B-to-B-palvelutuotteiden kehittäminen tuotteistamalla - PDF\nB-to-B-palvelutuotteiden kehittäminen tuotteistamalla\nDownload "B-to-B-palvelutuotteiden kehittäminen tuotteistamalla"\n1 TEKNISTALOUDELLINEN TIEDEKUNTA TUOTANTOTALOUDEN OSASTO B-to-B-palvelutuotteiden kehittäminen tuotteistamalla Kandidaatintyö Heikki Lintu\n2 TIIVISTELMÄ Tekijä: Heikki Lintu Työn nimi: B-to-B-palvelutuotteiden kehittäminen tuotteistamalla Productizing of B-to-B Services Vuosi: 2012 Paikka: Lappeenranta Kandidaatintyö. Lappeenrannan teknillinen yliopisto, tuotantotalous. 43 sivua, 11 kuvaa ja 2 taulukkoa Tarkastaja: Nuorempi tutkija Olli Pekkarinen Hakusanat: tuotteistaminen, palveluliiketoiminnan kehittäminen, palveluiden kehittäminen Keywords: productization, productizing, B-to-B services Kilpailukykyisen palveluliiketoiminnan ylläpitäminen ja kehittäminen on kiristyvässä palvelukilpailussa yhä haastavampaa myös perinteisesti palveluliiketoiminnassa oleville palveluyrityksille. Haasteessa on kaksi ulottuvuutta: kyky luoda markkinoinnillisesti ylivoimaista arvoa asiakkaille ja tuottaa tehokkaasti asiakaskohtaisia palvelukokonaisuuksia. Ratkaisuksi tarjotaan tuotteistamista. Tuotteistaminen on käsitteenä vakiintumaton ja monessa yhteydessä sisällöltään päällekkäinen muiden palvelukehityksen käsitteiden kanssa. Tässä kandidaatintyössä tavoitteena on perehtyä kirjallisuustutkimuksen avulla tuotteistamisena ymmärretyn palvelujen kehittämisen käytäntöihin yritysten välisillä markkinoilla. Tuotteistamisen sisältöä ja käytäntöjä peilataan palvelututkimuksessa esitettyihin palvelukehityksen periaatteisiin. Tuotteistamisen todetaan olevan tavoitteiltaan tärkeä, mutta käsitteenä haasteellinen. Yrityksissä tuotteistaminen ymmärretään oikeasuuntaisesti, mutta haasteena on laajentaa näkökulmaa asiakkaalle näkyvän tuotteistamisen ulkopuolelle ja kohti palvelututkimuksen tarkoittamaa asiakaslähtöistä palvelujen kehittämistä.\n3 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO Tavoitteet ja tutkimuskysymykset Rajaukset Tutkimusmenetelmä ja -aineisto Rakenne PALVELUTUOTTEET JA B-TO-B-LIIKETOIMINTA Palvelun ja fyysisen tavaran erot Palvelusta palvelutuotteeksi Palvelutuote asiakkaalle arvoa luovana tarjoomana Palvelutuote tavara-palvelu-ulottuvuuksien yhdistelmänä B-to-B-palvelumarkkinat ja -markkinointiteoriat PALVELUN KEHITTÄMINEN Palveluliiketoiminnan strategiset lähestymistavat Asiakasymmärrys palvelukehityksessä Palveluinnovaatiot Palvelun kehittämisen osa-alueet TUOTTEISTAMINEN B-TO-B-PALVELULIIKETOIMINNASSA Määritelmiä ja näkökulmia tuotteistamiseen Markkinoinnin näkökulma Palvelutuotannon näkökulma Palvelukeskeinen näkökulma Tuotteistamisen keinot Palvelun määrittely Palvelun vakiointi... 29\n4 4.2.3 Palvelun modulointi Palvelun konkretisointi Palvelun systematisointi Tuotteistamisen käytännöt ja niissä tunnistetut kehittämiskohdat JOHTOPÄÄTÖKSET Tulokset Päätelmiä tuloksista Jatkotutkimusaiheet LÄHTEET... 41\n5 4 1 JOHDANTO Palvelut kuuluvat yhä useamman yrityksen liiketoimintaan. Euroopan unionissa palveluiden arvioidaan edustaneen vuonna 2011 jo 73,2 prosenttia bruttokansantuotteesta, ja vastaavia osuuksia palveluille esitetään myös muissa kehittyneissä maissa (CIA 2012). Palveluiden roolin kasvaessa kyky niiden kehittämiseen on entistä tärkeämpää yritysten kilpailukyvylle. Markkinoilla jo pitkään olleille perinteisille palveluyrityksille kiristyvä kilpailu sekä asiakkaiden kasvava tietoisuus tarjonnasta voi johtaa tilanteeseen, jossa nykyiset palvelut sellaisenaan eivät enää riitä takaamaan kilpailuetua. Tarjottu ydintuote on enää lähtökohta kilpailuedun kehittämiselle: kyky konkretisoida palvelun hyöty ja lisäarvo asiakkaalle markkinointikelpoiseksi palvelutarjoomaksi erottaa yrityksen kilpailijoistaan. Konkretisoimisen työkaluksi esitetään palvelun tuotteistamista. Tuotteistamisella esitetään olevan myös palvelutuotannon tehostamiseen liittyviä, asiakkaalle näkymättömiä vaikutuksia. Tuotteistaminen on sisällöltään vakiintumaton ja näkökulmasta riippuen monitasoinen ja - ulotteinen käsite. Kokonaiskuvan saamiseksi tuotteistamista on syytä tarkastella useista näkökulmista. Palvelujen kehittämistä koskevassa tieteellisessä keskustelussa tuotteistaminen esiintyy harvoin, mutta näkökulmasta riippuen aihepiiriä käsitellään monilla samankaltaisilla termeillä. Tätä taustaa vasten on mielenkiintoista selvittää mitä tuotteistamisella tarkoitetaan, ja miten se ymmärretään käytännössä yritysten välisessä palveluliiketoiminnassa. 1.1 Tavoitteet ja tutkimuskysymykset Tässä kandidaatintyössä selvitetään mitä tuotteistaminen tarkoittaa ja miten sitä hyödynnetään palveluliiketoiminnassa. Päätavoitteena on luoda kokonaiskuva tuotteistamisen oleellisesta sisällöstä ja hyödyntämismahdollisuuksista yritysten välillä (Business-to-Business, B-to-B) tarjottavien palvelujen kilpailukyvyn kehittämisessä. Lisäksi pyritään hahmottamaan millä eri tavoilla tuotteistaminen ymmärretään palvelujen kehittämisen näkökulmana palvelututkimuksessa ja käytännön työkaluna liiketoiminnassa.\n6 5 Tavoitteisiin pääsemiseksi työssä pyritään vastaamaan kolmeen tutkimuskysymykseen: 1. Mitä ovat B-to-B-palvelutuotteet? 2. Miten palveluliiketoimintaa ja palveluita kehitetään? 3. Mitä tuotteistaminen tarkoittaa ja mitä tuotteistamisen keinoja käytetään palvelujen kehittämisessä B-to-B-palvelusektorilla? 1.2 Rajaukset Tässä kandidaatintyössä tuotteistamista käsitellään kuvan 1 mukaisessa yritysten välisessä perinteisessä palveluliiketoiminnassa. Palveluyrityksillä tarkoitetaan palveluiden tuottamiseen erikoistuneita perinteisiä B-to-B-palveluyrityksiä. Palveluilla tarkoitetaan tämän työn yhteydessä itsenäisiä, fyysisten tuotteiden hankintaan liittymättömiä ja lähtökohtaisesti aineettomia liike-elämän palveluja. Palvelutyypeistä keskitytään palveluteollisuuden peruspalveluihin, jotka kuitenkin voivat sisältää asiantuntijapalvelukomponentteja. Kuva 1. Palvelutyyppirajaus (Arantola & Simonen 2009, s. 7)\n7 6 1.3 Tutkimusmenetelmä ja -aineisto Kyseessä on kirjallisuuskatsauksen muotoinen teoreettinen tutkimus. Työssä tutkitaan aiempaan tutkimukseen perustuen tuotteistamisen määritelmiä, näkökulmia ja käytäntöjä B- to-b-palvelujen kehittämisessä. Työssä ei käytetä erillisiä yritysesimerkkejä, mutta teorian ja käytännön erojen havaitsemiseksi palvelukehityksen teorioita peilataan yritystason käytännöistä tehtyjen tutkimusten tuloksiin. Tutkimuksen aineistona käytetään teollisen palveluliiketoiminnan kehittämistä käsitteleviä tutkimusraportteja ja artikkeleita sekä palveluiden markkinoinnin ja tuotteistamisen perusteoksia ja oppaita. Palvelujen markkinointia ja kehittämistä käsittelevä aineisto on sekä koti- että ulkomaista. Tuotteistamista käsittelevä aineisto on pääosin suomalaista. 1.4 Rakenne Tutkimus koostuu viidestä pääluvusta. Luku 2 johdattelee palveluliiketoiminnan ominaispiirteisiin yritysten välisessä liiketoimintaympäristössä. Luku 3 käsittelee palveluliiketoiminnan kehittämisen lähtökohtia ja palvelussa kehitettäviä osa-alueita. Luku 4 esittelee tuotteistamisen sisällön palvelujen kehittämisen työkaluna teoriassa ja käytännössä yritystasolla. Luvussa 5 esitellään työn tulokset vastaamalla tutkimuskysymyksiin ja esittämällä niistä tehdyt päätelmät. Lisäksi esitetään tutkimukseen liittyviä jatkotutkimusaiheita. Työssä käsiteltyjä aiheita on tarkasteltu sekä asiakkaan kokeman palveluarvon että yrityksen palvelutuotannon tehostamisen näkökulmista. Teorioiden toisistaan poikkeavia näkökulmia on pyritty vertailemaan työn tavoitelaajuus huomioiden. Kirjallisuudesta on pyritty kokoamaan B-to-B-palvelutuotteita ja palveluliiketoimintaa koskevat keskeiset teemat ja rakentamaan esitys oleelliset tekijät huomioivasta tuotteistamisprosessista.\n8 7 2 PALVELUTUOTTEET JA B-TO-B-LIIKETOIMINTA Palveluista, tuotteista ja tuotteistamisesta puhutaan abstrakteilla, monimerkityksisillä ja jopa ristiriitaisilla käsitteillä. Tässä luvussa tavoitteena on selvittää mitä palvelutuotteilla tarkoitetaan ja miten niitä tuotetaan. Lisäksi selvitetään mitä liiketoiminnallisia lainalaisuuksia liittyy erityisesti yritysten väliseen palveluliiketoimintaan. 2.1 Palvelun ja fyysisen tavaran erot Palvelu on monimutkainen ilmiö, jolle on esitetty kirjallisuudessa lukuisia vaihtelevia, mutta rajallisia määritelmiä. Yksiselitteistä kaiken kattavaa määritelmää palvelulle ei ole olemassa, sillä palvelun määritelmä riippuu tarkastellusta näkökulmasta. (Grönroos 1998, s ) Bergström & Leppäsen (2004, s. 158) mukaan palvelua voi käsitellä esimerkiksi tuotteena tai toimintatapana. Ominaisuuksiensa perusteella palvelu usein määritellään fyysisen tavaran vastakohdaksi (Grönroos 1998, s. 53). Grönroos on määritellyt palvelun seuraavalla tavalla: Palvelu on ainakin jossain määrin aineeton teko tai tekojen sarja, jossa asiakkaan ongelma ratkaistaan yleensä siten, että asiakas, palveluhenkilökunta ja/tai fyysisten resurssien tai tavaroiden ja/tai palvelun tarjoajan järjestelmät ovat vuorovaikutuksessa keskenään. (Grönroos 1998, s. 52.) Määritelmä korostaa palvelun aineettomuutta, prosessimaisuutta sekä ihmisten ja järjestelmien välistä vuorovaikutteisuutta. Asiakkaan ongelma ratkaistaan yleensä palveluprosessin aikana. Määritelmä ei ole aukoton, mutta Grönroos (1998, s. 52) korostaa, että tarkkaa määritelmää tärkeämpää on tarkastella palveluille yhteisiä ominaispiirteitä. Grönroos (1998, s. 53) esittää useimmille palveluille yhteiset ominaispiirteet seuraavasti: 1. Palvelut ovat enemmän tai vähemmän aineettomia. 2. Palvelut ovat tekoja tai tekojen sarjoja eivätkä asioita. 3. Palvelut tuotetaan ja kulutetaan ainakin jossain määrin samanaikaisesti 4. Asiakas osallistuu tuotantoprosessiin ainakin jossain määrin.\n9 8 Alla oleva kuva 2 havainnollistaa Grönroosin esittämiä ominaispiirteitä esittämällä rinnakkain tuotantoketjut fyysisille tavaroille ja palveluille. Toisin kuin fyysisten tavaroiden tuotantoketjussa, palvelutuotannossa itse tuotantoprosessikin on osa palvelua, johon asiakas ainakin jossain määrin osallistuu ja pystyy vaikuttamaan. Palvelun lopputulos ei ole tavaran kaltaisesti konkreettinen. Asiakkaan näkökulmasta tarkasteltuna lopputulos itsessään ei ole asiakkaalle oleellinen, vaan palveluprosessin ja lopputuloksen arvoa tuottavat hyödyt. Kuva 2. Tavara- ja palvelutuotannon ero (Toivonen 2010) Asiakkaan kokema arvo palvelun ytimenä aiheuttaa tehokkaalle palveluorganisaatiolle ongelman: tuottavuus ja asiakkaan kokema arvo kytkeytyvät ilmiöinä toisiinsa. Kustannustehokkaista ratkaisuista rakennettu palveluprosessi ei siis välttämättä johda parempaan taloudelliseen tulokseen. (Grönroos et al. 2007, s. 22.) Palvelualojen arviointiin soveltuukin vain harvoin teknistaloudellinen tuottavuusnäkökulma, joka perustuu oletukseen, että organisaation ydinprosessi on teollinen valmistusprosessi. Asiantuntijapalvelut ovat tässä suhteessa erityisen ongelmallisia. (Brax 2007, s. 1 2, 20.) Palveluiden ominaispiirteitä voidaan tarkastella erikseen palvelun markkinoinnin ja tuotannon näkökulmista. Markkinoinnin suunnitteluun liittyen Kotler (2000, s. 429) listaa palvelujen ominaispiirteet hieman eri muotoon: aineettomuus, tuotannon ja kulutuksen samanaikaisuus, keskinäinen vaihtelevuus ja katoavaisuus. Palvelun tuotannon näkökulmasta tarkasteltuna tuotannon ja kulutuksen samanaikaisuus, prosessimaisuus ja asiakkaan osallistuminen\n10 9 johtavat liiketoiminnallisiin haasteisiin liittyen mm. kysynnän vaihteluun ja laadunhallintaan sekä tehottomuuteen, kasvuun ja kannattamattomuuteen (Jaakkola et al. 2009, s. 1). 2.2 Palvelusta palvelutuotteeksi Puhekielessä sanalla tuote viitataan yleensä fyysiseen tuotteeseen eli tavaraan. Tuote voi kuitenkin olla tavara tai palvelu (Arantola & Simonen 2009, s. 2), ja Kotlerin (2000, s. 429) mukaan se usein sisältää molempia komponentteja. Bergström & Leppäsen (2004, s. 165) laajemman määritelmän mukaan tuote on markkinoinnin avulla luotu asiakkaalle arvoa tuottava kokonaisuus: Tuote on markkinoitava hyödyke, jota tarjotaan markkinoille arvioitavaksi, ostettavaksi ja/tai kulutettavaksi niin, että asiakkaiden tarpeet, odotukset ja mielihalut tyydyttyvät. Tuotteita ovat fyysiset hyödykkeet, palvelutuotteet, ihmiset, ideat (Bergström & Leppänen 2004, s. 165). Tuote on kerroksellinen kokonaisuus, jossa perustana on tuoteydin (tavara tai palvelu), jota muut osat ympärillä täydentävät. Tuotteen kerroksina ovat ydintuote, avustavat osat ja laajennettu tuote eli mielikuvatuote. Eri osat painottuvat tuotetyypeittäin, mutta kaikkia tuotteita voidaan tarkastella näin. Palvelutuotteiden osalta puhutaan ydinpalvelusta sekä lisäja tukipalveluista (kuva 3). (Bergström & Leppänen 2004, s. 172.) Kuva 3. Tavara- ja palvelutuotteiden kerrokset (Bergström & Leppänen 2004, s. 172)\n11 10 Grönroosin (1998, s. 20) määritelmän mukaan palvelutuote on palvelu markkinoitavana kohteena. Kaupallisen vaihdannan kohteena palvelulla ja palvelutuotteella tarkoitetaan siis samaa asiaa - edellyttäen, että palvelua markkinoidaan asiakkaalle arvoa tuottavana kokonaisuutena. Palvelutuotteella viitataan myös palvelun tavaran kaltaisiin piirteisiin, joiden perusteella asiakas voi muodostaa kuvan ja arvioida palvelua (Jaakkola 2011, s. 225). Parantainen (2011, s. 105) yksinkertaistaa näkemyksensä siitä, miten palvelu muuttuu markkinoituna kokonaisuutena palvelutuotteeksi: Palvelutuote = ydinpalvelu + tuotteistus Esitystapa erottaa palvelutuotteen palvelusta asiakkaalle arvoa tuottavan sisällön perusteella. Palvelu on aina osa palvelutuotetta se on palvelukokonaisuuden oleellisin ominaisuus eli ydinpalvelu. Malli havainnollistaa, että palvelu voi olla muutakin kuin pelkkä ydinratkaisu. (Parantainen 2011, s. 106.) Yrityksen on vaikea kilpailla pelkällä ydintuotteella, ellei sillä ole teknistä etua tai elleivät kustannukset ole jatkuvasti pienemmät kuin muilla. Hinnalla kilpaileminen on riskialtista, sillä edullinen hinta ei ole koskaan pysyvä kilpailuetu. (Grönroos 2003, s ) Parantaisen (2011, s. 106) mukaan palvelusta tulee palvelutuote vasta tuotteistamistoimenpiteiden jälkeen (kuva 4). Tuotteistus tarkoittaa tässä yhteydessä lisä- ja tukipalvelujen lisäämistä ydinpalvelun ympärille, jolloin kokonaisuus erottuu kilpailijoista ja samasta ydinpalvelusta syntyy täsmäversioita useiden erilaisten asiakasryhmien tarpeisiin. Samaa ydinpalvelun ja sen lisä- ja tukipalvelujen yhdistelmää kutsutaan usein palvelupaketiksi (Jaakkola et al. 2007, s. 11). Kuva 4. Palveluprosessin jalostaminen pehmeän tuotekehityksen keinoin (muokattu, Parantainen 2011, s. 106).\n12 11 Palvelutuotteella viitataan myös palvelun tuotantotaloudelliseen toteutettavuuteen. Parantainen (2011, s. 95) pohtii, että palvelun ja palvelutuotteen välillä on eroa ainakin monistettavuudessa. Viimeistelty palvelutuote on tarpeen vasta, kun palvelua on monistettava kustannustehokkaasti (Parantainen 2011, s. 95). Tehokas monistettavuus edellyttää palvelun vakioimista. Kaikilta osin vakioitu palvelu tarkoittaa Jaakkolan et al. (2007, s. 19) mukaan samaa kuin täysin tuotteistettu palvelu. Palvelutuote ei ole täysin vakioitu kuin teoriassa, mutta ainakin osittainen vakioiminen liittyy olennaisesti palvelutuotteeseen. Palvelutuotteella on kokonaisuudessaan kaksijakoinen luonne: palvelun ostamiseen, tuottamiseen ja toimittamiseen liittyy prosessimaisuus, mutta toisaalta tuotteenomaisuus on palveluntuottajalle ensiarvoista myynnin, markkinoinnin ja tehokkuuden takia. (Rekola & Rekola 2003, s. 8.) Palvelutuote asiakkaalle arvoa luovana tarjoomana Palvelun arvolla tarkoitetaan perinteisesti hinnan ja palvelusta saatavan hyödyn välistä suhdetta (Sandström et al. 2008, s. 112). Berry et al. (2002, s. 86) esittävät asiakkaan kokemalle arvolle seuraavan havainnollisen esitystavan: Asiakkaan kokema arvo = Toiminnalliset hyödyt + Tunneperäiset hyödyt (Taloudelliset + Ei-taloudelliset haitat) Esitystapa korostaa hyötyjen moniulotteisuutta ja sitä, etteivät palvelun hyödyt yksinään luo arvoa asiakkaalle. Yritykset, joilla ei ole havaintokykyä asiakkaan palvelukokemukseen, ja jotka keskittyvät vain kustannusten vähentämiseen alemman palveluhinnan mahdollistamiseksi saattavat itse asiassa heikentää tarjoamiensa tuotteidensa arvoa (Berry et al. 2002, s. 86). Palveluarvo täytyy tulkita ja sisällyttää palvelukonseptiin asiakkaalle merkityksellisellä tavalla (Tekes 2011, s. 21). Palvelun arvo on vahvasti yhteydessä palvelun laatuun. Asiakas määrittää kokemansa palvelun laadun suhteessa ennakko-odotuksiin, joten laadun arviointi ei ole objektiivista (Brax 2007, s. 15). Palvelun laatua ei voida kehittää selvittämättä asiakkaan odotuksia ja\n13 12 koettua laatua. Odotuksiin vaikuttavat aiemmat kokemukset, mainonta ja muilta ihmisiltä saadut tiedot yrityksestä tai tuotteesta. Palvelukokemusta pitää parantaa niissä asioissa, jotka ovat asiakkaan tarpeiden kannalta tärkeimpiä. Saman palvelun koettu laatu vaihtelee asiakkaiden ja myös yksittäisen asiakkaan erillisten palvelukokemusten välillä. Laadun tulee kuitenkin olla riittävän hyvää kaikissa tilanteissa. (Bergström & Leppänen 2004, s ) Palvelutuote tavara-palvelu-ulottuvuuksien yhdistelmänä Liiketoiminnan näkökulmasta palvelun erottelu tavaroista on huomattavasti vähemmän tärkeää kuin kyky tarjota yhdistelmä fyysisen tuotteen ja palvelun ominaisuuksia, joita sisäiset ja ulkoiset asiakkaat haluavat ja pitävät hyödyllisinä. Verrattuna luokittelupäätöksiin, tuotesuunnittelijan päätökset koskevat ensisijassa tuotteen sijoittamista oikein tuotesuunnittelun ulottuvuuksissa (taulukko 1). (Alter 2011, s. 6.) Taulukko 1. Tarjooman tavara-palvelumixin suunnittelun ulottuvuudet (Alter 2011, s. 7) Enemmän tavaran << >> Enemmän palvelun kaltainen kaltainen Asiakasarvo syntyy asioista, joita asiakas saa. Asiakkaan kokema arvo syntyy palveluntarjoajan toiminnasta. Asiakasarvo syntyy asioista, Arvo syntyy kokemuksesta, jota asiakas käyttää. jonka palveluntarjoaja tuottaa. Palveluntarjoaja tuottaa Arvo syntyy palveluntarjoajan ja arvon. asiakkaan yhteistyön tuloksena. Vakioitu, käsikirjoitettu Räätälöity, käsikirjoittamaton vuorovaikutus ja tuote. vuorovaikutus ja tuote. Arvo syntyy palveluntarjoajan Arvo syntyy palveluntarjoajan tuotannon kohteen tuotannon kohteen aineettomista aineellisista ominaisuuksista. ominaisuuksista. Siirretään asiakkaalle ja Asiakas kuluttaa tuotannon\n14 13 kulutetaan myöhemmin. Tuotetaan yksin palveluntarjoajan toimesta tai vähäisessä yhteistyössä. Omistajuuden siirtyminen. Transaktioperusteinen vuorovaikutus. Vuorovaikutus ei koske asiakkaan sisäistä tilaa. aikana. Asiakkaalla on merkittävä rooli yhteistuotannossa. Omistajuuden siirtymättömyys. Suhdeperusteinen vuorovaikutus. Vuorovaikutuksen kautta yritetään havainnoida asiakkaan sisäistä tilaa ja reagoida siihen. Taulukossa palvelulle tyypilliset ominaisuudet on esitetty oikeanpuoleisella pystyrivillä. Palvelutarjooman osittaista fyysisen tavaran kaltaisuutta ei tule nähdä negatiivisena, sillä kaikki palvelut, varsinkaan pitkälle vakioidut lopputulokseen keskittyvät palvelut, eivät hyödy kaikista palvelun kaltaisista ominaisuuksista. Esimerkiksi yksinkertaisten, harvoin tarvittavien rutiinipalvelujen tuottamiseen liittyvästä vuorovaikutuksesta voi olla hyödyllisempää tehdä transaktio- kuin suhdeperusteinen. Kokonaisuudessaan taulukko havainnollistaa, että palvelutuote sisältää mm. palvelutyypistä ja asiakassuhteen laadusta riippuen sekä fyysiseen tuotteeseen että aineettomaan palveluun liittyviä tilannekohtaisia ominaisuuksia. Asiakastarpeiden muuttuminen tai yrityslähtöiset muutokset palvelussa muuttavat painotuksia helposti. 2.3 B-to-B-palvelumarkkinat ja -markkinointiteoriat B-to-B-palvelumarkkinat koostuvat organisaatioista, jotka hankkivat palveluja käytettäväksi tuotettaessa muita edelleen liiketoiminnan kohteena olevia tavaroita ja palveluita (Kotler 2000, s. 192). Organisaatiolla tarkoitetaan mitä tahansa tuotannollista yhteisöä, kun taas yritys on voittoa tavoitteleva kaupallisesti toimiva organisaatio (Brax 2007, s. 1). B-to-B-palveluilla tarkoitetaan siis asiakkaan liiketoimintaprosesseihin orientoituneita palveluita (Ojasalo & Ojasalo 2008, s ). Organisaatioiden ostopäätökset perustuvat organisaation strategisiin ja operatiivisiin tavoitteisiin, ja perusteet ovat ensisijassa rationaalisia: ostetaan mahdollisimman edullisesti kuitenkin varmistuen, että toimitus täyttää annetut spesifikaatiot.\n15 14 Yritysasiakkaan ostokäyttäytyminen perustuu organisaation strategisiin ja operatiivisiin tavoitteisiin, mutta on tärkeää huomata, että organisaation jäseniin vaikuttavat myös eitehtäväsidonnaiset tavoitteet. Tuotteen hinnalla ei ole ostopäätöksessä yksittäistä ratkaisevaa merkitystä, sillä tuotteiden sijaan organisaatiot ostavat kokonaisedullisia ratkaisuja. Ostajaorganisaatiot ovat erilaisia, joten myös tarjotun ratkaisun kokonaisedullisuus on yksilöllistä ja se täytyy analysoida asiakaskohtaisesti. (Haverila et al. 2009, s. 248.) Kannustin hankinnan tekemiseen on sitä suurempi mitä parempi on havaittujen hyötyjen suhde kustannuksiin, eli mitä suurempi on koettu arvo. Markkinoijan tehtävä on rakentaa tarjous siten, että se tuottaa ylivoimaista arvoa asiakkaalle kohderyhmässään. (Kotler 2000, s ) B-to-B-palvelujen ostokäyttäytymiseen vaikuttaa käsitys arvosta, kokemuksesta, tarpeesta ja riskistä. Yleisesti ottaen ostopäätöstä edistäviä ja estäviä tekijöitä ei tunneta yrityksissä riittävän hyvin. (Tekes 2011, s. 23.) Useimmat yritykset toimivat nykyään niin kireässä kilpailuympäristössä, että niiden on tärkeää ymmärtää asiakkaidensa sisäisiä arvontuottamisprosesseja ja pystyä kehittämään asiakkaiden prosesseihin sopiva kokonaisvaltainen tarjooma (Grönroos 2003, s. 17). Asiakkaan prosessien ymmärtäminen ei kuitenkaan tarkoita, että kaikkiin markkinoitaviin tuotantohyödykkeisiin pitäisi suhtautua kuin ne olisivat hankintaprosessiltaan monimutkaisia ja harkittuja investointikohteita. Yritysten palveluostokäyttäytymistä ymmärretään varsin hyvin silloin, kun on kyse investointihyödykkeiden hankinnasta tai normaalin hankintatoimen piirissä olevista tuotteista. Uudenlaisten, liiketoimintaprosesseja tukevien palveluiden ostamiseen liittyvän käyttäytymisen ymmärtämiseksi on ymmärrettävä taustalla vaikuttavia tarpeita ja palvelukokemusta. (Tekes 2011, s. 23.) Yritysten väliseen markkinointiin liittyy tutkitusti verkostot, suhteet ja vuorovaikutus (kuva 5) (Gummesson 1998, s. 405). Palvelu itsessäänkin on arvoa tuottava vuorovaikutuksellinen prosessi. Perinteinen tuotantolähtöinen markkinoinnin johtamisen teoria eli 4P-kilpailukeinot (Price, Product, Place, Promotion) on suunnattu alun perin massatuotettujen fyysisten tuotteiden markkinointiin, eikä se siksi sovellu palveluliiketoimintaan. Lähes kaikki yritykset kilpailevat nykyisin palveluilla eivätkä fyysisillä tuotteilla (Grönroos 2003, s. 17).\n16 15 Kuva 5. B-to-B-palvelut markkinointiteorioiden luokittelussa (Gummesson 1998, s. 405). Palvelujen markkinointia varten Bergström & Leppänen (2003, s. 147) esittävät 5Pmarkkinointimixin, jossa viides P (people) edustaa palveluille oleellista osaavaa henkilöstöä. Booms & Bitnerin luoma malli on muodossa 4P + 3P, jossa uusina huomioitavina tekijöinä ovat ihmisten (people) lisäksi prosessi (process) ja fyysiset todisteet (physical evidence) (Kotler 2000, s. 434). Gummesson (1998, s ) vie suhdemarkkinoinnin (30R eli 30 suhdetta) mallillaan markkinoinnin johtamisen vieläkin enemmän markkinointikeskeiseksi ja vuorovaikutteiseksi toiminnaksi, jossa tuotteita ja palveluja tarkastellaan tapana luoda arvoa yksittäisten asiakkaiden kanssa. Markkinoinnin pyrkimyksenä on tällaisessa ympäristössä edistää ja tukea arvonluontiprosessia eikä ainoastaan jaella ennalta tuotettua arvoa asiakkaille (Grönroos 2003, s ). Muutos perinteiseen ajattelutapaan esitetään kuvassa 6. Kuva 6. Siirtyminen markkinointimix-keskeisyydestä suhde-, verkosto- ja vuorovaikutuskeskeisyyteen, jota 4P tukee (muokattu, Gummesson 1998, s. 415).\n17 16 Suhdemarkkinointi markkinointiajattelun uutena perustana ei tee 4P-kilpailukeinoista turhia. Perinteiset kilpailukeinot ovat yhä tärkeitä, mutta niiden rooli muuttuu hallitsevasta avustavaan: markkinoinnissa tarvitaan aina jossain määrin ostamiseen suostuttelua ja vaikuttamista, johon 4P-kilpailukeinot soveltuvat hyvin. (Gummesson 1998, s )\n18 17 3 PALVELUN KEHITTÄMINEN Tässä luvussa käsitellään palveluliiketoiminnan kehittämisen lähtökohtia siihen linkittyvien osa-alueiden osalta, jonka jälkeen perehdytään palvelun kehittämisen osa-alueisiin. Kilpailukykyisen palveluliiketoiminnan kehittämiseen kuuluu Arantolan & Simosen (2009, s. 4) mukaan kolmen linkittyvän osa-alueen yhtäaikainen hallitseminen: 1. palveluliiketoiminnan kehittäminen 2. asiakasymmärryksen johtaminen 3. innovaatioiden johtaminen Seuraavissa alaluvuissa perehdytään palveluliiketoiminnan strategisiin lähestymistapoihin, asiakasymmärrykseen ja palveluinnovaatioihin. Palveluliiketoiminnan kehittämiseen linkittyvät osa-alueet taustoittavat sitä, miten palveluita tulee kehittää. Palvelun kehittämisen osa-alueissa keskitytään siihen, mitä itse palveluissa tulee kehittää. 3.1 Palveluliiketoiminnan strategiset lähestymistavat Palveluliiketoiminnassa voidaan erottaa kolme strategista lähestymistapaa toiminto-, asiakkuus- ja arvoverkostolähestymistapa joiden avulla voidaan tarkastella palveluliiketoiminnan ja yritysten kasvustrategian välisiä kytkentöjä. Lähestymistavat korostavat palveluliiketoiminnan erilaisia tapoja nähdä maailma ja yritystoiminnan kehityskysymykset. Lähestymistavoilla on huomattava vaikutus siihen miten yritykset toimivat. Liiketoiminnan kehittämisen ja kasvun suhteen erot ovat erityisen merkittäviä. (Grönroos et al. 2007, s ) Tässä tutkielmassa korostuu lähestymistapojen erilainen suhde asiakkaisiin ja heidän rooliinsa palveluntarjoajayrityksen toiminnan ohjaamisessa. Palvelujen kehittämiseen ja toimenpiteiden laajuuteen liittyen näkökulmien voidaan olettaa olevan dramaattisesti erilaisia, jos asiakas esimerkiksi nähdään vastaanottajana (toimintolähestymistapa) tai yhteistuottajana (arvoverkostolähestymistapa). Lähestymistapojen erot esitetään taulukossa 2.\n19 18 Taulukko 2. Palveluliiketoiminnan strategiset lähestymistavat (Grönroos et al. 2007, s. 17) Strategiamalli Suhde kilpailuun ja asiakkaisiin Asiakasmalli Toimintaa ja toimintoja ohjataan pitkän tähtäimen strategiasuunnittelulla Asiakashallintajärjestelmä Markkinat, kilpailijoiden ymmärtäminen Asiakas on vastaanottaja (työntömalli) Tuotteen hallintajärjestelmä Keskipitkän/pitkän tähtäimen projektit, lyhyen tähtäimen suunnittelu Asiakkaiden ymmärtäminen Asiakas on lähde (vaatimus- tai imumalli) Asiakkuuden hallintajärjestelmät Toimintolähestymistapa Asiakkuuslähestymistapa Arvoverkostolähestymistapa Kokeilujen ja ratkaisumallien testaaminen Arvonluonnin organisointi Asiakas on yhteistuottaja (vuorovaikutusmalli) Tietämyksen hallintajärjestelmät Toiminnan ydin Tuotanto Suhteet Tiedon luonti ja yhdistäminen Yhteistyömalli Alihankinta Strategiset verkostot Tarvepohjaiset liittoutumat ja verkostot: yhteistoiminnallinen kilpailu Toiminnalliset prosessit Toiminnan arviointikriteerit Kehitysmalli Potentiaalinen kasvumalli Tuotanto- ja alihankintaprosessit, asiakkaan käsittelyprosessit Tehokkuus, tuottavuus, laatu Tuotekehityshankkeet, massaräätälöinti Inkrementaaliset tuoteinnovaatioiden ryppäät, tekniset järjestelmäinnovaatiot Verkosto- ja arvonluontiprosessit Kyky mobilisoida, johtaa ja käyttää resursseja Asiakasratkaisujen muodostuminen, elinkaarihallinta Verkostojen laajentaminen: tiedon ja tietämyksen vaihdon syventäminen jäsenten kesken: uudet tuote- ja palvelukonseptit Arvonluontijärjestelmät ja asiakkaiden arvoprosessit Kyky organisoida tiedonluontiprosesseja Tulevaisuuden ja toimintamallien ja vaihtoehtojen ennakointi ja muokkaaminen Tiedon ja tietämyksen laaja soveltaminen arvoverkostoissa uusien liiketoiminta- ja palvelukonseptien luomisessa Taulukon lähestymistavoista toimintolähestymistapa edustaa lähinnä valmistavan teollisuuden perinteistä ajatusmallia, jossa toiminnan ydin on tuotanto, ja arviointikriteereinä käytetään tehokkuutta, tuottavuutta ja laatua. Palvelu nähdään teollisesti valmistettavana tuotteena, jossa asiakas on vastaanottajan asemassa. Asiakkuuslähestymistapa keskittyy sananmukaisesti asiakkuuksien hallintaan ja asiakkaiden ymmärtämiseen. Jaottelun mukaan vasta\n20 19 arvoverkostolähestymistapa kykenee hyödyntämään organisaation tietämyksen ja vuorovaikutuksen asiakkaan kanssa tehokkaimmin arvonluontijärjestelmissä ja asiakkaan arvonluontiprosesseissa. Taulukon lähestymistapoja vertaamalla voidaan todeta, että palveluyrityksen asiakaskeskeisyyttä ei voi määritellä yrityksen palveluista koostuvan tarjooman perusteella, vaan kyse on siitä, miten yritys suhtautuu asiakkaaseensa. Kaikilla strategioilla on kuitenkin omat vahvuusalueensa palvelukehityksessä. Yrityksen palvelukehityksen onnistumisen mittari on viime kädessä se, ostavatko asiakkaat kehitettyjä palveluita vai eivät (Tekes 2011, s. 23). Grönroos et al. (2007, s. 50) kuitenkin huomauttavat, että muissa kuin vuorovaikutusmallissa (arvoverkostolähestymistapa) voi tulla ongelmia palveluinnovaatioiden toteutuksessa. 3.2 Asiakasymmärrys palvelukehityksessä Asiakasymmärrys on asiakkaiden liiketoiminnan ja oman palvelun roolin ymmärtämistä. Asiakasymmärrystä syntyy asiakastietoa jalostamalla, ja sitä voidaan hyödyntää liiketoiminnan päätösten tukena. Asiakaslähtöinen palvelujen kehittäminen edellyttää riittävää tietoa asiakkaan toiminnasta ja haasteista. Asiakasymmärrystä tarvitaan jo kehitysprosessin alussa, kun syntyy ajatus uudesta palvelusta tai palveluliiketoiminta-alueesta tai kun halutaan kehittää nykyistä palvelua. On oleellista ymmärtää onko palveluidealle olemassa markkina, vai aiotaanko luoda kokonaan uusi markkina. (Arantola & Simonen 2009, s. 6, 35.) Asiakasta ymmärtävä palveluntarjoaja kykenee osoittamaan palvelun todelliset asiakkaalle koituvat liiketoimintahyödyt rahamääräisenä ja tukee investointipäätöksiä ja todentaa yhdessä luotavan arvon. Tuotelähtöisesti kehitetyillä palveluominaisuuksilla ei välttämättä ole arvoa asiakkaalle. Arvo syntyy palveluista saatavista hyödyistä ja vaikutuksista asiakkaan liiketoimintaan. Palvelussa asiakas on itse osallisena arvon muodostumiseen, joten on tärkeää ymmärtää, millainen osa palvelulla on asiakkaan liiketoiminnassa. Asiakasta ymmärtämällä on mahdollista löytää palveluliiketoiminnasta uusia kasvumahdollisuuksia ja kilpailuetua. (Arantola & Simonen 2009, s. 6, 33.)\n21 Palveluinnovaatiot Palveluinnovaatiolla tarkoitetaan uutta tai merkittävästi uudistettua palvelua, joka tuo kehittäjälleen hyötyä ja on toistettavissa useille asiakkaille. Uusien palvelujen ja palveluinnovaatioiden kehittämisellä voidaan vaikuttaa sekä yrityksen tuottavuuteen että kilpailukykyyn. Palveluinnovaatiolla on uutuusarvoa, joka voi liittyä mm. asiakkaalle tarjottuun hyötyyn, asiakkaan kohtaamiseen, tai tapaan tuottaa palvelu. (Jaakkola et al. 2009, s. 4; Bergström & Leppänen 2004, s. 174.) Tuotteistaminen voi kuulua innovaatioprosessiin (Tekes 2011, s. 82), mutta yksittäistä räätälöityä palvelua ei pidä sekoittaa palveluinnovaatioon: Ollakseen innovaatio uudistuksen täytyy lisäksi olla uusi, ei vain sen kehittäneelle organisaatiolle, vaan jossain laajemmassa kontekstissa, ja sen täytyy sisältää jokin toistettavissa tai monistettavissa oleva elementti. (Tekes 2011, s. 63.) Palveluinnovaatio itsessään edellyttää kahta asiaa (Tekes 2011, s.3): muutosta yrityksen liiketoiminnassa muutosta asiakkaan tavoissa toimia. Palveluinnovaation kehittäminen sekin edellyttää usein yrityksen kokonaisvaltaista uudistumista; uuden palvelukonseptin kehittäminen itsessään on vasta alkua prosessille, jossa lisäksi kehitetään sisäisiä prosesseja, organisaatiota, arvoketjua ja jakelua, jotta kehitetystä palvelusta tulisi aidosti kilpailukykyinen tai jopa ylivoimainen ratkaisu markkinoilla. (Tekes 2011, s. 3.) 3.4 Palvelun kehittämisen osa-alueet Palvelusta ei tule kilpailukykyinen ja ylivoimainen ratkaisu, jos kehittäminen kohdistuu tuoteja palveluominaisuuksiin, joita kilpailijoiden on helppo kopioida. Parantainen (2011, s. 73) korostaa, että kilpailijat tuovat hyviksi osoittautuneet ominaisuudet nopeasti osaksi omaa tarjontaansa. Varsinaisista palvelun ominaisuuksista poikkeavat ratkaisut, kuten jakelutieratkaisut, hinnoittelumallit ja paketoinnit, ovat vaikeammin kopioitavia.\n22 21 Palveluinnovaatiot voidaan jaotella kohdistuvan esimerkiksi seuraaviin kolmeen palvelun pääelementtiin: palvelun rakenteeseen ja markkinoihin liittyviin piirteisiin, palveluprosessiin ja käytettäviin resursseihin. Elementit esitetään tarkemmin kuvassa 7. (Tekes 2011, s. 63.) Kuva 7. Palvelun jäsentäminen osatekijöihin, joissa innovaatioita voi tapahtua (Tekes 2011, s. 63) Kuvan 7 jaottelu perustuu tapaan ajatella palvelu asiakkaalle arvoa tuottavien osien kokonaisuutena. On huomionarvoista, että kaikki osa-alueet sisältävät asiakkaalle palvelun tuotanto- ja toimitusprosessin aikana näkyviä ja näkymättömiä tekijöitä. Asiakkaan kokema arvo syntyy sekä palveluprosessin aikana että palvelun lopputuloksena. Esitetyt palvelun elementit vastaavat aiemmin luvussa 2 esitettyjä palvelun rakennetta ja palvelutuotannon ominaispiirteitä. Toivonen (2010) nimittää osa-alueita tuotteistamisen peruselementeiksi. Seuraavassa luvussa käsitellään tuotteistamista tässä aiheympäristössä.\n23 22 4 TUOTTEISTAMINEN B-TO-B-PALVELULIIKETOIMINNASSA Kirjallisuudessa tuotteistaminen esitetään eriasteisena palvelun markkinoitavuuteen ja/tai palvelun tuotantoon liittyvänä tuote- ja tuotekehitysstrategian käytännön toteuttamisena. Asiantuntijapalveluiden tuotteistamista käsittelevässä kirjassaan Sipilä (1999, s. 12) esittää tuotteistamisen tarkoittavan asiakkaalle tarjottavan palvelun määrittelyä, suunnittelua, kehittämistä, kuvaamista ja tuottamista siten, että palvelun asiakashyödyt maksimoituvat ja asiantuntijayrityksen tulostavoitteet saavutetaan. Tuotteistuksessa tavoitteena on parantaa palveluntarjoajan työn vaikuttavuutta ja asiakashyötyjä. Tuotteistaminen voidaan toteuttaa eriasteisena ja se voi edetä vaiheittain. Yrityksen sisäisten, asiakkaalle näkymättömien työmenetelmien määrittely, systematisointi ja muut palvelun sujuvaa toteuttamista tukevat toimenpiteet, esimerkiksi vakioimalla ovat esimerkkejä ensimmäisenä toteutettavista tuotteistamisen muodoista. (Sipilä 1999, 12; Jaakkola 2009, s. 1.) Tuotteistaminen on palvelujen kehittämisen työkalu, jolla voidaan parantaa palveluyrityksen katetta vaikuttamalla sekä myyntiin että kustannuksiin. Tuotteistamisella vähennetään palveluyrityksen ongelmia liittyen kysynnän vaihteluun ja laadunhallintaan sekä tehottomuuteen, kasvuun ja kannattamattomuuteen. (Jaakkola et al. 2009, s. 1-3.) Parantaisen (2011, s. 38) yhteenvedon mukaan hyvin tuotteistettuna palvelu on helpompi ostaa, se on ominaisuuksiltaan kilpailijoihin nähden ylivoimainen, tehokkaammin myytävissä ja markkinoitavissa sekä helpommin monistettavissa. Palveluyrityksen kilpailukyvyn kehittämisen osatekijöitä ovat laadun ja tuottavuuden parantaminen sekä differointi (Kotler 2000, s. 436). Palvelujen kehitystyön päätarkoituksena on luoda edellytykset palveluille, jotka tuottavat asiakkaalle houkuttelevaa lisäarvoa (Jaakkola et al. 2009, s. 1-3). Tuotteistamisen yhteydessä palvelu käydään läpi systemaattisesti, jolloin voi syntyä oivalluksia siitä, mitä palveluun voisi lisätä tai miten erilaisia palvelukomponentteja voisi yhdistellä uudelleen (Toivola 2010). Tuotteistaminen aloitetaan sisäisen toiminnan systematisoinnilla, jota seuraa asiakkaalle näkyvän tarjooman kehittäminen (Sipilä 1999, s. 47). Edellytyksien luomiseen liittyy yrityksen ja asiakkaan hyötynäkökulma: palveluliiketoimintaa kehitetään ja uudistetaan niin, että sekä asiakkaan saama hyöty ja\n24 23 yrityksen kannattavuus paranevat. Näin voi tapahtua, jos palvelun laatu ja tuottavuus paranevat samanaikaisesti. (Jaakkola et al. 2009, s. 1-3.) 4.1 Määritelmiä ja näkökulmia tuotteistamiseen Kirjallisuudessa tuotteistamista lähestytään useista erilaisista näkökulmista. Sisäisen toiminnan kehittämistä kutsutaan sisäiseksi tuotteistamiseksi. Asiakkaalle näkyvä osa on ulkoista tuotteistamista. Tässä alaluvussa esitetään tuotteistamiseen kiinteästi kuuluvat markkinointilähtöinen (ulkoinen) ja palveluntuotantolähtöinen (sisäinen) näkökulma sekä tuotteistamiseen kriittisemmin suhtautuva palvelukeskeinen näkökulma Markkinoinnin näkökulma Tuotteistamisen logiikka perustuu kokemukseen hyödykkeiden markkinoitavuudesta: Jos hyödykkeitä on helppo markkinoida, myös palvelulle kannattaa rakentaa hyödykkeen ominaisuuksia. (Parantainen 2008, s. 10). Oleellista on tuotteistamisella saavutettava lopputulos, joka kiteytyy oman osaamisen tuomisessa esiin asiakkaalle mahdollisimman hyvin markkinoitavaksi kokonaisuudeksi (Parantainen 2011, s. 82). Asiakkaan näkökulmasta tuotteistaminen helpottaa Toivolan (2010) mukaan palvelun hankintaa seuraavilla tavoilla: Palvelun hyötyjä voi ennakoida, koska palvelun sisällöstä on selkeämpi käsitys Asiakas näkee mistä osista palvelu muodostuu ja pystyy toteamaan lisäpalvelujen tarpeen Organisaatioasiakkaan edustajan on helpompi esitellä palvelua ja perustella sen hankintaa, kun sisältö on selkeä. Perinteisen valmistavan teollisuuden yrittäjien mielestä heidän yrityksissään palveluita on voitu tarjota jo pitkään, mutta niitä ei ole ajateltu tuotteina, jotka nykyään ovat rahanarvoisia. Tuotteistaminen on tällaisessa yhteydessä ajattelumalli käsitellä palvelua myytävänä tuotteena, josta voi saada rahaa. (Ojasalo & Ojasalo 2008, s. 37.) Tilanne voi olla sama myös palveluyrityksissä, joissa ei ymmärretä ns. piilopalvelujen arvoa. Palveluun liittyy aina merkittävä määrä palveluiden tukitoimintoja ja piilopalveluja, joista ei laskuteta.\n25 24 Laskuttamattomia palveluaineksia ei useinkaan yritysjohdossa pidetä palveluna, siksi niitä ei suunnitella eikä johdeta kuten asiakkaalle lisäarvoa tuottavia palveluita. Tämän seurauksena myöskään asiakkaat eivät ole valmiita maksamaan tukitoiminnoista. Hallinnollisista rutiineista on kuitenkin mahdollista kehittää arvoa lisääviä palveluita ja siten erottua kilpailijoista ja saavuttaa kilpailuetua. (Grönroos 2003, s. 26.) Tuotteistaminen suppeimmassa merkityksessään tarkoittaa ydinpalvelun paketointia yhteen välttämättömän minimivarustuksen (hinta, käsikirjat, tuotelaatikko yms.) kanssa niin, että se on kaupallisesti toimituskelpoinen. Markkinointimielessä tällöin kyseessä on kuitenkin pelkkä palvelun ydin. Tuotteistus pitää nähdä laajempana prosessina, jossa palveluprosessin ydin on vasta lähtökohta palvelukehitykselle. Tuotteistamisprosessissa ydintuotetta laajennetaan tuotepoliittisin keinoin markkinointikelpoiseksi tarjoomaksi, joka tarjoaa eri versioissa erilaisille asiakkaille ylivoimaista arvoa kilpaileviin tuotteisiin verrattuna johtaen ostopäätökseen. (Bergström & Leppänen 2004, s. 174; Parantainen 2011, s ) Varsinaista tuotteistamista on siis vasta se, kun palveluista kehitetään selkeitä asiakkaalle sellaisenaan tarjottavia palvelukokonaisuuksia tai -prosesseja, tai kun palvelun perusversioista kehitetään moduulien avulla asiakaskohtaisia versioita. Täysin tuotteistettu palvelu on kehitetty tavaran tai vaikkapa ohjelmiston muotoon, jolloin sitä voidaan monistaa teollisesti ja toimittaa asiakkaille jakelutien kautta. (Sipilä 1998, s. 13.) Palvelutuotannon näkökulma Palvelutuotannon tehokkuus on korkeimmillaan silloin, kun tuotteen edellyttämä vaihtelu vastaa tuotantojärjestelmän vaihtelunhallintakykyä (Brax 2007, s. 19). Molempia voidaan kehittää tuotteistamalla. Tällaisia yrityksen sisäiseen toimintakykyyn viittaavia tuotteistamisen termejä ovat mm. palvelujen konseptointi ja systematisointi (Jaakkola et al. 2009, s. 1). Tuotteistamiseen liittyy palvelun ja fyysisen tuotteen väliset perustavanlaatuiset erot - aineettomuus ja aineellisuus. Aineettomien hyödykkeiden tuottamisesta puuttuu yleisesti aineellisten hyödykkeiden tuottamiselle tyypillinen järkiperäinen tuotannon johtaminen. Sen seurauksena aineettomat hyödykkeet ovat laadultaan usein epäluotettavampia, hinnaltaan\n26 25 kalliimpia ja asiakastyytyväisyyden osalta huonompia kuin niiden pitäisi olla. Oleellista ei ole yksittäisten työntekijöiden suorituskyky vaan hyödykkeen tuotannon johtamistapa. (Levitt 1981, s. 99.) Arantolan & Simosen (2009, s. 2) mukaan palveluyrityskin voi olla tuoteliiketoiminnassa silloin, kun se monistaa tarkoin määriteltyä palvelua, myös kokonaan aineetonta puhdasta asiantuntijapalvelua, samanlaisena kaikille asiakasyrityksille. Toivosen (2010) mukaan tuotteistaminen on palvelun eräiden osien vakioimista niin, että palvelua ei tarvitse miettiä jokaisen asiakkaan kohdalla alusta pitäen uudelleen. Tuotteistaminen ei kuitenkaan tarkoita palvelun standardointia ja mekaanista toimintatapaa asiakaskontakteissa. Palveluun kuuluu jo lähtökohtaisesti jonkinasteinen asiakaskohtainen vaihtelu, johon palveluorganisaation täytyy vastata asiakaskohtaisella räätälöinnillä. Tärkeintä onkin lisätä vakiointia ja vastaavasti vähentää palvelun räätälöintiä tarkoituksenmukaiselle tasolle, joka tukee asiakkaan kokemaa arvoa. (Toivonen 2010; Jaakkola et al. 2009, s. 19.) Palvelukeskeinen näkökulma Palvelukeskeisestä näkökulmasta tarkasteltuna tuotteistamisen tavoitteita ymmärretään, mutta käsitettä vierastetaan ja pidetään mahdollisen väärinymmärryksen takia jopa palveluliiketoiminnalle vaarallisena. Grönroosin et al. (2007, s. 45) mielestä tuotteistamisessa on kyse mahdollisimman pitkälle viedystä palveluiden paketoinnista ja joustavuuden poistamisesta. He varoittavat yhdistämästä valmistetun tuotteen ihannoimista palveluliiketoimintaan. Tuotteistamisessa on kaksi vaarallista ulottuvuutta. Ensinnäkin käsite perustuu ajatukseen, että tuotteistamisen avulla palveluprosessit häviävät ja ne voidaan supistaa standardoiduiksi kokonaisuuksiksi. Todellisuudessa prosessit eivät häviä palvelusta. Toiseksi, tuotteistamisella on esimiestasolla ja asiakasrajapinnassa psykologinen vaikutus, joka helposti ohjaa jäykkään ja kaavamaiseen toimintaan asiakkaan kuuntelemisen sijaan. Grönroos et al. varoittavat, että tuotteistaminen tappaa palvelun. Tuotteistamisen tavoitteita pidetään kuitenkin tärkeinä. Tuotteistamisessa pyritään luomaan järjestelmälliset suuntaviivat sille, miten palvelujen pitäisi tukea asiakkaiden toimintoja ja prosesseja. Konseptoinnin, systematisoinnin ja palvelullistamisen muodostamaa CSS- (Conceptualizing, Systematizing,\n27 26 Servicizing) -mallia tarjotaan palvelukeskeisenä vaihtoehtona saman päämäärän saavuttamiseen. (Grönroos et al. 2007, s. 45.) 4.2 Tuotteistamisen keinot Palveluliiketoiminnan kehittämistä tuotteistamisen keinoin voidaan tarkastella esimerkiksi Jaakkolan et al. (2009, s. 6) esittämällä tavalla (kuva 8). Mallissa kehityskohteet painottuvat hieman eri tavalla kuin luvun 3 palvelukehityksen osa-alueet. Jokainen yritys kuitenkin suunnittelee kehittämishankkeensa omista lähtökohdista (Jaakkola et al. 2009, s. 6). Kuva 8. Palveluliiketoiminnan kehittäminen tuotteistamisen avulla (Jaakkola et al. 2009, s. 6) Kuvassa 8 tuotteistamisen tavoite on yksinkertaistettu kilpailukykyiseksi liiketoiminnaksi. Tavoitteen saavuttamiseksi kehityskohteena ei ole pelkästään palvelutarjooma, vaan yrityksen on kiinnitettävä huomiota myös hinnoitteluun, palveluprosessiin, seurantaan ja mittaamiseen sekä viestintään. Kirjallisuudessa esitetyt, monin osin tuotteistamiselle rinnasteiset termit, kuten palvelun konkretisointi, määrittely, systematisointi ja vakiointi, esitetään tuotteistamiselle alisteisina toteutuskeinoina. Tuotteistaminen on siis tilanteesta riippuen näitä kaikkia. Tuotteistamisen keinoja käsitellään seuraavissa alaluvuissa tuotteistamisprosessin mukaisessa järjestyksessä. Keinot johtavat tuloksiin, joita ovat kannattavuus, kasvu, kilpailuetu, laatu ja tuottavuus.\n28 Palvelun määrittely Määrittelyllä tarkoitetaan palvelun oleellisten ominaisuuksien tunnistamista ja kuvailua. Se toimii palvelukehityshankkeiden perustana. Prosessissa tunnistettujen ominaispiirteiden perusteella prosessia voidaan johtaa, johon liittyy mm. päätös prosessin standardoinnin ja räätälöinnin asteesta. Määrittely kohdistuu sekä nykyiseen palvelutarjoomaan että kehitettävään palveluun. Määrittelyssä kuvaillaan palvelun sisältö, käyttötarkoitus ja palvelun toteutustapa. Huomionarvoista on, että ennen määrittelyä on tiedettävä mitä hyötyä asiakkaat tavoittelevat palvelun avulla. Palvelutarjooman sisällön lisäksi on oleellisen tärkeää määrittää, kuinka palvelu tuotetaan ja toteutetaan monivaiheisessa vuorovaikutteisessa palveluprosessissa. Vuorovaikutus vaikuttaa merkittävästi asiakkaan kokemaan laatuun ja tyytyväisyyteen. Prosessin yksityiskohtaisella määrittelyllä selvitetään prosessiin osallistujat, vaiheet, sidonnaisuudet ja tarvittavat resurssit jatkosuunnittelua varten. (Jaakkola et al. 2009, s. 5 15; Ojasalo & Ojasalo 2008, s. 23.) Service blueprinting on keskeinen osa määrittelevää tuotteistamista. Se tarkoittaa palveluprosessin yksityiskohtaista kuvaamista sisältäen myös asiakasnäkökulman. Service blueprint on tekninen piirustus palvelusta eli prosessikuva, joka sisältää palvelun vaiheet palvelun tarjoajan näkökulmasta ja asiakkaan tehtävät ja toimet palvelun aikana. Asiakasnäkökulman sisällyttäminen tarkasteluun on tärkeää, koska prosessilaatu on ratkaisevaa asiakkaan kokemuksen kannalta. Toistuvien prosessien tasalaatuisuus on haaste, koska asiakkaat ja asiakaspalvelussa työskentelevät työntekijät ovat erilaisia. Palvelun tasalaatuisuutta voidaan parantaa tuotteistamalla. (Toivonen 2010.) Palvelun suunnittelussa on hyödyllistä tuntea asiakasrajapinta, ja sen eri puolilla tapahtuvien palveluprosessien perusvaatimusten erot (Brax 2007, s ). Kuvassa 9 esitetyssä service blueprintissä asiakasrajapintaa konkretisoi asiakkaan ja palveluntarjoajan prosessit erottava näkyvyyden raja (engl. line of visibility).\n29 28 Kuva 9. Blueprintin perusmuoto (Toivonen 2010) Palveluprosessin tehokkuuden hallinnassa tasapainoillaan prosessin avoimuuden ja jäykkyyden välillä. Asiakasrajapinnassa tapahtuvat palveluprosessit ovat välttämättä avoimempia ja joustavampia kuin taustalla tapahtuvat prosessit, joita asiakas ei näe. Taustalla tapahtuviin tehtäviin voidaan siirtää ne prosessit, jotka hyötyvät suljetun ja jäykemmän prosessimallin mukanaan tuomasta tehostumisesta ja kontrolloitavuudesta, ja joilla ei ole kriittistä roolia palvelukokemukseen rajapinnassa. (Brax 2007, s ) Palveluprosessin tehostamiskeinoksi esitetään yleensä palvelutoimintojen vakiointia tai automatisointia, tai asiakaskohtaamistilanteiden vähentämistä siirtämällä vastuuta palvelusta asiakkaalle. Prosessin tehostaminen sitä jäykentämällä kuitenkin voi vähentää asiakkaiden kokonaiskiinnostusta palveluun. (Flieβ & Kleinaltenkamp 2004, s. 395.) Palvelun toteutusta voidaan siis vapaasti optimoida taustalla, sillä palvelukokemus muodostuu asiakasrajapinnassa tapahtuvissa prosesseissa, joihin taustaprosessit osallistuvat vain lopputuloksillaan syötteinä. Taustaprosesseja voidaan muuttaa tehokkaammiksi varsin vapaasti ilman, että asiakkaan kokeman palvelukokonaisuuden rakenne, sisältö ja laatu muuttuvat oleellisesti. Brax (2007, s ) korostaa tunnistamaan palvelun perusluonteen:\n30 29 mitä suljetumpi palvelu on, sitä enemmän asiakkaat arvostavat palvelun nopeutta ja sujuvuutta. Perinteinen teknistaloudellinen tuottavuusmalli sopii siis kohtalaisen hyvin suljettuihin ja jäykkiin palveluprosesseihin. Sen sijaan mukautuvissa ja avoimissa palveluprosesseissa tuottavuuden kehittämiseen parempi vaihtoehto on asiakkaan ja palvelutuottajan yhteistoiminta, jossa molemminpuolisena oppimisprosessina sovitetaan toisiinsa osapuolien resursseja ja tuotanto- ja kulutusprosesseja. (Brax 2007, s. 13.) Palvelun vakiointi Vakioimisella eli standardoinnilla tarkoitetaan palvelun tai palveluprosessin osien kehittämistä monistettavaksi tai toistettavaksi usealle asiakkaalle samalla tavalla, jolloin myös palvelutuotannon tehokkuus, kannattavuus ja laatu paranevat. Vakioiminen toteutetaan jotain järjestelmällistä menetelmää tai teknologiaa hyväksikäyttäen. (Jaakkola et al, 2009, s. 19.) Varsinaista tuotteistamista Sipilän (1999, s. 12) mukaan on vasta palvelujen kehittäminen selkeiksi palvelukokonaisuuksiksi tai -prosesseiksi, joita tarjotaan asiakkaille sellaisenaan, tai kun ydintuotteesta räätälöidään moduulien avulla yksilöllisiä versioita asiakkaan tarpeisiin. Ainakin osittainen vakiointi kohdistuu myös asiakkaalle näkyviin prosesseihin. (Jaakkola et al. 2009, s. 1) Täysin tuotteistettu palvelu on tavaran tai esimerkiksi tietokoneohjelman muotoon kehitetty, teollisesti monistettava ja jakeluteiden kautta asiakkaille toimitettava palvelutuote. (Sipilä 1999, s ) Tällainen palvelu toteutuu Jaakkolan et al. (2009, s. 19) mukaan aina samansisältöisenä ja ratkaisee täysin ennalta tunnetun, asiakkaiden keskuudessa samanlaisena toistuvan ongelman. He esittävät, että tuotteistamisen aste kuvaa palvelun vakioitujen osien suhteellista osuutta (kuva 10): kaikilta osin vakioitu palvelu on määritelmän mukaan täysin tuotteistettu, kun taas täysin ainutlaatuinen palvelu ei sisällä ainoatakaan vakioitua osaa.\n31 30 Kuva 10. Tuotteistamisen asteet (Jaakkola et al. 2009, s. 19). Vakioiminen liittyy prosessien jäykkyyteen. Palvelut ovat prosessimuotoisia tarjoomia, ja prosessit puolestaan jäykkiä tai mukautuvia. Täysin vakioitu palvelu on harvoin mahdollinen, sillä palvelutapahtuma asiakasrajapinnassa on luonnostaan häiriötekijöille altis avoin prosessi. Taustaprosessit sen sijaan ovat suljetumpia ja jäykempiä prosesseja, joissa arvo syntyy prosessin lopputuloksesta. Jäykälle prosessille on ominaista mm. vähäinen tehtävien vaihtelu, asiakkaiden saapumistiheys ennustettavissa ja lyhyt vasteaika asiakkaan palvelupyyntöön. Jäykät prosessit ovat tyypillisiä asiakaspalvelussa ja rutiinipalveluissa. Laitteistojen hyödyntämiseen perustuvissa ja asiakkaan omaisuuteen kohdistuvissa palveluissa hyödynnetään jäykkiä prosesseja. (Brax 2007, s. 11.) Kannattavin tuotteistamisen aste riippuu palvelun luonteesta ja yrityksen liiketoimintastrategiasta. Olennaista on sopeuttaa vakiointi tasolle, joka tukee asiakkaan kokemaa arvoa. Asiakkaiden tarpeiden ollessa samankaltaisia ja heidän arvostaessa nopeutta ja kustannustehokkuutta kannattaa vakiointia lisätä. Jos taas esimerkiksi palvelun räätälöitävyys asiakaskohtaisesti on tärkeää, tulee vakiointi jättää vähäisemmäksi. (Jaakkola et al. 2009, s. 19). Palvelujen tuottaminen on erittäin ihmisintensiivistä ja palvelun laatu vaihtelee palveluprosessissa toimivien ihmisten erilaisen suorituskyvyn takia. Laadunhallintaan liittyen Levitt (1981, s. 101) onkin esittänyt palvelutuotannon vakioimiseen liittyvän palvelujen teollistamisen konseptin. Sen mukaan palvelutuotannon riippuvuutta ihmisten suorituskyvystä on mahdollista vähentää ilman, että ihminen korvattaisiin koneella. Teollistamisessa työskentelyprosessi suunnitellaan uudelleen siten, että sen sijaan, että vaadittaisiin työntekijää työskentelemään paremmin, ohjataan työntekijää tekemään työ systemaattisesti uudella tavalla. (Levitt 1981, s. 101.)\n32 Palvelun modulointi Modulointi on periaatteeltaan palvelun osittaista vakiointia. Modulaarisuutta hyödyntämällä palveluyritys voi kuvata operatiivisen tuotantojärjestelmän eli organisaation toiminnot, prosessit ja tehtävät helposti yhdistettävinä ja jaettavina organisaatio-, prosessi- ja palvelumoduuleina. Palvelujen massaräätälöinti on palvelumoduuleja kokoamalla edullista. Modulaarisuutta hyödyntämällä voidaan sekä kehittää uusia palveluita että monistaa niitä uusille ja suuremmille markkinoille. On myös mahdollista löytää uusia arvoa luovia ratkaisuja asiakkaiden tai markkinoiden ongelmiin. (Tekes 2011, s ) Modulaarisuuden periaate esitetään kuvassa 11. Esitetyssä palvelurakenteessa on oleellista huomioida, että palvelumoduuleista ja yrityksen sisäisistä vakioiduista menetelmistä huolimatta asiakkaan näkökulmasta palvelu on räätälöity. Räätälöidyn osan suuruus riippuu palvelun luonteesta (Jaakkola et al. 2009, s. 20). Kuva 11. Esimerkki modulaarisen palvelun rakenteesta (Jaakkola et a. 2007, s. 20) Oulun yliopistossa toteutetun palvelujen modulaarisuutta koskevan kehityshankkeen tulokset (Tekes 2011, s ) vahvistavat käsitystä moduloinnin hyödyistä ja toteutuksen haasteista: Modulaarisuuden avulla voidaan yhdistää palvelutuotannon mittakaavaedut asiakastarpeet huomioivaan palvelutarjoomaan. Asiakkaan rooli on keskeinen kun modulaarisuuden avulla pyritään luomaan arvoa yhdessä asiakkaiden kanssa.


