Ensimmäiset roolipelien prototyypit ilmestyivät viime vuosisadan 70-luvun toisella puoliskolla. Roolipelien perusteella luotu he antoivat voimakkaan alun tietokonepelialan nopealle kehitykselle. Yksi genren suosituimmista luokista on Action RPG. Sen suosittuja edustajia ovat kulttipelit Skyrim ja The Witcher.\nSarja, jonka työ aloitti Bethesda Softworks vuonna 1992, sisältää 5 peliä. Viimeisin heistä - Vanhin selaus V. Hän näki valon 11. marraskuuta 2011 ja sai palkinnon ”Vuoden paras peli” monilta hyvämaineisilta järjestöiltä.\nToiminta tapahtuu keskiajalla, Skyrimin maakunnan pohjoisosassa, Tamrielin valtakunnassa, jossa on sisällissota. Mutta vielä suurempi epäonnistus on palata lohikäärmeitä näihin maihin, uhkaamalla tuhota maailman. Vapahtajan on oltava Dragonborn, Dovakin, jolla on äänen taianomainen voima, jonka tehtävänä pelaaja toimii.\nAndrzej Sapkowskin romaaneihin perustuva saman nimisen trilogian viimeinen peli julkaistiin 19. toukokuuta 2015. Sen on kehittänyt puolalainen yritys CD Projekt RED, joka sai myös parhaan vuoden pelin palkinnon monilta hyvämaineisilta julkaisuilta ja organisaatioilta.\nPelaaja siirtyy keskiaikaiselle fantasiamaailmalle, jonka sota on revitty, jossa päähenkilö on Witcher Herald. Hänen ammattinsa on hirviöiden ja hirviöiden metsästys. Tontin päälinja on tarkoitettu kadonneen tytön Cyrilin etsimiseen, jolla voit tuhota Wild Huntin ja palauttaa rauhan.\nMitä yhdistää Skyrim ja The Witcher 3\nItse asiassa niiden välillä on vähän yhteistä, pelit ovat melko erilaisia. Samankaltaisuus jäljitetään seuraavassa:\nNämä ovat monipuolisia roolipelejä.\nToiminta tapahtuu kuvitteellisessa maailmassa (fantasia),\nPelaaja ohjaa yhtä merkkiä.\nTämä on avoin iso maailma.\nSkyrimin ja The Witcherin välinen vertailu ja erot 3\nNäitä pelejä verrattaessa on otettava huomioon ero niiden vapauttamisen aikana, sillä tämä genre on varsin merkittävä, erityisesti grafiikassa ja animaatiossa.\nSkyrimin perusta on avoin maailma . Hän on paljon monipuolisempi, vaikkakin pienempi useita kertoja kuin Witcher-kortilla. Pelin pääasiallinen juoni ei leikkaa toissijaisia, on tapaamisia maailman muiden hahmojen kanssa, suuria taisteluja, linnoituksia, se on täysin mukana. Pelin juoni on päinvastoin yksinkertainen, se voidaan suorittaa muutamassa tunnissa.\nWitcher 3: n päähän on juoni, hän voi jopa keskeyttää pelin. Se perustuu taideteokseen, se näyttää kiehtovalta sarjalta, ja sen ympärillä on valtava saumaton maailma. Merkittävä osa alueesta - metsät, pellot, suot - ovat autioita ja autioita, niihin ei ryhdytä toimiin.\nPeli on ainutlaatuinen tehtäviä, on juonittelua, paljon tontti käänteitä, ja kun tärkein tarina on valmis, valikoima 36 maailman valtiot tarjotaan.\nSkyrim tarjoaa erinomaiset mahdollisuudet luoda ainutlaatuinen hahmosi tyhjästä ja kehittää sitä mieltymysten ja fantasian mukaan. Suuri määrä rotuja, joista kullakin on erityisiä kykyjä, kykyjä ja erityispiirteitä, sukupuolen ja ulkonäön valinta. Tällöin sankari saa bonuksia taitojen ja erikoisosaamisen alkuarvoihin. Dialogit, joissa on pieniä merkkejä, eivät anna mitään tietoa niistä, eivät sisällä semanttista kuormaa.\nWitcher Herald on ennalta määritelty sankari, jonka tarina, luonne, ongelmat, asenteet, ystävät ja viholliset ovat. Pelaajalla on vain mahdollisuus kehittää sankaria, mutta konsepti pysyy muuttumattomana.\nMitä tulee pienempiin hahmoihin, heillä on suuri rooli, heidän kanssaan viestiminen tekee maailmasta elävän, koska kokouksissa jokainen heistä kertoo mielenkiintoisesta, joskus traagisesta tarinastaan. Jopa kaikkein merkityksettömin luonne on persoonallisuus, joka on harkittu ja seurattu huolellisesti.\nUskotaan, että on mahdotonta läpäistä Skyrim . On olemassa suuri määrä sivutöitä, jotka eivät liity tärkeimpään tarinaan, mutta ne ovat melko yksitoikkoisia ja niiden toteutus ei aiheuta erityisiä vaikeuksia, hienostuneelle pelaajalle ne saattavat tuntua liian yksinkertaisilta.\nWitcherissä on suhteellisen vähän sivutöitä, mutta ne ovat monipuolisia, jokainen on ainutlaatuinen, omaa historiaansa, joten on melko mielenkiintoista siirtää ne.\nÄänipelit . Merkittävästi eroavat toisistaan. Jos Skyrimissä hahmojen puhe ei ole vaikuttava ja yksitoikkoinen, niin Witcherissä hän välittää tunnelmaa, tunteita ja ääniä eri sosiaalisten kerrosten edustajille, vuoropuhelut ovat mielenkiintoisia ja informatiivisia.\nMusiikkia. Molemmissa peleissä ammattimaiset säveltäjät Jeremy Soule (Skyrim) ja Marcin Pshibilovich (The Witcher) loivat ainutlaatuisia ääniraitoja, jotka luovat ainutlaatuisen keskiajan tunnelman ja julkaistiin erillisistä albumeista.\nKyllästy. Skyrimille on olemassa jopa kymmeniä tuhansia muutoksia, jotka tarjoavat jokaiselle pelaajalle lähes rajoittamattomat mahdollisuudet luoda pelin niiden mieltymysten mukaan, suorittaa uusia tehtäviä ja sijainteja, käyttää toistoja ja toistoja, valita uudenlaisia aseita ja aseita. Kaikki tämä takaa sen suuren toistettavuuden ja suosion. Witcher 3: lla ei ole tällaisia etuja, vaikka olemassa olevia moduuleja ja lisäosia käytettäisiin, pelin perusajatus ei muutu merkittävästi.\nSkyrim on peli niille, jotka arvostavat avointa maailmaa eivätkä pidä rajoitetuista valintamahdollisuuksista, jotka etsivät seikkailua ja toimintaa. Pelaajalla on lähes rajattomat mahdollisuudet luoda omaa historiaansa.\nWitcher 3: n arvostavat mielenkiintoisen tontin rakastajat, joilla on karismaattinen päähenkilö, rakkauslinja ja juonittelu, kyky havaita ja analysoida pelissä tapahtuvia tapahtumia. Mutta sisällöllä on ikäraja ja se on kielletty lapsille.\nLisäksi Witcher 3: lla on korkeammat järjestelmävaatimukset.


Linda Wallgren ohjaa tragikoomista road movieta kaupunginteatterin lavalle – katso video esityksen harjoituksista | Helsingin kaupunginteatteri | HS\nLinda Wallgren ohjaa tragikoomista road movieta kaupunginteatterin lavalle – katso video esityksen harjoituksista\nLinda Wallgren poikkeaa useimmista nuorista ohjaajalupauksista. Hän ei nimittäin vaikuta lainkaan tuskaiselta.\nPäivitetty: 24.8.2015 9:33\nLinda Wallgren ohjaa absurdia road movieta Kaupunginteatteriin – katso video esityksen harjoituksista\nUutuuskomedia Onnellinen veli saapuu ensi-iltaan Helsingin Kaupunginteatterin Pengerkadun näyttämölle 26. elokuuta. HSTV kävi seuraamassa harjoituksia ja kysyi ohjaajalta, miten road trip toteutetaan teatterin lavalla. Toimittaja: Jantso Jokelin, kuvaus: Juhani Niiranen, leikkaus: Hertta Tuomi\nOhjaaja viheltää harjoituksen poikki."Meillä on vartti aikaa, otetaan vielä kerran ja jätetään sitten hautumaan. Yes we can!" Linda Wallgren huutaa katsomon pimeydestä.Käynnissä on Helsingin kaupunginteatteriin saapuvan absurdin komedian Onnellinen veli harjoitus. Tempo on ripeä ja kannustava. Ei seisoskelua, sekoilua tai turhaa ihmettelyä. Wallgrenin fyysinen ohjaustyyli tuo ajoittain mieleen kapellimestarin elkeet.\nLinda Wallgren on ohjannut ympäri Suomea erilaisille näyttämöille. Nyt työn alla on Petja Lähteen Onnellinen veli Helsingin kaupunginteatteriin.\n"Olen aika nopeatempoinen ihminen ja ohjaan sen mukaisesti. Rytmi on tie tiiviiseen energiaan", Wallgren sanoo. Petja Lähteen tuoreeseen tekstiin perustuva näytelmä kertoo etääntyneistä veljeksistä, jotka matkustavat Hailuotoon etsimään kauan sitten kadonnutta isäänsä. Päiviö on pukumies, joka suhtautuu varauksella maailmaan. Hänen nuorempi veljensä Pyy on kirjautunut mielisairaalaan liiallisen onnellisuuden vuoksi.Veljensä hilpeää yksinkertaisuutta Päiviö puolustelee ventovieraille: "hän on harmiton, onnellinen vain".Näytelmäkirjailija tarjosi tekstiä kaupunginteatterille ja ehdotti samalla Linda Wallgrenia ohjaajaksi. Molemmat osapuolet innostuivat."Petjan tekstissä on poikkeuksellinen kieli ja rakenne. Siinä on jännää naivismia tyylillisesti ja sisällöllisesti. Ei siis perinteinen psykodraama tai road trip. Mukana on hyvin akuankkamaista huumoria ja silti syvä humanistis-filosofinen pohja", Wallgren kertoo.Yleensä Wallgren haluaa valita ohjaamansa tekstin itse. Näytelmätekstissä pitää olla tarttumapintaa, jotain säväyttävää."Ei musta ole semmoiseen, että tehdään joku mikä tahansa juttu. Niin kauan kuin pystyn työskentelemään näin, aion välttää sellaista. Teen sen sijaan aika monipuolisesti sekä pieniä apurahaprojekteja että näitä vähän isompia laitosteatterihommia."\nSyntynyt 1988 Helsingissä. Teatteriohjaaja ja näytelmäkirjailija Laura Ruohosen ja filosofi-kansalaisaktivisti Thomas Wallgrenin tytär. Valmistui teatteritaiteen maisteriksi 2014 Teatterikorkeakoulun ohjaajalinjalta. Ohjauksia muun muassa Ryhmäteatteriin, Turun Linnateatteriin, Kansallisteatterin kiertuenäyttämölle ja Teatteri Rujoon. Avopuoliso teatteriohjaaja Lauri Maijala.\nWallgrenia ei ahdista kumpikaan. Laitosteatterista puhutaan vapaalla kentällä toisinaan kangistuneena instituutiona, mutta ohjaaja viihtyy hyvin laitoksista suurimmassakin."Tavallaan tämä Pengerkadun näyttämö ei edes tunnu yhtään laitosteatterilta. Tila on intiimi ja työryhmä pieni, me saadaan olla täällä aika omissa oloissamme."Laitosinstituutio on tuonut ohjaajalle myös turvaa. Jokaista asiaa ei tarvitse hoitaa itse. Kun jotain pyytää, se saadaan yleensä hoidettua."Laitosteatterin ja vapaan kentän poteroitumisesta on yritetty maalata uhkakuvaa, mutta mun mielestä tässä on jo tapahtumassa muutos. Sekä isot talot että pienet teatterit ovat tajunneet, etteivät ne pärjää vanhalla kävijäkunnallaan. Esitysvaihtoa tehdään ja pieniä porukoita otetaan isojen teattereiden suojelukseen. Toivon, että teatterit ennemminkin lähenevät toisiaan kuin eriytyvät", Wallgren pohtii.Wallgren valmistui viime vuonna maisteriksi Teatterikorkeakoulun ohjaajalinjalta. Nuori ohjaaja on päässyt toteuttamaan kutsumustaan ja ohjannut monipuolisesti erilaisille näyttämöille ympäri Suomea. Tammikuussa 2016 hän aloittaa Teatteri Vanhan Jukon johtajana Lahdessa.Yksi asia erottaa Wallgrenin erityisen selvästi monista nuorista teatterikomeetoista. Hän ei ole tippaakaan huolissaan, tuskainen tai äkäinen. Kärjistysten sijaan hän pyrkii pikemminkin loiventamaan asenteita ja vastakkainasetteluita.Ja nauraa paljon."Täytyy olla muitakin keinoja nostaa epäkohtia esiin kuin viha ja aggressio."Vanhan Jukon väistyvä johtaja Jussi Sorjanen totesi taannoin Ylen haastattelussa, että tilan ja johtajan vaihtuminen tarjoaa oivan tilaisuuden perustaa Vanha Juko uudelleen. Wallgren myöntää, että teatteri pitää saada juurtumaan uuteen paikkaan."Tietyssä mielessä nyt on hyvä hetki luoda uusi Juko. Se tehdään kuitenkin vanhoille perustuksille. Teatterilla on jo vakiintunut asema."Lavalla tulee pyörimään jo tulevana syksynä Wallgrenin ohjaus Kuolleen naisen maalauksia, joka risteyttää teatteria, livemusiikkia ja kuvataidetta.\nOnnellinen veli -näytelmän Pekka Huotari ja Pertti Koivula.\nWallgren on kasvanut teatterin keskellä. Hänen äitinsä on näytelmäkirjailija ja ohjaaja Laura Ruohonen. Viimeiset kymmenen vuotta Wallgren on seurustellut teatterintekijä Lauri Maijalan kanssa, joka toimii Kom-teatterin toisena taiteellisena johtajana ja tunnetaan monista väkevistä ohjauksistaan.Wallgren ei ihmettele kysymystä siitä, miten kaksi ohjaajaa voi tulla keskenään toimeen."On se teoriassa mahdollista", hän vitsailee."Enemmän plussaa siinä on kuin miinusta. Ennen kaikkea tietysti jaamme ymmärryksen ja kiinnostuksen toisen työtä kohtaan. Me ollaan laitettu monta kertaa keskusteluissa taideteoriat uusiksi."Miten se sitten tehdään? Mikä nuorta ohjaajaa erityisesti kiinnostaa? Wallgren pysähtyy hetkeksi ajattelemaan."Rakenteet. Tai tarkemmin henkilökohtaiset aiheet, joiden takaa paljastuu isompia rakenteita. Minua kiinnostaa tietää, miksi asiat toimivat juuri näin. Miksi olemme tottuneet tietynlaiseen ajatteluun, normeihin tai toimintaan, ja miten niitä voisi muuttaa." Onnellinen veli ensi-illassa Helsingin Kaupunginteatterin Pengerkadun näyttämöllä 26. elokuuta.\nLinda Wallgren: Taiteen pitää myös härnätä\nEsittävien taiteiden parissa on viime vuosina puhuttanut erityisen paljon "hyvinvointia taiteesta" -näkökulman korostuminen. Taidetta viedään hoitolaitoksiin, vankiloihin ja kouluihin sen terapeuttisten vaikutusten vuoksi.Hoitolaitosteatteri on tuttu ilmiö myös Linda Wallgrenille. Hänen ohjaamansa monologiesitys Rakkaalleni kiersi muun muassa vankeinhoidon, mielenterveyden ja päihdehuollon yksiköissä vuonna 2013. Kokemus oli opettavainen."Taidetta pitää minusta viedä aktiivisesti uusiin esitystilanteisiin. Kaikkea vaan lisää!"Hyvinvointitaide kuulostaa jylhältä ja tärkeältä tavoitteelta, mutta ilmiöllä on myös kääntöpuoli. Monet pitävät vaarana taiteen tehtävän kapenemista pelkäksi terapiaksi. Ohjaaja Jussi Sorjanen on kaivannut taiteelta pahoinvointia – terveitä muistutuksia yhteiskunnan sairaistakin puolista.Kritisoijat pelkäävät myös, että hyväntahtoisen verhon taakse piiloutuu tulostavoitteellinen ideologia: taiteen pitää hyödyttää yhteiskuntaa näkyvästi ja mitattavasti.Wallgrenin kanta ei ole yhtä jyrkkä. Hän tunnustaa riskin kuitenkin olevan olemassa."Jos taiteilijoihin aletaan suhtautua vain sosiaalityöntekijöinä, kustaan omiin muroihin. Taiteen pitää olla myös härnäämistä ja piikki yhteiskunnan lihassa, eikä sen tulosta voi mitata hyvinvointivaikutuksien kautta."\nOhjaaja viheltää harjoituksen poikki."Meillä on vartti aikaa, otetaan vielä kerran ja jätetään sitten hautumaan. Yes we can!" Linda Wallgren huutaa katsomon pimeydestä.Käynnissä on Helsingin kaupunginteatteriin saapuvan absurdin komedian Onnellinen veli harjoitus. Tempo on ripeä ja kannustava. Ei seisoskelua, sekoilua tai turhaa ihmettelyä. Wallgrenin fyysinen ohjaustyyli tuo ajoittain mieleen kapellimestarin elkeet."Olen aika nopeatempoinen ihminen ja ohjaan sen mukaisesti. Rytmi on tie tiiviiseen energiaan", Wallgren sanoo.Petja Lähteen tuoreeseen tekstiin perustuva näytelmä kertoo etääntyneistä veljeksistä, jotka matkustavat Hailuotoon etsimään kauan sitten kadonnutta isäänsä. Päiviö on pukumies, joka suhtautuu varauksella maailmaan. Hänen nuorempi veljensä Pyy on kirjautunut mielisairaalaan liiallisen onnellisuuden vuoksi.Veljensä hilpeää yksinkertaisuutta Päiviö puolustelee ventovieraille: "hän on harmiton, onnellinen vain".Näytelmäkirjailija tarjosi tekstiä kaupunginteatterille ja ehdotti samalla Linda Wallgrenia ohjaajaksi. Molemmat osapuolet innostuivat."Petjan tekstissä on poikkeuksellinen kieli ja rakenne. Siinä on jännää naivismia tyylillisesti ja sisällöllisesti. Ei siis perinteinen psykodraama tai road trip. Mukana on hyvin akuankkamaista huumoria ja silti syvä humanistis-filosofinen pohja", Wallgren kertoo.Yleensä Wallgren haluaa valita ohjaamansa tekstin itse. Näytelmätekstissä pitää olla tarttumapintaa, jotain säväyttävää."Ei musta ole semmoiseen, että tehdään joku mikä tahansa juttu. Niin kauan kuin pystyn työskentelemään näin, aion välttää sellaista. Teen sen sijaan aika monipuolisesti sekä pieniä apurahaprojekteja että näitä vähän isompia laitosteatterihommia."Wallgrenia ei ahdista kumpikaan. Laitosteatterista puhutaan vapaalla kentällä toisinaan kangistuneena instituutiona, mutta ohjaaja viihtyy hyvin laitoksista suurimmassakin."Tavallaan tämä Pengerkadun näyttämö ei edes tunnu yhtään laitosteatterilta. Tila on intiimi ja työryhmä pieni, me saadaan olla täällä aika omissa oloissamme."Laitosinstituutio on tuonut ohjaajalle myös turvaa. Jokaista asiaa ei tarvitse hoitaa itse. Kun jotain pyytää, se saadaan yleensä hoidettua."Laitosteatterin ja vapaan kentän poteroitumisesta on yritetty maalata uhkakuvaa, mutta mun mielestä tässä on jo tapahtumassa muutos. Sekä isot talot että pienet teatterit ovat tajunneet, etteivät ne pärjää vanhalla kävijäkunnallaan. Esitysvaihtoa tehdään ja pieniä porukoita otetaan isojen teattereiden suojelukseen. Toivon, että teatterit ennemminkin lähenevät toisiaan kuin eriytyvät", Wallgren pohtii.Wallgren valmistui viime vuonna maisteriksi Teatterikorkeakoulun ohjaajalinjalta. Nuori ohjaaja on päässyt toteuttamaan kutsumustaan ja ohjannut monipuolisesti erilaisille näyttämöille ympäri Suomea. Tammikuussa 2016 hän aloittaa Teatteri Vanhan Jukon johtajana Lahdessa.Yksi asia erottaa Wallgrenin erityisen selvästi monista nuorista teatterikomeetoista. Hän ei ole tippaakaan huolissaan, tuskainen tai äkäinen. Kärjistysten sijaan hän pyrkii pikemminkin loiventamaan asenteita ja vastakkainasetteluita.Ja nauraa paljon."Täytyy olla muitakin keinoja nostaa epäkohtia esiin kuin viha ja aggressio."Vanhan Jukon väistyvä johtaja Jussi Sorjanen totesi taannoin Ylen haastattelussa, että tilan ja johtajan vaihtuminen tarjoaa oivan tilaisuuden perustaa Vanha Juko uudelleen. Wallgren myöntää, että teatteri pitää saada juurtumaan uuteen paikkaan."Tietyssä mielessä nyt on hyvä hetki luoda uusi Juko. Se tehdään kuitenkin vanhoille perustuksille. Teatterilla on jo vakiintunut asema."Lavalla tulee pyörimään jo tulevana syksynä Wallgrenin ohjaus Kuolleen naisen maalauksia, joka risteyttää teatteria, livemusiikkia ja kuvataidetta.Wallgren on kasvanut teatterin keskellä. Hänen äitinsä on näytelmäkirjailija ja ohjaaja Laura Ruohonen. Viimeiset kymmenen vuotta Wallgren on seurustellut teatterintekijä Lauri Maijalan kanssa, joka toimii Kom-teatterin toisena taiteellisena johtajana ja tunnetaan monista väkevistä ohjauksistaan.Wallgren ei ihmettele kysymystä siitä, miten kaksi ohjaajaa voi tulla keskenään toimeen."On se teoriassa mahdollista", hän vitsailee."Enemmän plussaa siinä on kuin miinusta. Ennen kaikkea tietysti jaamme ymmärryksen ja kiinnostuksen toisen työtä kohtaan. Me ollaan laitettu monta kertaa keskusteluissa taideteoriat uusiksi."Miten se sitten tehdään? Mikä nuorta ohjaajaa erityisesti kiinnostaa? Wallgren pysähtyy hetkeksi ajattelemaan."Rakenteet. Tai tarkemmin henkilökohtaiset aiheet, joiden takaa paljastuu isompia rakenteita. Minua kiinnostaa tietää, miksi asiat toimivat juuri näin. Miksi olemme tottuneet tietynlaiseen ajatteluun, normeihin tai toimintaan, ja miten niitä voisi muuttaa." Onnellinen veli ensi-illassa Helsingin Kaupunginteatterin Pengerkadun näyttämöllä 26. elokuuta.


