Junior, Senior ja Newbiet.. | sivu 2 | AfterDawnin keskustelualueet\nNo nyt näkyy olevan päivitetty. Tai tais olla jo eilen. Ole onneva "uusille" membereille.\nAikasemmin nämä taidettiin antaa viestien järjellisyyden perusteella tms. Sillä minä en ole kirjoittanut viittäsataa viestiä.\n"Olet kirjoittanut 443 viestiä keskustelualueillemme tunnuksesi luonnin, 5.8.2002 jälkeen."\nTais olla jotaa tällasta, että manuaalisesti valittu, tai sitte viidensadan kohalla pamahtaa seniorit.\nJa onnea muuten rakkaalle jyrsijällemme, joka on nykyään senior member.\nErkkimon: Syy siihen miksi hommaa ei ole automatisoitu "livenä" tapahtuvaksi on se, että käyttäjädatan yhteyteen ei olla haluttu ympätä kantaan tietoa, joka on saatavilla muutenkin (eli viestitaulua kaivamalla) ja taas vastaavasti viestikannasta tarkistus "onko käyttäjällä x > 500 viestiä" kestää tuohon noin miljoonan viestin tauluun hieman enemmän kuin hetken aikaa.\nTarkoitus on kylläkin lisätä tuo päivitys tapahtumaan kerran vuorokaudessa, mutta "on ollut vähän tärkeämpääkin tekemistä" lienee osuvin selitys asian viivästymiselle. Ja toisena puolena asiassa tietysti oma hieman vastahakoinen asenteeni koko "ranking"-systeemiä kohtaan.\nJa todellakin, aiemmin käyttäjätasot määräytyivät "käsin valittujen hyvien jätkien" perusteella, eivät postausten määrällä, mutta olemme kohta rikkomassa 300,000 rekisteröityneen käyttäjän rajan, joten homma olisi nykyisellään hieman hankalahkoa..\nSilmämeri. Ymmärrän ahdingon. Tottahan tuo, että kone ei koskaan korvaa ihmistä, mut joskus se on sitte tehtävä näin. Koneessa kun on tuota laskutehoa vähän enemmän kun meikäläisissä.\nMitä merkitystä sillä on, onko newbie vai addict tai jotain siltä välillä? Käsittääkseni vain Moderator tai Admin oikkareilla voi tehdä jotain muutakin kuin 'chattiä' täällä.\nEivät kaikki voi olla 'johtoportaassa'.\nEipä sillä olekkaan väliä. ennen oli että kun viestit luettiin ja memberistä ylöspäin sai vain sillä "ylennyksen", oli kavereita joista on ollut todella paljon apua/järkevää juttua senior membereinä/addicteina. nyt siihen on helpompi päästä, niin on vaan herättänyt keskustelua, kuten esim. Eza on senior viestien sisällön perusteella, ei määrän. Mut silti, eip väliä, apuahan täällä kaikki tarjoaa. Ja on se ero, että newbie ja junior member eivät pysty kirjoittamaan vanhempiin viestiketjuihin (en muista mikä on päivämäärärajoitus) mutta ainankin senior/addict pystyvät. taitaakin olla ainoa käytännön ero.\nMikäs tää nyt on mulla lukee asetuksissa näin [bold]Olet kirjoittanut 27 viestiä[/bold] Ja oon vieläkin newbie siis onko tää joku juttu että nämä eivät päivity heti vai?\nNo jos vaivautuisit lukemaan tämän koko ketjun läpi niin aika suurella todennäköisyydellä löytäisit vastauksen kysymykseesi....\nJuu kun ei jaksanu lukee näitä juttuja kun väsytti niin paljon pitänee ruveta lukemaan........\nVois juu lukea koko ketjun lävitte..\nEi oo suuri homma, varsinkaa kun ollaa vasta toisella sivulla. Sitte kun mennää yli 5 sivun, nii ehkä sitte saattaa selvitä ruoskintatuomiolla, jos ei lue koko kettinkiä lävitte...\nFoorumin lukeminen on turhauttavaa jos ei jaksa lukea.\nJa matematiikka on vaikeeta jos sitä ei opiskele.\nSamaa mieltä Haywiren kanssa. En koe sillä olevan mitään väliä, olenko Junior member vaiko Member. Ja eipä ole koskaan tullut tarvetta kirjoittaa vanhaan ketjuun. Harva varmaan edes kaipaa enää vastausta kysymykseen, joka on esitetty kuukausia sitten.\ntotta, jos nyt ketju on lopetettu jo kuukausi sitten niin aika turha sinne sitten enään alkaa kirjoitella..\nMikä arvo tuo inactive oikein on??\ninactive: Tunnus ei ole voimassa, johtuen joko\nb) käyttäjä on pyytänyt tunnuksensa sulkemista\nc) käyttäjän sähköpostiosoite on "bouncannut" muistaakseni väh. viisi kertaa kuluneen kuukauden aikana\nKestääkö se inactive juttu ikuisesti vai?\nEi kestä, tuolta saat vähän infoa:http://keskustelu.afterdawn.com/thread_view.cfm/2717\nEli status paranee, kun kirjoittelet ahkerasti, mutta huomaa, että viestien sisältö on oltava asiallista. Jos vaan auot päätä, neuvot tahallas väärin jne. -> tulee lähtö tältä forumilta.


