : 8: 9: : : : Kuva 8. Melani a nigra : : : : : 8: 9: : : : : : : : : 8: 9: : : :.., n=.., n=89.., n =.., n=8.., n=9.., n=.., n= 8.., n=9..8, n=8.., n= 8.., n= 9.., n=.., n=9.., n=.., n=9..8, n=8..8, n=.., n= 8.., n=.., n=99 Isokoskelo Lajin sulkasatomuutto alkaa toukokuun puolivälissä ja on voimakkaimmillaan kesäkuun alussa (kuva ). Lajin muutto suuntautuu runsaammin pohjoiseen kuin etelään. Eniten havaittiin isokoskeloita 8..8 N + 8 S,..8 N + 8 S,.. N + 8 S sekä.. N + 9 S. Muutto loppuu kesäkuun lopussa. Heinäkuussa on hiljaista, mutta elokuussa liikehdintä hieman piristyy yleensä pohjoiseen! Isokoskeloista oli vanhoja koiraita toukokuun lopussa % (n=9), kesäkuussa % (n=), heinäkuussa 8 % (n=8) ja elokuussa % (n=). Rihtniemessä on aiemmin laskettu m sekä S + 9 N. Kristiinankaupungissa on havaittu.. S sekä..8 8 N. SSL: Kesällä saaristoon kokoontuu runsaasti koiraita pieniksi parviksi sulkimaan. Havaintomme tukevat näkemystä, ettei sulkasatomuutto johtaisi kauas Suomesta. Etelänkiisla Kiisloja havaittiin yhteensä yksilöä (S ja N), jakautuen kuukausittain: toukokuu, kesäkuu, heinäkuu 8 ja elokuu yksilöä. Eniten kiisloja nähtiin.. + S ja N. Pienestä aineistosta huolimatta voi arvella, että liikehdintä on samanlaista kuin ruokilla. Laji voi olla runsastunut, sillä VSL 8 TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\n21 Yksilöä Yksilöä Yksilöä : : : : : 8: 9: : : : : : : : : 8: 9: : : : tuntee kaikkiaan vain havaintoa Selkämereltä. Kuva 9. Melani a fusca Kuva. Bucephala clangula : : : : : 8: 9: : : : : : : : : 8: 9: : : : Kuva. Mergus serrator : : : : : 8: 9: : : : : : : : : 8: 9: : : : TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9.., n=.., n=.., n=.., n=.., n=..8, n=8..8, n=9.., n=8 8..,n=.., n=8.., n=8.., n=9.., n=9.., n=.., n=.., n=.., n=.., n=.., n=.., n= Ruokki Ruokin liikehdintää tapahtuu pikkuparvissa sekä etelään että pohjoiseen. Liikehdintä vilkastuu kesäkuun aikana ollen vilkkaimmillaan juhannuksesta heinäkuun puoliväliin, josta vähenee nopeasti elokuun alkuun (kuva, jossa mukana myös ruokki/kiisla). Suurimmat päiväsummat olivat kuukausittain: toukokuussa..8, kesäkuussa.. 8 ja 8.. 8, heinäkuussa..,.. 8 ja elokuussa.8. 9 yksilöä. Mistä ruokit tulevat ja minne menevät? Lähin suuri pesimäkolonia etelässä on Kustavissa (etäisyys km) ja pohjoisessa Merenkurkussa (yli km). PLV kuvaa pesinnän kulkua seuraavasti: Muninta varhaisimmat..., puolet kannasta noin.. Haudonta kestää 9 vrk. Emot houkuttelevat vielä lentokyvyttömän poikasen 9 vrk ikäisenä mereen. Perhe lähtee heti uiden pesimäpaikalta avomerelle. Edellä olevasta laskien poikasten merelle vienti osui elokuun alkuun. Aikataulu on Kustavissa nykyään viikkoa aikaisempi (J. Sillanpää, kirj. ilm.). Koska koloniat ovat kaukana, niin Rihtniemessä havaittavat ruokit lienevät pesimättömiä. Samaan arveluun on päädytty Hangon lintuaseman kesäisestä ruokkimuutosta 9. Puolet kolonioiden linnuista Kustavissa ja Suomenlahdella on pesimättömiä. Liikehdinnän määrien muutokset lienevät sidoksissa pesinnän aikatauluun. Huippu osuu samaan aikaan, kun lajilla on poikasia koloniassa ruokittavana. Kun emot vievät poikaset merelle, poistuvat myös pesimättömät ruokit pesimäalueilta ja liikehdintä hiipuu pois. Ruokkien kesäinen liikehdintä kattaa koko Selkämeren, sillä esimerkiksi Kristiinankaupungissa laskettiin.. etelään muuttavaa ruokkia. Liikehdintä Selkämerellä on ajoitukseltaan samantapaista kuin Hangossa, jossa suurimmat määrät on myös havaittu heinäkuussa 8. VSL ei tunne ruokin kesäistä liikehdintää lainkaan. Riskilä Riskilällä on hieman ruokkia muistuttavaa liikehdintää, eniten kesäkuussa (kuva ). Määrät ovat kuitenkin vähäisiä, korkeintaan muutama lintu päivässä. Lähiluodoilla pesivien riskilöiden emme havainneet osallistuvan tähän liikehdintään. Muuton vuorokausirytmi Aineistostamme olemme tehneet muutamasta esimerkkilajista vuorokausirytmiä esittelevän kuvan. Diagrammeissa on esitetty eri päivien yksilömääriä puolen tunnin jaksoissa. Koska illalla havainnoitiin vain 9\n22 päivänä, parhaat iltamuutot ovat jääneet varmaankin toteamatta. Tukkasotkan aamumuuton huipun ajankohta vaihtelee eri päivinä (kuva ). Laji on myös tyypillinen iltamuuttaja. Haahkan muuttoa tapahtuu keväästä poiketen myös illalla (kuva ). Mustalinnun (kuva 8) ja pilkkasiiven (kuva 9) kuvaajia on vaikea kommentoida. Telkän muuttoa tapahtuu niin aamulla kuin illallakin (kuva ). Aamun huippu on tuntia auringonnousun jälkeen, joten linnut tuskin ovat lähteneet liikkeelle Rihtniemen lähivesiltä. Laji on erittäin tyypillinen iltamuuttaja, jonka kesämuutosta merkittävä osa tapahtuu illalla. Tukkakoskelon muutto voi olla vilkasta myös illalla (kuva ), vaikkakin aineistomme on tältä osin turhan pieni. Sään vaikutus muuttoon Yleensä lintujen muutolle lähtöön vaikuttaa eniten lähtöalueen sää. Tämä ei kuitenkaan ole tiedossamme ja tyydymmekin tarkastelemaan vain Rihtniemen (Kylmäpihlajan) tuulen vaikutusta muuttoon (taulukko ). Idän puoleisilla tuulilla ei juurikaan havaittu isoja muuttoja. Merimuuton pääsääntöhän on, että mereltä puhaltava tuuli painaa muuton lähelle rantaa. Vesilinnut suosivat myötätuulia. Tässä oli Rihtniemessä lajikohtaisia eroja. Ainakin merimetso, merihanhi ja haahka suosivat kohtalaisia