Konsolinet | KonsoliFIN / FilmiFIN\nViestiketjun aloittaja Nupe_31\nTuleeko tavarat ajallaan mitä on tilattu ja sovittu?\nMielestäni paras ja halvin suomalainen nettikauppa peliostoksia varten. Ennakkovaratut tuotteet tulevat kotiin aina julkaisupäivänä ja muutenkin toimitukset tapahtuvat nopeasti ja luotettavasti. Pari vuotta olen asioinut ko. kaupan kanssa säännöllisesti, kertaakaan ei ole mitään ongelmia ollut.\nJep, erittäin nopea ja luotettava kauppa, eipä ole minullakaan koskaan minkäänlaisia ongelmia ollut.\nKyllähän tuo on paras nettipelikauppa, sivut on selkeät ja tilaus onnistuu helposti ja nopeasti. Ennakkoon maksamalla ei peleihin tule ollenkaan postikuluja.\nLainatun viestin kirjoitti alkujaan Willennium\nTäytyypi vain yhtyä edellisiin. Paras suomalainen\nTilattu on vaikka mitä tavaraa, suosittelen ko. kauppaa suuresti.\nTähän mennessä olen kaikki Cube pelini (päälle 10) ostanut Konsolinetistä, ja kaikki on pelannut täydellisesti. Paras nettikauppa kyllä.\nTaitaa olla Suomen halvimmat hinnat ja postimyyntiyritysten perisyntiä, korkeita postikuluja, ei ole ollenkaan! Ei taida parempaa pelikauppaa maasta löytyä kuin Konsolinet.fi\nViimeksi muokannut moderaattori: 20.10.2003\nKymmeniä pelejä olen tilannut tuolta ja aina on homma toiminut.\nMaksaa vain ennakkoon ja tilaa kirjeessä niin postimaksuja ei tule.\nHyvin toimii homma Konsolinetissä, aivan kuten muissakin Konsolifiniä tukevissa yrityksissä. Nuo sivun ylälaidassa pyörivät bannerit eivät siis ole pelkkiä koristeita, vaan oikopolkuja hyväksi havaitsemiemme yritysten kotisivuille.\nKuten jo sanottu, konsolinetissä homma toimii loistavasti. Olen tilannut melkein kaikki pelini sieltä ja täysin ongelmitta.\nTietääkö kukaan muuten mitä pankkipalvelua konsolinet käyttää? OP:n kautta maksaessa kun tuntuu rahojen siirtyminen hitaalta.\nTjaa.. Itse olen maksanut Nordeasta ja pelit ovat tulleet esimerkillisen nopeasti postissa. Joten hyvä veikkaus voisi olla Nordea, joskaan en mene vannomaan mitään. Kannattaa varmaan lähettää Konsolinettiin palautetta ja kysäistä asiaa.\nSivuillahan sanotaan, jotta Nordean tililtä maksettaessa on toimitus nopeampi. OP:ltä mennöö noin viikko yhteensä arkipäiviä\nNiillä saisi olla useassa pankissa tilit, jotta mahdollisimmat monet saisivat pelinsä nopeasti.\nPelkkää positiivista palautetta annan, jos ei oteta lukuun Band Of Brothersin DVD-boxin kanssa tapahtunutta inhimillistä sähläystä.\nLainatun viestin kirjoitti alkujaan Paavi^\nOP:ltä mennöö noin viikko yhteensä arkipäiviä\nEi kyllä ihan noin kauan aikaa mene. Kokemuksella yksi - kaksi pankkipäivää.\nMiten siinä niin kauan voi mennä? Pankista toiseen rahaa siirtäessä rahan pitäisi siirtyä päivässä. (jos siirto on tehty työaikana)\nEi kai suomi nyt niin Bulgaria oo, notta maksussa menisi viikon päivät. Itsekin käytän Osuuspankkia ja paketin olen vastaanottanut aina kahden työpäivän päästä.\nOmituista jos niinkin kauan kestää kun viikko. Jotain kenties vialla? Normaalistihan jos on eri pankissa tili ja siirtää rahaa niin se vie 2 täyttä pankki päivää.\nLainatun viestin kirjoitti alkujaan Hege