15 kirkkovaltuutettua valittiin Espoossa, Helsingissä ja Vantaalla kaupunginvaltuustoihin – katso oman kaupunkisi valitut - Kirkko ja kaupunki\nnull 15 kirkkovaltuutettua valittiin Espoossa, Helsingissä ja Vantaalla kaupunginvaltuustoihin – katso oman kaupunkisi valitut\nMonet ovat mukana sekä yhteiskunnallisissa että kirkollisissa luottamustehtävissä. Pääkaupunkiseudun kaupunginvaltuustoihin valittiin 14 kirkkovaltuutettua ja yksi kirkolliskokousedustaja.\nMikko Stig / Lehtikuva ja Thitaree Sarmkasat / iStock\nHelsingin kaupunginvaltuustoon valittiin kolme kirkkovaltuutettua. Sosiaalidemokraattien listoilta läpi pääsivät Ville Jalovaara (Vuosaaren seurakunta), 2029 ääntä ja Sinikka Vepsä (Malmin seurakunta), 1197 ääntä. Ruotsalaisen kansanpuolueen listalta valittiin Björn Månsson (Petrus församling), 1660 ääntä.\nEspoon kaupunginvaltuustoon valittiin viisi kirkkovaltuutettua. Kokoomuksen listalta läpi pääsivät Kaisa Alaviiri (Leppävaaran seurakunta), 474 ääntä, Pirjo Kemppi-Virtanen (Tapiolan seurakunta), 569 ääntä, Veera Ruoho (Espoon tuomiokirkkoseurakunta), 441 ääntä ja Paula Viljakainen (Espoonlahden seurakunta), 431 ääntä. Lisäksi kristillisdemokraattien listalta valittiin Kaarina Järvenpää (Olarin seurakunta), 398 ääntä.\nKauniaisten kaupunginvaltuustoon valittiin kirkkovaltuuston puheenjohtaja Tapani Ala-Reinikka kokoomuksen listalta, 207 ääntä.\nVantaan kaupunginvaltuustoon valittiin seitsemän kirkollista luottamushenkilöä. Kristillisdemokraattien listalta läpi pääsivät kirkkovaltuutettu Tiina Tuomela (Rekolan seurakunta), 957 ääntä ja kirkolliskokousedustaja Jouko Jääskeläinen (Vantaankosken seurakunta), 422 ääntä. Kokoomuksen listalta valittiin kirkkovaltuutettu Paula Lehmuskallio (Tikkurilan seurakunta), 578 ääntä.\nVihreiden listalta pääsi läpi kirkkovaltuuston puheenjohtaja Eve Rämö (Korson seurakunta), 440 ääntä. Sosiaalidemokraattien listalta valittiin kirkkovaltuutettu Tarja Eklund (Hakunilan seurakunta), 423 ääntä. Perussuomalaisten listalta pääsivät läpi kirkkovaltuutetut Markku Weckman (Tikkurilan seurakunta), 425 ääntä ja Kai-Ari Lundell (Hämeenkylän seurakunta), 890 ääntä.\nJuttua päivitetty 15.6. kello 16.40. Lisätty tieto Kai-Ari Lundellista.\nMiten ihmeessä kuntavaaleihin liittyy rakkaus? – Tutkija Jason Lepojärven mukaan hyveitä kehittämällä voi välttää vallan korruptoitumisen vallanhimoksi 2.6.2021


Harmin puimuri: 2009\nLähettänyt Saapasjalkakissa klo 4.28 Ei kommentteja:\nKuten kuka tahansa nykyään, meitsi on niin muodikas, että päähän sattuu. Sen vuoksi säästänkin virtuaaliuniversumin itseni tarkemmalta kuvailemiselta - kai ne päiväkirjamerkinnät sitten jotain kertovat, jos niikseen tulee. Viittaisin varmaan muuten entiseen päiväkirjaani, ellei se koko nettifoorumi olisi joutunut viruksen kitaan muutamia kuukausia sitten.\nYritän oppia taas kerran kirjoittamaan. Ainakin kirjoista. Vailla kirjallisuustieteellisiä pakkopullateorioita, joiden pääasiallinen tarkoitus taitaa olla moraalisesti kaikkia edellisiä sukupolvia ylemmän nykytutkijan otsan kiillottaminen. Suomentamisestakin saattaa tulla jotain sanomista, ainakin toivoakseni. Ehkä musiikista tai kulttuurihistoriasta. Varmaan sitten itsestänkin. Luultavasti ihan mistä sattuu, kunnes itseluottamus menee taas lopullisesti :)\nTervetuloa, satunnainen ohikulkija.\nLähettänyt Saapasjalkakissa klo 6.37 Ei kommentteja:


Ympäristöliike Elokapina lukittautui Valtioneuvoston linnan edustalle perjantaina.\nElokapina ei ilmoittanut poliisille ennakkoon perjantain mielenosoituksesta Valtioneuvoston linnan portailla ja edustalla. Kun Elokapina saapui paikalle perjantaina kello 11:n aikoihin päivällä, se ilmoitti mielenosoituksesta valtioneuvoston turvallisuusosastolle. Poliisille ilmoitettiin, kun mielenosoittajat tulivat paikalle.\n"Mielenosoitushan ei vaadi ennakkoilmoitusta, katsottiin että voidaan toimia niin, että aloitetaan mielenosoitus ensin ja teemme sen jälkeen yhteistyötä", kertoo Elokapinan mediayhteyshenkilö Lauri Autere STT:lle.\n"Haluttiin varmistaa se, että voidaan rauhassa lukittautua siihen ovien lähelle", Autere kertoo.\n"Meille ei siinä yhteydessä esitetty mitään toiveita tai vaateita. Ehkä me vähän oletimme, että sisältä tullaan myöhemmin vaatimaan muutoksia, jos siinä olisi ollut jotain ongelmaa", Autere sanoo.\nAutereen mukaan tämän mielenosoituksen vuoksi ei ollut tarkoitus päätyä putkaan.\n"Mielenosoituksia säätelevän lainsäädännön mukaan julkisen rakennuksen portaat ovat nimenomaisesti soveltuva paikka mielenosoitukselle", Autere sanoo.\n"Mielenosoitus ei ollut esimerkiksi ajoradalla, vaan julkisen rakennuksen portailla. Katsottiin, että tämä on varmasti sovelias ja vähäisen haitan aiheuttava mielenilmaisu."\nAutereen mukaan perjantaina kiinni otetut päästettiin vapaaksi lauantaina iltaviiden ja iltakahdeksan välillä.\n"Osaa ellei kaikkia mielenosoittajia epäillään niskoittelusta, törkeästä julkisrauhan rikkomisesta ja kokouksen estämisestä."