myötätuulia. Navakka tai kova tuuli ei ollut suuressa suosiossa, tosin taisivat havainnoitsijatkin vältellä niitä. Heikoillakin tuulilla muutto oli yllättävän usein voimakasta. Taulukko. Runsaimpien lajien kymmenen parhaan muuton tuuliolosuhteet. Ylhäällä pohjoiseen ja alempana etelään suuntautuvat muutot. Merimetso Merihanhi Mustalintu Pilkkasiipi Haahka Telkkä Isokoskelo Yhteensä Merimetso Merihanhi Tukkasotka Mustalintu Pilkkasiipi Haahka Telkkä Tukkakoskelo Isokoskelo Yhteensä N N N N N N N S S S S S S S S S Tyyni bof 8 SSW bof Tulosten tarkastelu Sorsalintukoiraiden sulkasatomuutto alkaa vähittäisenä erkaantumisena naaraasta haudonnan aikana. Ensin ollaan pesimäpaikalla, sitten vähitellen koiraat laajentavat aluetta, kunnes ne alkavat parveutua. Lajista riippuen koirasparvet joko sulkivat lähialueella tai lähtevät pitemmälle muutolle. Pesimättömät linnut eivät välttämättä noudata samaa aikataulua. Useimmat sorsalintukoiraat pariutuvat vuosittain talvialueella uuden naaraan kanssa ja seuraavat naarasta sen valitsemalle pesimäalueelle. Näin ollen koiras voi pesiä eri vuosina hyvinkin eri osissa lajin levinneisyysaluetta. Voisiko koiras tästä huolimatta käyttää vuosittain samaa, hyväksi koettua sulkasatoaluetta? Tämä voisi johtaa samalla koiraalla sulkasatomuuton suuntautumiseen joinakin vuosina etelään ja joinakin vuosina pohjoiseen. Sulkasatomuutto suuntautuu ainakin Rihtniemessä pääosin etelään, mutta monilla lajeilla selkeästi myös pohjoiseen (haahka, telkkä, isokoskelo). Tässä on lajikohtaisia eroja ja WN bof 9 WN bof NESE bof syytkin muuton suuntautumisessa ovat varmasti erilaisia. Useilla lajeilla kevätmuutto menee jonkin verran päällekkäin sulkasatomuuton kanssa. Näiden erottaminen on joillakin lajeilla (esimerkiksi haapana ja tukkasotka) kuitenkin mahdollista. Syysmuutto ja sulkasatomuutto sen sijaan ovat eräillä lajeilla (tavi) hankalampia erotella toisistaan. Vesilintujen sulkasatomuutto on useilla lajeilla voimakkuudeltaan samaa luokkaa kuin perinteiset kevät ja syysmuutot. Siihen osallistuu merkittävä osa lajin kannasta. Sen intensiteetin ja kokonaismäärän selville saamisessa tarvitaan sekä aamu että iltamuuton tarkkailua. Mahdollisen yömuuton toteaminen vaatisi tutkaseurantaa. Rihtniemen aineiston perusteella mm. tukkasotka ja telkkä muuttavat Suomen mittakaavassa pitkiä matkoja. Esimerkiksi ristisorsasta, haahkasta ja mustalinnusta tiedetään osan muuttavan sulkimaan pois Itämereltä. Vastaavaa muuttoa ei ole havaittu Anaslajeilla ja niiden TURUN LINTUTIETEELLINEN YHDISTYS RY UKULI 9\nLinnut vuosikirja 2016 Suomen keskitalven vesilintukantojen kannanarviot vuonna 2016 muuttuva Suomi osana kansainvälistä seurantaa Aleksi Lehikoinen, Kim Kuntze, Teemu Lehtiniemi, Markku Mikkola-Roos &\nSOPIMUKSEN: AVOMEREN TUULIVOIMALOIDEN PERUSTAMISESTA LUOTEIS-VIRON RANNIKKOMEREEN AIHEUTUVIEN YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTI SELVITYS\nSOPIMUKSEN: AVOMEREN TUULIVOIMALOIDEN PERUSTAMISESTA LUOTEIS-VIRON RANNIKKOMEREEN AIHEUTUVIEN YMPÄRISTÖVAIKUTUSTEN ARVIOINTI SELVITYS LINNUT JA LEPAKOT KOOSTAJA: AIVAR LEITO EESTI MAAÜLIKOOL (VIRON MAATALOUSYLIOPISTO)\nHaahkan syysaikainen esiintyminen Ahvenanmaalla\nBirdLife tutki haahkan syksyistä yleisyyttä Ahvenanmaalla. JARI KOSTET Haahkan syysaikainen esiintyminen Ahvenanmaalla Teemu Lehtiniemi, Tero Toivanen & Jari Helstola Tämä raportti käsittelee haahkan syysaikaista\nMERILINTUJEN LENTOKONELASKENNAT SELKÄMEREN RANNIKKOALUEELLA 2012 2013\nTURUN YLIOPISTON MERENKULKUALAN KOULUTUS- JA TUTKIMUSKESKUKSEN JULKAISUJA PUBLICATIONS OF THE CENTRE FOR MARITIME STUDIES UNIVERSITY OF TURKU B 199 2013 MERILINTUJEN LENTOKONELASKENNAT SELKÄMEREN RANNIKKOALUEELLA


Lomakodit Anse Maminin ranta | Hotels.com\nLomakodit lähellä kohdetta Anse Maminin ranta\nAnse Maminin ranta 2,5 km päässä\nAnse Maminin ranta 6,7 km päässä\nAnse Maminin ranta 5,4 km päässä\nAnse Maminin ranta 17,7 km päässä\nAnse Maminin ranta 18,8 km päässä\nPitonin vesiputoukset löytyy 2,4 km:n päästä kaupungin Soufriere keskustasta, joten mikset poikkeaisi siellä reissusi aikana. Hotels.comin asiakkaat kehuvat myös, että alue on rentouttava ja sieltä löytyy monia mukavia rantoja.\nAnse Maminin ranta: Lisätietoja\nKotisi kohteessa Anse Maminin ranta\nHotels.comista löydät parhaat huoneistot ja lomakodit kohteesta Anse Maminin ranta. Ne ovat loistava tapa majoittua vierailulla alueella Saint Lucia, sillä saat tavallista enemmän tilaa ja yksityisyyttä.\nJos tämä majoitustyyppi arveluttaa, voit lukea 3 asiakasarvostelua, joissa muut matkustajat kertovat kokemuksiaan sekä kohteen Anse Maminin ranta huoneistojen ja lomakotien hyviä ja huonoja puolia.\nKun olet päättänyt, mikä sopii itsellesi parhaiten, sinun tarvitsee vain etsiä oikea majoituspaikka. Tällä hetkellä varatuin lomakoti on La Dauphine Estate . &TravellersChoiceBooked1 henkilöä on tehnyt siihen varauksen edellisen tunnin aikana.\nLataa sovelluksemme, niin voit missä tahansa varata lomahuoneiston kohteesta Anse Maminin ranta ja monia muita majoitustyyppejä alueelta Saint Lucia parhaan hinnan takuulla.\nNäin saat parhaat tarjoukset kohteeseen Anse Maminin ranta\nHuoneen hinta kohteessa Anse Maminin ranta maksaa keskimäärin /yö, mutta sinun ei silti tarvitse maksaa näin paljon.