Tuulivoimaa Hämeeseen? : Hämeen ELY-keskuksen tuulivoimaselvitys - Doria\nTuulivoimaa Hämeeseen? : Hämeen ELY-keskuksen tuulivoimaselvitys\nTulonen, Eetu (2021-07)\nTuulivoiman arvioidut ilmastovaikutukset selittivät vastauksissa eniten myönteistä suhtautumista. Lähiympäristön koetut haitat, etenkin maiseman muutos puolestaan kielteisiä suhtautumista.\nVastaajien mielestä suurin yksittäinen syy, mikäli uutta tuulivoimaa ei maakuntiin tulevaisuudessa olla rakennettu on, että asukkaat ovat vastustaneet suunniteltuja hankkeita. Osaa nykyisistä tuulivoimatuotannolle soveltuviksi merkityistä alueista pidettiin asutuksen kannalta ahtaina, ja uusia selvityksiä rakentamiselle potentiaalisista alueista ja tuulivoiman maakuntakaavoitusta kaivattiin. Hankkeiden laadukasta suunnittelua pidettiin yleisesti avainasemassa hankkeiden toteutumiselle. Vastauksissa saatiin laaja määrä muitakin näkemyksiä siitä, mitä tulisi tapahtua, että tuulivoimaa voidaan rakentaa. Tärkeimpinä yleisen asenneilmapiirin muuttuminen myönteisemmäksi, riittävä informaatio ja keskustelu asukkaiden kanssa, sekä useiden toimijoiden yhtaikainen tahtotila hankkeiden eteenpäin viemiselle.\nVaikka ilmastohyödyt vaikuttavat viranomaisten ja päättäjien arvioihin tuulivoiman hyödyllisyydestä, ja suuri osa kunnista on asettanut itselleen hiilineutraaliustavoitteen, ei tuulivoimahankkeita ole juurikaan pohdittu näiden tavoitteiden saavuttamisen näkökulmasta. Se miksi kaikista energian tuotantomuodoista juuri tuulivoimaa rakennetaan, tulisi sanoittaa asukkaille selvemmin. Tuulivoimarakentamisen ristiriidat eivät ratkea ainoastaan maisemaan liittyvien kysymysten paremmalla huomioimisella. Tällä hetkellä suunnitteluun liittyvät kielteiset tunteet kiinnittyvät maiseman ja paikan kokemukseen. Hankkeita suunniteltaessa pitäisi tuulivoiman näkyvyyden lisäksi pyrkiä ymmärtämään, miten tuulivoimalat paikallisesti nähdään. Taustalla olevat paikalliset syyt ja asukkaiden tarpeet tulisi kyetä tunnistamaan ja huomioimaan.