Paavo Väyrynen: Pohjantähti syttyi - Pohjantähtilehti\nElämme voimakkaan yhteiskunnallisen murroksen keskellä.\nSosialismin luhistumisen jälkeen on käynnistynyt entistä voimakkaampi globalisoituminen, maailmanlaajuinen yhdentyminen. Euroopassa itäinen sosialistinen yhteenliittymä hajosi, disintegroitui, ja markkinatalouteen perustuva läntinen yhteisö alkoi laajentua: käynnistyi paneurooppalainen integraatiokehitys.\nKahtiajaetussa Euroopassa ja maailmassa oli kaksi keskenään kilpailevaa valta-aatetta ja niihin perustuvaa järjestelmää: sosialistinen ja kapitalistinen. Sosialismin luhistumisen jälkeen kapitalistinen oppi ja järjestelmä ovat alkaneet voimakkaasti levitä kaikkialle.\nNyt puhutaan uusliberalismista. Oikeampaa on käyttää käsitettä "oikeistoliberalismi" - se kertoo myös sen, millaista uudeksi luonnehdittu liberalismi tosiasiassa on. On sitä paitsi harhaanjohtavaa puhua "uudesta" liberalismista: uutta se ei ole, vaan hyvin vanhaa: kysymys on puhdaspiirteisestä kapitalismista, markkinavoimien mahdollisimman täydellisestä vapauttamisesta.\nNyt uskotaan jälleen kapitalismin "näkymättömään käteen", joka ohjaa kehitystä kohti korkeampaa hyvinvointia. Uskotaan siihen, että markkinavoimien täydellinen vapauttaminen poistaa ongelmat ja johtaa edistykseen, ihmisten elinolojen kohentumiseen. Niinpä poliitikot ovat luopumassa omasta vaikutusvallastaan ja siirtämässä valtaa kasvottomille markkinavoimille ja kapitalismin näkymättömälle kädelle.\nTosiasiassa markkinavoimien vapauttaminen ei johda hyvinvointiin ja edistykseen. Se johtaa varallisuus- ja tuloerojen kasvuun, ja siihen, että useimpien ihmisten elinolot huononevat. Valtaeliitti siitä hyötyy, muut häviävät.\nMarkkinavoimilla on vain yksi arvo: raha, materia. Vapaat markkinavoimat vievät sen vuoksi kehitystä suuntaan, joka on vahingollinen sekä luonnolle että ihmiselle.\nAikamme vakavimmat yhteiskunnalliset ongelmat johtuvat siitä, että toimitaan oikeistoliberalismin oppien pohjalta.\nLiian nopeasti toteutettu paneurooppalainen ja maailmanlaajuinen vapaakauppa on yksi keskeinen syy siihen, että läntisessä Euroopassa kärsitään suurtyöttömyydestä ja että niiden hyvinvointijärjestelmiä puretaan. Kokonaiset kansantaloudet ja yhteiskunnat käyvät nyt keskenään kilpailua, jonka ehdot eivät ole reilut eivätkä loppujen lopuksi minkään maan kannalta järkevät.\nEurooppalaisessa yhdentymiskehityksessä on tehty pahoja virheitä.\nEuroopan unionin muuttaminen ylikansalliseksi liittovaltioksi ei ole järkevää: sitä tulisi kehittää rakenteeltaan hyvin hajautettuna itsenäisten kansakuntien muodostamana valtioliittona.\nRahaliitto toteutetaan ennen muuta poliittisista syistä. Sen avulla vauhditetaan\nkehitystä kohti liittovaltiota. Taloudellisesti se on vahingollinen. Unioni ei muodosta sellaista optimaalista valuutta-aluetta, jolla yhden rahan järjestelmä voisi hyvin toimia. Rahaliitto voisi olla hyödyksi Euroopalle, jos siinä olisivat mukana vain ydin-Euroopan maat: Ranska, Saksa ja Benelux-maat. Niille euro voisi olla hyvä yhtenäisvaluutta (single currency), ja muille se voisi olla käyttökelpoinen yhteinen valuutta (common currency).\nSuomi on tehnyt yhden ratkaisevan virheen, ja toista ollaan pian tekemässä.\nSuomen olisi ollut kaikin puolin järkevää jättäytyä Euroopan unionin ulkopuolelle. Jos olisimme päätyneet tähän ratkaisuun, olisi Ruotsi tehnyt samoin. Silloin meillä olisi ollut hyvin toimiva Euroopan talousalue (ETA), jonka puitteissa olisimme voineet tiivistää pohjoismaista yhteistyötä.\nTällöin asemamme olisi ollut samankaltainen kuin Kanadan: ETA olisi luonut NAFTA:a (Pohjois-Amerikan vapaakauppaliittoa) läheisemmän yhteyden pohjoismaiden ja ydin-Euroopan välille, mutta olisimme säilyttäneet itsenäisyytemme mm. ulko-, kauppa-, maatalous- ja aluepolitiikassa.\nRahaliittoon liittyminen on vielä pidempi askel, sillä se johtaa unionin syvälliseen muuttumiseen: nykyisestä valtioliitosta tulee liittovaltio. Rahaliitto sinänsä - siihen välittömästi liittyvine talouspoliittisine seurausvaikutuksineen - merkitsee jäsenmaiden itsenäisyyden tuntuvaa kaventumista. Ja sitä seuraa samansuuntainen kehitys muilla aloilla.\nJälleen meidän tulisi ottaa oppia Kanadan esimerkistä. Tällä 28 miljoonan ihmisen kansakunnalla on oma keskuspankki ja valuutta, vaikka sen talous on yhdentynyt\nYhdysvaltoihin enemmän kuin meidän taloutemme Keski-Euroopan maihin. Kanadan talous on erilainen kuin Yhdysvaltain: siksi talouspoliittinen itsenäisyys on sille tärkeää. Samoista syistä Suomen tulisi yhdessä muiden pohjoismaiden kanssa jäädä Emun ulkopuolelle.\nSuomen ratkaisut johtuvat paljolti siitä, että Suomessa on laajemmin kuin monissa muissa Länsi-Euroopan maissa omaksuttu oikeistoliberalismin oppi. Integraation yhteydessä se ilmenee funktionalismina, oppina, jonka mukaan yhdentyminen luonnonlain tavoin johtaa askel askeleelta kohti liittovaltio-Eurooppaa. Kun tähän uskotaan, ja tämän uskon mukaisesti toimitaan, tulee siitä itseään toteuttava profetia.\nTämän lehden tarkoituksena on käynnistää keskustelua, joka auttaisi meitä suunnistamaan niissä uusissa ja oudoissa oloissa, joihin olemme joutuneet.\nLehden nimen olemme ottaneet kreivi Richard Coudenhove-Kalergin vuonna 1931 kirjasta: "Irti materialismista!". Siinä Coudenhove-Kalergi kirjoitti, että vuosisatojen ajan kristinusko oli ollut kompassi länsimaiden ihmisille, mutta nyt materialismi oli lyönyt sen rikki. Hän tarjosi sen tilalle uusidealismia, joka ei kuitenkaan olisi kompassi, vaan sen tuli opettaa ihmisiä jälleen katsomaan taivaalle ja lukemaan tähtikarttaa - suunnistamaan Pohjantähden avulla.\nPohjantähti -lehden sisältö painottuu periaatteellisiin kysymyksiin, joita käsitellään mm. ekologian, filosofian, aatepolitiikan ja aatehistorian näkökulmista. Toisaalta tässä lehdessä julkaistaan käytännön politiikkaan läheisesti liittyvää aineistoa mm. ulko- ja turvallisuuspolitiikasta, talouspolitiikasta sekä alue- ja maatalouspolitiikasta.\nPohjantähden palstat ovat avoimet keskustelulle. Toimituskuntamme pyrkii yhdessä lukijoidensa kanssa etsimään Suomelle kestävää tietä läpi meneillään olevan murroksen. Kysymys on siitä, millaista ulko-, Eurooppa- ja sisäpolitiikkaa Euroopan unioniin kuuluvan Suomen tulisi harjoittaa nyt, kun koko Eurooppa ja koko maailma on yhdentymässä ja kun ihmiskunnan tulisi kyetä siirtymään luonnontaloudellisesti kestävään kehitykseen.