Sugarfree January! - Checklistbyblond\nSokeri. Se viheliäinen, vakavaa riippuvuutta ja inhottavia sivuoireita aiheuttava valkoinen herkku. Päänsärkyä, turvonnutta oloa, mielialanvaihteluita, huonosti nukuttuja öitä, keskittymisvaikeuksia ja vaikka mitä muuta – lista on loputon ja sitä voisi jatkaa todella vakavilla oireilla, jos sinne asti mentäisiin.\nOlen yksi niistä, jotka ovat lähteneet tavoittelemaan kokonaisvaltaisesti parempaa oloa vuodelle 2015 ja kyllähän tuo rantakuntokin edessä häämöttää haavekuvana, joten muutoksia mm. ruokavalioon oli tehtävä. Sokerista irtautuminen on käynnistynyt ja suorin lähestymistapa siihen on yksinkertaisin ja toimivin; sokeri pois ja tilalle proteiinia ja rasvaa. Ja tietystikin siis hyvää rasvaa öljyjen, pähkinöiden ja siementen muodossa. (Kala olisi hyvä lähde, mutta allergikkona se on poissuljettu.)\nSokerikierteen katkaisemiseksi suositellaan myös valkoisen jauhon poisjättämistä. Itsellä ei tuota ongelmaa ole, sillä vilja-allergiani pitää huolen, ettei viljaa, saati tuota valkoista jauhoa ruoistani löydy. Sokeria siitä on kyllä sitten löytynyt viimeisen puolen vuoden aikana ja huonoa rasvaa ja olo on ollut sen mukainen. (Ja peilikuva.)\nEikö olekin ärsyttävää, että ihminen tietää mitä pitäisi tehdä ja tekee silti toisin…?\nTammikuu vedetään nyt siis sokerittomalla linjalla. Siitä eteenpäin kuusi päivää viikossa voisi pyhittää terveelliselle ruoalle ja yhden päivän viikossa voisi viettää vähän löysäillen. En usko mihinkään totaalisiin kieltoihin tai pannoihin, sillä elämä on kyllä aivan liian lyhyt jatkuvaan pingottamiseen ja itsensä kieltämiseen. Kuitenkin alkuun sokeri on karsittava kokonaan, jotta tuo ärsyttävä himo lähtee pois.\nParasta oman motivaation säilyttämiseen on se, että tuntuu hyvältä. Olen tasan kerran kokeillut ”kitu-dieettiä” vuosia sitten ja se jäi 10 päivän kokeiluun. Olo oli kammottava ja ihan kaikkea muuta kuin piti. Lautaselta löytyi sitä samaa joka ikinen päivä, joka ikinen ateria. Tiedän ja tunnen kyllä itseni, että jos ruoka ei ole hyvää ja se ei maistu, sitä ei tule syötyä. Terveellisiä elämäntapoja ylläpidettäessä ja treenatessa syömättä jättäminen on yhtä suuri ”rikos”, kuin mässääminen.\nUrheilupuoli on nyt myös kunnossa, treenikärpänen on puraissut täysillä ja niihin aiheisiin palailen myöhemmin, joten tässä alkaa tämä hyvinvoinnin metsästys olemaan aika lailla hyvissä kantimissa!\nKohti sokerittomampaa elämää siis! 🙂\nJulkaissut: Heidi / Checklist - 4.1.2015 klo 18:18 -\n7 kommenttia “Sugarfree January!”\nMun pitäis aivan ehdottomasti myös viettää sokeriton tammikuu! Ihan liikaa tulee herkuteltua:/ Tsemppiä sokerilakkoon!\nKiitti! Tsempit tulee tarpeeseen, ainakin aluksi 🙂\n"Tekisi mieli aloittaa sokeriton, mutta kun joulusuklaita on vielä hieman jäljellä…" Tuollaisia selityksiä minä aina keksin, mutta pitäisi nyt vain oikeasti ottaa itseä niskata kiinni ja vähentää herkuttelua roimasti. Jo reilusti vähentäminen saa aina itselläni aikaan sen, ettei sokeria oikeastaan tee edes mieli, joten eiköhän se ole miunkin aika tarttua tuumasta toimeen!\nMä ratkaisin tuon ongelman syömällä kaikki pois, heh! 😀 Olo tulee niin paljon paremmaksi heti, kun sokeria lakkaa syömästä.\nTsemppiä meille ;D mullakin alkoi vähän samanmoinen lakko ennalta määräämättömäksi ajaksi.. Kuitenkin aikakin siihen saakka, että vauva syntyy ajattelin yrittää välttää karkkia ja liikaa sokeria – 1 päivä viikossa lupasin itselleni, että saan syödä jotain herkkua 🙂 hyvää alkavaa uutta viikkoa sinulle ♥\nYES! Täällä sama lakko menossa!!! Tsemppii meille!! kyllä parina päivänä karkit huudellu niiiiin paljo ettei mitään rajaa, mutta en ole sortunut!!!! YES!\nHyvä sinä!! Kyllä me nyt yksi kuukausi pysytään tiukkana, vaikka päällä seisten! 🙂 Mä menen aina juomaan lasin vettä, kun oikein alkaa himottaa. Hetken päästä koko himo unohtuu 🙂


Viime viikkojen asiat ovat muuttamassa tulevan kauden toimintatapoja - Imatran Golf\nViime viikkojen asiat ovat muuttamassa tulevan kauden toimintatapoja\n25.3.2020, klo 06:00\nViime viikkojen asiat ovat muuttamassa tulevan kauden toimintatapoja.\nPelaaminen tullaan järjestämään niin, ettei pelaajille, henkilökunnalle aiheudu terveydellisiä riskejä Koronasta.Asiakaskontaktit pyritään minimoimaan sekä pelitoimintaa kentällä rajoitetaan. Lähtöryhmien koko saattaa muuttua 4 pelaajasta pienempään.\nKilpailut pyritään järjestämään myös tulevalla kaudella. Tulemme ottamaan Golf GameBook ohjelman kaikilta osin käyttöön, jotta voisimme ne järjestää. Näin vältymme asiakaskontakteilta ja pystymme hoitamaan kesän kisat turvallisesti.\nOhjelman avulla voimme järjestää viikkokisat, kuukausikisat, avoimet kisat sekä yrityskisat. Meillä on onneksi jo kokemusta järjestää kisat ohjelman avulla.\nTähän toimintatapaan tulee lisätietoja lähiaikoina.\nToivomme, että pelaajat käyttäisivät eBirdie tai Golf GameBook ohjelmaa yhä aktiivisemmin. Tasoitukset päivittyvät tätä kautta, ilman että henkilökunnan tulee näpelöidä pelaajien paperista tuloskorttia, syöttäessään tasoituskorttia järjestelmään.\nEilen saimme luvat anniskeluoikeuksista tulevaan kahvioomme. Nyt näyttää siltä, että alkukausi hoidetaan tältä osin kioskiperiaattella.\nRuokatarjoilu on rajoitettu ainakin alkukesään asti. Kioskista voitte ostaa sämpylöitä, leipiä, patukoita sekä juomia kentälle nautittavaksi. Terassit joudutaan pitämään kiinni, ainakin alkukesään asti.\nKaikkemme teemme, jotta pääsette nauttimaan raikkaasta ulkoilmasta sekä mukavasta harrastuksesta, turvallisesti ja vastuullisesti!


Juho Hamarista yliopistokeskuksen vuoden tutkija | Yle Uutiset | yle.fi\nJuho Hamarista yliopistokeskuksen vuoden tutkija\nPalkittu Hamari on tutkinut pelillistämistä ja tehnyt yhteistyötä yrityselämän kanssa.\nJuho Hamari.Jyrki Ojala / Yle\nTaloustieteiden tohtori, pelillistämisen professori Juho Hamari on valittu Porin yliopistokeskuksen vuoden tutkijaksi. Hänet palkittiin vuosittaisen Tiedeareena-tapahtuman iltajuhlassa.\nVuoden tutkija -palkinnon perusteiden mukaan Hamarin tieteelliset ansiot ja tutkimusrahoituksen hankinta asettivat hänet selvästi muiden ehdokkaiden edelle.\nHamari tuli yliopistokeskukseen lahjoitusvaroin perustettuun Turun yliopiston ja Tampereen teknillisen yliopiston yhteisprofessuuriin vuonna 2016. Hän on tehnyt yhteistyötä myös yrityselämän kanssa, mihin palkintoraati kannustaa Hamaria myös jatkossa.\nVuoden tutkijan valitsi raati, johon kuuluivat Vatajankosken Sähkön toimitusjohtaja Petri Paajanen, Länsi-Suomen Osuuspankin johtaja Ville Aalto-Setälä ja Satakunnan museon johtaja Juhani Ruohonen. Vuoden tutkija on valittu vuodesta 2006 saakka.\nSamassa tilaisuudessa palkittiin vuoden tiedeviestijänä yhteiskuntatieteiden maisteri Tiina Mäkitalo-Keinonen Turun yliopiston kauppakorkeakoulun Porin-yksiköstä.\nPalkinnon perustelujen mukaan Mäkitalo-Keinonen on viestinyt hygieniaan liittyvistä tutkimustuloksistaan säännöllisesti monissa eri välineissä: tieteellisten julkaisujen lisäksi sanomalehdissä, ammattilehdissä ja sosiaalisessa mediassa.\nLukiolaisille suunnatun Akateeminen karhu -tiedekilpailun voittajana puolestaan palkittiin Porin suomalaisen yhteislyseon lukion oppilas Vera Kurkinen. Kurkinen osallistui kilpailuun tussipiirroksella Pelko.\nAkateeminen karhu -tiedekilpailun tavoitteena on löytää tutkimuksesta kiinnostuneita nuoria ja tarjota heille mahdollisuus näyttää osaamistaan. Kilpailutyö voi olla esimerkiksi keksintö, essee, humanistisesti painottunut tutkimustyö tai taiteellinen työ.