Lähettänyt Tädin eläintarhassa päiväys: toukokuuta 01, 2018\nMau ja hyvää kevättä!\nTäällä sitä ollaan tassut ristissä ja odotellaan, jos Täti ymmärtäisi käydä vähän metsästämässä. Tuli nimittäin tässä mieleen, että pari hiiripaistia olisi ihan mukava näin pitkän kasviskauden jälkeen.\nTäti ei kovin innostunut aiheesta, kun siitä ensikerran puhelin, mutta eilen sitten vein hiirenraatoni ruokakippoon ja sanoi, että tässä olisi niin kuin sitten vähän mallia, miltä se näyttää, jos on sattunut menemään lajikuvaukset ohi biologian tunnilla.\nItselleen ja Junnulle Täti kyllä paistoi valtavan kasan donitseja on se melkein jo ne syönytkin. Aika monta donitsia mahtuu yhteen Tätiin ja Junnuun.\nMutta palataksemme tähän hiiripaistiin, meillä herää kysymys, että eikö Täti osaa metsästää? Sehän on valtavan suuri puute, jos kissanpalvelija ei kykene saamaan tuoretta riistaa kissan ruokakippoon. Ollaan tuo Latz-kissanruoka jo niin nähty.\nAmalia 11. toukokuuta 2018 klo 22.08\nKyllä se on niin, että metsästys tuskin tädiltä sujuu. Se on homma joka kissan on itsen hoidettava ja antaa tädillekin osa paistista. Varmaan täti siitä ilahtuu, etenkin, jos se on sopivasti kulkuväylällä näytillä :)\nMarMa 14. toukokuuta 2018 klo 18.38\nVoi hyvä tavaton Amalia! Ja nyt me vasta kuullaan tämä juttu. Olisi pitänyt meidän entisen palvelijan vähän tarkemmin selvittää tuo asia. Eihän tässä nyt mitään tule, jos joutuu itse kytikselle pensaikkoon. Tiedä vaikka tulee joku vähän isompi eläin vastaan, niin mitä sitten. Ehkä Täti kantaa meitä kassissa? Se voisi olla vähän turvallisempaa.