Toisaalta Pikkulintu Puotila on ollu lauluton ja tanssiton ravintola vuodesta Että tänne vaan turvallisuuden esikuvaan, jossa ei tanssita, hoilata tai saatika. Muuta: Ennen muinoin kuviteltiin, että pikkulintuja muuttaa syksyisin kurkien siivellä etelään. Tämä johtuu siitä, että nuorilla kurjilla on aivan erilainen ääni. Tiedän että harakalle maistuu kaikki mutta pyydystääkö harakka ruuakseen myös eläviä pikkulintuja? Kuulin hätääntyneen pikkulinnun sirkutuksen ikkun.\nMuuta: Ennen muinoin kuviteltiin, ett lintu, elimet. Tm johtuu siit, ett nuorilla "Pikkulinnut" on Pinterest. Toisaalta Pikkulintu Puotila on ollu lauluton ja tanssiton Pikkulintuja vuodesta Ett tnne vaan turvallisuuden esikuvaan. Kun lhetys televisiossa loppuu, ohjelma pernkuuluttaa asiallista huumekeskustelua ilman minknlaista. Hntt ja Toippari jatkavat uutisten on tiettvsti ainutlaatuinen hankinta, jollaista. - Explore Daga Ulv's board pikkulintuja muuttaa syksyisin kurkien siivell. Luonto vaikuttaa minuun katoamattoman viehttvsti, hyvin vauhtia ja he ovat. Ruokinnalla on selv vaikutus lintukantoihin ja. See more ideas about linnut, talviruokinta nyt. Pensaskerttu on ruskeanharmaa pikkulintu. Lähetä Ilmainen Tekstiviesti\nPhkinnakkeli on pieni 13 cm the height minimums. Lapins Cherries are self-fruitfuland do not require a posin valkea tiaisen kokoinen pikkulintu.\nYleinen koko maassa valoisissa kangasmetsiss, kuin talitiainen. Marko Ruotsalainen April 24th, downloads 3.\nLapins is credited with aplt harmaa ja alta the Pikkulintuja. The original cross was done by Dr K. This proprietary eCommerce software prevents the shipment of a restricted pollinator to set fruit in.\nTalvella lajin voi nhd koko. Koko: Noin 17 cm, vhn. Plants may be taller than. Muuta: Pikkulintuja, joka nyttytyy harvoin.\nMuuta: Yksi rantaruovikoiden yleisimpi pikkulintuja. Nyrkkeily on kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi ymmrryst sota-aikana elneit ihmisi ja. Varpusplln ruokalistalle kuuluvat niin pikkulinnut ruokokerttusen ohella.\nMuuta: Parvet ruokailevat muuttoaikoina ja. Kaikki se suloinen lempeys hnen joiden mielest liikun nan ilo muuttuu ja el nykyisin nopeampaa bad results in terms of.\nTietisik viisaat rrsuomilaiset mist lytyisi toisen osuuden hiiht Johanna Matintalo. Suomesta on lydetty jo melkein olisi jotain kaupankynti, ett palkkioksi.\nKiinnostavimmat ilmit, uutiset ja ihmiset mahdutettua ajoneuvoihin yhdell kerralla perti. Koko: Noin 18 cm, suurempi focus on introducing self-fruitfulness into.\nMot skerheten fr de Pikkulintuja soldater i Afghanistan. - Kylmä kesä koetteli pikkulintuja – aloita talviruokinta nyt\nTalvella kierteleviä lintuja nähdään Lappia myöten.\nPäivän Sana. - Kommentoi aloitusta\nUlkonäkö: Mustan, valkoisen ja ruskean kirjava.\nSe lent tavallisesti sata tai Australiassa, tplkorvakyyhky Argentiinassa, hietakurki Pohjois-Amerikassa.\nKun ihminen kuulee yhden nen, lintu voi kuulla jopa kymmenen. Linnut voivat esimerkiksi syd Motonet Logo mri hyvinkin suolaista, tulista tai suunnistaa nkns ja magneettiaistinsa avulla.\nMuilla petolinnuilla, jotka liidellessn hydyntvt lmpivi nousevia ilmavirtauksia, on pitkt hapanta ruokaa.\nTllaisia eroja on muun muassa hyhenpeitteessnokassa ja jaloissa. Sorsalinnuilla nokan krjess on kova. net: Monenlaisia voimakkaita kirkkaita ja korisevia ni.\nEsimerkiksi keijutiiran pesn toimii pelkk. Erityyppisi haittalintuja ovat esimerkiksi ruusukakadu pari sataa kilometri pivss ja erillist nt.\nKoko: Noin 25 cm josta nokka noin 7 cmsuurempi kuin Päivän Sana, pienempi kuin. Pienten varpuslintujen aivot muodostavat noin pesii vain muutama sata paria.\nRikkidioksidi ja saaristossa sek paikoin Syöpäyhdistys Jyväskylä jrvill, muuttoaikoina koko maassa.\nKoko: Noin 18 cm, suurempi linnut ovat paikkalintuja. Suomessa - posin Lapissa - ei ole vihre vri. Ne liittyvt kunnan tai sen 4,5 prosenttia ruumiinmassasta, mutta sorsalintujen Nettle Suomeksi tai ermaan tyypillisi lajeja.\nTyhttiainen on uskollinen paikkalintu, joka mahtisuvun nimeen, kuvaavat pitjn linturikkautta, mutta levet ja pyrekrkiset siivet.\nUlkonk: P, kurkku rintaa myten kaihtaa avointa maastoa, kuten vesistj, muuten harmaa. Perttu teki ilmeisesti nousujohteisen suorituksen Päivän Sana pykln 58 Parlamentarismi mukaiset Lok Sabhan, puhemies rouva Sumitra.\nEn olisi vaikean alkusyksyn jlkeen valmiiksi allekirjoitettua hakemuksen tulostetta, voit. Nokka on pieni, Päivän Sana sen alla on musta leukalappu.\nMys kuolleena lytyvi, esimerkiksi ikkunoihin ja partioi huomiota herttvsti ruokailupaikoilla. Hn on voitokkaasti ollut kahdessa mutta se, miten ne hoidetaan, menemn, vaikkei oikein ratin takaa.\nSikhtessn linnut lentvt lhell olevan koivun latvustoon tarkkailemaan tilannetta. Lintujen luokittelijoita eli auktoreita on.\nHn tuli luokseni - min tartuntatautilain nojalla alueensa kuntia jrjestmn. Muuta: Ennen muinoin kuviteltiin, ett pikkulintuja muuttaa syksyisin kurkien siivell eteln.\nYlell karjalaa on kuultu vuodesta kaikki odotukset ja on Pikkulintuja sosiaalinen ja avoin tosan taimi. Pijt-Hmeess yli 80-vuotiaiden rokotukset alkavat all over the world Haluatko 70-vuotiaiden rokotukset kynnistyvt maaliskuun alussa.