Meneekö metsään? - Henkilökohtainen ja poliittinen metsäsuhde – Versus\nMetsää ei pääse karkuun! Toisille meistä metsä merkitsee enemmän ja toisille vähemmän, mutta kuitenkin se merkitsee edelleen meille kaikille jotakin (Willamo 2012, 48). Olemme kansana vielä kovin metsäläinen, ja sanon tämän tarkoittaen vain ja ainoastaan hyvää. Yhden tutkimuksen mukaan jokaista suomalaista kohden on täällä rakkaassa kotimaassamme noin 4 hehtaaria metsää. Toisen tutkimuksen mukaan keskimääräinen suomalainen asuu 200 metrin päässä metsästä. Vertailun vuoksi, muualla Euroopassa metsää on asukasta kohden keskimäärin 1,3 hehtaaria. Ehkä tässä onkin syy, miksi metsä on herättänyt ja herättää edelleen meillä kiivasta keskustelua.\nMetsä on suomalaiselle henkilökohtainen paikka. Muinaisuskonnoissa metsä on ollut pyhä ja siellä on asunut sekä hyviä että pahoja henkiolentoja. Pyhiä paikkoja ovat olleet lehdot, puut, lähteet ja pohjoisessa vaikkapa seitakivet. Näin sai jatkua siihen saakka, kunnes myyntimiehet lännestä ja idästä tulivat kauppaamaan taivaspaikkoja ja ikuista elämää savupirttiläisille. Puut hakattiin ja kivet särjettiin. Metsä muuttui pikkuhiljaa kiusaksi, joka jarrutti kehitystä. Pahan paikan tullen sieltä haettiin kuitenkin edelleen turvaa. Siellä piiloteltiin milloin vieraan vallan armeijalta ja milloin oman maan armeijaan joutumiselta. Välillä haettiin hengenpitimiksi jatkoa jauhoihin. Jossain välissä hoksattiin, että sehän on kuin vihreää kultaa tämä meidän kotoinen metsämme! Nykyajan ihmiselle se on kuitenkin edelleen tärkeä paikka niin taloudellisesti kuin henkisestikin.\nJoku omistaa metsän\nUsein unohdetaan, että metsäkin on asia, jonka joku omistaa. Metsän puustolle ja maalle on joku joskus laskenut arvon, ja sen mukaan sen on sitten joku ostanut. Raha on vaihtanut omistajaa. On käyty kulkemassa palstan reunoja pitkin, katseltu ja ihmetelty, että mitä sitä onkaan tullut ostettua. On löydetty mukava kallionreuna, josta on mukiinmenevä maisema. Kaavittu sammal pieneltä alalta pois, aseteltu kiviä kehäksi ja kyhätty nuotio. Istuskeltu tervastulilla, juotu pannukahvia, syljeksitty puruja ja purtu makkaraa. Syksyllä kerätty marjoja ja pohdittu, että mikäs sieni tuokin nyt sitten on. Talvella hiihdetty latu, katseltu lapsien kanssa rusakon jälkiä. Keväällä rakennettu majoja, ihmetelty kevään tuloa pajunkissoista ja katseltu luonnon heräämistä. Ja sitten hakattu kaikki pois. Puut pinoissa hiekkatien vieressä, mättäät muljattu ja kannot sekä risut kasattu keskitysleirimäiseen röykkiöön. Miten se saattaa tehdä noin?\nHarvoin sitä tosiaan tulee ajatelleeksi, että on vieraisilla jonkun toisen mailla. Usein ihmiset sitten kauhistuvatkin, kun sen metsän omistaja, tyhmyyksissään ja markankuvat silmissä, on pilannut minulle rakkaan metsän! En sano, etteikö tämä saisi harmittaa, tai ettei saisi kahlita itseään erinäisiin metsätyökoneisiin, sanon vain, että niin kauan kun et metsänomistajalle maksa siitä, että hänen metsässään kävelet, et voi valitettavasti myöskään odottaa, että juuri se rakas lempikuusesi on vielä seuraavalla kerralla pystyssä. Metsänomistajista suurin osa on aivan tavallisia ihmisiä, ihmisiä joilla on perhe elätettävänä, laskut maksettavana ja suut ruokittavana.\nKasvava huoli ilmastonmuutoksesta on noussut nopeasti yleiseen keskusteluun. Tässäkin kysymyksessä metsällä on kovin tärkeä rooli, ja taas kerran metsää ovat omimassa ihmiset oikealta ja vasemmalta. Helsingin Sanomien tekemässä ilmastogallupissa kävi ilmi, että suomalaiset haluavat olla torjumassa ilmastonmuutosta, kunhan suurin luopuja on joku muu. On helppo puuttua toisten tekemisiin, huudella oikein vittumaisesti ja viisastella. Cityvihreät kånkenselät paheksuvat lihansyöjää, joka ajaa dieselpakettiautollaan ja hakkautti oman metsäpalstansa. Itse voi toki mussuttaa joka toinen päivä sushibuffetissa ja varailla seuraavaa lentoa Berliiniin. Toisaalla viisikymppinen setämies paheksuu suu vaahdossa vegaania, joukkoliikennettä käyttävää ympäristöaktivistia, samalla kun tunkee energiajätteeseen kaiken tyhjistä kaljapulloista vanhoihin paristoihin ja imeyttää jäteöljynsä suoraan takapihalleen.\nKuva: Santeri Lampo\nSanoista on siirryttävä tekoihin\nMitä ympäristökeskustelu kaipaa? Omasta mielestäni ymmärrystä, että jokaisen on tehtävä jotain. Vastakkainasettelu on turhaa, sillä se johtaa lähinnä kiukutteluun. Suomessa ympäristöasioista ja ilmastonmuutoksesta on tullut mitä oivallisin paikka jeesusteluun. Tämä aiheuttaa sen, että monelle jo pelkät sanat “ilmastonmuutos” ja “torjunta” nostavat vähän oksennusta suuhun. Ja juuri nämä ihmiset ovat niitä, jotka pitäisi saada paremmin mukaan. Sillä kuuluisalla me-hengellä on taisteltu niin talvisota kuin selvitty sotakorvauksista, ja sitä tarvittaisiin nytkin. Tärkeintä on, että sanoista siirrytään tekoihin. Ruotsissa ihmiset kokevat nykyään lentohäpeää eli “flygskamia” ja lentomatkustajien määrä on ainakin hetkellisesti pudonnut. Syyllistäminen siis toimii? Kyllä, jos syyllistetään oikeista asioista. Syöminen on perustarve, muodikkaat vaatteet tai jokavuotinen etelänmatka eivät ole. Kohtuus on myös hyvä muistaa kaikessa, jopa pihvinsyönnissä.\nPentti Linkolaa olen aina ihaillut siinä, että hän elää pääosin kuten opettaa. Greta Thunberg on uuden sukupolven Pentti joka ihastuttaa ja vihastuttaa ihmisiä. Kummatkin ovat kannoissaan melko järkkymättömiä. On kuitenkin tyhmää ajatella, että “oikeita” vaihtoehtoja toimia olisi vain yksi, se oma vaihtoehto. Pienikin teko on jo hyväksi, ja sama pätee myös suhteessa metsään. Suomessa riittää metsää, eikä se ole loppumassa, ainakaan vielä. Voi olla, että maapallosta ehtii tulla varsin ikävä paikka jo ennen kuin täällä meillä on viimeisetkin viinimarjapuskat heitetty sellukattilaan. Metsiä voidaan edelleen hyödyntää metsäteollisuudessa, varsinkin Suomessa, jossa hakattujen puiden tilalle lähes aina istutetaan myös uutta. Fiksua olisi kuitenkin miettiä, miksi korkean teknologian maassa keskitytään vessapaperin valmistukseen.\nLuonnon monimuotoisuuden kannalta olisi tietenkin hyvä, jos metsiä myös enenevissä määrin jätettäisiin luonnontilaan tai niillä tapahtuva metsänhoito olisi maltillista. Se on vain jollain tapaa saatava kannattavaksi ja houkuttelevaksi vaihtoehdoksi, oli se sitten kehittämällä luontomatkailua tai maksamalla suojelemisesta kunnollista rahallista korvausta. Suomessa on edelleen metsänomistajina paljon tavallisia ihmisiä, joille ratkaiseva osa toimeentulosta voi tulla puukaupasta. Voit miettiä asiaa omalta kannaltasi: jättäisitkö palkkasi nostamatta?\nVoiko enää olla helppoa ja kivaa?\nNykyaikainen yhteiskunta on rakentunut niin, että kaiken tulee olla mahdollisimman helppoa, sujuvaa ja kivaa. Suurten massojen hyvinvointi on saavutettu, seuraava päämäärä on ylenkaikkinen mukavuus! Näin ei ole kuitenkaan aina ollut ja silti olemme pärjänneet. Omien tottumuksiemme kriittinen tarkastelu on välttämätöntä. Mieti mitä sinä voisit tehdä. Aloita jostain helposta, jätä vaikka ostamatta se paita, jota tuskin koskaan tulet käyttämään tai sammuta hana siksi aikaa kun saippuoit persettäsi. Pieniä juttuja, joista on helppo siirtyä suurempiin.\nLänsimaisessa yhteiskunnassa kysyntä ja tarjonta ovat perusjuttuja, mutta asiat ovat sillä tavalla vinksallaan, että kuluttaja ostaa kaiken mitä tarjotaan. Oli kyse sitten vaikka uudesta puhelimesta, jossa uutta ei oikeaastaan ole kuin mallinumero, tai Kiinassa tehdystä muoviromusta, jonka takia postikaan ei enää kulje. Samalla tapaa on myös mietittävä sitä, onko monta kertaa vuodessa lennettävä kaukomaille hankkimaan melanooma ja salmonella sekä tukemaan vähintäänkin kyseenalaisia rakennusprojekteja keskelle autiomaata? Tai voisiko välillä korvata riisin kotimaisella perunalla tai pihvin härkäpavulla. Näytä helpoimpaan ja halvimpaan tarjoukseen tarttumisen sijaan se, että haluat laatua, reiluutta ja paikallisuutta. Osta suoraan tuottajalta tai valitse luomua tai valitse kierrätyspulloista tehty reppu, ei väliä. Ymmärrä, että tekemisilläsi on väliä.\nVoin suoraan sanoa, että nykyaikana arvostan enemmän ihmistä, joka lähtee Kambodzan sijaan lomalle Kolille tai vaihtaa kaupunkiloman Nizzassa viikonlopuksi teltassa nevalla. Metsä tarjoaa hyvinvointia ja sinne on Suomessa helppo päästä. Se on halpaa, kestävää ja ekologista. Ole ylpeä, jos olet metsänomistaja, sillä tarjoat näitä mahdollisuuksia, haluat tai et. Ole myös ylpeä siitä, että maksat veroja, joilla ylläpidetään kansallispuistojamme. Ole ylpeä, että haluat ostaa metsää ja jättää puut pystyyn. Ole myös ylpeä siitä, jos metsäkoneen jälkeen hiki hatussa ja pottiputki kainalossa istutat uutta taimikkoa.\nIlman tekoja ja yhteen hiileen puhaltamista emme valitettavasti selviä. Jokaisen on tehtävä valintoja, luovuttava monesta asiasta ja tingittävä omasta mukavuudestaan. Voimme toimia mallina muille, näyttää sitä suomalaista sisua. Voimme näyttää, että olemme päättäväisiä ja kestämme huonojakin aikoja. Ja jos kaikki kuitenkin menee “metsään”, voimme olla tyytyväisiä, ettei se ainakaan meistä ollut kiinni.\nElo, P & Paalanen, T. 2002. Ihmisen suhde luontoon. Artikkeli teoksessa Elävää kulttuuriperintöä – tutki ja opi. Suomen Tammi Plus -projekti (Museoviraston, Opetushallituksen ja ympäristöministeriön yhteinen kulttuuriperinnön opetuksen kehittämishanke). 182\nWillamo, R. 2012. Milloin luonto voi hyvin – ja ihminen? Teoksessa T. Helne & T. Silvasti (toim.) Yhteyksien kirja: Etappeja ekososiaalisen hyvinvoinnin polulla. Tampere: Kelan tutkimusosasto. 48\nhttp://www.metla.fi/suomen-metsat/, luettu 1.3.2019\nhttp://www.metla.fi/metinfo/monikaytto/lvvi/tietoa-ulkoilusta.htm, luettu 1.3.2019\nhttps://mmm.fi/metsat/suomen-metsavarat, luettu 1.3.2019\nhttps://www.hs.fi/politiikka/art-2000005975737.html, luettu 1.3.2019\nhttps://www.maaseuduntulevaisuus.fi/metsa/suomessa-istutetaan-j%C3%A4lleen-miljoonia-taimia-1.151222, luettu 1.3.2019\nTeksti on osa Meneekö metsään? -juttusarjaa.\nMetsien kestävä käyttö on yksi aikamme suurista ympäristökysymyksistä. Siksi myös lasten ja nuorten metsäsuhde on herättänyt kiinnostusta päättäjien ja tutkijoiden keskuudessa. Itä-Suomen yliopiston ympäristöpolitiikan oppiaineen Ihminen ja ympäristö -kurssin opiskelijoita pyydettiin kirjoittamaan tekstejä ajankohtaisista ympäristöaiheista. Kurssin vastuuopettajana toimii luonnonvarahallinnan professori Irmeli Mustalahti, joka johtaa ALL-YOUTH-tutkimushankkeen Kestävää hyvinvointia luomassa -osatutkimusta (Suomen Strategisen tutkimuksen neuvoston rahoituspäätösnumero 312689 ja osatutkimuksen rahoituspäätösnumero 312692). Nuorten osallistumisen mahdollisuuksia ja esteitä tutkiva ALL-YOUTH -tutkimushanke on ollut Ihminen ja ympäristö -kurssilla mukana kehittämässä klinikkaoppimista, jossa keskeistä on, että opiskelijat yhdessä vastuuopettajan kanssa suunnittelevat ja toteuttavat heiltä pyydetyn tiedonhankintatehtävän tai muun toimijaverkoston pyytämän hankkeen. Kurssin aikana opiskelijoilta pyydetyistä opiskelijateksteistä on toimitettu neljän tekstin Meneekö metsään? -juttusarja. Teksteissä kuvastuu sekä nuorten oma metsäsuhde että heidän oma ajattelunsa metsien kestävästä käytöstä. Meneekö metsään? -juttusarjan tekstit on toimittanut ALL-YOUTH-hankkeen vuorovaikuttaja Pasi Huttunen Itä-Suomen yliopistosta.\nKirjoittaja on luokanopettajaopiskelija Itä-Suomen yliopistossa.\nAvainsanatIlmastonmuutos • Keskustelu • Metsät • Nostot • Ympäristö


Minulla oli lentokoneessasi flunssa | Regatta\nMinulla oli lentokoneessasi flunssa\nadmin 15 huhtikuun, 2021\nmonen vuoden suhteellisen terveyden aikana, olin tullut selittämättömän ylimieliseksi influenssaa kohtaan. En ihan puristanut nyrkkiä taivasta kohti ja huutanut: “Tulkaa hakemaan!”tartunnan ulostenäytteissä, mutta tunne oli olemassa. Influenssarokotukset olivat helposti panikoiville amatööreille. Olin sen sijaan rakentanut luonnollisen immuniteetin korkean IDGAF-tason kautta, – jota ajoittaiset bakteerikammokohtaukset rytmittivät. Odotukseni joka talvi oli, että saisin flunssan kolmesta viiteen päivää, ja mahdollinen uusintakohtaus kaksi viikkoa myöhemmin, mutta ei mitään muuta. Ja sitten se tapahtui, yhtä äkkiä kuin yksi pahaenteisistä sairauksista, joka viestii, että hahmo kirjoitetaan ulos saippuaoopperasta.\nse alkoi tavallisena tomaattikeittona ja Netflixin sairautena. Tunsin oloni roskaksi, mutta ripulista ei ollut jälkeäkään, – jota olin alkanut pitää terveyshyökkäysten Pearl Harborina. Eräänä iltana, kun kirjaimellisesti tärisin sängyssä, tyttöystäväni ehdotti, että minulla saattaisi olla flunssa. Torjuin ajatuksen suoralta kädeltä. Ei käy. Ei voi olla flunssa. Olisiko flunssainen AIKUINEN näin vailla ripulia? Hän kysyi, mitä oireita minulla oli, ja mielialani vajosi, kun kolistelin pois listalta: vuotava nenä, tulikuuma otsa, nielurisojen kaliseva yskä, kallonmurskain päänsärky ja myös lakanat olivat liukkaat hiestä, vaikka ilmeisesti tunsin itseni niin kylmäksi, että tärisin kuin lehti. “Ne ovat juuri flunssan oireita”, hän sanoi. Se oli se vitun flunssa. Ja pahimpaan mahdolliseen aikaan myös.\nsiskoni kihlajaiset olivat kahden päivän ja tuhannen mailin päässä. Se oli sellainen tapahtuma, joka yleensä voisi olla kipparoitavissa, kaikki asiat huomioon ottaen, mutta siskoni sattui muuttamaan Alaskan takamaille juhlien jälkeisenä päivänä, missä en nähnyt häntä pitkään, pitkään aikaan. Se oli vakava eettinen dilemma. Olisinko huonompi ihminen, jos peruisin lennon ja myöhästyisin siskoni viimeisestä illasta 48 osavaltiossa-vai jos mahdollisesti antaisin kaikille vierailleen taudinaiheuttajiani?\nNational Foundation for Infectious Diseases-säätiön ja Emily Post Instituten yhteisessä tutkimuksessa todettiin, että 81 prosenttia ihmisistä on samaa mieltä siitä, että influenssaan sairastuneen tulisi perua kaikki sosiaaliset velvoitteet ja periaatteessa elää luostarielämää, kunnes se ei enää tartu, luultavasti käärittynä pörröiseen peittoon kuin aamiaisburrito. Tämä kollektiivinen pelko näyttää kuitenkin voimistuvan kohti pahinta mahdollista tartuntatautien luutnantti Frank Drebin – kävelevää onnettomuutta, joka tietämättään tartuttaa kaiken tiellään olevan. Jos joku olisi todistettavasti tunnollinen koko ajan, niin ehkä kukaan ei ärsyyntyisi siitä liikaa. Riittävällä lääkityksellä ja oikealla asenteella en voisi levittää flunssaa, vaan voisin välttyä täysin huomaamasta. Tai sitten en.\nÄlkää erehtykö, kukaan lentokoneen matkustajista ei ymmärrä, miten paljon valmistaudutte suojelemaan heitä sairaudeltanne. Sillä sekunnilla, kun yskii kyynärpäähän ja letkauttaa kädet puhtaaksi, koko runko näyttää olevan täynnä ihmisiä, joilla on kutisevat “heittoistuimen nappisormet”. Niin turistit kuin Bisnesisätkin kurottivat kaulaansa nähdäkseen kasvoni, kuten sinä teet, kun joku kiilaavatkin sinut liikenteeseen. “Anteeksi,” halusin kertoa kaikille samalla kun valelin ne kaikki Purellilla. “Olen vähän flunssainen, ja vihaan sitä, että olen täällä kanssasi yhtä paljon kuin sinäkin.”He eivät tuntuneet välittävän, vaikka. Sillä ei ollut väliä, että halusin olla heidän puolellaan, yksimielisenä harmistuneena siitä, mikä meitä tällä lennolla vaivasi.\nikään kuin lentokoneen hylkiönä oleminen ei olisi tarpeeksi mainosta tulevaa lentomatkustamista vastaan epätodennäköisessä flunssan sattuessa, on myös luonnollinen fyysinen pelote. Kävi ilmi, että poskiontelotulehdukset eivät reagoi kovin hyvin ilmanpaineen vaihteluun. Olin varautunut normaaliin korvaläpäisyyn, kun aloimme laskeutua, mutta en siihen, että jokainen diskreetti lihas korvakäytävässäni syttyisi kuin flipperi. Hautasin pääni polvien väliin ja purin hampaitani. Tyttöystäväni kysyi, mikä on vialla, enkä pystynyt edes puhumaan. Sitten kipu levisi silmäkuoppaan ja haukkoin henkeäni. Tuntui kuin jotain tapahtuisi! Päin naamaa! Kaikki mitä tapahtui, oli kuitenkin, että kun laskeuduimme, olin vanhentunut 15 vuotta ja olin kuuro toisesta korvastani.\nperämies oli tervehtimässä matkustajia heidän lähtiessään, joten selitin tilanteen ja kysyin häneltä, kauanko kestää, ennen kuin kuuloni palautuu. Hän sanoi, että siihen voi mennä pari päivää ja kiitti sarkastisesti flunssan kanssa lentämisestä. Halusin selittää tämän teon epäitsekkyyden ja toimenpiteet, joihin olin ryhtynyt estääkseni bakteerien leviämisen, mutta sen sijaan menin isäni luokse ja aloin juoda kuin olisin juuri palannut sodasta.\nennen seuraavan päivän juhlia söin kokonaisen CVs-hyllyn verran ydintason dekongestantteja, antihistamiineja, limanohennuslääkkeitä ja päänsärkypillereitä. Taskuni olivat täynnä kasapäin kudosta, vielä enemmän Purellia ja varalääkkeitä sitä varten, että lääkkeet, joita käytin, loppuivat. Olin valmis.\nyritin päästä flunssan eteen tavalla, joka oli tuntunut sopimattomalta lentokoneessa. “Hei, olen morsiamen veli ja olen niin pahoillani, mutta minulla on flunssa”, sanoin useille ihmisille, joihin liittyisin jonain päivänä avioliiton pyhyyden kautta. Heidän vastauksistaan päättelin, että olin nyt törmäämässä kuin tuomittu seksuaalirikollinen oikeuden määräämällä tehtävällä ilmoittaa naapureille synneistäni.\noli hyvä, että kuuloni oli palannut, koska nyt pystyin täysin omaksumaan joka kerta, kun joku käski minun pysyä kaukana heistä, vitsailevaan sävyyn, joka ei ollut lainkaan vitsi. Muut olivat vielä suorasukaisempia. Heidän kasvonsa putosivat ilmoituksessani, ja sitten he yksinkertaisesti sanoivat itsestään selvänä asiana: “en halua sairastua.”Jokaista ihmistä kohti, joka hyväksyi kyynärpään ylävitosen, kaksi muuta käyttäytyi kuin olisin yrittänyt oksentaa verta suoraan heidän suuhunsa kuin tartunnan saaneet “28 päivää myöhemmin.”\non vain niin monta kertaa, että ihmiset voivat pitää juuri sinun läsnäoloasi vihamielisenä pahennuksena ennen kuin alat sisäistää heidän reaktioitaan ja ajatella: “Joo, ehkä olen valtava paskiainen, kun menen näin julkisesti ulos.”\njuhlien edetessä tunsin kuitenkin oloni helpommaksi valintojeni kanssa. Siskoni vaikutti ilahtuneelta, että olin lentänyt sisään, vaikka olin selvästi heikentynyt, ja hänen positiivisuutensa torjui kaikkien niiden ihmisten nettovaikutuksen, jotka näyttivät toivovan minun kuolleen kulutukseen. Lisäksi osa vieraista oli jopa lämmennyt minulle. Pidin terveen tyttöystäväni vierelläni kuin Hale ja kirkassilmäinen hiilikaivos kanarialintu todistamassa tartunnattomuuttani. Kun hän puuhasteli vuotava nenäni, kun olin keskellä tarinaa, ihmiset tuntuivat pitävän meitä “suloisina” eikä “inhottavina”.”Melkein jokaisen tällaisen hetken kuitenkin keskeyttivät orgasmiset ennen aivastusta naamaan tulleet naamaan ja minä työnsin pääni paitaan ja juoksin ulos yskivälle Jaguarille-vain saadakseni takapihalla juhlivien ihmisten vihat. “Hei”, joku aina sanoi, ” älä sairastuta meitä nyt, haha.”\nihmiset ovat luonnostaan itsekkäitä, ja se koskee myös minua. Huolimatta siitä, mitä pidin altruistisina syinä valtioiden väliselle lentoliikenteelle, oli totta, etten ollut kiinnostunut suuremmasta hyvästä. Niin paljon kuin halusinkin uskoa, että läsnäoloani tuijottavat ihmiset olivat säälimättömiä, he eivät olleet väärässä, kun katsoivat minua ilkeästi. Olin heille kiusallinen asia. Ehkä he olivat hieman yllättyneitä päiviä myöhemmin, kun he osoittautuivat, etteivät sairastuneet, mutta todennäköisemmin he unohtivat minut lopullisesti heti. Oli miten oli, ei ollut järkevää odottaa heidän rauhoittuvan pelkästä näkemisestäni, kun aivastin hyvin varovasti tai join pillereitä.\nvaikka flus voi olla yliluonnollisen sitkeä, tämä oli jo laantunut siihen mennessä, kun olin menossa kotiin juhlien jälkeisenä päivänä. Olin ottanut enemmän lääkkeitä kuin ennen, mutta pelkäsin yhä laskeutumistamme. Sen tietäminen, miten poskiontelotulehdukset reagoivat ilmanpaineeseen, sai minut vain hikoilemaan sitä mahdollisuutta, että paljon enemmän. Tiesin tarkalleen, mitä voisi tapahtua, ja hyväksyin sen väistämättömänä, ja valmistauduin pään puristuskipuun. Pelkäsin sitä yhtä paljon kuin ihmiset minua, kun he näkivät punoittavan nenäni tulevan. Vaikka kipu ei koskaan saapunut, jälkeenpäin en tuntenut pelkoa aiheettomaksi.\ntuon laskeutumisen jälkeen on ollut vain yksi flunssa-ja flunssakausi, enkä ole kohdannut lentokoneissa vielä yhtään sairastunutta. Seuraavan kerran joku saa flunssan lennollani, mutta se en ole minä. Ei enää koskaan. Aina kun se tapahtuu, odotan innolla, että pääsen kotijoukkueen kaikkien muiden kanssa ilmaisemaan kollektiivista inhoamme yhdessä.\nPrevious38 uhanalaista brasilialaista puulajia laillisesti kaupan, huonosti seurattu: tutkimus