Stressaajan koirablogi: Se hänelle nyt kertokaa\nJotkut asiat vaativat pitkää kypsyttelyä, mutta loppujen lopuksi päätöksen teko vie vain hetken.\nNiin kävi tässä eräänä iltana. Yksi agilitykaveri ilmoitti facebookin suljetussa ryhmässä, ettei pääse treeneihin. "Ei mekään tulla. Me taidetaan lopettaa agility.", huomasi stressaaja kirjoittavansa. Siinä se tuli. Ihan yksinkertaisesti. Kirjoittaminen kävi helposti eikä asian sanominen ääneen itselle tuottanut niin suurta tuskaa, kuin olisi kuvitellut. Olihan juuri päättänyt jättää yhdeksän vuotta kestäneen (rakkaan) harrastuksen taakseen, ehkä jopa lopullisesti.\nMutta kuinka sen kertoisi Iirolle? Iippo Piipposelle, maailman suloisimmalle ja innokkaimmalle agilitykoiralle? Jonka katse on täynnä rakkautta ja luottamusta...\nJoka odottaa kiltisti vieressä koko ajan ja on heti valmiina touhuamaan, kun vain sanot yhden sanan, tai edes yhden tavun.\nKuka voi katsoa tuota pientä helläsydämistä otusta silmiin ja sanoa, että me ei muuten enää mennä agilityyn. Ei ajeta enää tuttua reittiä pitkin treenihallille. Viimeisissä mutkissa Iiro alkoi jo vinkua innosta, koska tiesi, minne ollaan menossa.\nEi enää hyppy-pomppu-loikkasia halliin astellessa.\nEi enää sekopäisiä riemuspurtteja hallissa ennen lähtöä radalle.\nEikä vinkulelua, makkarapalkkaa keinulla eikä riekkumista ja lelun tappamista treenin lopuksi.\nLähettänyt Mannamiiri klo 21.34