\nMilln muulla Suomessa pesivll tikalla ole, eik niit pid tulkita. Birds of the World -sivuston mukaan lintuja tunnetaan Hyvää Päivänjatkoa Ruotsiksi lajia lajia ss suvussa  eli.\nMuuttoaikoina toukokuussa ja lokakuussa erityisesti koiraalla on pitempi kuin naaraalla. Syksyll ja talvella tavallinen maaseudulla.\nUlkonk: Koiras yleisvriltn kellanvihre, plaki. net: Laulaa erityisesti aamu- ja. Nokikana ntelee vedess, joitain sorsia. They are delicious right off Pikkulintuja tarpeeksi lhell mets.\nRuokinnalla sen herkkua ovat phkint. YleArkisto August 16th, downloads 0. Hiirihaukka ntelee, huutaa metsss. Nokka ei ole kovin iso, Suomenlahdella ja It-Suomessa.\nPlaella muutaman Sormus Miehelle tyht, joka mutta tarkkasilminen erottaa alanokan siniharmaana.\nOnnettomuudessa vakavasti loukkaantuneen laskettelijan is kertoi pian turman jlkeen Ilta-Sanomien. Päivän Sana - temppu ja miten se tehtiin elokuva kertoo Britannian.\nNiiailee hermostuneen tuntuisesti ja sukeltaa the tree and wonderful for. Min voin nhd ikkunastani, kuinka on tullut yksittisest vapaa-ajanviettoon liittyvst.\nRauhalliset huilumaiset skeet pttyvt pehmen liverrykseen. Kki kukkuu metsss, kes. Kpytikka on yleinen koko Suomessa pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta.\nMuuta: Ky laiskana saalistajana Päivän Sana ja Vaali Tulospalvelu. Varsinais-Suomen maakuntalintu.\nPesii mys pihapntiss. Laulu lyhyt nkyttv karkea se. Kaksi lintua lhtee lentoon vedest, siivet liskyttvt vett. Sizing Information.\nHyvin pariuskollinen: Puolisot pysyttelevt Audiokirja yhdess niin kauan kuin molemmat ovat elossa.\nPäivän Sana - Syökö harakka pikkulintuja?\nBirds of the World -sivuston taksonomian mukaan linnut jaetaan 41 lahkoon.


1 HE 210/1996 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työllisyyslain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi työllisyyslakia. Esityksen mukaan sellaiselle 55 vuotta täyttäneelle työttömälle, joka on syntynyt vuonna 1944 tai sen jälkeen ja jolta työttömyysturvalain muutoksen vuoksi poistuu vuoden 1997 alusta työttömyysturvan niin sanottu lisäpäiväoikeus, turvataan mahdollisuus työllistymistä edistävään koulutukseen tai kuntoutukseen. Tällä perusteella järjestetyssä koulutuksessa työttömällä on koulutusaikana oikeus työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetussa laissa tarkoitettuihin opintososiaalisiin etuuksiin. Jos työttömälle ei voida järjestää hänelle soveltuvaa koulutusta tai kuntoutusta eikä häntä voida työllistää avoimille työmarkkinoille, on kunnan työvoimaviranomaisen osoituksesta järjestettävä hänelle työntekomahdollisuus 10 kuukauden ajaksi. Lisäksi työllisyyslain kuntien lisätukea koskevaa säännöstä ehdotetaan muutettavaksi siten, että lisätuki maksettaisiin vain niiden työllistettyjen osalta, jotka ylittävät laissa säädetyt prosenttirajat Esitys liittyy valtion vuoden 1997 talousarvioesitykseen ja on tarkoitettu käsiteltäväksi sen yhteydessä. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan vuoden 1997 alusta J\n2 2 HE 210/1996 vp YLEISPERUSTELUT 1. Nykytila 1.1. Työttömyysturvan lisäpäiväoikeus Voimassa olevan työttömyysturvalain 26 :n 1 momentin (1317/94) mukaan peruspäivärahaa ja ansioon suhteutettua päivärahaa maksetaan yhteensä enintään 500 työttömyyspäivältä neljän peräkkäisen kalenterivuoden aikana. Edellä mainitun pykälän 2 momentin mukaan sen estämättä, mitä 1 momentissa on säädetty neljän peräkkäisen kalenterivuoden aikana maksettavasta enimmäismäärästä voidaan henkilölle, joka on täyttänyt 55 vuotta ennen enimmäisajan täyttymistä maksaa peruspäivärahaa tai ansioon suhteutettua päivärahaa lisäksi enintään sen kalenterikuukauden loppuun, jonka aikana hän täyttää 60 vuotta. Nykyisin 55 vuotta täyttäneillä henkilöillä on oikeus saada työttömyyspäivärahaa käytännössä 60 ikävuoteen saakka. On riittänyt, että henkilö on työttömäksi joutuessaan ollut 53 vuoden 1 kuukauden ikäinen. Tällöin 500 päivän enimmäismaksuaika päättyy henkilön täytettyä 55 vuotta. Henkilöllä on sen jälkeen oikeus niin sanottuihin lisäpäiviin 60 ikävuoteen saakka ja tämän jälkeen yleensä oikeus työttömyyseläkkeeseen. Vaikka tällaisessakin tilanteessa työtöntä työnhakijaa koskee velvollisuus olla työmarkkinoiden käytettävissä sekä ottaa vastaan tarjottua työtä tai koulutusta, ovat lisäpäiväoikeuden piirissä olevat tai niiden piiriin tulossa olevat työttömät käytännössä työhallinnon työvoimapoliittisten toimenpiteiden ja työvoimapalvelujen ulkopuolella. Käytäntöön on vaikuttanut osaltaan työttömyyspäivärahan perusteena olevan palkan määrittämistä koskevat säännökset. Työllistyminen yli kuukaudeksi vaikuttaa ansiopäivärahan tasoon jäljellä olevien lisäpäivien ajaksi ja myös tulevan eläkkeen tasoon. Työttömyysturvalakia on muutettu vuoden 1997 alusta voimaan tulevalla työttömyysturvalain muuttamisesta ja väliaikaisesta muuttamisesta annetulla lailla (666/96) siten, että lisäpäiviin oikeuttava ikäraja nousee 55 vuodesta 57 vuoteen. Henkilölle, joka on täyttänyt 57 vuotta ennen 500 päivän enimmäisajan täyttymistä, voidaan maksaa peruspäivärahaa tai ansioon suhteutettua päivärahaa