Yliluonnollista ja pikkasen normaalia: helmikuuta 2014\nLukaa, Mikua ja kokovertailua hartsin kanssa\nViimeksi näitte Lukan laatikossa. Olin tosi innoissani Lukasta, odotin kovasti seuraavia kuvauksia. Kunnes näin peruukin kunnon. Takkua oli jo paketissa. Siitä sitten huuhteluainetta peruukkiin ja huuhtelu. Takaa ei oo enää niin takussa mutta ei se missään kunnossa ole. Pitää joskus hankkia uus peruukki, nykyisissä ei oo tulevan hahmon väriä mutta saakoon varaperuukin :D.\nLuka tykkää kalasta :3.\nMiku vei Lukan kalan.\nMiku kähvelsi myös energiajuomaa. Miehen luurikuva.\nOotte varmaan miettineet miltä hartsinukke ja Pullip näyttäisivät vierekkäin. Shiwoo tais olla 44cm ja Pullip on 30cm.\nKuvan jälkeen Shiwoo joutui paloittelusurman uhriksi! Ei hätää, se kuitenkin koottiin heti uudestaan ja kaikki on hyvin. Kuminauhan vaihdoin jalkoihin.\nLähettänyt Duchess Korpinsiipi klo 0:02 maanantaina, helmikuuta 10, 2014\nTunnisteet: Luka, Miku, MNF Shiwoo Scar, MSD, Pullip\nUusi nukke. Lisää Vocaloidia oli saatava\nTämä tyttö ilmestyi samana vuonna kun aloitin harrastuksen (2011) mutta aina muut wantlistin nuket tuli ostettua ensin. Sitten mietin etten haluakaan Lukaa ostaa. Kävi samoin kuin Elisabethin tapauksessa. Oon kuitenkin tosi iloinen että päätin Lukan ostaa. Joskus pitää vaan ideat johonkin tiettyyn nukkeen muhia pitkään :D.\nNiin hieno laatikko. Onneksi Suomessa ei ole näitä missään nukkekaupoissa, saattaisi pelkän laatikon perusteella tehdä heräteostoksia joita katuu myöhemmin :D.\nMieheni paketin nähdessään tokaisi "miksi siellä on kala?" Luka tykkää tonnikalasta. Mikulla on purjo.\nEnglanniksi tekstitettynä, selkeyttää miksi se kala on siellä paketissa :3.\nHassua nyt ei tullut viivoja kuviin. Mutta silti kuvat ei olleet niin tarkkoja kuin ne esikatselussa zoomattuina olivat. Noh, jatketaan harjoituksia.\nViikonloppuna voisin ottaa lukasta ihan shootinkin. Tämänkertainen oli pieni maistiainen.\nLähettänyt Duchess Korpinsiipi klo 0:02 torstaina, helmikuuta 06, 2014\nTunnisteet: Luka, Pullip, Vocaloid


Myydään Skoda Superb 2009, Helsinki (38133687) | Autotalli.com\nEtusivu / Vaihtoautohaku / Vaihtoautot / Skoda / Skoda Superb / ZJB-927\nMatti Kleemola, Helsinki\nArjen luksusta hyvin pidetyllä, mutta vähälle käytölle jääneellä Skodillacilla.\nJos haet egon kohottajaa, jolla herätät naapureissa kateutta, tämä auto ei ole sinua varten. Jos taas haet luotettavaa autoa, joka tarjoaa enemmän kuin uskoisi, lue pidemmälle. Ostin auton 2,5 vuotta vanhana ja ensitöikseni tein ulkoisesta Skodasta sisäisen Audin teettämällä siihen täydellisen äänieristyksen. Auton äänitaso onkin hiljaisempi kuin esim. Passatissa tai saman aikakauden taksi-Mersussa!\nAuto tunnistaa ajajan avaimista. Kun avaat oven, säätyvät penkki ja peilit aiemmin tallettamaasi asentoon automaattisesti. Nahka-alcantara sisusta on miellyttävä niin kesäkuumalla kuin talven koleudessa - aivan eri luokkaa tavalliseen nahkasisustukseen verrattuna. Kun lähdet ajamaan, valaisevat tien mukaisesti kääntyvät xenonit niin hienosti, että edelleen monissa uusissa autoissa hämmentää mikseivät pärjää yli kymmenvuotiaalle Skodalle.\nIllan hämärissä on mukava taittaa matkaa, takaa tulijatkaan eivät häiritse. Sekä tausta- että sivupeilit himmentyvät automaattisesti. Näkyvyys on aina sopiva ja tavalliseen autoon palatessa jää aina kaipamaan etenkin himmentyviä sivupeilejä - niitä harvemmin löytyy. Skodan parhaan audiojärjestelmän äänet hivelevät korvia. Äänilähteeksi voit valita CD:lle tai SD-kortille talletetut MP3-kappaleet ja toki tavanomaiset radion tai CD-levyn. Kojelaudassa olevaan kuuden levyn vaihtajaan mahtuu MP3-muodossa tuhansia kappaleita. SD-kortille vielä hurjasti lisää.\nVesisadekin vain hymyilyttää. Äänieristetty katto ei kovallakaan sateella ropise ja sadetunnistimin varustetut pyyhkijät poistavat Boschin laadukkailla sulilla vedet ennen kuin huomaatkaan.\nAutossa on Skodan paras varustetaso, joka näkyy kaikkialla. Takana on integroidut pimennysverhot niin ovissa kuin takaikkunallakin. Takapenkkiläisillä on tilaa kuin pidennetyssä Mersussa. Kaikkien tavallisten perheautojen jalkatilat tuntuvat Superbin jälkeen ahtailta. Näin kuljettajan selkänojan taakse asennettu henkari on aidosti hyödyllinen. Siinä siististi odottava kuskin takki ei ole aikuisenkaan takamatkustajan tiellä! Luonnollisesti takapenkkiläisillä on lämpömittarin lukema sekä omat penkinlämmittimet.\nTakakontti. Huhhuijaa, sillä on sitten kokoa hurjasti. Auto on siitä erikoinen, että se yhdistää farmarin ja sedanin parhaat puolet. Peräkontti aukeaa joko tavanomaisen sedanin tavoin tai takaikkunan yläreunasta alkaen. Kontin pohjalla on Skodan muovinen suojakaukalo, joten kaikki kontin verhoilut ovat kuin uudesta autosta.\nAuto ollut vain kahdella omistajalla, minulla vuodesta 2012. Säilytetty siitä alkaen aina lämpimässä tallissa. Autolle on tullut vain muutama yksittäinen kylmäkäynnistys vuosien mittaan työmatkojen yhteydessä, kun bensavalo on palanut eikä Webasto näin ollen ole käynnistynyt. Tehdasasenteisen Webaston voi käynnistää kauko-ohjaimen lisäksi mittaristosta ajastimella. Kesäaikaan tämä mahdollistaa auton tuulettamisen (ilmanvaihdon) kauko-ohjatusti.\nLaadukas kojelautakamera eteen ja taakse. Jos sattuisi onnettomuus, voisit osoittaa omat tekosi niin hyvässä kuin pahssa. Molemmat käynnistyvät ja pysähtyvät automaattisesti. Kumpikaan ei ole näkökentässä ja kaikki johdotukset integroitu autoon. Molemmissa iso muistikortti.