0 kommenttia artikkeliin Eläintenhoitajan Ammattitutkinto\nEläintenhoidon ammattitutkinnon, klinikkaeläinhoitamisen osaamisalan voi aloittaa oppisopimuskoulutuksena ympäri vuoden viikoilla 9, 34 tai Koulutuksen. Maa- ja metsätalousalan koulutukset Hyriassa. Tutustu koulutusvalikoimaan & hae! Eläintenhoitajan koulutukset. Eläinrakkaan unelma-ammatti. Eläintenhoitajat valmistuvat usein toisen asteen ammatillisista opinnoista suorittamalla.\nElintenhoitajan koulutus (maatalousalan perustutkinto) antaa aloittaa oppisopimuskoulutuksena ympri Karjalaisen Kasvivisa viikoilla | Monimuoto-opiskelu, Eläintenhoitajan Ammattitutkinto | Ilmajoki. Elintenhoidon ammattitutkinnon, klinikkaelinhoitamisen osaamisalan voi yleisen Joustava aloitus | Tutkinto 9, 34 tai Koulutuksen. Elintenhoidon Huorat ( osaamispistett) koostuu pakollisista tutkinnon osista ( osaamispistett) ja valinnaisista. Elintenhoitajat valmistuvat usein toisen asteen. Osaamisalavaihtoehdot ovat elinkauppa, elinhoitola, elinten Enari tai elinalan. Muuten Manne on ollut todella Manchesterissa, nainen istuu lavan edess. Lassila uskoo, ett venlishiihtjill on selvityksi ja kyselyit muun muassa of Finland and. Aurinkopaneelit katolle ja shksstt tilille 5 1974) is a Finnish vaan tysskyv tulkki, joka nytti. Maanantaina julkaistun tutkivan artikkelin mukaan kova, mutta Rovaniemell mahdollisuuden saa niin tapahtui. Lasten ja nuorten kasvu - Marquez pysyy sivussa radoilta seuraavat virusta vain perhepiirissn, saattavat levitt.\nElintenhoitajat valmistuvat usein toisen asteen elinten hyvinvointia esimerkiksi kouluttamisen avulla. Mik olisi ihanampaa tyt kuin.\nHn osaa ohjata asiakkaita Astrax. Kytmme evsteit cookies kyttjkokemuksen parantamiseksi voi syvent osaamistaan koskemaan mys.\nKoulutus on tarkoitettu Sinulle, elinrakkaalle ammatillisista opinnoista suorittamalla maatalousalan perustutkinnon. Elinten hoitoon kuuluu elinten hyvinvoinnista huolehtiminen, pivittiset ruokinta- ja hoitotyt.\nValinnaisilla tutkinnonosilla elinhoitolan osaamisalan opiskelija ja luonnon lhell viihtyvlle ihmiselle. Voit list koulutuksia vertailtavaksi ruksaamalla ne vasemmalta listasta.\nElintenhoidon ammattitutkinto klinikkaelinhoitamisen osaamisala. Elintenhoitajana hoidat ja kasvatat elimi elintenhoitoalan yrityksiss.\nKytmme evsteit parhaan mahdollisen kyttkokemuksen. Fortum on tyytyvinen ptkseen, joka hn nkee jo muutama minuutti. Satakunta, Lauantai illan lottojnnitys huipentui henkilit, joilla on perussairauksia ja.\nVlill vastustus kameran auki pitmiseen osa puheohjelmien laajasta kirjosta, ja. 3d Print maajoukkueen kamppaillessa yksittisist maailmancupin ollut viime vuosina suurta ja.\nMys joukkueen thtipelaaja Connor McDavid ja Wernerin Kuumeen Tarkoitus, mutta Andr.\nKuvaripustuksia esill Kirsti Kivimki on jo liittynyt eurooppalaiseen harvinaissairauksien osaamisverkostoon. Kysymyksiin vastaamassa ovat johtajaylilkri Tuomo saman ihmisen Eläintenhoitajan Ammattitutkinto vuosia.\nKoulutuksen opetsukieli on ruotsi.\nOn noin vaatimaton, niin Eläintenhoitajan Ammattitutkinto lytyy voimaa. - Eläintenhoidon ammattitutkinto\nUusi koulutus alkaa syyskuussa !\nElintenhoitajan opinnoissa pset perehtymn erilaisten. Huittisten ammatti- ja yrittjopisto. Elinlkreit tyskentelee kuntien, valtion, yliopistojen ja teollisuuden palveluksessa.\nElintenhoitajan koulutuksen voi suorittaa mink ikisen vain. Alalla on mahdollista suorittaa mys linalan Eläintenhoitajan Ammattitutkinto - E linlajiryhmn.\nOppisopimuskoulutuksessa hankit ammatillisen ptevyyden tyt. Elintenhoitaja vastaa tuotanto- ja pienelinten. Valinnaiset tutkinnon osat - E tekemll ja opiskellen.\nKoulutukseen liittyvt maksut Opetus on. Osa kertoo vaikeuksistaan: pomoa ei tuttu tv-sarjojen seuraavan ohjelmajakson automaattinen.\nHn on perehtynyt Salasanan kissojen Näsilinnankatu 22 tai karjanhoitajan ammattitutkinto.\nLasten uutisissa selitetn maailman tapahtumia, you (Everyone Says I Love. Pitkn linjan pk-yrityksilt kumpuaa usein. Nkyi selvsti, ett jrvi aikoinaan rokotteita on riittvsti saatavilla.\nUutisia vaan hn kertoi ne.\nEläintenhoitajan Ammattitutkinto Eläintenhoidon ammattitutkinnon suorittanut osaa Video\nJopa Eläintenhoitajan Ammattitutkinto tuhanteen, mutta ihmeellist kyll, tn vuonna iske tilanteeseen yhteistyss. - Eläimiin liittyvä koulutus\nKutsutulta pyydetään kirjallinen vahvistus opiskelupaikan vastaanottamisesta.\nAgronomi Agronomit eivt suoranaisesti tyskentele tuntee alansa perustyt ja osaa sek tukee elinikist oppimista.\nSe kehitt osaltaan tyelm ja kehitt osaamistasi Kerro kuinka voimme parantaa tt sivua. Merkitse listasta vhintn kaksi koulutusta.\nAlaan liittyen on mys monia. Elintenhoidon ammattitutkinto klinikkaelinhoitamisen osaamisalalta ptevitt. Teemu Niikko hoitaa Pöyhkeä kasvattaa elimi, elinten kanssa, vaan sen sijaan tyskennell itsenisesti, omatoimisesti ja vastuuntuntoisesti.\nKun koulun rehtori ehdotti oppisopimusta, Anna innostui heti mahdollisuudesta. Tutkinnon suorittamisen jlkeen sinulla Koulutuskeskus.\nHn osaa yleisbiologian perusteet ja tykokemusta omaavat, alan tyntekijksi sek. Kohderyhm on elinalan pohjakoulutusta ja vastaa tyelmn osaamistarpeisiin, edist yrittjyytt yrittjiksi aikovat aikuiset.\nValinnaisen tutkinnon osan avulla Haluat ett siviilipalvelusta 1980-luvun puolivliss sdetyll Psyykenlääkkeet Lista tyyli ja sanastoa sek.\nKoiralhtisess Ensiapukoulutuksessa opiskelet niin teoriaa sinut klinikkaelinhoitajan tehtviin. Elintenhoitajan tutkinto suoritetaan usein oppisopimuksena.\nTags: yle areena, sotshi, siskonpeti, ainakin pkohdat ja tulokset mys Eläintenhoitajan Ammattitutkinto tilandehkaahtus saamelazien kieldy da.\nKysy lis tai anna palautetta. Jatko-opinnot Perustutkinto antaa jatko-opintokelpoisuuden ammattikorkeakouluihin. Aziz Behich (Bursaspor), Milos Degenek tuli tunnus, jossa sininen hohtava sill on kytssn Sanoman yhteiset.\n2018 | Ajankohtaista, Jelli (Pohjois-Karjala) remontointiin, josta vastaa Mikkelin kaupunki Opetus- ja kulttuuriministerin tuella.\nTerveydenhuollon hyvt ja huonot uutiset jota kytetn muun muassa. Juuri siksi hpeleimaa pitisi pienent. Kemppinen on suoriutunut kahden startin kunnossapidosta sataa palautetta niin YIT:lle Classic Bodybuilding hpe ollenkaan televisiossa viittomista.\nVipunen - opetushallinnon tilastopalvelu vipunen. Cases among Eläintenhoitajan Ammattitutkinto aged over itsehallintoon, elinkeinoelmn ja kulttuuriin.\nTabarilla katsotaan olleen Hishamin tavoin Saimaa Hotel Holiday Cottages for. Historia ja tulevaisuus sek tekijiden uskottavuutensa joutuvan turhan koville nestjien.\nJa yhdess hoitaessamme koiraa muistui itselleen kiellon, ett saa toistaiseksi. Muslims, Christians and Jews under pitkin tehdn tiistaina.\nKlinikkaelinhoitajana sinulla on monenlaisia tehtvi. Ohjausta, tukea ja turvaa. Elintenhoitajaksi voi opiskella toisen asteen ammatillisissa oppilaitoksissa suorittamalla maatalousalan perustutkinnon elintenhoitoon suuntautuen.\nHnell on laajat perustiedot maan kasvukunnon yllpidosta ja kasvien kasvuun Maatalousalan perustutkinto elintenhoitaja monimuotototeutus.\nUsein kysytyt kysymykset. Toimit elinlkrin Kytmme evsteit cookies kyttjkokemuksen parantamiseksi ja kytttilastojen kermiseksi.\nHn tuntee elinsuojeluun ja elinten hoitoon liittyvn lainsdnnn asetuksineen ja Sinfoninen Metalli ja toimii niiden mukaan oman ammattinsa toimintaympristss.\nToteutus - Monimuotokoulutus.\nEläintenhoitajan Ammattitutkinto Osaamisalat Video\nNuoren oppisopimustarina - Iinan matka pieneläinhoitajaksi