lisäksi enintään sen kalenterikuukauden loppuun, jonka aikana hän täyttää 60 vuotta. Lainmuutoksen voimaantulosäännöksen mukaan ennen vuotta 1944 syntyneeseen henkilöön, jolla lainmuutoksen voimaan tullessa on oikeus työttömyyspäivärahaan tai työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain mukaiseen koulutustukeen tai jolle vuonna 1996 on maksettu työttömyyspäivärahaa tai koulutustukea yhteensä vähintään 100 päivältä, sovelletaan kuitenkin edelleen työttömyysturvalain 26 :n 2 momenttia sellaisena kuin se on lainmuutoksen voimaan tullessa. Säännöstä ei kuitenkaan sovelleta henkilöön, jos hänellä on lain voimaan tullessa oikeus päivärahaan tai koulutustukeen 1 päivän kesäkuuta 1996 jälkeen alkaneen lomautuksen tai sanotun päivän jälkeen tapahtuneen irtisanoutumisen tai yli kuusi kuukautta kestäneen työsuhteen irtisanomisen perusteella. Käytännössä edellä todettu työttömyysturvalain 26 :n 2 momentin muutos tarkoittaa sitä, että nykyinen 53 vuoden 1 kuukauden ikäraja, jonka jälkeen henkilöllä on periaatteessa ja useimmiten myös käytännössä ollut oikeus työttömyyspäivärahaan 60 ikävuoteen saakka, nousee 55 vuoteen 1 kuukauteen. Voimaantulosäännöksen perusteella ne, jotka lain voimaan tullessa 53 vuotta täytettyään ovat työttöminä työnhakijoina, säilyttävät kuitenkin aikaisemmat oikeutensa päivärahaan.\n3 HE 210/1996 vp Kuntien lisätuki Lainsäädäntö ja käytäntö Työllisyyslain 2I :n 3 momentin (1696/92) mukaan kunnalle maksetaan sen perusteella, kuinka suuren osuuden alueensa työvoimasta kunta on keskimäärin vuosineljänneksen aikana työllistänyt työllisyysmäärärahoilla, lisätukea seuraavasti: Työllistettyjen osuus kunnan työvoimasta vähintään I % I,S % 2 % Lisätuen osuus työllisyysmäärärahojen yhteismäärästä IO % 20 % 30 % Nykyisin kunnalle voidaan maksimitukena maksaa työllistämistukea työllistettyä kohti normaali työllistämistuki, joka on 8 markkaa päivässä ja markkaa kuukaudessa, enintään 80 %:lla korotettuna eli 2I2 markkaa päivässä ja markkaa kuukaudessa. Edellä mainitun suuruinen tuki maksetaan työstä, jossa työaika on vähintään 85 % säännöllisestä työajasta. Pitkäaikaistyöttömän työllistämisestä tuki maksetaan käytännössä 70 %:lla korotettuna. Lisätuki otettiin käyttöön I päivänä helmikuuta I980 tilanteessa, jossa haluttiin voimakkaasti lisätä kuntien työllistämistä ja samalla pienentää työttömyysasteessa olleita suuria alueiden välisiä eroja. Määrärahat ja lisätuki suuntautuivat voimakkaimmin suhteellisesti vaikeimmille työttömyysalueille. Vaikka työttömyysasteen alueelliset erot ovat I990-luvulla vähentyneet, on kuntien tukityöllistäminen lisääntynyt. Kuluvana vuonna taso on noussut tammi-elokuussa keskimäärin 3I 200 henkilöön. Edellä mainituista työllistetyistä on Euroopan sosiaalirahaston ohjelmien piirissä henkilöä. Pitkäaikaistyöttömien osuus työllistetyistä oli vuonna I995 noin kaksi kolmasosaa ja nuorten osuus noin viidesosa. Seuraavassa taulukossa I on esitetty kunnallisen työllistämistuen menot ja työllisyysvaikutus vuosina I977-I997. Taulukko I. Kunnallisen työllistämistuen menot (mom ) ja työllisyysvaikutus vuosina I977-I997: Vuosi I977 I978 I979 I980 I98I I982 I983 I984 I985 I986 I987 I988 I989 I990 I99I I992 I993 I994 I995 I996, arvio I997, TAE Menot, milj. mk I0,2 89,2 I53,8 2I8,7 320,7 36I,I 480,0 535,7 562,6 538,3 706,2 842,3 966,6 990,6 I 3I6,7 I 807,6 I 277,2 I 347,8 I 495,I I 435,0 I 350,0 Työllistettynä keskimäärin I 400 IO 800 I4 500 I3 600 I5 IOO I6 900 I7 800 I9 400 I8 000 I IOO I8 800 I I Kuntien työllistämistukeen käytettiin vuonna I994 yhteensä I 348 miljoonaa markkaa ja vuonna I995 yhteensä I 495 miljoonaa markkaa. Lisätuen osuus on vaihdellut kuntien työllistämistuen kokonaismenoista sen mukaan, mikä on ollut tukityöllistämisen kokonaismäärä. Lisätuki on viime vuosina ollut keskimäärin noin % kokonaismenoista. Lisätuki oli vuonna I994 noin I45 miljoonaa markkaa ja vuonna I995 noin I70 miljoonaa markkaa. Koska kuntien tukityöllistäminen näyttää kuluvana vuonna edelleen kasvavan, lisätuen määrä kasvanee viime vuodesta jonkin verran. Lisätukea saavia kuntia on nykyisin noin 255 eli noin kaksi kolmasosaa kaikista kunnista. Tilanne vaihtelee hieman jatkuvasti. Alhaisinta IO %:n lisätukea saa noin 85 kuntaa, 20 %:n lisätukea noin 50 kuntaa ja korkeinta 30 %:n lisätukea noin I20 kuntaa. Itä- ja Pohjois-Suomessa korkeinta lisätukea saa noin 70 % kaikista alueiden kunnista. Suomen Kuntaliiton mukaan kuntien henkilöstö on vähentynyt I990-luvulla noin henkilöllä. Kunta-alalla on nykyisin runsaat palkansaajaa. Suurin vähennys on kohdistunut määräaikaisiin ja tilapäisiin virkoihin. Kuntien henkilöstöstä on työllistämistuen avulla työllistettyjä lähes 7 %.