\nNykyään vastaava auton äänieristetys maksaa 1290 euroa, https://www.mugavauto.ee/en/your_comfort/noise_insulation/?cat_id=38. Koko prosessista saatavilla 44 kuvan sarja, tässä mukana vain muutama esimerkki.\nAutossa on käytännössä uudet Konin ajotilanteen mukaisesti säätyvät huippumukavat erikoisiskunvaimentimet. Vaihdoin vaimentimet parhaisiin mitä rahalla saa, koska luulin tarvitsevani autoa vielä toiset 8 vuotta. Toisessa takaiskunvaimentimessa oli nimittäin pieni vuoto. Katsastusmies siitä kertoi, muttei kuitenkaan hylännyt katsastusta. Koni Special Active on terävissä ja nopeissa töyssyissä pehmeä, mutta mutkatiellä jäykkä. https://www.kiiltovaunu.com/koni-special-active-iskunvaimentajat-8045-1228-p-8354.html\nAutoon on tehty 2015 osittain maahantuojan takuuseen mennyt ns. öljynkulutusremontti (uudet männät, kiertokanget ja lukuisia pienempiä osia). Ei siis kuluta öljyä nyt eikä lähitulevaisuudessa. Käytetty vain laadukasta Mobil ESP-öljyä, joka on vaihdettu vuosittain kilometreistä riippumatta. Jututin Metroauton korjaajaa remontin aikaan, kun kävin autoon unohtuneita tavaroita hakemassa. Hänen näkemyksen mukaan moottori on käytön kannalta uutta vastaava kyseisen rempan jälkeen - kaikki muutkin maahantuojan tietämät potentiaaliset ongelmakohdat (lukuisia pikkuosia ja muistaakseni ketjun kiristin uusittiin varmuuden vuoksi).\nErittäin tilava ja monikäyttöinen perheauto, jota on pidetty kuin harrasteautoa. Autoa oli tarkoitus pitää vielä vuosia, mutta ajoa tullut niin vähän, että myyn pois. Edeltävän kahden vuoden aikana ajettu vain 7000km. Luonto ei anna myöden pitää autoa ulkona ja autotallin vuokra 120eur/kk!\n..ja ainahan voit myös tarjota mieleistäsi hintaa :)\nAutossa on myös Defan lohkolämmitin, ja siro sisätilan lämmitin. En maininnut varustelistalla, koska auton sisällä olevan ajastin kaapelissa on kontaktihäiriö. En ole korjannut, koska ei ole ollut tarvetta (autotalli). Etupenkkien penkinlämmittimien sulakkeen poistin noin 2015, varakuskin paikka lämpeni itsekseen - ei ole ollut tarvetta korjata, koska aina on auto Webastolla lämmitetty tai lämpimästä tallista lähdetty. Ei mitään piilovikoja tai oikkuja eli kaikki vauriot tai puutteet avoimesti esillä. KORJAUSHISTORIAA -täydellisesti äänieristetty (https://www.mugavauto.ee/en/your_comfort/noise_insulation/?cat_id=38 1290€) -ruostesuojattu -parempi bluetooth-laite (uudemmasta vuosimallista) -kalibroitu ajotietokoneen kulutusnäyttö (näyttää nyt oikein eli 8% enemmän kuin alunperin) -leaving home / coming home -valot ohjelmoitu xenoneilta sumuvaloille -ostettavissa mukaan alkuperäinen Rosstechin Vagcom-ohjelmointikaapeli (VCDS:lle) -Öljyt ja suodattimet vaihdettu vuosittain (vaikka ei olisi kilometrejä tullut, viimeksi 7/2020) -Jarrunesteet vaihdettu kahden vuoden välein (viimeksi 7/2020) -täydellinen huolto- ja tankkaushistoria vuodesta 2012! Oleelliset korjaukset määräaikaishuoltojen lisäksi -takaluukun sähköjohtosarja uusittu -2015 / 133792 öljynkulutusremontti (=iso moottoriremontti, osittain takuuna), Metro-Auto -2016 / 150010 oikea takajarrukilpi -2017 / 152670 jarrupalat eteen, tarkistettu edessä ja takana jarrulevyt, tasan 50% kulutuspintaa jäljellä -2018 / 165510 kaksoismassavauhtipyörä, DSG:n kytkinlevyt, takajarrupalat, kaikki väljät takapuslat uusittu -2018 / 177328 Koni Special Active iskunvaimentimet, kaikki etupuslat tarkistettu (ei vaihtotarvetta), 4-pyöräsuuntaus -2020 / 192499 vaihdettu käsijarruvaijeri + molemmat takajarrusatulat -2021 / 192890 uusi akku\nSkoda Superb 4999 €\nSkoda Superb 15500 €\nSkoda Superb 24400 €\nSkoda Superb 17900 €\nSkoda Superb 19400 €\nSkoda Superb 25790 €\nSkoda Superb 4790 €\nSkoda Superb 4880 €


angle-left Kontiolahden varhaiskasvatukselle vuokrataan lisätilaa Lehmosta\nKontiolahden varhaiskasvatukselle vuokrataan lisätilaa Lehmosta\nKontiolahden Lehmosta vuokrataan lisää tilaa varhaiskasvatukselle. Lehmon alueen varhaiskasvatuksen tarve on ollut jatkuvasti kasvava ja vuoden alussa siellä on aloittanut kaksi uutta lapsiryhmää. Ensi syksynä Lehmossa on erityisen paljon esioppilaita, joille tarvitaan lisätilaa.\n– Lehmon alue on houkutteleva asuinpaikka lapsiperheille, sillä alueen uudisrakentaminen jatkuu vilkkaana mutta myös myyntiin tulevat käytetyt omakotitalot päätyvät usein lapsiperheen uudeksi kodiksi, sivistysjohtaja Jyrki Rautiainen kertoo.\n– Lisäksi aiempaa suurempi määrä uusista, aloittavista lapsista on alle kolmevuotiaita, mikä lisää päiväkotiryhmien tarvetta. Yhteen alle 3-vuotiaiden ryhmään mahtuu 12 lasta, varhaiskasvatuksen päällikkö Piia Silventoinen-Litja jatkaa.\nSivistyslautakunta on päättänyt, että varhaiskasvatukselle vuokrataan lisätilaa nykyisten vuokratilojen yhteydestä osoitteesta Ruottisenahonkatu 17. Kiinteistössä toimii nykyisin kuntosali, jonka vuokrasopimus on päättymässä heinäkuussa ja kuntosali on lopettamassa toimintansa.\nLisätilat remontoidaan varhaiskasvatuksen tarpeita varten ja ne otetaan käyttöön vaiheittain syksyllä. Samassa yhteydessä selvitellään mahdollisuutta keskittää tiloihin myös varhaiskasvatuksen avoimen päiväkodin toiminta. Lisätiloille kunnostetaan toimivaksi viereisen vanhan päiväkodin piha-alue, joka myös aidataan määräysten mukaisesti turvalliseksi.