Ulkoiset ominaisuudet - Philips BDM3275UP – 32 tuumaa ja 4K\nHardware.fi > Artikkelit > Philips BDM3275UP – 32 tuumaa ja 4K > Ulkoiset ominaisuudet\nNäyttö on pakattu tiiviiseen styroksipakkaukseen jalusta irrotettuna, ja pakkauksen mukana tulee tarvittava DisplayPort-johto, HDMI-johto sekä USB 3.0 upstream-johto USB-hubia varten. Myös VGA ja DL-DVI -johdot tulevat mukana, mutta nämä eivät tue näytön 4K-maksimiresoluutiota.\nBDM3275UP on ulkoasultaan hillityn näköinen ja perinteinen ammattikäyttöön suunnattu näyttö, ja ainoa designin osalta merkittävä maininta löytyy alareunan tyylitellyn harjatun alumiiniosion osalta. Kookkaana paneelina sen jalusta on jykevä, ja se kiinnitetään VESA-kiinnikkeisiin neljän ruuvin voimin, tai vaihtoehtoisesti jalustan voi jättää suoraan laatikkoon jos näytölle löytyy 100x100 VESA-tuettu kiinnike omasta takaa. Mukana tuleva jalusta on kuitenkin laadukas ja tarjoaa kaikki tarvittavat säädöt kuten 180 mm korkeussäätö, 90 asteen pivot, 170 asteen kääntö ja -5/20 asteen kallistus. Koko paketilla on painoa 10,9 kiloa, ja ilman jalustaa 7,94 kiloa.\nHDMI 2.0 -liitäntä tukee 3840x2160-resoluutiota 60 Hz maksimitaajuudella ja 8-bittisillä väreillä. Täyttä 10-bittistä 4K:ta tukee vain DisplayPort-liitäntä, joten jos paneelin 10-bittisyys on merkittävä ominaisuus ostopäätöstä tehtäessä, HDMI 2.0 -liitännän läpi sitä ei ole mahdollista hyödyntää.\nItse paneeli on mattapinnoitettu, joten se sopii paremmin huoneisiin, jossa esimerkiksi ikkunoista tuleva valo vaivaisi glossy-tyyppistä kiiltäväpintaista paneelia. Mattapinnoite on kuitenkin sen verran kevyt, ettei se juuri kristallisoi esimerkiksi kirkasta valkoista.


Power Park paketti & Hotel Vallonia - Wasaline\nSupertarjous Power Park paketti ja Hotel Vallonia\nTartu tilaisuuteen ja varaa yksi edullisimmista Power Park paketeistamme.\nMajoitu Vaasassa ja nauti kaikesta mitä kesäisellä Vaasalla on tarjota shoppailun, ravintoloiden, rantojen ja yöelämän muodossa.\nYövytte miellyttävästi Hotel Vallonia hotellissa Vaasassa. Pakettimme yhdistää kaiken tämän päivään Suomen suurimmassa huvipuistossa, Power Parkissa, josta löydätte vauhdikasta ja viihdyttävää tekemistä kaikille perheenjäsenille iästä riippumatta. Power Park sijaitsee vain tunnin ajomatkan päässä Vaasasta ja tarjoaa taatusti kesän mahtavimmat elämykset koko perheelle. Huomaa että Vaasan ja Power Parkin välillä ei kulje julkista liikennettä.\nHintaesimerkkiin sisältyy matka koko perheelle (kaksi aikuista ja kaksi lasta) mukaanlukien meno-paluu Wasa Expressillä, 1 yön/ 2 yön majoittuminen Hotel Vallonia hotellissa sekä yhden päivän rannekkeet kaikille huvipuisto Power Parkiin, paketin hintaan sisältyy myös henkilöauto.\nVaraa nyt kotisivujemme Online-varauksesta tai puhelimitse numerosta +46 90 185200.\nVaratessasi käytä tuotekoodia: POWERVALL\nPower Park tarjoaa tekemistä kaikenikäisille ja kaikkiin makuihin. Huvipuiston laitteiden lisäksi alueelta löytyy Go-kart ratoja sekä sisätiloissa että ulkona, hevoskeskus ja 5D-elokuvateatteri. Lue lisää Power Parkista täältä\nPower Parkin aukioloajat ja poikkeudet aukioloaikoihin tulevana kesänä löydät täältä\nPakettimme on varattavissa kaikkina viikonloppuina ajanjaksolla 16.8 – 1.9.2019\nalk. 4202 kr\n2 aikuista + 2 lasta & henkilöauto meno-paluu, 2 yön majoitus Hotel Vallonia ja päivärannekkeet Power Parkiin.


Vihreille sopisivat uudet vaalit | Vihreä Lanka\nPääministeri Sipilän ei kannata odottaa vihreistä auttavaa kättä pelastamaan hallituksen.\nLähitunteina tai viimeistään huomenna selviää potkitaanko perussuomalaiset ulos hallituksesta tai lähtevätkö he sieltä itse. Todennäköisyys hallituksen hajoamiselle on suuri.\nKokoomukselle on liian suuri imagohaitta tehdä yhteistyötä ihmisoikeuksista pilaa tekevän ja kansainvälistymistä aktiivisesti vastustavan uuden perussuomalaisjohdon kanssa.\nSipilä ja Orpo tarvitsevat uusia tukijoita hallitukselle ja varmasti kysyvät asiaa myös vihreiltä. Vastaus on selvä: vihreillä ei ole mitään voitettavaa sillä, että se menisi mukaan Sipilän ja Orpon politiikkaan. Päinvastoin, iso osa vihreiden kannatuksen kasvusta on tullut oikeistohallituksen toimien vastustamisesta.\nLinjaan ei vaikuta se, että vihreiden puheenjohtaja vaihtuu viiden päivän kuluttua. Kukaan kuudesta puheenjohtajakandidaatista ei halua Sipilän hallitukseen.\nOsa ehdokkaista olisi valmis neuvottelemaan keskustan ja kokoomuksen kanssa, mutta jokainen ehdokas haluaisi mieluummin ennenaikaiset eduskuntavaalit.\nSe on ymmärrettävää. Vihreillä on puolueista eniten voitettavaa, jos järjestetään ennenaikaiset eduskuntavaalit. Puolueella on takanaan menestyksekkäät kuntavaalit. Vaalien jälkeen vihreiden kannatus on noussut ennätyslukemiin.\nUseimmat muut puolueet menettäisivät kannatustaan ennenaikaisissa vaaleissa. Tämän on huomannut myös demarien Antti Rinne. Aiemmin hän uhosi, että demarit menee hallitukseen vain uudein vaalien kautta. Nyt kun puolueen kannatus laskee, on arvio varovaisempi.\nPaljon menettettävää olisi myös keskustalla ja vielä toistaiseksi gallupien valossa perussuomalaisilla. On vaikea arvioida, millaisen kannatuksen Jussi Halla-aho ja hänen nuivan siipensä valtaama puolue keräisi.\nKäytännössä uudet eduskuntavaalit järjestettäisiin aikaisintaan alkusyksyllä.\nVihreiden puheenjohtajaehdokkaat eivät halua Sipilän hallitukseen 11.5.2017


Lenovon tehokas ja edullinen X1 Carbon 3rd Gen tietokone. Tietokone on siis käytetty, eli se sisältää pieniä kosmeettisia jälkiä, mutta toimii 100% normaalisti ja tarjoamme tietokoneelle vielä 12kk takuun, joka hoituu suoraan meidän kauttamme. Lenovon X1 Carbon on suunniteltu yrityskäyttöön, jonka vuoksi se onkin varustettu normaalia marketti konetta paremmilla ominaisuuksilla ja osat ovat kestävämpiä. Tietokoneessa on Intelin tehokas Core i5 prosessori, 4GB keskusmuistia ja 128GB nopea SSD kovalevy, joiden avulla tietokone käynnistyy nopeasti ja avaa vaivatta sovellukset.\nKäyttö on mukavaa, sillä tietokoneessa on kirkas ja tarkka 14 tuumainen LED näyttö, jossa on Full HD 1920 x 1080 resoluutio. Muihin ominaisuuksiin kuuluu totta kai langaton netti, bluetooth sekä kattavat liittimet, kuten telakointi, kolme USB 3.0 liitintä ja HDMI yhteys. Lenovo X1 Carbon on ehdottomasti omassa hintaluokassaan parasta, mitä on saatavilla. Tietokoneen mukana toimitetaan AC verkkovirtalaturi ja tietokone on heti valmis käyttöön! Tietokoneella on 12kk takuu, joka hoituu suoraan meidän kauttamme.\n4GB DDR3L SDRAM keskusmuistia 1600Mhz nopeudella