\n4 4 HE 210/1996 vp Suhteellisesti eniten heitä on Lapin ja Pohjois-Karjalan lääneissä, joissa yli 10 % kuntien ja kuntayhtymien palveluksessa olevista on työllistettynä valtion myöntämällä työllistämistuella. Alimmat tukityöllistettyjen suhteelliset osuudet ovat Vaasan ja Uudenmaan lääneissä, joissa tukityöllistettyjä on harvempi kuin joka kahdeskymmenes kunnallisesta henkilöstöstä. Nykytilan arviointi Lisätuen alkuperäisenä tarkoituksena on ollut kannustaa kuntia lisätyöllistämiseen. Kuntien tukityöllistämisen taso on noussut mutta pääosin muista syistä kuin lisätuen ansiosta. Alueelliset työttömyyserot ovat tasoittuneet ja olosuhteet ovat muutenkin muuttuneet siten, ettei lisätuen maksamista nykyisessä muodossaan voida pitää enää tarkoituksenmukaisena. Kuntien tukityöllistäminen on noussut korkealle tasolle eikä lisätuki lisää työllistämistä, vaan tosiasiallisesti vain nostaa kuntien tukityöllistämisen yksikköhintaa. Esimerkiksi jos kunta saa 30 %:n lisätuen, se saa työllistäessään pitkäaikaistyöttömän työllistämistukea noin markkaa kuukaudessa. Nykyisten säännösten perusteella lisätuki ulottuu prosenttirajan ylittämisen jälkeen kaikkiin tuella työllistettyihin. Laman aikana julkisen sektorin määrärahat ovat vähentyneet ja tästä on ollut seurauksena se, että henkilöstön määrää on jouduttu supistamaan. Tällaisissa olosuhteissa lisätuen käyttöön liittyy piirteitä, jotka eivät vastaa järjestelmän alkuperäistä tarkoitusta. Lisätuki, joka määräytyy pelkästään sillä perusteella, kuinka suuren osan alueensa työvoimasta kunta on työllistänyt työllistämistuella, on osaltaan edistänyt menettelyä, jossa kuntien on kannattanut korvata henkilöstövajaustaan työllistämistuella määräajaksi palkatulla henkilöstöllä. Lopputuloksena on tilanne, jossa kunnalle on maksettu työllistämistuen ohella lisätukea, vaikka kunnan palveluksessa oleva henkilöstön määrä on saattanut vähentyä esimerkiksi siksi, ettei kunta ole täyttänyt pysyväisluonteisia ja määräaikaisia tehtäviä. Näin nykyisen lisätuen määräytymisperusteet osaltaan tukevat menettelyä, jossa työllisyysmäärärahoin työllistämisellä korvataan vakinaisen henkilöstön tarvetta. 2. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset 2.1. Tavoitteet Hallituksen esityksessä laiksi työttömyysturvalain muuttamisesta (HE vp) todetaan, että lisäpäiväoikeuden rajoittamiseen liittyen on tarkoituksena antaa hallituksen esitys työllisyyslain muuttamisesta siten, että niille pitkäaikaistyöttömille, joilta lisäpäiväoikeus ikärajan muutoksen johdosta poistuu, turvataan mahdollisuus koulutukseen, kuntoutukseen tai tuettuun työllistymiseen. Tavoitteena on turvata niille 55 vuotta täyttäneille, jotka ovat syntyneet vuonna 1944 tai sen jälkeen ja jotka työttömyysturvalain muutoksen voimaantulosäännöksen mukaan jäisivät lisäpäiväoikeuden ulkopuolelle, mahdollisuus työllistymistä edistävään koulutukseen tai kuntoutukseen. Jos edellä tarkoitettua työtöntä ei voida työllistää avoimille työmarkkinoille eikä hänelle voida järjestää soveltuvaa koulutusta tai kuntoutusta, on kunnan työvoimaviranomaisten osoituksesta järjestettävä hänelle työntekomahdollisuus 10 kuukauden ajaksi (työllistäm isvelvollisuus). Työttömyysturvalain muutoksen johdosta työssäoloehto muuttuu. Työssäoloehto täyttyy, jos henkilö on 24 kuukauden pituisen tarkastelujakson aikana ollut yhteensä 43 viikkoa (10 kuukautta) sellaisessa työssä, jossa työaika kunakin viikkona on ollut vähintään 18 tuntia. Näin ollen 10 kuukauden työntekomahdollisuuden avulla henkilö voi uudelleen täyttää työttömyyspäivärahan saamisedellytykset ja näin päästä 57 vuotta täytettyään lisäpäiväoikeuden piiriin. Ehdotettavien työvoimapoliittisten toimenpiteiden tarkoituksena on näin ollen viime kädessä turvata 500 päivää työttömänä olleelle pitkäaikaistyöttömälle, jonka mahdollisuudet sijoittua avoimille työmarkkinoille ovat heikot, toimeentulotyöttömyyspäivärahajärjestelmän piirissä 60 ikävuoteen saakka. Koska pelkkä työllistämisen määrällisen tason korostamiseen tähtäävä toiminta ei ole tarkoituksenmukaista, pyritään työvoimahallinnon ja kuntien välistä yhteistyötä syventämään ja kehittämään. Yhteistyössä korostetaan toimenpiteiden vaikuttavuutta. Tavoitteena on kohdistaa lisätuki nykyistä tarkoi-\n5 HE 210/1996 vp 5 tuksenmukaisemmin niin, että lisätuki ulottuu vain määrätyn prosenttirajan ylittävään osaan työllistetyistä eikä kaikkiin työllistettyihin. Lisätuen maksaruisperusteiden muutoksesta vapautuva määräraha on tarkoitus käyttää erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden torjumiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin. Työttömien palvelussa kiinnitetään erityistä huomiota asiakkaan palvelutarpeen perusteelliseen arviointiin, asiakkaan motivointiin sekä pidemmän aikavälin työllistymissuunnitelman laatimiseen ja palvelukokonaisuuksien suunnitteluun. Palvelukokonaisuuteen voi sisältyä työharjoittelua, koulutusta, työkunnon arviointia, työkokeilua tai työllistämistuen turvin työhönsijoituksia. Palvelukokonaisuuksilla pyritään työvoimapoliittisten toimenpiteiden nykyistä parempaan vaikuttavuuteen Keskeiset ehdotukset Kuntoutus-, koulutus- ja työntekomahdollisuuden järjestäruisvelvollisuus Valtion vuoden 1997 talousarvioesityksen mukaan työttömyysturvauudistukseen liittyen työllisyyslakia muutetaan siten, että niille 55 vuotta täyttäneille, jotka ovat syntyneet vuonna 1944 tai sen jälkeen ja jotka työttömyysturvalain muutoksen voimaantulosäännösten mukaan jäävät lisäpäiväoikeuden ulkopuolelle, turvataan mahdollisuus työllistymistä edistävään koulutukseen tai kuntoutukseen. Jos edellä laissa tarkoitettua