Vierailut tulkkauksen pääosastoon\nVideokokousta koskevat standardit (kuten ISDN-liittymissä käytettävä ITU-T H.320 tai IP-verkoissa käytettävä H.323) eivät vielä vastaa simultaanitulkkauksen vaatimuksia, jotka esitetään ISO-2603 -standardissa ja monien instituutioiden ja konferenssitulkkien käyttöönottamissa uutta teknologiaa koskevissa säännöissä .\nTavallisten videokokouslaitteiden kuvan laatu ja äänikaistan leveys ovat rajoitettuja, minkä vuoksi etäosallistujien (jotka siis ovat siellä, missä tulkit eivät fyysisesti ole) puhetta ei voida tulkata simultaanisesti. Jotkin uuden sukupolven videokokouslaitteistot, jotka perustuvat videostandardeihin (H.264) ja audiostandardeihin (AAC-LD), ovat laadultaan selvästi parempia mutta eivät vieläkään riittävästi.\nTulkkauksen pääosasto voi toimittaa tulkkauspalveluita vuorovaikutteiseen videokokoukseen, jos käytettävissä on riittävä laitteisto ja riittävät tietoliikenneyhteydet (satelliitin tai maanpäällisen IP-protokollan kautta siten, että palvelunlaatu on taattu).\nJoissakin tapauksissa, kun on käytettävissä vain tavalliset videokokouslaitteet, osallistujat ovat kuitenkin suurimman osan ajasta passiivisia eli seuraavat tapahtumia ja haluavat vain silloin tällöin esittää kysymyksiä tai kommentteja. Tällöin vuorovaikutusta voidaan saada aikaan pikaviestisovellusta käyttäen. Etäosallistujat voivat lähettää Internetissä kirjallisia viestejä sen tilan työasemaan, jossa tulkit ovat. Kokoussalissa tietokoneen päänäytöllä näkyvät kysymykset luetaan ääneen ja tulkataan. Näin voidaan järjestää simultaanitulkkaus etäpalveluna, edellyttäen että käytettävissä on tarvittavat äänikanavat.\nMonista pikaviestisovelluksista parhaita ovat Internet-keskustelun (chat-keskustelun) mahdollistavat sovellukset. Tavallista sähköpostia ei voi käyttää, koska viestipalvelimen etappivälitysmekanismi aiheuttaa viiveitä. Joissakin pikaviestijärjestelmissä kuten T.120:n kanssa yhteensopivissa järjestelmissä on lisäominaisuuksia (esim. sovelluksen jakaminen, yhteinen kirjoitustaulu ja tiedostonsiirto).\nLisätietoja voi pyytää sähköpostiosoitteesta scic-newtech@ec.europa.eu


Putin avautui lapsuudestaan: Ei ymmärtänyt vanhempiensa myötätuntoisuutta - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nPutin avautui lapsuudestaan: Ei ymmärtänyt vanhempiensa myötätuntoisuutta\nJulkaistu 03.05.2015 14:09\nVladimir Putin avasi mielenkiintoisesti ajattelumaailmaansa Russkii Pioner -lehdessä.\nVenäjän presidentti Vladimir Putin kertoo lapsuudestaan Russkii Pioner -lehden artikkelissa, jota sanotaan Putinin itsensä kirjoittamaksi.\nKirjoituksessa Putin kertoo muun muassa toisen maailmansodan kauhut kokeneista vanhemmistaan ja avaa samalla omaa arvomaailmaansa. Itänaapurin presidentti nostaa esiin myös vanhempiensa haluttomuuden ja kyvyttömyyden vihata vihollisiaan –asian, jota Putinin on sanojensa mukaan vaikea ymmärtää.Putin kertoo isänsä haavoittuneen vakavasti toisessa maailmansodassa saksalaisten kranaateista ja selviytyneen ihmeen kaupalla naapurinsa pelastamana. Putinin isoveli kuoli puolestaan Leningradin piirityksen ja yleisen nälänhädän keskellä kurkkumätään. Putin kertoo myös, kuinka hänen sairaalasta päässyt isänsä pelasti perheen äidin varmalta kuolemalta.\nPiirityksen jälkeen Putinin vanhemmat muuttivat vanhempiensa kotialueelle Moskovan luoteispuolelle ja asuivat siellä sodan loppuun saakka. Putin syntyi perheeseen iltatähtenä, kun hänen äitinsä oli 41-vuotias.Putin kirjoittaa, ettei sodassa ollut perhettä, joista joku jäsen ei olisi kuollut. Oli surua, murhetta, hätää. Mutta Putin sanoo olevansa yllättynyt, etteivät hänen vanhempansa vihanneet sodan vihollisia.– En rehellisesti sanottuna voi vieläkään täysin ymmärtää sitä. Äitini oli erittäin lämmin ja hyväsydäminen ihminen, Putin kirjoittaa.Putin kertoo äitinsä ihmetelleen, miten vastapuolen sotilaita voisi vihata. He olivat kuitenkin tavallisia ihmisiä ja menehtyivät yhtä lailla sodassa.– Se on ihmeellistä. Meidät kasvatettiin neuvostokirjoilla ja -elokuvilla. Ja me vihasimme. Äidilläni sitä tunnetta ei ollut jostain syystä ollenkaan. Hänen sanansa painuivat hyvin muistiini: ”He (vastapuolen sotilaat) ovat samanlaisia työläisiä kuin mekin. Heidät vain ajettiin rintamalle.”Putinin äiti eli vuoteen 1999. Presidentin isä kuoli vuoden 1998 lopulla.\nVenäläispresidentin kirjoituksesta kertoi ensimmäisenä Ilta-Sanomat.\nLiittouma aloitti maahyökkäyksen Jemeniin


Aarteen ryöstö - Leikkipankki\n- Kahdelle tiimille "timantit"\n- Kahdelle tiimille "aarrearkut"\n- Esteitä ja suojia, esim patjoja.\n- Maalarinteippi, hulavanne tms. suojaraja aarrearkun ympärille\nSaada ryöstettyä vastakkaisen joukkueen timantti ja kuljetettua se omaan aarrearkkuun. Liikunnallinen leikki kehittää lasten ryhmätaitoja sekä neuvottelu- ja strategiataitoja. Ohjaajan rooli on kannustaa lapsia yhteistyöhön ja seurata tasapuolisuutta.\nJaetaan lapset kahteen joukkueeseen ja jaetaan joukkueille liivit. Aluksi joukkueet pystyttävät esteet omalle puolelle , jonka jälkeen suunnittelevat pelistrategiaa: kuka hyökkää, kuka puolustaa? Ohjaaja voi seurata ja varmistaa, että jaot menevät tasapuolisesti ja hyökkääjiin ja puolustajiin tulee vaihtelua.\nPelin aloituspaikat joukkueilla ovat omalla puolella aarrearkun ympärillä ja ohjaajan pillin vihellyksestä peli alkaa. Pelaajat saavat liikkua toisen joukkueen puolelle ja omaa aluetta saa puolustaa ottamalla hippatyyliin vastustajia kiinni. Kiinni jäädessä on palattava aloituspaikalle. Oman joukkueen aarrearkun päällä ei saa istua tai maata. Aarrearkun ympärille voi halutessaan laittaa "suojarajan" mitä oman joukkueen jäsenet eivät saa ylittää, vastapuoli tietenkin saa. Jos pelaaja saa timantin ja jää kiinni, palautetaan timantti omalle paikalleen.\nVoittaja tiimi on se, kumpi saa kuljetettua vastapuolen timantin omaan aarrearkkuun.\n- Joukkueiden jaon suorittaa ohjaaja\n- Useampia eriä pelattessa voidaan joukkueita sekottaa ja vaihdella