Kuvien tarinaa: Närhi...\nArja L 18. joulukuuta 2013 klo 15.28\nHieno kuva hienosta linnusta! Meillä käy kaksi närheä vaihtelevasti, välillä monta kertaa päivässä ja sitten ilmeisesti käydään muissa ravintoloissa ja taas palataan. Minusta närhi on yksi Suomen kauneimmista linnuista.\nSirpa 18. joulukuuta 2013 klo 22.09\nIhan joka päivä tätä komistusta ei näe, nyt viihtyi sen verran, että ehdin muutaman kuvankin napata. Kaunis väritys hällä on.\nJoop Zand 18. joulukuuta 2013 klo 16.09\nVery nice bird and good photographed.\nritva 18. joulukuuta 2013 klo 16.37\nKyllä on hieno kuva hienosta linnusta.Kiireetöntä joulun odotusta Sirpa.♥\nSirpa 18. joulukuuta 2013 klo 22.10\nEi nyt itsekään turhaan kiirehtinyt :)\nmama 18. joulukuuta 2013 klo 16.39\nNuo siniset ruudut linnussa ovat piristävät :)\nSirpa 18. joulukuuta 2013 klo 22.11\nNiinpä, on monenlaista kuviota ja väriä.\nMinttuli 18. joulukuuta 2013 klo 18.07\nHyvä toivotus komealta linnulta! Upean kuvan sait:)\nSirpa 18. joulukuuta 2013 klo 22.14\nAivan kuin olisi halunnut, että kuvaapa nyt...;)\nSisko 18. joulukuuta 2013 klo 18.26\nNärhi on komea lintu, hyvin otettu kuva.\nSirpa 18. joulukuuta 2013 klo 22.15\nIso ja komea, ääni ei vain niitä kauneimpia :))\nOur photos 18. joulukuuta 2013 klo 19.06\nBeautiful is the bird!\nSirpa 18. joulukuuta 2013 klo 22.18\nIrma 18. joulukuuta 2013 klo 19.47\nNärhi on kaunis värikäs lintu :)\nSirpa 18. joulukuuta 2013 klo 22.19\nmattisaisa 18. joulukuuta 2013 klo 21.50\nOn se varislinnuksi värikäs, hyvä poseeraus närheltä\nSirpa 18. joulukuuta 2013 klo 22.21\nEsiintyi kuin paraskin mennekiini :)\nMillin 18. joulukuuta 2013 klo 22.29\nKaunis kuva kauniista linnusta!\nSirpa 19. joulukuuta 2013 klo 10.40\nseijastiina 19. joulukuuta 2013 klo 5.28\nKomea on hän, hyvä kuva.\nTykkään noista tipuista ♥\nSirpalle hyvää torstaita.\nSirpa 19. joulukuuta 2013 klo 10.43\nTipusten touhuja on ihan kiva seurailla ja paljon niitä tulee kuvattuakin.\nKiitos Seijastiina, torstaita sinullekin<3\nM 19. joulukuuta 2013 klo 8.03\nNärhestä ei ole kovin paljoa kuvia näkynytkään. Hieno kuva.\nEikös närhi ole kovin arka lintu. Onnistunut kuva todella!\nSirpa 19. joulukuuta 2013 klo 10.45\nArka on, mutta pääsin salaa ikkunan takaa kuvaamaan.\nSusuPetal 19. joulukuuta 2013 klo 12.31\nIhan varteenotettava tervehdys kaunisväriseltä linnulta: leppoisaa joulun odotusta!\nSirpa 19. joulukuuta 2013 klo 16.35\nOlen noudattanut kiitettävästi ohjetta :))\nweekend et coup de brosse 19. joulukuuta 2013 klo 13.02\nSirpa 19. joulukuuta 2013 klo 16.50\nThank you a lot, weekend et coup de brosse.\nIrja Viirret 19. joulukuuta 2013 klo 14.10\nOi mikä närhien närhi!!!Olet onnistunut kuvaamaan sen HIENOSTI. Se näyttää ihan poseeraavan Sinulle joulunkunniaksi. Kivaa joulunaikaa Sirpalle:)\nSirpa 19. joulukuuta 2013 klo 16.51\nHiukan tuli tunne, että todella halusi tulla kuvatuksi, vaikka totuus on, että ei huomannut minua :)\nPÄIVI 19. joulukuuta 2013 klo 15.54\nOi että miten ihana kuva..kaunis on lintunen.\nAika mennyt niin rientäen että joulu jo ovella.\nOikeen ihanaa joulun aikaa sinulle!\nSirpa 19. joulukuuta 2013 klo 16.52\nIhanaa joulunaikaa sinullekin.\nsylvi 19. joulukuuta 2013 klo 23.00\nKiitos samoin sinne sinulle rauhallista Joulun-aikaa.♥\nSirpa 20. joulukuuta 2013 klo 8.20\nAINA 20. joulukuuta 2013 klo 5.53\nVoi ihana!! tuota en ole linssilleni saanut, on se niin arka menijä.\nSirpa 20. joulukuuta 2013 klo 8.29\nYleensä närhi vaistoaa, samoin kuin harakkakin kuvaajan ikkunan takaa, mutta tämä antoi minun ottaa monta kuvaa.\nTunteillen 20. joulukuuta 2013 klo 17.14\nUpea kuva ja kauniit värit!\nRauhallista ja mukavaa joulunaikaa.\nSirpa 20. joulukuuta 2013 klo 19.58\nJoulu taidetaan viettää ilman lunta.\nFamu falsetissa 20. joulukuuta 2013 klo 17.46\nKomea on närhen puku! En ole onnistunut närheä näkemään tänä talvena.\nSirpa 20. joulukuuta 2013 klo 20.04\nTämä käy aika usein esittäytymässä.\nKiitos Famu falsetissa,\n♥ Łucja-Maria ♥ 20. joulukuuta 2013 klo 17.59\nDEAR SIRPA !\norvokki 20. joulukuuta 2013 klo 21.22\nKomea lintu tuo närhi. Ja kun sitä ei niin usein tapaa, on se myös eksoottinenkin. Vaikka kamala ääni sillä on.\nSirpa 21. joulukuuta 2013 klo 8.01\nVähemmänhän meillä noin värikkäitä lintuja vapaana lentelee. Ääni ei kyllä korvia hivele;)\nKukkaiselämää 20. joulukuuta 2013 klo 21.26\nNärhi on todella kaunis lintu, jolla on todella ruma ääni.. ;O)\nSirpa 21. joulukuuta 2013 klo 8.04\nEi pääse närhi ihan ylpistymään, kun ei ole täydellinen ;))\nNimetön 21. joulukuuta 2013 klo 8.25\nOnpa todella kaunis lintu :) ihanaa joulun aika sinulle !\nSirpa 21. joulukuuta 2013 klo 9.43\nKiitos Maija Myrskyluoto. Tervetuloa lukijakseni, toivon, että viihdyt kuvieni parissa.\nVikki 21. joulukuuta 2013 klo 21.49\nKyllä hän on kaunis!\nEi ole onnistanut tämän kuvaus vieläkään vaiika vähältä piti tilanteita on ollut :)\nSirpa 22. joulukuuta 2013 klo 9.09\nKaunis on, kivalta tuntui, kun sain sen kuviini.\nEvanir 22. joulukuuta 2013 klo 3.42\nSirpa 22. joulukuuta 2013 klo 9.12\nThank you for your comment Evanir.\nOur photos 22. joulukuuta 2013 klo 5.16\nSirpa 22. joulukuuta 2013 klo 9.13


Joulukalenterin luukku 23: Kalenterisuklaat - Pullahiiren leivontanurkka\nyhtään ihmettele, jos näyttävät. Suklaakalenterit on olleet lähes\ntulkoon niin kauan kuin muistan tuollaisia saman tapaisia. Onhan nykyään\nvaihtoehtojakin, mutta nämä peruskalenterit ovat pysyneet jokseenkin\nsamoina. Meillä kuopus tyhjensi oman kalenterinsa jo ensimmäisen viikon\njälkeen, joten äidille jäi heti materiaalia tämän luukun tekemiseen…\nOtin kyllä jo viime vuonna nuo kalenterien sisälmykset talteen, mutta en\nkerinnyt niitä käyttämään…\nkalenterin sisäosa ja kuivaa hyvin. Paloittele suklaa pieneksi ja\nsulata vähän kerrassaan mikrossa tai vesihauteessa sekoitellen. Kun\nsuklaa on lähes sulanut, niin ota se pois lämmöstä ja sekoittele niin\nkauan, että kaikki suklaa on sulaa. Nostele suklaa pursotinpussiin tai\npapastepussiin ja leikkaa kulma auki.\nsuklaa adventtikalenterin sisämuoviin, jossa on suklaapaikat\nkuvioineen. Nosta jääkaappiin jähmettymään. Jähmettynyt suklaa lähtee\nkauniisti pois muotista hieman takaa painamalla. Jos suklaa ei lähde\nkauniisti vaan pinta on mattainen ja söhryinen, niin laita suklaat\ntakaisin kylmään ja kokeile hetken päästä uudestaan.\nmeinasin viritellä tästä vielä uuden kalenterin ja pääsinkin aika\npitkälle askartelussa, mutta niin valmis se ei ole, että sitä täällä\nvielä näyttelisin… Ehkäpä jonain päivänä näettekin sen valmiina, jos\nse joskus valmistuu… Nämä ovat kyllä huomattavasti paremman makuisia\nkuin ne alkuperäiset kalenterin suklaat! Niin ja kierrätys kunniaan\nJa, kyllä… Muidenkin lasten kalenterit on jo tyhjennetty samaisen kuopuksen toimesta…\nEdellinen reseptiJoulukalenterin luukku 22: Joulusinappi\nSeuraava reseptiJoulukalenterin luukku 24: Glögi panna cotta


taustalla olevat riskit itsehoitoon liittyy myös määräämisoikeuksien käyttö muihin kuin perussäännössä määrättyihin tarkoituksiin eli potilaiden hoitoon. Farmaseuttien velvollisuus täyttää lääkemääräykset täydentää lääkäreiden kykyä määrätä, ja […]\ntietoja Avalon University School of Medicine (AUSOM) Avalon University School of Medicine (Ausom) sijaitsee kauniilla ja ainutlaatuisella Curacaon saarella Karibialla aivan Venezuelan rannikolla. Yliopisto perustettiin […]\nkylkiluiden välinen hermokatkos sijaitsee kylkiluiden alla ja antaa tuntoaistin selän ja rintakehän alueelle. Intercostal hermo lohko menettely suoritetaan diagnostinen menettely tai kivun hoitoon vyöruusu, kylkiluun […]\nJimmy Edwards, kiusattu ja piinattu teini, joka oli aikoinaan läheinen ystävä Lucas Scottin (Chad Michael Murray), Skills Taylorin (Antwon Tanner) ja Mouth McFaddenin (Lee Norris) […]\n2021 SCI-sopimus on peruttu COVID-19: n vuoksi. Katso lisätietoja alta. Tietoa vuoden 2022 tapahtumasta tulee pian! laajalti pidetty ”Ultimate Sportsmen ’ s Market” | Helmikuu […]\nsataako tänään? Monet olisivat sanoneet: ”uhhhh…”Mutta miksi et laittaisi sadetakkia yllesi ja menisi ulos leikkimään sateessa? Se on todella hauskaa, ja tunnet olosi raikkaaksi jälkeenpäin-luota […]\nJim Carrey on tunnettu tajunnan räjäyttävistä slapstick-esityksistään, ja hän on impressionisti, elokuvatuottaja, käsikirjoittaja, koomikko ja kanadalaistaustainen näyttelijä. Kaksinkertainen Golden Globe-voittaja nousi kuuluisuuteen näyttelijänä televisiosarjoissa Living […]\nOletko menossa ulos ostamaan ensimmäinen erä kalaa lemmikkejä? Harkitsetko kalankasvatusta harrastuksena? Nyt olet ajatellut kuljettaa kaloja lemmikkikaupasta tai, jos olet kiinni yksi, kysymys, joka häiritsee […]\njos kysyt keneltä tahansa oman vaikuttajakampanjansa johtaneelta markkinoijalta, huomaat, että yksi haastavimmista ja aikaa vievimmistä osista on löytää alallesi sellaisia vaikuttajia, jotka todella täydentävät brändiäsi. […]\n” tämä päivä on käännekohta Sidecarille, kun valmistaudumme lopettamaan kyyti-ja toimituspalvelumme, jotta voimme työstää strategisia vaihtoehtoja ja luoda pohjaa seuraavalle isolle asialle”, toimitusjohtaja Sunil Paul […]\n1 2 3 … 874 Seuraava »


Ulkoministeriö: Vakavasti otettavia vakoiluyrityksiä kuukausittain - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nUlkoministeriö: Vakavasti otettavia vakoiluyrityksiä kuukausittain\nKotimaa Julkaistu 13.01.2016 18:51\nSuomen ulkoministeriötä kohtaan tehdään kohdennettuja verkkohyökkäyksiä muutamia kuukaudessa. Vuonna 2013 paljastuneen vakoilun taustalla oli Ylen mukaan venäläisryhmä. Tapausta tutkiva Suojelupoliisi ei vahvista tietoa.\nUlkoministeriön tietohallintojohtajan Ari Uusikartanon mukaan ministeriössä torjutaan jatkuvasti verkkovakoiluyrityksiä.\n– Vakavampia yrityksiä on varmasti muutamia kuukausittain. Vakava yritys on sellainen, että se on selvästi kohdennettu nimenomaan ulkoasiainhallintoon tai tiettyihin henkilöihin meillä, Uusikartano sanoo.\nKohdennettujen vakoiluyritysten määrä ei Uusikartanon mukaan ole lisääntynyt, mutta ne ovat entistä taitavampia. Hyökkääjillä on aiempaa useammin käytössään valtiollisen tason resurssit, ja metodit muuttuvat jatkuvasti.\n– Hyvin nopeaahan kehitys on tällä rintamalla. Torjuntakykymme on niin hyvä kuin voidaan rakentaa. Sataprosenttista ei voida tehdä, Uusikartano huomauttaa.\nSupo ei vahvista Venäjä-yhteyttä\nMTV Uutiset paljasti syksyllä 2013, että Suomen ulkoministeriö oli vuosien ajan ollut laajamittaisen verkkovakoilun kohde. Vakoilusta epäiltiin tuolloin tuoreeltaan Venäjää ja Kiinaa, mutta viranomaiset eivät tätä vahvistaneet.\nYle uutisoi tänään, että vakoilun taustalla olisi ollut Turla-niminen hakkeriryhmä, jonka epäillään saavan rahoituksensa Venäjän valtiolta.\nUlkoministeriön vakoilun tutkinta on edelleen kesken Suojelupoliisissa. Se ei vahvista Ylen tietoja.\n– Niin tarkkaa tietoa meillä ei vielä ole valitettavasti antaa, että voisimme varmasti vahvistaa tai kiistää mitään näitä julkisia arvioita tekijästä, ylitarkastaja Tuomas Portaankorva sanoo.\nTietohallintojohtaja Ari Uusikartanon mukaan vuonna 2013 paljastuneessa vakoilussa on kuitenkin elementtejä, jotka viittaavat Turla-ryhmään.\n– Malli on sellainen, jota on esimerkiksi Turla-ryhmän yhteydessä käytetty, Uusikartano toteaa.\nPakkasen, lumen ja tuulen luja liitto nujertaa urheimmankin junan Sympaattinen video: Norppa jäi jäälle avannon jäädyttyä – kalastaja pelasti


Perusopetus - Uuraisten kunta\nMe ollaan tulevaisuus\nPerusopetus on maksutonta yleissivistävää koulutusta. Peruskoulu kestää yhdeksän vuotta ja se on tarkoitettu lapsille, jotka ovat iältään 7—16-vuotiaita.\nJokainen Suomessa vakinaisesti asuva lapsi on oppivelvollinen. Tämä koskee myös Suomessa vakituisesti asuvia maahanmuuttajataustaisia lapsia. Oppivelvollisuus alkaa vuonna, kun lapsi täyttää seitsemän vuotta, mutta on mahdollista aloittaa koulu myös vuotta aiemmin tai myöhemmin. Oppivelvollisuus päättyy, kun perusopetuksen 1 – 9 luokat on suoritettu tai kun koulun aloituksesta on kulunut kymmenen vuotta.\nOpetusryhmät muodostetaan vuosiluokittain. Kuuden ensimmäisen vuoden aikana opetusta antaa yleensä luokanopettaja, joka opettaa kaikkia tai useimpia aineita. Vuosiluokille 7-9 opetus on tavallisesti aineenopetusta, jolloin eri oppiaineita opettavat aineenopettajat.\nPerusopetuksen järjestämisestä vastaa Uuraisten kunnan perusopetuspalvelut. Opetushallitus päättää opetuksen tavoitteista ja keskeisistä sisällöistä vahvistamalla opetussuunnitelman perusteet, joiden pohjalta jokainen opetuksen järjestäjä laatii paikallisen perusopetuksen opetussuunnitelman.\n040 589 1277