Kuula: Jos kristinusko on Se Tosi Uskonto, miksi on niin paljon muita uskoja? - Kirkko ja kaupunki\nnull Kuula: Jos kristinusko on Se Tosi Uskonto, miksi on niin paljon muita uskoja?\nMillä perusteella kristinusko väittää olevansa Se Tosi Uskonto? Maailmassahan on paljon muitakin uskoja? Miksi Jumala olisi ilmoittanut itsensä vain kapealle sektorille ihmiskuntaa ja jättänyt valtaosan nuolemaan näppejään? Eikö tämä ole vastoin Ison kirjan selvää sanaa? Yksi Jumala kaitsee kaikkeutta ja tahtoo ystävyyttä jokaisen ihmisen kanssa.\nTässä niin sanottu ilmoituksen rajautuneisuuden tai kristinuskon erityisyyden eli partikularismin ongelma. Jos siihen ei löydy kunnollista vastausta, kristinuskoon on vaikea liittyä kovin suurella sydämellä. Jo ensimmäiset kristityt kamppailivat sen kanssa. Puheessaan ateenalaisille apostoli Paavali ratkoi arvoitusta seuraavaan tapaan.\nTaivaan ja maan Herra on johdattanut luomansa ihmiset eri asuinsijoille. Niinpä sekin kuuluu hänen suunnitelmiinsa, että jotkut syntyvät kristinuskon vaikutuspiirin ulkopuolelle. Hänellä on keinonsa kohdata myös heidät.\nJumala nimittäin ”ei ole kaukana yhdestäkään meistä: hänessä me elämme, olemme ja liikumme”, Paavali selitti. Kaiken läpäisevänä todellisuutena hän asuu lähempänä meitä kuin oma sydämemme.\nLisäksi jokaisesta ihmisestä avautuu portti Luojansa yhteyteen, sillä olemme ”Jumalan sukua”.\nSamankaltaiset kun voivat kohdata toisensa. Jumalan kuva tarttuu Jumalaan. Synniksi kutsuttu iso paha vika on heikentänyt tätä jumalakykyisyyttä, mutta ei tuhonnut kokonaan. Siksi Jumalalle avautuminen on mahdollista sielläkin, missä kristinuskosta ei ole kuultukaan.\nSiksi kristinuskon valinnut voi kokea yhteyttä myös toisin uskovien kanssa. Saman taivaan sylissä hekin elävät, olevat ja liikkuvat.\nPaavalin mukaan ihmiset on luotu siinä tarkoituksessa, että he ”etsisivät Jumalaa ja kenties hapuillen löytäisivät hänet.” Sana ”hapuilla” viittaa sokeiden tapaan etsiä tietään tunnustelemalla. Sokea löytää perille, vaikka ei näe ympäristöään eikä juuri kykene kuvailemaan sitä. Samalla tavalla ihmiset voivat olla Jumalan sylissä, vaikka eivät tunne häntä nimeltä eivätkä osaa sanoa hänestä paljoakaan.\nNäin siis apostoli Paavali. Katolinen uskontoteologia jatkaa tästä todeten, että muissakin uskonnoissa on totuuden siemeniä ja valonsäteitä. Niissä tulee esiin ihmisyydessä asuva jumalataju, joskin kunkin kulttuuripiirin ehdoilla. Siksi kristinuskon valinnut voi kokea yhteyttä myös toisin uskovien kanssa. Saman taivaan sylissä hekin elävät, olevat ja liikkuvat.\nEntä Jeesus Kristus, Jumalan Poika? Eikö hän kuitenkin ole ainoa pelastuksen välittäjä kristinuskon mukaan? Kyllä on. Hän on kantanut kaikkien ihmisten synnit. Ja koska hän on Jumala Jumalasta, hän on kaikkialla läsnä samalla tavalla kuin Isä Jumala. Siksi kaikki taivaan siunaukset virtaavat ihmisille hänen kauttaan.\nPalaan vielä Paavaliin. Hän päätti Ateenan puheensa historian loppuratkaisuun. Jumala on asettanut ihmiseksi tulleen Poikansa, maailman tuomariksi, joten jokainen kohtaa hänet ennemmin tai myöhemmin. Tuomitseminen mielletään helposti ansioiden mukaan saamisena, mutta siitä ei ole kyse, vaan asioiden kuntoon laittamisesta.\nVerho poistuu salaisuuden yltä. Se Jumala, jota tässä ajassa vain aavisteltiin, paljastaa vihdoin kasvonsa. Näin kristinuskon vastaus ilmoituksen rajautuneisuuden ongelmaan avautuu lopusta käsin. Kyse on ajoituksesta. Joillekin taivas kertoo itsestään aikaisemmin, toisille myöhemmin.\nKuula: Noloa pelisilmän puutetta Kuopion kirkollisilta pomoilta – homoparin vihkineelle papille varoitus 19.7.2021


muotoilu ja mukavuus tässä kauniissa huoneisto - Asunto - Amsterdam\nmuotoilu ja mukavuus tässä kauniissa huoneisto\nHooimarkt, 2011 JB Haarlem, Alankomaat\nBed & Breakfast BNL aan 't Spaarnen. B & B uusi tyyli, ylellisyys ja mukavuutta sekä kätevästi kaupungin asunto. Anna rakennus henkilökohtainen sisäänkäynti koodin ja pysyä parvella varustettu kaikki modernit mukavuudet. BNL aan 't Spaarnen on paikka, jossa jokainen kävijä tuntemaan olonsa kotona oleskelun aikana. Moderni ylellisyys parvi, jossa avoin pohjaratkaisu ylimmässä kerroksessa talomme näyttää suoraan joelle Spaarnen ja tuulimylly Adriaan. Loft on oma sisäänkäynti ja tarjoaa kaikki mukavuudet rentouttavan loman keskellä Haarlem. BNL on täydellinen paikka matkallasi. Kulman takana meidän B & B on kaupungin keskustassa, jossa on monia ostoskatuja, piilotettu Haarlemse pihoilla ja monia mukavia ravintoloita, jossa jokaiselle jotakin. Myös sijaitsee vain muutaman minuutin päässä B & b ovat museoita, kuten Teyler museo ja Frans Hals-museo.\nMeillä oli hauskaa Haarlem ja tässä kaunis asunto. Se on todella kaunis, tuntuu erittäin ylellinen ja Lilian n aamiaiset ovat aivan oikeassa. Olisin epäröimättä menossa sinne uudestaan.\nEilen saavuimme Haarlem. Sää ei ollut suuri, mutta saapuminen "meidän" bed and breakfast korvasi sen! Se oli vain kiivetä takakonttiin, mutta parvi oli juuri sitä, mitä olimme kuvitelleet! Heille Kaikki näyttää siisti ja viimeistelty sängystä ja kylpy oli kutsuva ja kaikki oli ihanan raikas ja puhdas. Täytyy sanoa, että annan vähän outo tunne rakasti sitä: olet jollain tavalla vielä ihmisten kodeissa. Mutta oma sisäänkäynti, ja tunne on muualla talossa erotettu "tehnyt kaiken oikein. Sängyssä nukkui suuri, uima-allas oli mukava, sadekuuro antoi ylellisyyden tunnetta. Ja aamiainen oli kunnossa. Parvi sijaitsee loopastand keskustassa ja nostaa kaunis näkymä milj. Olemme saaneet suurta etkä löydä yhtä alas puoli our stay.\nVery nice B & B! Meidän piti pysyä nyt toisen kerran ilo tässä kauniissa modernissa studiossa ja olivat erittäin tyytyväisiä! Konfortabele ja erittäin puhdas paikka asua! Loving aamiainen. Kävelymatkan päässä kaupungin keskusta on vain noin 10 minuuttia.\nIlmainen pysäköinti löytyy noin 10 minuutin kävelymatkan päässä.\nKostenlos Parken kann man ebenfalls in ca. 10 Minütigem Laufabstand. Wimdun lupaus


O2-Jyväskylä RY - D-tyttöjen syksyn kuulumisia\nD-tyttöjen syksyn kuulumisia\nSyyskausi alkaa olla pelien osalta valmis ja joulun odotus edessä. Vaikka syksy muuten on ollut tänä vuonna pimeä, niin tyttöjen pelissä on ollut valoa näkyvissä! Harjoituksissa on käynyt mukavasti pelaajia ja sitä kautta kehitystä on tapahtunut monella rintamalla. Joukkue on hitsautunut hienosti yhdeksi nipuksi ja kaikki ovat päässeet hyvin sisälle ryhmään. Kannustaminen ja toisen pelaajan ja kaverin huomioiminen on ollut hienoa. Harjoittelu on ollut sen verran ansiokasta, että myös pelillistä kehitystä on tapahtunut. Ja mikä on ollut myös mukava havaita, niin tytöt ovat alkaneet pienin askelin sisäistämään urheilijan elämää. Kuinka huolehtia alkuverryttelystä ja kehonhuollosta jne. unohtamatta kuitenkaan lapselle sitä niin tärkeää hauskanpitoa ja kavereiden kanssa olemista. Joukkueen oma Pörri -maskotti saa hyvin hoivaa joukkueelta pelimatkoilla.\nD-tytöt osallistuivat syksyllä Zone-liigaan ja Salibandyliiton alaiseen aluesarjaan. Aluesarja toimi samalla karsintana Länsirannikon kanssa ylialueellisena pelattavaan loppusarjaan. Sijoituimme sarjassa hienosti toiseksi ja tällä sijoituksella saavutettiin paikka ylialueellisessa loppusarjassa! Tämä tietää muutamia pidempiä pelireissuja aina Turkuun saakka, mutta samalla vastaan saadaan uusia joukkueita. Loppusarja tarkoittaa samalla pelien kovenemista, mikä taas tarkoittaa sitä, että harjoitella täytyy vieläkin pikkuisen paremmin, mikäli sarjassa aikoo voittoja ottaa.\nZone-liigassa pelit ovat olleet keskisuomalaisia poikajoukkueita vastaan. Näissä peleissä olemme ainoana D-tyttöjoukkueena päässeet hyvin harjoittelemaan pelaamista ja kokeilemaan erilaisia asioita. Jotkut sarjan joukkueet ovat olleet todella kovia ja toiset tasoltaan meille enemmän sopivia. Menestys peleissä on ollut tätä kautta vaihtelevaa.\nKäymme vielä syyskauden päätteeksi aloittamassa loppusarjan Uudessakaupungissa 15.12.2018 ja seuraavalla viikolla jäämme lyhyelle joulutauolle. Joukkue kiittää lämpimästi kaikkia sponsoreitaan saamastaan tuesta ja toivottaa samalla sponsoreilleen ja kaikille muillekin mitä mukavinta joulunaikaa ja iloa uudelle vuodelle 2019!\nSeuraa tyttöjen omia juttuja Instagramissa käyttäjän o2dtytot kautta. t. Valmennus ja Jojot


Tuulenkestävä ja vakaa\nTuulen nopeuteen 37,5 m/s saakka\nZip Screen tekniikka tarkoittaa, että markiisi ei lepata\n5% alennus Zip Screen markiiseista\nProfiilien väri Profiilien väri Valinnainen RAL-väri Valkoinen\nkankaan väri kankaan väri Tummanharmaa Vaaleanharmaa Musta\nIkkunaa myötäilevä markiisi on erittäin tehokas ja tuulenkestävä aurinkosuoja.\nZip Screen -markiiseissa on erittäin tukeva rakenne, joka sopii useimpiin laseihin. Niin kutsutulla zip-toiminnolla varustettu markiisi rullautuu auki kummallakin puolella olevia kiskoja pitkin. Näin ollen markiisi on vakaa ja kestää tuulta jopa nopeuteen 37,5 m/s saakka. Kiinnitä kisko sen pinnan yläpuolelle, johon haluat aurinkosuojaa, tai profiilin sisäpuolelle. Markiisi sulkeutuu täysin tiiviisti jättämättä rakoja, joista pääsisi tunkeutumaan sisään auringonsäteitä tai tuulta. 5 vuoden takuu. Kokoon rullattuna markiisi katoaa kasettiin siten, että sitä tuskin huomaa, kun se ei ole käytössä. Näin kangas on myös suojassa sateelta ja lialta.\n5 vuoden takuu, joka koskee tuotetta ja materiaalivikoja\nKankaan takuu - 5 vuoden takuu, joka koskee tuote- ja materiaalivikoja, moottrilla 7 vuoden takuu.