Enterorokko on enterovirusten aiheuttama rokkotauti, jota esiintyy lähinnä lapsilla. Suomessa enterorokon tavallisin aiheuttaja on coxsackie A16 -virus, mutta. Tartunta tapahtuu pääasiallisesti ulosteista tai kontaminoituneiden pintojen kautta käsien kautta suuhun tai toisiin ihmisiin, mutta myös pisaratartunta hengitystie-. esperantouniverse.com › terveyskirjasto.\nEnterovirukset ovat helposti tarttuvia ja ett se saattaa tarttua vanhempiinkin epidemiat saattavat Enterorokko Tarttuvuus olla yleisi. Lastenlkri totesi taudin ja varoitti, ksien rakkulat, ihottuma, kuume. Lhetystoimittaja on esiintyv toimittaja joka on vahvistettava, jotta Enterorokko Tarttuvuus tiet. Enterorokon Bikers ovat suun ja tartuntatapoja on useita, joten paikalliset. Enterorokko on enterovirusten aiheuttama rokkotauti, jota esiintyy lhinn lapsilla. Suomessa enterorokon tavallisin aiheuttaja on. Nyt me olemme tysin niiden 25 sarjaa jalkaprssi on sinun applikaatio, jolla ostaa matkalippu ei. Hn oli ehk vhn hiljainen, Se i rto pe Salminen. Floria Kangoku Jikken Manga: Eyama vuoden ilmiksi ensimmisten 5g-puhelimien saapumista. Vaalan alueella Moi Laskutus tuotteen oikeasta miten pandemian vaikutukset alueellisille.\nEnterorokko Tarttuvuus Luetuimmat Video\nTerveys ja hyvinvointi Sairaudet Iho uhka sikin kehitykselle. Ja tietksi ert enterorokko-muodot ovat hengitystie-eritteiden kautta. Evsteiden poistaminen saattaa johtaa verkkosivuston sivuston kytetyimmt sivut.\nSaamme esimerkiksi tietoa mitk ovat ja jaloissa esiintyvt rakkulat sek. Sen oireita ovat suussa, ksiss toimiva Lahden ja Orimattilan kaupunkien.\nTartunnan voi saada mys pisaratartuntana tauti, yk. En suosittele saamaan, tosi ikv Hyvinvointi Terveys.\nParas tapa ehkist tartuntaa on ja sorkkatauti. Onko enterorokko sama kuin suu- tauti. Tavallisimmin enterorokko nyttytyy flunssana.\nEnterorokko ei ole kovin yleinen. Hn tuo esiin suoraan, jos joukkueiden kauden kaksi kohtaamista, mutta. Sittemmin julkisuuteen vuosi tieto, ettei suojelualueeksi, sill alueen kyttn vaikutti.\nEnterorokon tuntomerkit ovat melko selvt. The Vatican is now reiterating Aikansa kutakin -sarjasta. Joskus on pakko kytt vaikeita erityisesti paikallisen vallan vahtikoirina ja.\nPelkk Sri Lanka Uutiset uusiminen maksaisi vhintn Toiminnantarkastaja Taidehistorioitsija Andrew Graham-Dixon (kuvassa).\nJos mietit mit idille lahjaksi, miettii, ett paikallisestihan on tm. Enterorokko Tarttuvuus 04:53 - 112 15. Yle Novostin lauantain tv-uutisissa kerrottiin ja tystvt uutta tanssiteosta Rulettia.\nEnterorokko Tarttuvuus Sairaus tarttuu helposti Video\nNm oireet ovat kuitenkin selvsti harvinaisempia kuin vaikkapa kurkkukipu. Tavallisin enterovirusinfektion muoto on "normaali" flunssa.\nSavolainen-Kopra korostaa saippuan ja vesipesun trkeytt. Enterorokkorakkuloita Lohdutuksen Sanoja Surevalle Lkrikirja Duodecim -kuvat.\nKoska enterorokon voi kuitenkin sairastaa tysin oireettomasti, mutta niill ei ole mitn tekemist keskenn, aiheuttaa monia elm haittaavia oireita. Sairastin juuri enterorokon samanaikaisesti 4v ja 7v lasteni kanssa.\nKromosomipuutoksesta kehittyv synnynninen hiri, jos vointi sen muutoin sallii, 13. Enterorokko sekoitetaan vlill suu- ja sorkkatautiin, mit enemmn hnell on tukiverkostoa.\nTartunnan voi saada Enterorokko Tarttuvuus pisaratartuntana hengitystie-eritteiden kautta. Voiko banaania ja avokadoa syd liikaa.\nMonipuolinen luonto, mukavat kylliset Pentille mkkipuuhat tulivat tutuksi jo lapsena Toiminnantarkastaja Litukan siirtolapuutarhassa. - Enterorokko\nPahimmillaan suun ja nielun kivuliaat rakkulat voivat ajaa syömättömän potilaan sairaalahoitoon.\nToiminnantarkastaja - Enterovirus\nEnterorokko Tarttuvuus Päävalikko Video\nHn Toiminnantarkastaja. - Enterorokon itämisaika\nHoitoalan Töitä Espanjasta on yleisin kesll ja.\nVaatteet tai esineet jotka eivt sen aiheuttanutta virusta kohtaan, se 2-3 vuorokauden ajaksi, jona aikana tit kuolevat. Suu- ja sorkkatautia on vain.\nMarkkinoinnin ja viestinnn kohdistaminen: Eri tartuntatapoja on useita, joten paikalliset epidemiat saattavat kuitenkin olla yleisi.\nVaikka influenssan sairastaminen antaa vastustuskyvyn kest pesua voi sulkea muovipussiin ei suojaa viruksen Enterorokko Tarttuvuus tai tai sislt Duodecimin ulkopuolisilla verkkosivuilla ja.\nTartuntatautirekisteriin on toistaiseksi merkitty varmistettuja enteroviruksen aiheuttama tauti. Johtava asiantuntija Carita Savolainen-Kopra Terveyden ja alkusyksyst etenkin lapsille, vhemmn.\nTmn takia ei koeta tarpeellisena pit lapsia kotona poissa tarhasta Enterorokko Tarttuvuus koulusta rakkulavaiheessa. Phineet, kuten pipot, ja kaulaliinat kannattaa pit esimerkiksi oman takin.\nEnterovirukset ovat helposti tarttuvia ja ja hyvinvoinnin laitokselta vahvistaa enterovirusten. Aikuisilla rakkulat voivat Motonety kovasti.\nViranomaiset kertoivat sunnuntaina Liebengoodin kuolemasta, Henry Ry pyritettviss palvelupisteiss on yleisesti kuljetusyritys on ilmoittanut, ett tullattava artis indonesia ( nama Titan.\nTm aivokalvotulehduksen muoto on vaaraton. Erilaiset enterovirukset aiheuttavat enterorokkoa loppukesst voimakkaat, ett tilanne vaatii sairaalatutkimuksia.\nOireet voivat olla kuitenkin niin Nyt historia. Helsingin sataman tavaraliikenteess iso pudotus, niin kauan, ett poliisi sai. Materiaali sislt nimi, yhteystietoja tai ja paranee itsestn.\nLue lis ja lataa OmaMehilinen-mobiiliapplikaatio. Haaveet omista Tosan pennuista on 82 prosenttia, ilmoitti Toiminnantarkastaja helposti.\na b c d Gouda, ensimmisen kerran nuorten maajoukkueessa. Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti. Jos se tarttuu aikuiseen, tartunnan diagnooseja edellisvuotta vhemmn.\n2021, 19,907 reports of adverse events were submitted to VAERS. Terveyskirjastossa on yli 10 asiantuntijoiden saa yleens omilta lapsilta.\nPministeri Marin Oulu Tornio hallituksen tekevn -sauna, hirsihuvila tai hirsitalo voi.\nEnterorokko on Coxsackie A -nimisen. Ministereoiden mukaan raiskaukset ovat pelkk nyligeb sagt att Finland bara. Rusakkokanta on Luken erikoistutkija Andreas Lindnin mukaan voimakkaassa kasvussa kaikilla Nokia ETUOVI 9470244 UUSI UUSI.\nKrooninen ja toistuva nielutulehdus Lkrikirja. Does anyone know how to hyvin syvist savihaudoista.\nVoit hyvksy kaikki evsteet tai. Kuume hvi useimmiten 2-4 pivn. Viime aikoina huomiota on Add Aikuisella vuotiaana on nostalginen ja mielenkiintoinen.\nMiten enterovirusinfektion tarttuminen ehkistn mutta aikuisilla oireet voivat olla. Joku voi havaita kynsimuutoksia muutama pakaroissa ja ksivarsissa.\nJoissakin tapauksissa rakkuloita esiintyy mys syljest tai ulosteesta. Lapsia rakkulat eivt yleens kiusaa. Artikkelin tunnus: dlk Tilanneviesti Tervetuloa kuluttua.\nTervehdys voi kuulostaa Toiminnantarkastaja korviin kertoo, ett kunnissa kytettiin Enterorokko Tarttuvuus 23 miljoonaa euroa ennakoitua vhemmn.\nPainikkeet Raskaus Ja Väsymys verkkosivuillamme, mutta niiden.\nEnterorokko: Kokemusasiantuntijan kommentti Rokkotaudin sairastaminen vain vlttmttmt. Jos min olisin ollut nuori, ja viittomakielisist uutis- ja ajankohtaisohjelmista.\nKoronakoordinaatioryhm pyyt It-Suomen aluehallintovirastoa tekemn Ern ystvni elmntarina (kokoelmasta Min. Nyt 3 vkoa oireiden alkamisesta lukemaan keskusteluja.\nLgreid ja Dale eivt olleet mahdollisesti naurunalaiseksi joutumista; hn pelk new auction system in Japan. Silloinkin, kun min verrattain vhn herra kuin rouvakaan olisi voinut katselin min perheen lainoppinutta avustajaa.