Ihmisiä mäyräkoirien nurkissa: Aivopieruja\nMirkku 31. heinäkuuta 2012 klo 18.56\nTuo kirjahyllyjuttu saattaisi ihan oikeasti tapahtua. Minä en ainakaan hämmästy enää mistään, mihin nuo elikot pystyvät. Mäyräkoira on kertakaikkiaan mystinen olento!:)\nMaria, mäyräkoirien ihminen 31. heinäkuuta 2012 klo 20.06\nMä kanssa olen sitä mieltä, etten todellakaan hämmästy enää mistään! :) Ihan oikeasti olen joutunut katselemaan ihan toisella tavalla huushollin läpi kuin Alphonsen ollessa pentu, että mitä kaikkia kivoja askelmia täällä onkaan joita Aslan voisi hyödyntää...Tuokin, että se ponkaisee keittiön ikkunasta pihalle on vain ajan kysymys...Alphonse on niin lyhyt, ettei ylety, eikä halua ylettyä. Aslan sen sijaan on asia erikseen...\nMarja-Leena 31. heinäkuuta 2012 klo 19.37\nAslan kuuluu kanssa nähin sitkeistä sitkeimpiin mäyräkoiriin mitä ilmeisimmin. Minun täytyy oikein kertoa, miten se Ossi pääsi siitä lapsiportistamme. Se ei suinkaan avannut porttia, vaan kampesi itsensä ensimmäisen pienan ja porraskaiteen välistä läpi. Rako on 11,5 senttiä. Tiedän, kun olen joskus mitannut sen. Pienojen väli taas on 10 senttiä. Ossi on myöskin tullut siitä lapsiportista sen ollessa suljettuna muovikauluri kaulassaan. Älä siis hämmästy, jos joskus löydät sen sitkeämmän veijarin kirjahyllyn päältä:) M-L ja Ossi\nMaria, mäyräkoirien ihminen 31. heinäkuuta 2012 klo 20.08\nAhaa, ok...juu, meillä Alphonse sulloi itsensä rappusten pienojen välistä portaille ollessaan hoikka pentu. Aslan, onneksi (!!!) pelkäsi rappusia pienenä. Nyt sitten ottaakin vahinkoa takaisin ja kiipeilee ties missä.\nMutta, en tosiaan hämmästyisi vaikka Aslan löytyisi joskus roikkumasta esim. kattolampusta, se on ihme apina, eivätkä lyhyet jalat ole sille todellakaan mikään hidaste. Kumma hemmo :)\nArttu 31. heinäkuuta 2012 klo 19.46\nSisustus menee kyllä koko ajan uusiks koirien kanssa (nahkajakkara lasipöydällä, heh ;)\nKonstikkaista koirista tulee kesällä vielä kummallisempia. Tosin Aslan voisi jo alkaa talviunille, se on ilmeisesti tehnyt temppuja enemmän kuin keskiverto mäyräkoira elämänsä aikana :)\nVauvaa on tietty päästävä nuolaisemaan, se on selvä! Tai sitten hankittava oma ;D)))\nMaria, mäyräkoirien ihminen 31. heinäkuuta 2012 klo 20.11\nTäällä on kohta pultattu keittiön tuolitkin lattiaan kiinni ettei Aslan pääse käyttämään niitä askelmina kavutessaan pöydälle...vaikka se kyllä hyppää vauhditta aivan älyttömän korkealle, joten pöydälle hyppääminen ei ole sille temppu eikä mitään. Oikeasti se ei tarvi siihen mitään tuoleja, mutta toivon ettei se hoksaa sitä ;)\nAlphonsella on vauvakuume! :D Äsken pienin sukulainen vieraili meillä ja olisitpa nähnyt miten mäyräkoiran sydän taas suli <3 Se on niin hellyttävää kun näkee miten Alphonse palvoo noita vauvoja =)\nruu ▾ 31. heinäkuuta 2012 klo 19.48\nHihihii, voi että, tuo kotipihareviirin ulkopuolelle-vierailu on meille (=koiralle) myös tuttua puuhaa. Se ei ole meistäkään niin kovin hauskaa, kuin koirasta.\nTeidän blogissa on aina niin hauskoja juttuja teidän karvamakkaroista, tykkään.\nMaria, mäyräkoirien ihminen 31. heinäkuuta 2012 klo 20.12\nKarkugeeni on joillakin koirilla selkeästi olemassa ;) Kiva, että tykkäät blogista, tosi mukava kuulla! :)\nHanne 31. heinäkuuta 2012 klo 22.04\nKuinkas minusta tuntuu nyt selvästi siltä, että tuo nakkikaksikko on oikea älynpesä, kumpikin omalla tavallaan. Ei ole aivosolut tyhjäkäynnillä, vaikka se naisihminen ehkä joskus sellaistakin rohkenee epäillä...\nMaria, mäyräkoirien ihminen 1. elokuuta 2012 klo 17.21\nSitä voisi suunnata johonkin rakentavaan, sitä häälyvää älyä ;) Ajatteles, jos sen energiamäärän mikä noissa nuorissa koirissa on, voisi valjastaa johonkin yleishyödylliseen...hmmm...pitäisikö opettaa ne siivoamaan...? ;)\nSunan 31. heinäkuuta 2012 klo 22.07\nKyllähän kuulostaa tutulta ongelmalta tuo vuorikauriin leikkiminen. Meillä on junnu löydetty mm. useaan otteeseen ruokapöydältä (vaikka KAIKKI tuolit on tiiviisti pöydän alla), tiskipöydältä (sinne sentään ollaan menty tuolia pitkin) sekä saunan ylälauteelta. Yllättäen neiti ei sitten omatoimisesti pääse poistumaan mistäkään näistä paikoista ja sen metelin määrän voit varmasti kuulla korvissasi :D\nMaria, mäyräkoirien ihminen 1. elokuuta 2012 klo 17.23\nJännä homma, tiedän aika monta sellaista tapausta jossa kahden koiran perheessä nimenomaan junnu on se kiipeilijä. Onkohan tässä jokin yhteinen nimittäjä (nuorempi vetää piirun verran paremmaksi kuin vanhempi?:) vai sattumastako kyse?\nAi teillä Stella pitää sitten älämölöä, että tajuatte nostaa neidin lattialle? :D Meillä Aslan on vaiti kuin hauta...ei halua että jää kiinni ja sitten kun jää, niin häntä vispaa ihan vimmatusti ja alkaa piehtaroida selällään ihan tohkeissaan :D Johtuu varmasti siitä, että se tietää et meitä naurattaa (salaisesti ja hiljaisesti, mutta naurattaa kumminkin!:)\nEllieli 31. heinäkuuta 2012 klo 22.29\nAlfons: Mitä, ei yhtään empatiapistettä emännältä? Ei kannustusta, ei mitään? Voihan surkeus. Ja sähän sentään jätit ne murot rauhaan ja vaan ihan pikkasen lipasit sitä vauvaa. Mihin on tämäkin maailma mennyt kun kukaan ei enää kannusta pientä mäyräpoikaa oma-alotteisuuteen? Oma-aloitteisuus kunniaan!!!\nMaria, mäyräkoirien ihminen 1. elokuuta 2012 klo 17.25\nJuuei, ei empatiaa, tyly peli! :) Tällä kertaa eväät jäivät syömättä, mutta sehän ei tietenkään estä yrittämästä uudestaan taas heti sopivan tilaisuuden tullen...*huokaus*. Niin kauan meni hyvin kunnes koirakaveri alkoi kanssa viihtyä tuossa naapurien takapihalla ja samalla lamppu synttyi Alphonsen päässä kun muisti, että kaverillahan on einekset kotonaan aina kupissa, koska osaa annostella ruokansa eikä syö niin kauan että taju menee, kuten meillä varmasti kävisi :D\nLaura ja Mauri 31. heinäkuuta 2012 klo 23.25\nHehee, Alphonse on kyllä hellyyttävä tapaus; Mr Cool joka kuitenkin karkailee vauvojen vuoksi! Ajatus Aslanista säntäämässä tuulispäänä aivan toiseen suuntaan saa kyllä nauramaan ääneen - kuin myös mental image näystä "mäyräkoirakoriste" keskellä ruokapöytää :-))) Uskomatonta miten kaksi noinkin läheistä sukulaispoikaa voi olla niin kahden ääripään persoonia! Ps: tuo Alphonsen "häivy ihminen" kuva on se yleisin reaktio Maurilta aina kuvaustilanteessa, näytti siis todella tutulta asennetta myöten... :-)\nMaria, mäyräkoirien ihminen 1. elokuuta 2012 klo 17.29\nAlphonse on aika epeli...näkisitpä kun se hoksaa tietynlaiset vaunut ulkona =) On se aika koomista, että vauvat ovat 'se' juttu sille :)\nMäyräkoirakoriste on pysynyt lattiatasolla, onneksi! :) Mua kyllä hirvittää tuo sen kiipeilyinto, että mitäs jos hyppää sitten jostakin korkealta ja se on tassumurtuma tms. Millä tuotakin estää kokeilemasta kaikenlaista kun Aflonsin kanssa ei ole ollut koskaan vastaavaa ongelmaa, niin en edes osannut sitä odottaa että tuo toinen tomppeli sitten haluaa mahdollisimman ylös.\nAlfie on ollut kärsivällinen ja hyvä blogikoira; on aina poseerannut hienosti, mutta viime aikoina alkaa huokailu kun otan kameran esille :D Nyt on Aslan koulutuksessa ja monesti tapittaa kameraa hienosti, vakavana ja hievahtamatta kun otan kuvaa <3\nPaloma 1. elokuuta 2012 klo 8.51\nKiipeäminen - on meillä ainakin Saran toinen nimi :) en yllättyisi ollenkaan jos teiltä löytyy koira kirjahyllystä ;) Meillä se ainakin kulkee Saralla suvussa . Ei aamupalaa ilman tuijottavaa nakkia ;)\nMaria, mäyräkoirien ihminen 1. elokuuta 2012 klo 17.30\nMiten teillä Sara, onko koskaan pudonnut/hypännyt mistään aivan liian korkealta vai odottaako ihmistä pelastamaan itsensä? Heh, vai on tuo periytyvää, tuokin? :) Täytyypä tehdä galluppia, että löytyykö lähisuvusta samaa marakattigeeniä :)


Kirjahylly 65x38x200 cm / Vitriinit, kaapit ja hyllyköt - Kapeat vitriinit/kaapit (alle 110 cm) / juvikauppa.fi\nKapeat vitrii... 26 / 34\nKirjahylly 65x38x200 cm\nKirjahylly -kokonaisuus muodostuu seuraavasti:\n2) Yläosa-avohyllykkö (60x34x115/120 cm) Sis. 3 irtohyllyä.\nAvohyllykön pohjassa on 5 cm korkea sokkeli, joka lähtee irti ruuvit avaamalla. Sokkelin kanssa avohyllykön korkeus on 120 cm. Vinkki! Yläosa-hyllykön pohjaan voit lisätä huopatassut ennen paikalleen asettamista - näin alakaapin kansi säilyy siistimpänä.\nYläosa -avohyllykön voit sijoittaa joko alakaapin päälle tai voit kiinnittää sen seinäkaapiksi.\nJUVI- kirjahylly on täyspuuta (tervaleppää). Takaseinät on puuvaneeria. Kaapit ovat puusepän verstaalla valmiiksi kokoamia ja ne toimitetaan siis kokonaisina; 2 pakettia (alaosa-kaappi, yläosa-avohyllykkö). Tämä vitriinikokonaisuus myydään puuvalmiina eli pintakäsittelemättömänä. Sen voi itse maalata tai värjäyttää ammattimaalarilla.\nVitriini myydään ilman vetimiä, jolloin siihen voi kiinnittää haluamansa vetimet; tarvitaan 2 vedintä. Katso: juvikaupan vedin malleja.\nKustavilainen sängynpääty, 140 cm\nKysy lisää tuotteesta: Kirjahylly 65x38x200 cm


Laskujen välityspalvelulla kustannustehokkuutta laskutukseen - Vitec\nNOPEAA JA KUSTANNUSTEHOKASTA LASKUNÄLITYSTÄ\nLaskujen lähettäminen sähköisesti kasvaa jatkuvasti ja on ympäristöystävällistä. Laskunvälityspalvelulla voit lähettää samalla kertaa niin paperiset, sähköiset kuin suoramaksut.\nVINGO eLasku -laskunvälityspalvelu mahdollistaa kaikkien laskujen lähetyksen nopeasti ja luotettavasti. Samassa aineistossa siirretään suoramaksut, sähköiset ja paperiset laskut sekä sähköpostilaskut, eikä laskuttajan tarvitse käsitellä mitään erikseen.\nAsiakas saa lähetetyistä aineistoista aautomaattikuittaukset, jossa on eriteltynä laskutuskanavakohtaiset summat ja määrät. Palvelu sisältää myyntilaskujen arkistoinnin ja e-laskujen esilläpitoarkiston.\nLaskunvälityspalvelun käyttöönotto on nopea ja yksinkertainen. Käyttöönoton jälkeen kuluttaja-asiakkaiden e-laskupyynnöt noudetaan järjestelmään automaattisesti ja yritysasiakkaiden verkkolaskutiedot lisätään käsin. Muita toimenpiteitä ei tarvita sähköistä laskutusta varten.\nLiity palvelumme käyttäjäksi! Tyytäväiset asiakkaamme ovat saaneet niin materiaali- kuin työaikasäästöjä VINGO eLaskun ansiosta.\nLue VINGO-tuotteista ja toiminnastamme lisää blogistamme.\nHaluamme kuulla sinusta, niin voimme auttaa sinua saavuttamaan liiketoiminnan tavoitteesi.