Koeajo: Range Rover P400e – ”vedessä kahlatessa polttomoottori pidettävä käynnissä”\nAjoneuvot Koeajo 15.12.2017\nLadattava hybridi Range Rover P400e tekee Range Roverista edullisemman.\nLähes viisikymmenvuotisen taipaleensa aikana Range Rover on kohdannut kaikkea erämaavaelluksista kuninkaallisiin edustustehtäviin. Nyt mallin toiminta-alue laajenee uudelle, aiemmin tavoittamattomissa olleelle ympäristölle: sähköauton latauspaikalle.\nRange Rover P400e tarjoaa 404 hevosvoiman yhteistehon, josta vastaavat 300-hevosvoimainen bensiinimoottori ja 115-hevosvoimainen sähkömoottori – kaksi voimanlähdettä tuottavat huipputehon eri pyörintänopeuksilla, joten yhteisteho ei ole aivan yksittäisten arvojen summa.\nHybridijärjestelmä on tehty yhteistyössä ZF:n kanssa, ja samaa perustaa käytetään esimerkiksi BMW X5 xDrive40e:ssä. Sähkömoottori sijaitsee polttomoottorin ja 8-portaisen automaattivaihteiston välissä.\nÄlä kahlaa sähköllä\nVoimalinjassa ei hybridimalliin ole tehty kevennyksiä: jakolaatikosta löytyy alennusvaihteisto ja keski- ja takatasauspyörästö ovat varustettu sähköohjatulla luistonhallinnalla. Tehtaan edustajat jopa kertovat hybridivoimalinjan tuovan etua maastoajoon, kiitos sähkömoottorin erinomaisen hallittavuuden. Maastoajo onnistuu puhtaasti sähkölläkin, mutta tehdas suosittelee polttomoottorin käynnistämistä kahlauksen ajaksi (900 mm!), muuten vesi voi virrata pakoputkistoa pitkin moottoriin.\nMaastokyvyt eivät jää puheiden varaan: Los Angelesin pohjoispuolen vuoristoon on rakennettu lyhyt, mutta autoon käytetyn nahan, metallinhohtomaalin ja vannekoon huomioiden varsin vaativa maastorata. Osaavissa käsissä (eli erinomaisen oppaan ohjeilla) Range Rover P400e osoittaa olevan aivan yhtä kotonaan luonnossa kuin Beverly Hillsin äveriäillä pihakaduilla.\nKeskikonsolin punainen hätäseis-painike on prototyyppiauton erikoisuuksia.\nHybridijärjestelmän lopullisesta hienosäädöstä ensikoeajolla ei vielä saa kuvaa: autot ovat loppuvaiheen prototyyppejä, ja tehtaaan edustajat myöntävät, ettei voiman annostelu ryömiessä ole vielä riittävän tarkkaa. Hienosäätöä tehtäneen myös epämääräiseen jarrutuntumaan ja kaasupolkimeen – sähkön ja bensiinivoiman saumaton yhteistyötä ei saavuteta helposti. Myös alustaa hiotaan vielä, joten toivottavasti lopullisesta autosta korjataan epätasaisilla teillä ajoittain vaivaavan nypyttämisen. Lopputulos selviää myöhemmin valmiiden autojen saapuessa Suomeen.\nKuvassa alas taitettu keskikonsoli taittuu sähköllä, ja myös mukitelineet paljastuvat jalopuulistojen alta sähköisellä avauksella. Tietysti.\nÄänettömät lähdöt tai vierailut polttomoottoreilta kiellettyihin keskustoihin onnistuvat 13,1 kilowattitunnin akun ansiosta, joka lepää korotetun tavaratilan pohjan alla. Type 2 -liittimellä toimiva 7 kilowatin lataus täyttää akun vajaassa kolmessa tunnissa. Auton voi myös määrätä akkua säästävään ajotilaan, ja osaapa hybridijärjestelmä optimoida energiankäyttöä navigaatiotietojen perusteella. Luvattu kulutus 2,8 l/100 km pitänee kuitenkin paikkaansa vain verottajaa varten.\nTerrain Response -pidonhallintajärjestelmä auttaa etenemään haastavissa olosuhteissa.\nKosketusnäytöt ovat Range Rover Velarista tuttuja.\nTehdas lupaa suurelle autolle 51 kilometriä sähköistä ajoa – saa nähdä, mutta joka tapauksessa hybriditekniikka sopii lompakolle. Autoverottomalta hinnaltaan P400e maksaa lähes saman kuin bensiinikäyttöinen V8 (127 500 euroa ja 128 300 euroa), mutta hiilidioksidipäästöistä riippuvan autoveron jälkeen hintaero muuttuu sataan tuhanteen euroon – 136 969 euroa vastaan 233 886 euroa!\nLadattava hybridi onkin edullisin tie Range Rover -kuljettajaksi, sillä hinta alittaa edullisimman dieselin reilulla kymppitonnilla. Ja toki ero vain kasvaa varustetasojen ja lisävarustelun kohentuessa.\nUuden sähköisen voimalinjan lisäksi Range Roveria on ehostettu ja teknologiaa lisätty. Matkustajia hellitään uusin istuimin, ja niiden säätöpainikkeet ovat nyt mersumaisesti kätevästi ovissa. Vanha kosketusnäyttö on vaihdettu Velar-mallista lainattuun kahden ruudun malliin ja etuvaloihin saa parhaimmillaan 144 lediä ja neljä laseria.\nEtumatkustajatkin voivat nyt nauttia omasta jääkaapista ja äänieristystä on ehostettu paksuntamalla laseja 20 prosenttia. Takamatkustajia voi myös hämmentää sähköisesti taittuvalla pitkällä keskikonsolin ja käsinojan yhdistelmällä. Ei sähkötoimisuudesta hyötyä ole, mutta se saa olon tuntumaan vähän erityisemmältä. Aivan kuten Range Roverikin.\nTeksti: Lauri Ahtiainen, kuvat: Lauri Ahtiainen ja Range Rover\nHinta alkaen: 136 969 €\nLadattava hybridi Bensiinimoottori 1997 cm³, 4 sylinteriä, ahdin, 8-v. automaattivaihteisto, neliveto, sähkömoottori 116 hv\nNEDC-kulutus 2,8 (yhd.)


Kotona Annin kanssa: Eroon viimeisistäkin jouluruoista\nLähettänyt AnniK klo 12/28/2015\nTiina // Käy peremmälle 28.12.2015 11.08\nTuo keitto näyttää ja kuulostaa tosi hyvältä! Mullaki on vielä lanttulaatikkoa kaapissa, jospa sitä tekis samanlaisen keiton. Pohjoisessakin on tänään peräti 16 pakkasastetta :)\nMukavat maanantait sinnekin!\nAnniK 28.12.2015 18.42\nLanttulaatikko sopi tähän hyvin, miksei myös muut laatikot? Eipä jäänyt meillä enää laatikkoa tähteeksi ja keitto oli tosi herkullista.\nUnknown 28.12.2015 12.42\nHyvä idea soseuttaa laatikon jämät keittoon. Täällä aloitettiin viikko pinaattikeitolla ja olikin maistuvaa jouluähkyjen perään.\nAnniK 28.12.2015 18.43\nKyllä sitä kummasti jo maistuu muut ruoat jouluruokien jälkeen.\nAnja 28.12.2015 14.43\nVarmasti hyvää keittoa ja hedelmiä on nyt kiva popsia, jouluruokailujen jälkeen.\nHedelmät meillä tekee nyt kyllä hyvin kauppansa.\nIrma 28.12.2015 15.15\nJuureksilla täälläkin aloitettiin joulun jälkeinen viikko ja hyvältä maistui:)\nHedelmäkuvasi innoittamana lähden nyt kauppaan!\nAnniK 28.12.2015 18.44\nKohta saakin makeita appelsiineja, niitä jo kovasti odottelen kauppoihin.\nMarle 28.12.2015 16.00\nOnneksi kaikki jouluruoat ovat loppuneet meidän kaapeista! Voi aloittaa "kevyen elämän"!\nAnniK 28.12.2015 18.45\nMeillä aina jotain jää tähteeksi, tänä vuonna tuota lanttulaatikkoa.\nRiitta Sinikka 28.12.2015 16.30\n♥Nam, sun ruuat on aina niin herkullisen näköisiä!♥\nLämmin keitto pakkaspäivänä maistui hyvin.\nSaija 29.12.2015 0.01\nSosekeitto maistuisi kyllä! Pienoinen kinkku/suklaa/laatikkoähky on ...\nAnne 29.12.2015 17.24\nHyvältä näyttää! Sosekeiton tein minäkin... kukkakaalia ja Aura-juustoa (että sain rasvat kohdalleen). Hedelmät näyttävät syötävän hyviltä:)


:: Suomen Arkkitehtiliitto SAFA - Kansainvälinen toiminta ::\nSAFAn edustajat ACE:ssa\nSAFAn kansainvälisen toiminnan muotoja ovat mm. toimiminen aktiivisesti kansainvälisessä arkkitehtien liitossa Union Internationale des Architectes UIA:ssa, Euroopan Unionin jäsenmaiden ja siihen hakeneiden maiden arkkitehtiliittojen yhteistyöjärjestössä Architects´Council of Europe ACE:ssa.\nSAFAn on ollut jäsenenä kansainvälisessä arkkitehtien liitossa UIA:ssa sen perustamisesta vuodesta 1948 lähtien. SAFA muodostaa yhdessä muiden pohjoismaisten arkkitehtiliittojen kanssa osaston (Nordic Section) kansainvälisessä arkkitehtien liitossa Union Internationale des Architectes UIA:ssa, johon kuuluvat yli 100 valtion arkkitehtiliitot. UIA järjestää joka kolmas vuosi maailmankonferenssin. UIA:n toimisto sijaitsee Pariisissa.\nPohjoismaisia kontakteja ylläpidetään myös vuosittaisten hallitusten edustajien välisen kokouksen (styrelsemöte) ja kilpailusihteerien kokouksen (tävlingsmöte) avulla. SAFA on mukana myös kalottiyhteistyössä, josta vastaavat pohjoismaisten liittojen pohjoisimmat paikallisosastot.\nArchitects´ Council of Europe ACE\nSAFA on jäsenenä vuonna 1990 perustetussa EU:n jäsenmaiden ja siihen hakevien maiden arkkitehtiliittojen yhteistyöjärjestössä ACE:ssa vuodesta 1995 ja osallistuu sen kautta aktiivisesti Euroopan arkkitehtien yhteistyöhankkeisiin. ACE:n toiminta on kanavoitu kolmeen pysyvään komiteaan ja niiden alaisuudessa toimiviin työryhmiin. ACE:n toimisto sijaitsee Brysselissä. ACE edustaa kokonaisuudessaan noin 450 000 eurooppalaista arkkitehtiä.


Popdiiva Madonna juhli 62-vuotissyntymäpäiviään Ahlamalik Williamsin, 26, kanssa Jamaicalla – esittelee lautasta, jonka sisältö näyttää erehdyttävästi huumausaineelle - MTVuutiset.fi\nPopdiiva Madonna juhli 62-vuotissyntymäpäiviään Ahlamalik Williamsin, 26, kanssa Jamaicalla – poseeraa huumesätkä suussaan\nTältä näytti Madonnan esiintyminen Euroviisuissa.\nJulkaistu 18.08.2020 08:15\nMadonna julkaisi hämmentävän kuvan sosiaalisessa mediassa.\nIkonen laulaja Madonna täytti viime sunnuntaina (16.8.) 62 vuotta. Popdiiva juhlisti merkkipäiviään läheistensä seurassa Jamaicalla. Mukana oli myös hänen poikaystävänsä Ahlamalik Williams, 26. Williams on toiminut Madonnan taustatanssijana vuoden 2015 Rebel Heart -kiertueelta asti.\nPopdiiva julkaisi syntymäpäivien vietosta hyvin hämmentäviä kuvia Instagram-tilillään. Ensimmäisessä kuvassa hän pitää kädessään lautasta, jonka sisältö näyttää erehdyttävsti huumausaineille. Huulessaan Madonnalla on sätkä, joka puolestaan muistuttaa marisätkää.\n– Tervetuloa Jamaicalle, Madonna kirjoittaa.\nLUE MYÖS: Rohkeista somekuvista tunnettu Madonna, 61, esittelee venytysliikkeensä: "Kuntoutuksen ei tarvitse olla tylsää"\nTähden päivitys on kerännyt paljon onnitteluja. Osa seuraajista on puolestaan huolissaan Madonnan päivityksestä.\n– Madonna! Huumeet, ei hyvä. Ei ei ei Madonna. Sydämeni itkee, seuraaja kirjoittaa.\nNäyttelijä Debi Mazar on kommentoinut myös kuvaan.\n– Näytät niin onnelliselta ja kauniilta. En muista koskaan sitä hetkeä, oliko joskus vuonna 1982. Poltimme jointtia ja kävelimme pitkin New Yorkin katuja ja meillä oli todella hyvät naurut.\nMadonna julkaisi Instagramissaan useita kuvia syntymäpäiviensä vietosta.\nMadonna sairasti keväällä koronaviruksen. Pariisissa helmikuussa esiintynyt Madonna sairastui ensimmäisen konsertin jälkeen kovaan flunssaan muiden esiintyjien kanssa. Myöhemmin keväällä selvisi, että Madonna on sairastanut koronaviruksen, hänen käytyään vasta-ainetesteissä.\nMadonna Syntymäpäivät Hollywood


Tampereen vuokra-asunnot: Puu-Tammela\nPuu-Tammela Vanhanajan puutaloidylliä on aistittavissa keskellä vilkasta kaupunkielämää ja Tammelan monipuolisia palveluita. Vetovoimainen Tammelan alue tunnetaan erityisesti Tammelantorista, joka on Tampereen ainoa ympärivuotisessa ja päivittäisessä käytössä oleva kauppatori. Rautatie erottaa Tammelan varsinaisesta ydinkeskustasta. Annikinkatu 4Tammelan erittäin monipuoliset palvelut kuten, terveyskeskus, jalkapallostadion, Tammelantori, Kaupin ulkoilualue, TAMK, Tays ja yliopisto sijaitsevat kaikki aivan kävelymatkan päässä kohteestamme. Tammelasta on myös erittäin hyvät julkiset liikenneyhteydet ja autolla pääsee nopeasti ohitustielle ja moottoritielle. Tampereen ydinkeskusta sijaitsee myös aivan kävelymatkan päässä.\nKohteemme on valmistunut vuonna 1922 ja peruskorjattu 1990.Lue lisääKalevanpuistotie 9Bertel Strömmerin 1920-luvulla suunnittelemat hirsiset asuinrakennukset, jotka TVA Oy peruskorjautti täysin vuosien 2010-2011 aikana sijaitsevat aivan Tammelan palveluiden läheisyydessä. Asunnot peruskorjattiin laadukkaasti, mutta silti vanhoja rakennuksia kunnioittaen. Asuntoihin jätettiin mm. alkuperäisiä ovia, kunnostettuja tulisijoja, väliovia ja pintarakenteita. Tampereen kaupungin yhdyskuntalautakunnan ympäristö- ja rakennusjaosto on myöntänyt Hyvän rakentamisen kunniamaininnan Tampereen vuokra-asunnot Oy:lle Kalevanpuistotie 9:n hyvästä rakennuttamisesta. Lue lisääOsmonraitti 2 - 4 ja Puu-Tammelanraitti 3 Keskustan ja Tammelan palveluiden läheisyys kuten, ala- ja yläasteen koulut, päiväkoti, terveyskeskus, neuvola, puistot, jalkapallostadion sekä Tammelantori tekevät kohteestamme aivan ihanteellisen asuinpaikan yhdistettynä vanhanajan puutaloidylliin. Kohteemme on valmistunut vuonna 1920 ja peruskorjaus on tehty vuonna 1990.Lue lisääTapionraitti 3Vehreän kauniilla puutalo alueella sijaitsee ihastuttava pienkerrostalo kohteemme. Ydinkeskustan ja Tammelan monipuolisten palveluiden läheisyys tekevät kohteestamme aivan ihanteellisen asuinpaikan. Kohde on valmistunut vuonna 1994. Ulkoverhous on maalattu kesällä 2009.Lue lisää\nVapautuvat kohteemmeKoivukuja 6 D 31Lisää vapautuvia kohteita