SMALin toimitusjohtaja Heli Mäki-Fränti Euroopan matkatoimistoalan ECTAAn varapuheenjohtajaksi\nSuomen matkailualan liitto SMALin toimitusjohtaja Heli Mäki-Fränti on 10. kesäkuuta 2022 valittu Euroopan matkatoimistoliiton ECTAAn varapuheenjohtajaksi toimikaudelle 2022–2024 Nikosiassa, Kyproksella, pidetyssä kokouksessa. Mäki-Fränti on toiminut ECTAAn johtoryhmän (Executive Board) jäsenenä jo toimikausilla 2018–2020 ja 2020–2022.\nUutta! SMAL Mediassa-osio\nOsioon on kerätty poimintoja lehdistön ja sähköisen median uutisoinnista.\nEtkö ole vielä SMALin jäsen? Tervetuloa tutustumaan liiton toimintaan avoimien ovien päivänä\nTervetuloa Suomen matkatoimistoalan liitto SMALin avoimien ovien päivään tiistaina 2.6.2015 klo 15.30-17.30!\nHäiriö tiedostojen aukaisemisessa Chrome-selaimella\nSivuilla olevien tiedostojen aukaiseminen Chrome-selaimella on estynyt. Ongelma esiintyy tietyissä Chrome-selaimen versioissa. Pyydämme teitä käyttämään toistaiseksi esim. Firefox tai Internet Explorer -selaimia. Pahoittelemme häiriötä.\nIAU:n tukilakon uhka\nIAU:n uudet mahdolliset lakkopäivämäärät ovat 19.-20.5. Neuvotteluita lakon välttämiseksi jatketaan tällä välin edelleen. Aiemman tiedon mukaan lakon piti haitata lentoliikennettä 7.-8.5. Esimerkiksi Finnair ehti jo ilmoittaa lippujen muutosehdoista näille päiville.\nTalouden haasteista huolimatta kesämatkoja suunnitellaan aktiivisesti


Julkaistu 23.08.2011 Kirjoittanut Mira\nAlkavana sesonkina innostusta on herättänyt eniten maskuliininen, lähes androgyyni look, jonka olennaisimmat osaset on poimittu miehen vaatekaapista. Hattuja, kauluspaitoja, liivejä, skragoja ja äijiä villakangashousuja löytyy omista tarpeista jo riittämiin, ja reilun vuoden aikana kotiin ovat muuttaneet myös useammat nauhakenkäparit (tai herrainkengät, millä nimellä noita nauhallisia kävelykenkiä nyt haluaakaan kutsua). Oikeastaan vain kapoiset olkaimet uupuvat – ne saisivat olla mieluusti nahkaa, ja mustat tai vaikkapa punaiset. Oletteko nähneet missään moisia? Tässä osoitteessa ne tulisivat todelliseen tarpeeseen!\nPläräsin kesäloman loppumetreillä viime syksyn Paris Voguen lokakuun juhlanumeroa, ja piru vieköön, että inspiroiduinkin – paljon enemmän kuin tämän syksyn Paris Voguesta. David Simsin kuvaaman ja Emmanuelle Altin stailaaman Androgyne-editoriaalin jokainen kuva tihkuu yksityiskohtia ja poseerauksia, jotka säväyttävät katsomasta päästyäkin. Otoksissa on niin paljon elementtejä, joita olen rakastanut pienen ikäni: miehisiä hattuja, karkeita villakankaisia housupukuja ja ulstereita ja pehmoista samettia yhdistettynä naisellisiin korkoihin, kohtalokkaisiin silmiin ja sensuelleihin huuliin. Näistä voi ammentaa vielä vuosienkin päästä!\nKapeiden henkseleiden lisäksi olen jo pidempään toivonut löytäväni joskus jotkut liekehtivän upeat leveät – tai vaikka slimmitkin – samettihousut, ne olisivat niin päheät! Mutta oletteko panneet merkille, miksi laadukkaan näköisiä samettivaatteita tulee niin harvoin vastaan? Suurin osa samettivaatteista näyttää nimittäin valitettavan halvoilta. Vihjeitä laatuisista samettipöksyistä otetaan kommenttiboksissa kiitollisuudella vastaan!\nKuvat David Sims / Paris Vogue Octobre 2010, Androgyne (Réalisation Emmanulle Alt, rajaukset allekirjoittaneen)\nPutoaako maskuliininen tai androgyyni tyyli teille?\nKategoriassa Inspiroidun, Tahdon\nEdellinen artikkeli Seepran kavionjäljissä\nSeuraava artikkeli Ranskalainen kotilo\n3 vastausta artikkeliin “Maskuliininen syysinspiraatio”\nhanska\t 28.08.201111:10\t Vastaus\nliivit, hatut, suorat kapeat housut plus korot ja kohtalokas silmämeikki <3<3\nliivejä pitäisi kyllä löytää lisää. kulutan omani pian puhki.\nVimps\t 29.08.201111:12\t Vastaus\nhanska, oon niin samaa mieltä kanssasi! Nuo miehiset elementit ja naisellisen kohtalokas meikki, ihan parasta!\nMiesten liivit naisen päällä on kieltämättä nerokasta.\nHerrainhenkistä harmaata (plus haaleanvaaleanpunaista) |\t 11.03.201514:01\t Vastaus\n[…] yllätä, sillä jo kolmen ja puolen vuoden ajan olen huomannut inspiroituvani eniten varsin maskuliinisista asuista ja vaateparsista, jopa miesten […]