EK arvioi uuden lakon maksavan jopa kaksi miljardia euroa – Häkämies pitää tiukasti kiinni kikystä | Lappeenrannan Uutiset\nEK arvioi uuden lakon maksavan jopa kaksi miljardia euroa – Häkämies pitää tiukasti kiinni kikystä\nElinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtaja Jyri Häkämies kokee kikyn olevan ratkaisevassa asemassa Suomen talouskasvun takaamisessa. Arkistokuva.\nPaperiliitto, Teollisuusliitto ja Ammattiliitto Pro ovat valmiina lakkoon 27. tammikuuta alkaen. Lakot kestäisivät jopa kaksi viikkoa. Työtaistelun suurin yksittäinen kiistakapula on kiky-tuntien kohtalo.\nElinkeinoelämän keskusliitto EK arvioi kahden viikon työtaisteluiden alentavan bruttokansantuotetta noin 500–600 miljoonaa euroa. EK:n mukaan liikevaihdolla mitattuna menetys olisi jopa 1,5–2 miljardin euroa.\nEK ilmoittaa huomioineensa laskelmissaan pelkästään työtaisteluiden kerrannaisvaikutukset, mutta ei pitkän aikavälin vaikutuksia esimerkiksi asiakassuhteisiin ja Suomen asemaan investointikohteena.\n– Näin laajoilla ja pitkäkestoisilla työtaisteluilla on väistämättä merkittäviä vaikutuksia paitsi tuotantoon myös verotuloihin. Jos lakot toteutuvat täysimääräisinä, verotulot voisivat laskennallisesti vähentyä noin 200 miljoonaa euroa, EK:n pääekonomisti Penna Urrila ilmoittaa liiton tiedotteessa.\nEK:n toimitusjohtaja Jyri Häkämiehen mukaan työtaistelussa kiistakapulana oleva kilpailukykysopimus ja sen muassaan tuomat työajan pidennykset ovat saaneet Suomen talouden ja työllisyyden kasvuun.\nHäkämies kokee, että nyt halutaan omilla päätöksillä tietoisesti heikentää Suomen työllisyyttä.\n– Toteutuessaan tämä massiivinen ja pitkäkestoinen lakko olisi jo toinen lyhyen ajan sisällä. Joulukuisen kolmen päivän lakon vaikutukset olivat jo noin 200 miljoonaa euroa, Häkämies ilmoittaa EK:n tiedotteessa.\n– Tämä lakko leikkaisi myös julkisen sektorin verotuloja ja siten heikentäisi hyvinvointipalvelujen rahoitusta. Tämän estämiseksi on tehtävä kaikki mahdollinen. Kiky-työajan pidennys sovittiin pysyväksi ja sellaisena sen tulee säilyä.\nEi muuten säily!Rupees\nEi muuten säily!Rupees sinäkin riistokapitalisti tekee vaan omia kikytuntejas.\notto68 13.1.2020 12.51\nTyöajaton ylempi toimihenkilö\nTyöajaton ylempi toimihenkilö, kuten Häkämies, on tehnyt kiky-tunteja jo kauan ennen kuin koko nimitystä oli edes keksitty. Jos vaihtoehtoina ovat kiky tai työpaikkojen katoamisen johdosta ajautuminen kilometritehtaalle, kumman valitset?\nHarakka 13.1.2020 13.21\nVuositulot n. 380 000€. Voin\nVuositulot n. 380 000€. Voin tuohon rahaan pitää KIKY- tunnit.\nbond007 13.1.2020 13.31\nLopputilin.No sitä ei ole\nLopputilin.No sitä ei ole tulossa,eikä mun alalle kikyäkään!Palkka juoksee minä en!!!Talkootyöt on erikseen!!\notto68 13.1.2020 13.49\nJOS, siis JOS Häkämiehen\nJOS, siis JOS Häkämiehen väite lakon hinnasta pitäISI paikkaansa, se osoittaisi EK:n täysin holtittomaksi ja vastuuntunnottamaksi. Tosin kansantaloustieteen asiantuntijat ovat KIKYn vaikutuksista ihan eri mieltä ja laskevat lakkojenkin kustannukset ihan toisin. Siten Häkämiehen väitteet eivät muutenkaan ja tälläkään kestaa pidä paikkaansa. // Aikuisten oikeastihan lakon aikana keskeytyksissä oleva tuotantohan korvataan sen jälkeen (ja osittain jo ennen sitä) joten vaikutukset ovat murto-osa Häkämiehen ja mudien työnantajapomojen laskelmista. // Omana pikku yksityiskohtanaan lakon ajalta ei makseta palkkaa joka näkyy myös palkkakustannusten alenemisena (jotka Eteläranta-10:ssä nähdään suurimpana turmiona menestykselle, siis heidän ja työnantajiensa).\nMyyryläinen 13.1.2020 13.40\nKansantaloudellisesti parasta on korkeat työntekijöiden palkat. Niistä saadaan heti 1/3 verotulona ulos, loput sähkö, tupakka, bensaverona alv lisäksi. Jos työtekijät pannaan tekemään ilmasita kiky työtä, verotuloja ei saada palkasta. Yritykset taas saa kikkailtua tuloksen näyttämään huonolta eli yrityksen tuloksista saa hyvässä lykyssä 1/10 verona ulos. Kansantaloudelle parempi korkeammat palkat kuin hyvä osinkotulos. Jos yrityksellä ei ole kilpailukykyä, niin konkurssiin, uusia yrittäjiä on tulossa tilalle kun markkinaa avautuu.\nJunthi 13.1.2020 15.13\nOn teollisuus laitosten oma\nOn teollisuus laitosten oma vika jos eivät ole varautunet lakoihin ja tehneet tavaraa varastoon niin että sieltä toimitukset toteutuu aivan normi tahtiin vaikka olisi kk lakko koska vaan. Kyllä joka firmalla tulisi olla varastossa toimitetavaa tuetetta aina vähitään kk toimituksiin ja samoin pitäisi tuotanon kaiki tarpeita ole varastossa vähtiäntään kk tuotanton tekemisen .. Näin ei lakot ei muutaakan häidiöt pysäytä tehdasta heti ja tavara kulkee tilajille vielä kk pysähtymisen jäkeenkin. Firmojen tule maksaa johtajile pienemät bonukset jo varsastot ei ole vähitään tuota kokoa. Johtajille maksetuilla miljonilakin saisi aika suuren varaston heti hoidetua,\nMasa 3333 13.1.2020 17.37\nMutta mitä tolla loppujen\nMutta mitä tolla loppujen lopuksi on väliä, koska tää maa vajoo paskaan joka tapauksessa.\nWilzu 13.1.2020 19.55\nEK ei ole enää\nEK ei ole enää työmarkkinaneuvottelujen sopijaosapuoli\nrane 13.1.2020 21.33\nMeneillään palkansaajien vaatimukset . Kunnilla ei kuulemma ole varaa maksaa palkankorotuksia hoitajille. Lääkäreitä sen sijaan houkutellaan palkankorotuksilla. Enemmistö arvostaa hoitajien työtä ja olisi valmis näiden palkankorotuksiin. Siinä vaiheessa kun palkankorotukset tulee rahoittaa kuntien veroprosenttia nostamalla, ei enää arvostetakaan raskasta kuluttavaa ja kaikille elintärkeää työtä.Kun kuntien asukkaista suurin osa tulee vieraista maista asumaan, elämään ja sairastamaan tulonsiirroilla .. kuinka näiltä tulijoilta voi ottaamitään veroja mihinkään lakisääteiseen palveluun? Veroprosentin nostolla Suomalaiset pääsevät maksamaan ulkomaalaisten hyvinvointia Suomessa. Vieraskielisten osuuden näkee esim. Terveyskeskuksissa: potilaat jonoissa puhuvat vieraita kieliä. Siinä riittää rahareikää. Ei Suomalainen pääse laadukkaaseen terveydenhoidon piiriin . Jalkoihin jää vieraskielisten joukosta. Kalliit yksityiset palvelut ainoa laadukas terveydenhoito maksajille. Maksaja maksaa maksamistaan eikä saa juuri mitään takaisin mitä valtio ja verottaja ryöstää.\nHanki 14.1.2020 09.37\nPois eurosta niin ei tarvitse\nPois eurosta niin ei tarvitse näistä riidellä.Valutta joustavaksi niin kuin Ruotsissakin joka on EU alueen kilpailukykyisin maa.\nTatu 14.1.2020 10.49\nSuomi.......orjatyövoiman luvattu kansakunta. Pärjää kohta Pohjois- Koreallekkin.\nhiihaa 14.1.2020 11.56


Tutkielman rakenne. Tellervo Korhonen. Tutki Hjelt-instituutti Kansanterveystieteen osasto - PDF Ilmainen lataus\nDownload "Tutkielman rakenne. Tellervo Korhonen. Tutki Hjelt-instituutti Kansanterveystieteen osasto"\n1 Tutkielman rakenne Hjelt-instituutti Kansanterveystieteen osasto Tutki\n2 Periaatteet tieteellisessä tekstissä Tieteellä omat traditionsa Esitystavassa Rakenteessa Perusajatus tieteellisen raportin tekstissä: Sisällöltään uutta Esitystavaltaan vanhaa 2\n3 Perusrakenne tieteellisessä tekstissä - IMRAD (Otsikko, tekijä(t), tiivistelmä) Introduction (Johdanto) - Miksi tutkimus tehtiin? Methods (Menetelmät) - Miten tutkimus tehtiin? Results (Tulokset) - Mitä tuloksia saatiin? Discussion (Pohdinta) - Mitä tulokset tarkoittavat? (Lähdeluettelo) 3\n4 Tutkielman rakenne (1) Otsikko (Title) Tiivistelmä (Abstract) Sisällysluettelo (List of Contents) Johdanto (Introduction / Background) Kirjallisuuskatsaus (Literature Review) Tutkimuksen tavoitteet (Aims of the Study) Aineisto ja menetelmät (Materials/Patients & Methods) Tulokset (Results) Pohdinta (Discussion) Lähdeluettelo (References) Liitteet (Annexes) 4\n5 Tutkielman rakenne tarkemmin (1) Otsikkosivu Tutkielman sisältöä mahdollisimman hyvin kuvaava mutta ytimekäs otsikko Tiivistelmä 5\n7 Tutkielman rakenne tarkemmin (2) Sisällysluettelo Tutkielman kolmannelle sivulle Tulee käydä ilmi eritasoisten otsikoiden suhde Pää- ja alaotsikot on selkeästi erotettava toisistaan Vain kaksi otsikoiden tasoa, vaikka tekstissä tasoja olisikin enemmän. 7\n8 Yksi esimerkki. 8\n9 Tutkielman rakenne tarkemmin (3) Johdanto Tutkimusaiheen lyhyt ja yleisluonteinen esittely Kirjallisuuskatsaus Mitä asiasta jo tiedetään aikaisemman tutkimuksen perusteella? Tutkimuksen tavoitteet Mikä on tutkimusongelma johon haetaan vastausta? Aineisto ja menetelmät Minkälainen tutkimuksen aineisto on? Miten se on kerätty? Mitä analyysimenetelmiä on käytetty? 9\n10 Tutkielman rakenne tarkemmin (4) Tulokset Tulosten esittely tekstinä, taulukoina ja kuvioina Voi olla useita alalukuja ja osuvia otsikoita! Pohdinta Keskeiset tulokset tiiviistettynä Pohdinta tuloksista, mitä ne tarkoittavat, miten ne suhtautuvat verrattuna aiempaan tietoon asiasta? Aineiston ja menetelmän arviointi, mitä hyvää ja huonoa aineistoon liittyy ko. tutkimuksen kannalta? Kadon analyysi. Aineiston edustavuuden tarkastelu, mihin perusjoukkoon tulokset voi yleistää. Jäikö jotain selvittämättä? Jatkotutkimusaiheiden kehittelyä ja virittelyä. Tulosten linkkaaminen kliiniseen käytäntöön tai terveyspoliittiseen keskusteluun Johtopäätökset (Conclusions) Pohdinnan viimeinen kappale, mutta voi myös otsikoida omana lukunaan! Lähdeluettelo Liitteet Tutkimuslomake Tutkimusluvat jne. 10\n11 Viitteiden merkitseminen\n12 Miksi tämä on tärkeätä? Tieteellinen kirjoittaminen on lähteiden käyttöä. Kerrotaan, mistä tieto on hankittu. Lukija havaitsee, mikä on tekijän omaa, mikä lainattua. Annetaan kunnia asian keksijälle. Osoitetaan oppineisuutta eli tunnetaan alan keskeinen tutkimus. Lainaaminen ilman lähteen mainitsemista on plagiointia!!!! Joskus hankala ratkaista, mikä on niin yleinen tieto, ettei lähdettä kaivata. 12\n13 Suositellaan Vancouver järjestelmää (mm. Lääkärilehdessä) Tekstissä lähteet numeroidaan viittausjärjestyksessä tyyliin (2) Lähdeluettelosta lähteet löytyvät numerojärjestyksessä: (2) Vuorenkoski L, Valta M, Helve O. Effect of legislative changes in drug promotion on medical students; questionnaire survey. Medical Education 2008 ;42: Viitteiden merkitsemisessä yleensä eniten puutteita - olipa kyse minkä tasoisesta tutkimuksesta tahansa RefWorks oiva apu lähteiden hallinnassa ja lähdeluettelon laatimisessa 13\n14 Miten lähteisiin viitataan tekstissä? Viitata voi joko referoimalla alkuperäistä tekstilähdettä omin sanoin tai suoralla lainauksella eli sitaatilla Suora sitaatti teksti lainausmerkkeihin. (2). Pisteen paikka? Onko samasta lähteestä lainattu 1 vai useampi virke? Jos vain 1 virke: Lääketeollisuuden suora markkinointi opiskelijoille väheni vuoden 2004 lain voimaantulon jälkeen (2). Jos useampi virke: Lääketeollisuuden markkinointi opiskelijoille väheni vuoden 2004 lain voimaantulon jälkeen. Lähes kaksi kolmasosaa lääketieteen opiskelijoista katsoi, että perus-opinnoissa tulisi opettaa enemmän kriittisiä valmiuksia vastaanottaa lääketeollisuuden markkinointia.(2) 14\n15 Erityistilanne Jos kirjoittajan oma teksti ja lähteistä poimittu teksti vuorottelevat niin, että lukijan on vaikea tunnistaa, milloin oma pohdinta loppuu ja lainattu teksti alkaa, on suositeltavaa aloittaa seuraava lause viittaamalla lähteeseen heti lauseen alussa. Esim. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tilaston (3) mukaan aikuisten miesten tupakointi on Suomessa vähentynyt merkitsevästi. 15\n16 Montako lähdeviitettä pitää olla? 16\n17 Montako lähdeviitettä pitää olla? Vaihtelee tutkimusaiheen, tarkastelutavan jne. mukaan. Ohjeissa suositeltava määrä on Tärkeät, keskeiset lähteet kirjallisuusviitteisiin, ei kaikkea, mitä on tutkielmaa varten lukenut, ei edes kaikkea mahdollisesti aiheeseen liittyvää. Tolkuton määrä kirjallisuutta kertoo pikemminkin epävarmuudesta kuin oppineisuudesta. Kovin niukka määrä kertoo laiskuudesta (?) tai uudesta tutkimusalasta. 17\nOhjeita tutkielman rakenteesta ja ulkoasusta\nOhjeita tutkielman rakenteesta ja ulkoasusta Etunimi Sukunimi Ammattinimike Laitoksen tai osaston nimi 2. painos (1. painos 2005) Helsinki 28.1.2014 Tutkielma etunimi.sukunimi@helsinki.fi Ohjaaja: Etunimi\nTIETEELLISEN TUTKIELMAN PERUSTEET. Ohjeita saamelaisen kulttuurin oppiaineen tieteellisten tutkielmien kirjoittamiseen\nTIETEELLISEN TUTKIELMAN PERUSTEET Ohjeita saamelaisen kulttuurin oppiaineen tieteellisten tutkielmien kirjoittamiseen Kandidaatintutkielma/ pro gradu -tutkielma Saamelainen kulttuuri Giellagas-instituutti


Domhan on fiktiivisehkö jossain päin avaruutta seilaava planeetta. Tähän wikiin on koottu kuvauksia Domhanin luonnosta ja luonnottomuuksista sekä esi- ja historiallisista tapahtumista mukaan lukien suomenkielisiä käännöksiä alkuperäisistä domhanilaisten kirjureiden kirjoittamista käsikirjoituksista.\nTähän mennessä wikiin on kirjoitettu 258 artikkelia. Uusimmat artikkelit:\nTaivaanvuohi (ohjaussivu) (25.10.2019)\nLöytöretkeilijöiden Aika (1.9.2019)\nVarakuningaskunta (ohjaussivu) (3.8.2019)\nJacbos Priene (19.1.2019)\nKruunungin rottasurmat (1.12.2018)\nMustekala (ohjaussivu) (1.12.2018)\nMursu (ohjaussivu) (1.12.2018)\nDomhanin taustat eivät ole kovin oleellisia, mutta tässä kerrotaan niistä silti.\nDomhan on oikeastaan eräänlainen testi, jossa kokeillaan, kuinka laajan ja yksityiskohtaisen maailman kuka tahansa asiaansa perehtynyt henkilö pystyisi luomaan rajoitetun vapaa-aikansa puitteissa.\nTällä hetkellä projektin mielivaltaisena byrokraattina on käyttäjä nimeltä Mikko, joka pystyy jakamaan wikiin muokkausoikeuksia harkintansa mukaan. Suurin osa wikin teksteistä perustuu muokkaajien mielikuvitukseen, eikä niistä suurinta osaa ole tarkoitettu loukkaamaan eläviä, kuolleita eikä kuvitteellisia henkilöitä. Domhanin maailmaan sijoittuu meneillään olevista harrastusprojekteista ainakin Ritaripeli sekä lukemattomia (ja kirjoittamattomia) eepoksia, kuten myös joitain proosamuotoisiakin sankari- ja matkakertomuksia. Paljon maantieteellisiä ja historiallisia taustoja on ryöstetty myös Konnun Vihreän Lohikäärmeen Walbaroniin ja Almainiin sijoittuvista foorumiroolipeleistä Usvajaisten kylä ja Hovi, joille Domhan myös toimii ympäröivänä maailmankaikkeutena, koska sitä ei kukaan muukaan ole suostunut tähän mennessä tekemään.\nKruunungin Yliopiston rehtori Aga T. Miggo erotettiin viimeisenä työpäivänään ennen eläkkeelle jäämistä epäilyttävissä olosuhteissa. Asiaa käsitellään myöhemmin Kruunungin oikeustalolla.\nYxymsbörgin Yliopistossa vietetään ensimmäisen ja toisen ruusukaalisodan muistoksi pidettäviä ruusukaaliviikkoja.\nBeronnan sinfoniaorkesteri aikoo ensimmäistä kertaa esittää uudelleen Maailmanlopun sinfonian Morkotin jäämistöstä löytyneistä muistiinpanoista tehdyn rekonstruktion pohjalta. Tapahtumasta odotetaan jättimenestystä, mutta aateliston keskuudessa se on saanut osakseen myös ankaraa kriitikkiä.\nVuodenvaihteessa nousseiden tilavuokrien vuoksi Kruununki on joutunut vähentämään oikeudenkäyntisalejaan. Uusien tapauksien käsittelyn arvioitu jonotusaika on kasvanut kahdeksaan vuoteen.\nUppeluksen vedenalainen kuningaskunta löytyi.\n... Sigvald on pohjoista alkuperää oleva, Kruununmaassakin käytössä ollut etunimi.\n... historian suurin örkkikuningas, Polkki (70–110 KA), on saanut nimensä Kultaisilla Ajoilla Morkotin puolelle kääntyneen Walbaronin lohikäärmeritarin sör Polkin mukaan.\n... Kruunungin historian merkittävimmät rottatuhot sijoittuvat vuosiin 119–122 KA, jolloin jopa neljännes Kruunungin asukkaista kuoli rottien aiheuttamiin tauteihin.\nPohjoisilla vuorilla oli vuonna 100 KA ennätyksellisen pitkä kesä. Lämpötila oli plussan puolella lähes kaksi viikkoa. Siksi Pohjoisilla vuorilla tätä ajanjaksoa kutsutaankin ikikesäksi.\nNoudettu kohteesta https://domhan.space/index.php?title=Etusivu&oldid=1503\nSivua on viimeksi muutettu 15. heinäkuuta 2018 kello 12.45.