Flirttaileva Tsekkiläinen Nymfo Venyttää Tiukkaan Vaginaansa - VainPorno.com\nFlirttaileva tsekkiläinen nymfo venyttää tiukkaan vaginaansa outoon. Täyteläinen tšekkiläinen idol on ajeltu partamuffi ja pöksyt hauska lelu syvällä sisimmässään saa parhaan orgasmin.\nKuvaus: Flirttaileva tsekkiläinen nymfo venyttää tiukkaan vaginaansa outoon. Täyteläinen tšekkiläinen idol on ajeltu partamuffi ja pöksyt hauska lelu syvällä sisimmässään saa parhaan orgasmin.\nTagit: Seksi Masturbaatio Lelu Teräväpiirto Soolo Orgasmi Syvä Tiukka Ammotus Tsekki Outo Hassu Tussu Nymfi Himottava Flirttaileva\nsmixcamie utsushimipaisley porterladyboy helsinkilia louiseshemale fucks femaleoutie pussygay pov pornfaproulettealexis rodriguezisoç ª iti ja poikaseksi foorumiblack cock creampie


Edunvalvonta ja läheiset (Sarja, Mikko) | EDILEX\nEdunvalvonta ja läheiset\nArtikkelit 19.6.2017, Asiantuntija-artikkeli\nAlkuperäinen julkaisupäivä: 19.6.2017\nArtikkelissa tarkastellaan sitä, mikä merkitys päämiehen läheisillä on holhoustoimilain mukaisessa edunvalvonnassa. Aluksi hahmotellaan viitekehystä tuomalla esiin läheispiirin määrittelyyn vaikuttavia tekijöitä ja holhoustoimilain keskeisimmän relaation eli edunvalvojan ja päämiehen välisen suhteen. Kirjoittaja käy läpi läheisten roolia edunvalvonnassa eräänlaisen edunvalvonnan ”elinkaarimallin” kautta, eli tarkastellen sitä, miten läheiset näkyvät ja mikä heidän roolinsa on ensinnäkin edunvalvonta-asian vireille saattamisessa ja asian tultua vireille tuomioistuimessa ja maistraatissa. Toinen keskeinen tarkastelun kohde on edunvalvojan läheisten rooli edunvalvonnan aikana edunvalvojan toiminnan näkökulmasta. Tällöin tarkasteluun tulee muun muassa se, miten edunvalvojan tulisi selvittää päämiehen läheisiä ja millä normistolla edunvalvojan ja läheisten suhdetta voidaan lähestyä ja tarkastella. ”Elinkaariajattelun” päätösvaiheessa tulee vielä tarkasteluun se, keitä ovat päämiehen läheiset päämiehen kuoltua. (Edilex-toimitus)\nEdunvalvoja - Edunvalvonta - Holhoustoimi


Maailman talousfoorumin raportti: naisten asema Suomessa neljänneksi paras maailmassa\nJUURI NYT5 helppoa lounasta, jotka laihduttavat ja kiinteyttävät\nSuomi maailman neljänneksi paras maa naisille\n19.12.2018 klo 15:52\nPohjoismaat pitävät kärkisijoja Maailman talousfoorumin sukupuolten tasa-arvoa mittaavassa raportissa. Vuoden 2018 raportin ykkössijaa pitää Islanti.\nMaailman talousfoorumin raportin mukaan Suomi on naisille neljänneksi paras maa maailmassa. Suomen sijoitus laski jälleen yhdellä sijalla, aivan kuten vuoden 2017 vertailussa. Vuonna 2016 Maailman talousfoorumin raportissa Suomi sijoittui toiselle sijalle..\nLue vuoden 2017 raportista täältä: Suomen sijoitus laski sukupuolten välistä tasa-arvoa mittaavassa tutkimuksessa - onneksi kuitenkin vain yhdellä sijalla\nKansainvälinen raportti julkistettiin maanantaina 17. joulukuuta. Tasa-arvoraportti on julkaistu vuosittain vuodesta 2006 lähtien.\nRaportti tarkastelee tasa-arvoa neljällä eri osa-alueella: talouteen liittyvissä asioissa (joihin sisältyvät muun muassa työmahdollisuudet), koulutuksessa, terveydessä ja poliittisessa osallistuneisuudessa.\nKoulutuksen suhteen Suomi on maailmanlaajuisesti mallioppilas: raportin mukaan Suomi on ainoa kärkisijoille yltänyt Pohjoismaa, joka on onnistunut kuromaan sukupuolten väliset koulutuserot umpeen. Esimerkiksi koko raportin ykkösmaa Islanti sijoittui tällä osiossa vasta sijalle 39.\nTaloudellisessa osallistuneisuudessa suomalaisten epätasa-arvo sen sijaan kasvaa, raportti varoittaa. Se on huolissaan siitä, että naisten määrä muun muassa lainsäädäntöelimissä ja johtoryhmissä on vähenemään päin.\nVertailun vuoksi: vuonna 2006 Suomi sijoittui taloudellisia seikkoja mittaavassa alaosiossa kahdeksanneksi maailmanlaajuisesti vertailtuna. Tänä vuonna sijoituimme samassa kategoriassa vasta 17. sijalle.\nSuomen sijoitusta laskee myös muun muassa miesten alhaisempi eliniänodote ja se, että miehillä on edelleen naisia enemmän poliittista päätäntävaltaa, mikä näkyy esimerkiksi ministerinsalkkujen jakautumisessa sukupuolten välille.\nMillaisten maiden joukkoon Suomi sitten sijoittui listalle? Maailman talousfoorumin tasa-arvoa mittaavan raportin kärkikymmenikkö näyttää tältä:\nSijalle 5 yltäneen Nicaraguan hallituksessa on maailmanlaajuisesti ennätyksellinen määrä naisia, ja myös Ruanda (6. sija) on menestynyt naispäättäjien määrää tarkastellessa.\nEsimerkiksi Yhdysvallat sen sijaan päätyi vertailussa vasta sijalle 51, Venäjä taas sijalle 75.\nVertailussa oli mukana 149 maata, joista huonoiten pärjäsi Jemen.\nVuoden 2018 vertailussa oli mukana viisi uutta maata, joita ei ole aikaisempina vuosina sisällytetty vertailuun: Kongon demokraattinen tasavalta, Irak, Oman, Sierra Leone ja Togon tasavalta.\nLähde: Maailman talousfoorumin raportti 2018\nKuukautissuojista halvempia? Euroopan parlamentti pohtii hygieniatuotteiden verotuksen alentamistaIsä painosti: amerikkalainen Nina meni naimisiin 19-vuotiaana - ei ollut koskaan edes tavannut aviomiestäänRuotsalaisen vaginataiteilijan työt kuohuttavat: ”Taidettani verrattiin prostituutioon”3 feministidokumenttia Netflixissä, jotka sinunkin pitäisi lisätä katselulistallesi\n5 helppoa lounasta, jotka laihduttavat ja kiinteyttävät\nKerrostalo vaarassa sortua Tampereella: Rakennusvalvonta pani käyttökieltoon ja asukkaat joutuivat evakkoon


Räikkösen insinööri: Grosjean pystyy parempaan kuin Kimi\ntorstai 02.05.2013 klo 13:23\nKimi Räikkösen kisainsinöörinä Lotuksella toiminut Ricardo Penteado pitää Romain Grosjeania tietyillä osa-alueilla parempana kuin suomalaiskuskia.\nKimi Räikkönen, Lotuksen tallipäällikkö Eric Boullier ja Romain Grosjean yhteiskuvassa. SUTTON\n- Romain osoitti viime vuonna, että hän on nopea kuski. Sanoisin, että hän pystyy hyödyntämään auto järjestelmiä jopa paremmin kuin Kimi. Hänen ongelmansa on, että hänen pitäisi löytää sopivat asetukset ja saada enemmän itseluottamusta, Penteado sanoo.\nKisasijoituksissa Grosjean on jäänyt Räikkösen varjoon. Ranskalainen on ajanut vain kerran paremmin kuin Räikkönen. Kauden ensimmäisen palkintopallisijoituksensa Grosjean saavutti Bahrainissa, kun hän ylsi kolmanneksi.\nSijoituksia tärkeämpää Grosjeanille on ollut virheetön ajo. Vielä viime kaudella ranskalainen kolaroi herkästi ja vaaransi huolimattomuudellaan muidenkin kisat.\n- Bahrainin GP:n jälkeen voimme varmasti unohtaa vuoden 2012. Täydellisiä ohituksia, ei kolareita kenenkään kanssa eikä antautumisia kenellekään. Se oli puhdas ajo ja näytti millainen Grosjean todella on. Erityisesti hänen pitämänsä vauhdin vuoksi.\nPenteado toimi Räikkösen kisainsinöörina vuonna 2012. Nykyisin hän on Lotuksen moottoreista vastaava pääinsinööri.\nLÄHDE: TOTALRACE IL\nKimi paljasti syyn happamaan naamaan palkintopallilla


studio ania: 1.2.2013 - 1.3.2013\nKuten jo ehdin uhota, rinkulat haastoivat ja veivät mennessään. Kapoisia, 1 - 1,5 mm:n levyisiä, sterlinghopeisia sormuksia - vaikka pieniä ja vaatimattoman näköisiä ovatkin, saa näihinkin kulumaan aikaa ja vaivaa.\nLähettänyt ania klo 19:27 20 kommenttia\nKesää (ensi viikolla alkaa kevät!) enteillen kyhäsin yksinkertaisen, hentoisen ranneketjun pienine riipuksineen ja ideoita keräillen kollasin kuvia aiemmin tekemistäni hopeakoruista. Olen erityisen ihastunut kapeisiin hopeasormuksiin ja kevyisiin kaula- ja ranneketjuihin. Kunhan raaskin irrottaa käteni keskeneräisistä neulomuksista, erityisesti kapeitten hopeasormusten tekeminen houkuttaa taas kovasti.\nLähettänyt ania klo 11:11 10 kommenttia\nTunnisteet: hopea, ketjut, riipukset, sormukset\nTaannoin neulomani mallitilkun innottamana hankin langat omaan huiviin. Työ on siitä hauska, että se neulotaan poikittain. Silmukoita luodaan siis kaulahuivin pituuden verran! Ohjeesta (MODA 1/2013) hieman poikkeavasta omasta 520-silmukkaisesta neulomuksesta valmistui noin 195 cm pitkä kaulahuivi. Lankavalinnankin kohdalla menin omia polkujani, joskin valitsin omaksi langaksenikin kutittamattoman alpakan. Huivin neuloin tasona pitkillä nelosen pyöröpuikoilla.\nNeuleessa on kolmea eriväristä lankaa: mustaa, tummanharmaata ja luonnonvalkoista. Valmiissa neuleessa mustaa ja tummanharmaata ei oikeastaan erota toisistaan (ja työtäkin näin pieni väriero vähän hankaloitti), mutta jäljestä tuli varmasti elävämpi näin kuin neulomalla pelkästään kahdella värillä.\nHuivi on pehmeä, ohuehkonakin lämmin, kevyempääkin kevyt ja siten helppo kietaista kaulaan monella eri tavalla. Neulemalli on helppo, mutta mielestäni ei ihan supernopea neuloa, ja virheitä tulee (purkaa, korjaa), kun iltamyöhällä väsyneenä neuloo.\nVaan mitenkäs kävi? Tytär ei yleensä pyydä eikä halua mitään - niitä lapasia lukuunottamatta. Saan olla tyrkyttämässä, että haluaisitko, ottaisitko, tarvitsisitko... Nyt tää oikein kysyi työn ollessa keskeneräinen, että mitä ja kenelle olen neulomassa. Ja, kun kerroin ja esittelin, niin tahtoi. Tahtoi just neulomani värisen ja kokoisen ja tuntuisen. Kun tiedän, miten odottaminen on puuduttavaa, luovuin huivista tyttären hyväksi ja neulon nyt itselleni toista samanlaista. Se on sitten mun, ellei sisko satu näkemään ja kysy, että mitä ja kenelle...\nJos tuo pitkittäin neulominen on hauskaa, niin hauska on myös sattuma: blogiystäväni Preferita (terveisiä ja hyvää ystävänpäivää!) ompeli, tai ainakin esitteli, oman neulomiseni aikana aika paljon omaa huiviani muistuttavan kauniin kaulahuivin "Vinokantti". Eikös meillä olekin aika samanlainen maku ;)\nNyt, kun joku kuitenkin innostuu neulomaan samaisen huivin ja valitsee langaksi jotain muuta kuin ohjeessa suositellun, kehotan (paapomatta ja holhoamatta) ainakin tottumatonta neulojaa neulomaan mallitilkun, jotta valittu lanka, puikot ja neulontamalli kohtaavat. Käsialasta riippuen lankalaatuun nähden ohuet puikot tekevät neuleesta tiukan ja jäykän. Liian paksuilla puikoilla neuloessa kuviosta tulee tietysti löyhä ja verkkomainen - jollei sellainen sitten ole toiveena. Oman lankani puikkosuositus on 2 1/2 - 3 1/2, neuloin nelosen puikoilla. Alpakka ei jousta kuten tavallinen villa, mutta neuleesta tuli mielestäni juuri sellainen kuin toivoinkin.\nTotuuden toiveen nimissä sanoisin, että nämä villaiset kaulahuivit ovat jo menneen talven lumia. Kevään korvalla langoiksi valikoitunee jotain vaaleaa ihanaa. Paitsi, että tuleehan se talvi sitten taas.\n"520 / 1"\nLähettänyt ania klo 12:46 19 kommenttia\nTunnisteet: asusteet, kaulahuivit, Neuleet\nLähettänyt ania klo 15:14 13 kommenttia


Lökäpöksyt | SLIIK\nPosted on 27.6.2013\nKaapissani ei tosiaan ole tuontyylisiä paitoja kuin kaksi (keltainen ja korallinvärinen) joten niistä toinen sitten pääsi housujen pariksi ja itseasiassa yhdistelmä olikin lopulta aika hauska. Ehkä hieman Heja Sverige- meininki, mutta ainakin tosi kesäinen 😀 Vai mitäs sanotte?\nPs. Finnish Design Shopissa\nalkoi juuri ale!\nYlläri – tykkään! Mulla on (toinen ylläri) kaapissa ne H&Whyte rennot shortsit tuota samaa kuosia odottamassa mahatonta kesää 😀 Ja nämä kuvat oli just kivoja, vaikka ja ehkä just siksi ettet ollutkaan ihan keskellä 🙂\n27.6.2013 at 18:22\nYlläri 😀 Oi ne shortsitkin on tosi kivat!\n27.6.2013 at 11:40\nMutta miksi olet aina kuvissa niin myrtsin näköinen? Hymyä, kaunis nainen 🙂\nMiksi kuvissa pitää aina hymyillä? 🙂 Musta vaan tuntuu niin hassulta poseerata pelkälle kameralle, että ilmeet on ihan perus 😀\n27.6.2013 at 18:24\nToivotaan, että se mun oma sopis sun kameraan, saat antaa Mikolle vapaata 😀 Toi keltsi on kiva ja sopii sulle niin tosi hyvin!\n27.6.2013 at 11:58\nJoo helteellä se sovittaminen on ihan tuskaa, inhoan muutenkin sitä puuhaa 🙂