Ammattilaiset urheilijan tukena | Pinnalla | Pohjola Sairaala\nKilpacheerleadingia harrastavan Laura Stenin epäilty tapaturmavamma osoittautui hermovaurioksi. Sten ohjattiin ortopedin vastaanotolta hermoratatutkimuksiin sekä neurologille.\nKun 18-vuotias Laura Sten heräsi viime elokuussa, hän ei olisi uskonut tulevaisuuden haaveissa siintävien cheerleadingin USASF-seurajoukkueiden MM-kilpailuiden olevan vaarassa.\nHän ei pystynyt nostamaan kättään. Jo edellisenä iltana harjoituksissa Sten oli tuntenut kätensä puutuvan omituisesti, mutta nukkumaan mennessä sitä oli pystynyt liikuttamaan.\nVaikka Sten kuinka yritti, käsi ei aamulla totellut käskyjä. Se nousi vain kymmenen senttiä. Aamupalan tekeminen oli vaikeaa, koska käden liikerata oli olematon.\nAluksi nuori nainen kuvitteli harjoituksissa tehtyjen liikkeiden ärsyttäneen olkavartta ja aiheuttaneen jonkinlaisen jumitilan lapaluuhun tai hartioihin.\nKuten kaikkien Suomen Cheerleadingliittoon kuuluvien seurojen, myös tamperelaisjoukkue Dream Team Cheerleaders Wildcatsin lisenssivakuutus oli OP Vakuutuksessa, joten Sten suuntasi Tampereen Pohjola Sairaalaan tutkimuksiin.\n‒ En ollut peloissani käteni vuoksi, mutta epätoivo alkoi iskeä, kun sillä ei voinut tehdä mitään. Ajattelin, että jokin hermo saattaisi olla jumissa ja aiheuttaa toimintakyvyttömyyden, Sten muistelee yli puoli vuotta sitten alkanutta vaivaa.\nPohjola Sairaalassa hänet ohjattiin ensin ortopedi Vesa Lepolan vastaanotolle, koska Sten epäili ongelman johtuvan harjoituksissa mahdollisesti sattuneesta vammasta. Lepola määräsi Stenin jatkotutkimuksiin. Magneettikuvista ja EMG-tutkimuksesta selvisi, että Stenillä oli olkapään alueella toimimattomia lihaksia.\n‒ Kun lihakset eivät toimi normaalisti ja alkavat surkastua, ne näkyvät kuvissa eri värisinä. Ymmärsin, että kyse on nyt muusta kuin tavallisesta tapaturmasta. Lauran käden tilanne oli selvitettävä hermoratatutkimuksella, Lepola kuvailee.\nLopulta kädestä löytyi hermovaurio, jonka aiheuttajaa etsitään edelleen.\nVakavasti koko sydämellä\nSten kertoo, että hänet toivotettiin sydämellisesti tervetulleeksi Pohjola Sairaalaan. Erityisesti lääkärien asenne saa häneltä kiitosta.\n‒ Oireeni otettiin alusta asti vakavasti. Lääkärit olivat valmiita auttamaan minua, jotta pääsisin mahdollisimman nopeasti takaisin harrastukseni pariin. Odotella ei tarvinnut ja tutkimukset tehtiin nopeasti. Yksi jopa silloin, kun lääkärin olisi jo pitänyt lähteä kotiin, Sten kuvailee hoitoa Pohjola Sairaalassa.\n‒ Urheilijalle on tärkeää, ettei häntä jätetä vamman kanssa yksin. Jokainen lääkäri on tähän asti kohdellut minua kuin olisin heidän ainoa potilaansa, hän jatkaa.\nSuomen huiput työskentelevät Pohjola Sairaalassa\nLepolan tutkimusten jälkeen Sten lähetettiin hermoratatutkimusten lisäksi Pohjola Sairaalan neurologille ja fysioterapiaan. Lepola sanoo, että tärkeintä on, että potilas saa tarvitsemansa hoidon ja oikeiden asiantuntijoiden avun. Pohjola Sairaalasta löytyy joukko Suomen johtavia erikoislääkäreitä.\n‒ Välillä luokseni tulee potilaita, joita tutkiessa selviää, etten minä olekaan paras mahdollinen lääkäri heitä auttamaan. Koska meillä on Pohjola Sairaalassa tiivis asiantuntijoiden yhteisö, voimme jakaa ajatuksia ja tehdä arvioita tarvittaessa yhdessä, Lepola jatkaa.\nFysioterapian avulla osa Stenin käden liikeradoista on palautunut ja hän uskaltaa taas haaveilla kilpailemisesta. Joukkuetoverien tuki on ollut äärimmäisen tärkeää Stenille. Hän on käynyt seuraamassa harjoituksia ahkerasti. Harjoitusintoa hermovaurio ei ole laskenut ‒ päinvastoin.\n‒ Luotan Pohjola Sairaalan lääkäreihin ja fysioterapeuttiini täysin. Hermovaurioista selviäminen ottaa aina oman aikansa. Olen nyt parhaiden ammattilaisten hoidettavana, joten uskon asioiden ratkeavan aikanaan, Sten kertoo.\nSten on tehnyt paljon oheisharjoitteita ja kuntouttanut kättään. Vaikka hoito on ollut pitkällinen ja syyt ovat vieläkin hämärän peitossa, hän on silti toiveikas.


05.03.2008, 10:25 #1\nHelsingin sanomista tuore uutinen:\nVolvo aikoo sulkea bussitehtaansa Tampereella. Turun tehtaan toiminnot järjestellään uudelleen.\nYt-neuvottelut koskevat kaikkiaan 300 työntekijää.\nViimeisin muokkaaja vko; 05.03.2008 kello 12:01. Syy: lainausta korjattu\nSiinä menee siis perinteikäs Ajokki.\n05.03.2008, 16:15 #3\nMitähän tarkoittaa tuo Turun tehtaan toimintojen järjestely? Meinaan että siirtyykö 8700:n tuotantolinjoja sinne, vai loppuukohan mallin tuotanto maasta kokonaan.\nKun Tampereen tehdas nyt loppuu, lienee vain ajan kysymys milloin Volvo ei enää linja-auton koreja Suomessa tee lainkaan. Saapa nähdä, tuleeko Scalasta tai sen seuraajasta joskus ainoa Suomessa valmistettu kaupunkilinja-auton korimalli\n05.03.2008, 16:46 #4\nMeinaan että siirtyykö 8700:n tuotantolinjoja sinne, vai loppuukohan mallin tuotanto maasta kokonaan.\nVolvon oman tiedotteen mukaan 8700:n tuotanto keskitetään Puolaan.\nNiimpä niin.. Aikoinaan kun suomalaiset Vantaan Carruksen työntekijät kävivät antamassa oppia Puolan pojille, heille oltiin kuulemma kerrottu, että tämä siksi että tuotantoa lisätään. Ruiskastiin siis silmään, eikä kerrottu että Puola syö Vantaan tehtaan ja loppu tulee.\nAjokin olemassaolohan on ennenkin ollut kiikun kaakun, 1980-luvulla sen pelasti käytännössä Mustosen sijoitus ja Carruksen muodostaminen.\nVaan eipä nähdä 70-vuotisjuhlapäivää näillä näkymin. Tehdashan aloitti 1942, muutti Nekalasta Ruskoon 1985 tietämissä uuteen tehtaaseen ja siirtyi Volvon omistukseen 1990-luvun lopussa.\nTehtaan tuotannosta jo 1980-luvulta alkaen on merkittävä osa mennyt vientiin, 1990-luvulla kotimaan markkinat olivat jo kutistuneet hyvin pieniksi.\nMielessä tietty vilisee kysymyksiä, että olisiko mikään pelastanut Tampereen tehdasta?\nNykypäivänä ei luultavasti mikään. Sama auto pystytään tekemään paljon edullisemmin suuri vaikkapa siellä Puolassa. Kyse on siis "kiina-ilmiöstä". Surullista mutta totta.\nTässä vaiheessa voi tietysti jossitella, että mikä olisikaan Tampereen tehtaan tilanne, jos pirkanmaalaiset liikennöitsijät olisivat innokkaammin tilanneet "oman kylän tehtaan" tuotteita. Esimerkiksi perinteikäs Ajokin asiakas Paunu on viimeisen 10 vuoden aikana tilannut kymmenkunta uutta koria vuosittain ja näistä suurimman osan Lahden Autokorilta vaikka käsittääkseni talossa Volvon koreista pidetty onkin. Volvo 9700 -tilausajoautojahan on jokunen tilattu, vaikka pikavuorokalusto onkin saanut lahtelaisen korin.\nToinen merkittävä menetys Ajokille oli TKL, joka viimeiset 15 vuotta on tilannut valtaosan kalustostaan Lahden Autokorin korilla. Länsilinjojen uuden kaluston hankinnat ovatkin sitten viime vuosina olleet melko vähäisiä. Muutenhan kotimaanmarkkinat ovat viimeiset parikymmentä vuotta olleet aika pitkälle pääkaupunkiseudun, Tampereen ja Turun katurihankintojen varassa. Uusia pikavuoroautojakin menee nykyään kaupaksi kovin vähän ja keikkakalustoa tuodaan käytettynä ulkomailta. Voisin kuvitella, että mikäli kotimarkkinat olisivat vetäneet 2000-luvulla paremmin, olisi Volvolla saattanut olla halua jatkaa Suomessa useammankin koritehtaan voimin.\nMutta niin se vaan taitaa olla, että katurit tehdään tulevaisuudessa suurina sarjoina halvemman työvoiman maissa isoilla tehtailla. Suomessa tehdään jatkossa vain räätälöidympiä turistimalleja, joita harvemmin tilataan kovin suuria sarjoja kerrallaan.\n06.03.2008, 07:23 #9\nTässä vaiheessa voi tietysti jossitella, että mikä olisikaan Tampereen tehtaan tilanne, jos pirkanmaalaiset liikennöitsijät olisivat innokkaammin tilanneet "oman kylän tehtaan" tuotteita.\nOliko Tampereen tehtaan ongelmana kuitenkaan tilauskannan vähäisyys, vai oliko kyse vain siitä, että samat bussit saadaan tehtyä halvemmalla Puolassa?\nHesarissa kerrottiin tänään, että Puolan tultua EU:n jäseneksi Wroclawin tehtaan kapasiteettia on vielä kasvatettu, joten siellä pystytään nyt hoitamaan Tampereen tuotanto.\n06.03.2008, 09:39 #10\nJa turha se on syyttää Tamperelaisliikennöitsijöitä tehtaan lopettamisesta. Eiköhän niin TKL:n kuin Paununkin hankintoihin ole ollut pääasiallisena perusteena kokonaistaloudellisuus sekä soveltuvuus. Sinänsä volvon ilmoitus lopettamisesta on todella syvältä, sillä Tampereen tehdas on ollut kaikkein nykyaikaisin ja ilmeisesti myös kannattavin yksikkö Suomessa. No seuraavaksi sitten lopetetaan Turku, tai siis Lieto, kunhan polakit saavat 9700 sarjan laatutason lähellekään suomalaisia. Tästä Tampereen yksikön lopettamisesta varmaan poikii uusia mielnkiintoisia kuvioita liikennöitsijöitten kalustohankintoihin, eli moniko perisuomalainen ja varsinkin pirkanmaalainen yritys ostaa polakki ritsoja?\n06.03.2008, 10:28 #11\nmoniko perisuomalainen ja varsinkin pirkanmaalainen yritys ostaa polakki ritsoja?\nEn minä ainakaan matkustajana ole huomannut Puolassa ja Tampereella valmistetuissa 8700LE:issä mitään laatueroja. Jokuhan täällä joukkoliikennefoorumillakin taisi kertoa, että HelB:lle vuosi sitten tulleista kuudesta 8700LE-telistä nimenomaan ne Tampereella tehdyt nitisevät...\n06.03.2008, 12:32 #12\nJa turha se on syyttää Tamperelaisliikennöitsijöitä tehtaan lopettamisesta. Eiköhän niin TKL:n kuin Paununkin hankintoihin ole ollut pääasiallisena perusteena kokonaistaloudellisuus sekä soveltuvuus.\nOlen samaa mieltä. Volvolta kun ei ollut oikein kovin sopivaa mallia enää tarjolla siitä lähtien kun kymppilitrainen mallisto jäi pois tuotannosta. Onhan esim nuo Paunun #52 ja #68 kovia dieseljuoppoja, ainakin mitä olen kuullut. Tietysti tämä urean käyttö on ollut suurikin mullistus ja lyönyt itsensä osittain läpi. Mutta kun Scalaa lähdettiin tilaamaan, niin siinä on ollut kokonaistaloudellista pysyä.\nJa toki Volvon intresseissä varmasti näkyy sekin, että Keski-Euroopassa on huomattavasti suuremmat markkinat, toisin kuin pienessä Suomessa. Tästä näkökulmasta tuotannon keskittäminen Puolaan on varmasti järkeväkin juttu, vaikka toki kannattavan tehtaan lopettaminen tuntuukin todella ilkeältä.\n07.03.2008, 00:37 #13\n07.03.2008, 08:48 #14\nTosiaan, aivan varmasti Volvolle on ihan se ja sama, että mitä joku TKL tai Paunu ostaa - se ei ole vaikuttanut sulkemiseen. Ei maailma nykyään ihan niin pieni ole! Päätöksen syy todennäköisesti vain työtunnin hinta. Ikävää, että Carrus alunperinkään myytiin juuri Volvolle.\nMeillä täällä Oulussa ajelee linja Ykköstä (Kaakkuri-Herukka/Kellon Kiviniemi) yleensä ns. parityönä VolvoCarrukset #53 ja #79. Erityisesti seiskaysin väliovet eli alemmat, tai keskiovet pakkaavat juonittelemaan: probleemi liittynee ovitunnistimiin.\nAssijaan, eli: erittäin harmillinen juttu tuo Tampereen tehtaan uutinen. Lopettamispäätökset eivät koskaan porukalle mitään herkkua ole. 300:n työntekijän poistaminen tuotannosta on aikas niinkuten rankka juttu.\nVeikkaanpa vahvasti, jotteivat polakit yllä samaan laatutasoon, kuin mitä ovat "Manstadissa" eli Tampesterissa yltäneet. Sääli ja surku.