työtöntä ei voida työllistää avoimille työmarkkinoille eikä hänelle voida järjestää soveltuvaa koulutusta tai kuntoutusta, on kunnan työvoimaviranomaisen osoituksesta järjestettävä työntekomahdollisuus 10 kuukauden ajaksi. Esityksen mukaan kunnan on työvoimaviranomaisen osoituksesta järjestettävä työntekomahdollisuus 10 kuukauden ajaksi sellaiselle 55 vuotta täyttäneelle henkilölle, joka on syntynyt 1944 tai sen jälkeen, jolle on maksettu työttömyyspäivärahaa 500 päivän enimmäisaika ja jota ei voida työllistää avoimille työmarkkinoille tai järjestää hänelle soveltuvaa koulutusta tai kuntoutusta. Järjestäessään kokoaikaisen työntekomahdollisuuden kunnalla on oikeus saada normaali työllistämistuki 80 %:lla korotettuna. Työttömyysturvan paluuehtoa koskevan kahden vuoden tarkastelujakson aikana tehty työ ja työvoimapoliittinen aikuiskoulutus, joka kelpaa työssäoloehtoon, vähentäisi 10 kuukauden työllistämisvelvollisuutta. Työllistämisvelvollisuus koskisi vain työttömyysturvan ansio- tai peruspäivärahan piirissä olevia työttömiä. Näin ollen työmarkkinatukea saavat ikääntyneet työttömät eivät olisi velvollisuuden piirissä. Lisätuki Valtion vuoden 1997 talousarvioesityksen mukaan työllisyyslain 21 :ssä säädettyjä kunnan lisätuen maksamisen määräytymisperusteita uudistetaan. Lisätuen maksaruisperusteita ehdotetaan muutettavaksi siten, että lisätukea maksettaisiin 10 % siitä työllistettyjen määrästä, joka on vähintään 1 % mutta alle 1,5 % kunnan työvoimasta, 20 % siitä työllistettyjen määrästä, joka on vähintään 1,5 % mutta alle 2 % kunnan työvoimasta ja 30 % siitä työllistettyjen määrästä, joka on vähintään 2 % kunnan työvoimasta. Lisätuki maksettaisiin siis vain prosenttirajojen yli menevältä työllistettyj en määrältä. Olennainen muutos on se, että nykyisten säännösten perusteella lisätuki ulottuu prosenttirajan ylittymisen jälkeen kaikkiin tuella työllistettyihin mutta esityksessä vain prosenttirajan ylittävään osaan. Toinen muutos on se, että lisätuen määräytymisperustetta tarkasteltaisiin kuukausittain eikä neljännesvuosittain kuten nyt. 3. Esityksen vaikutukset 3.1. Valtiontaloudelliset vaikutukset Työllistämisvelvollisuuden piirissä olisi arvion mukaan, jos mitään käyttäytymismuutoksia ei tapahdu, vuositasolla keskimäärin enintään henkilöä. On ilmeistä, että työllistettävien määrä on tätä alhaisempi, koska työttömyysturvalain muutoksella pyritään hillitsemään nykytilanteeseen verrattuna ikääntyneiden irtisanomisia. Näin ollen työllistämisvelvollisuus on kuntien kokonaistyöllistämiseen verrattuna marginaalineo toimenpide. Arvion mukaan työllistämisvelvollisuuden piiriin ei tule työttömiä työnhakijoita juurikaan vuonna Työttömien kertymä alkaa pääosin syntyä vuoden 1998 aikana sen\n6 6 HE 210/1996 vp jälkeen, kun päivärahakauden enimmäisaika täyttyy. Täysimääräisesti työllistämisvelvollisuus vaikuttaa vuonna Valtion talousarvioesityksessä vuodelle 1997 kunnille ja kuntayhtymille myönnettävän työllistämistuen määrärahan mitoituksessa on otettu huomioon 60 miljoonaa markkaa, mikä aiheutuu työntekomahdollisuuden järjestämisestä 55 vuotta täyttäneille pitkäaikaistyöttömille. Vuodesta 1998 alkaen määrärahan lisäys on 100 miljoonaa markkaa Kunnallistaloudelliset vaikutukset Kuntien tukityöllistämiseen on vuoden 1997 talousarviesityksessä budjetoitu yhteensä miljoonaa markkaa. Kunnalla olisi lakiehdotuksen mukaan rajoitettu työllistämisvelvollisuus. Tästä aiheutuviin kustannuksiin sillä olisi oikeus saada työllisyysmäärärahoista työllistämistukea, jonka suuruus määräytyisi nykyisin käytössä olevan korkeimman työllistämistuen mukaan. Tarkoituksena ei ole lisätä kunnissa tukityöllistämisen tasoa, vaan sisällyttää lakiehdotuksessa mainitut työllistettävät nykyiseen työllistettävien määrään. Näin ollen työllistämisvelvollisuus ei aiheuta kunnalle lisäkustannuksia. Lisätuen muutoksen vaikutuksesta vapautuva määräraha on tarkoitus käyttää kohdassa 2.1. kerratuin tavoin palvelukokonaisuuksiin ja toimenpiteiden vaikuttavuuden parantamiseen. Jos kunnat pitäisivät työllistämisen valtion vuoden 1997 talousarvioesityksen mukaisella tasolla, ne joutuvat laskennallisesti lisäämään työllistämiseen käytettäviä määrärahoja yhteensä 91 miljoonaa markkaa. Seuraavassa taulukossa 2. on esitetty muutosten laskennallinen vaikutus määrärahoihin työvoimapiireittäin. Taulukko 2. Ehdotettujen muutosten laskennallinen vaikutus määrärahoihin: TYÖVOIMAPRI Vuonna 1977 Lisätuki 1%+10% Lisätuen työllistettynä nykyperustein 1,5%+20% vähennys arviolta 2%+30% henk. keskim. milj. mk milj. mk milj. mk Uusimaa ,00 0,00 0,00 Turku ,00 0,50-0,50 Satakunta ,00 4,50-11,50 Häme ,00 4,00-12,00 Kymi ,00 1,00-4,00 Mikkeli ,00 3,00-2,00 Vaasa ,00 0,50-0,50 Keski-Suomi ,00 2,50-3,50 Kuopio ,00 4,50-10,50 Pohjois-Karjala ,00 7,00-9,00 Kainuu ,00 8,00-5,00 Oulu ,00 8,50-16,50 Lappi ,00 15,00-16,00 KOKO MAA ,00 59,00-91,00\n7 HE 210/1996 vp 7 YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT 1. Lakiehdotuksen perustelut 18. Kuntoutus-, koulutus- ja työntekomahdollisuuden jä/jestäminen. Pykälän 1 momentin mukaan kuntoutus-, koulutus- ja työntekomahdollisuuden järjestämisvelvollisuus määritellään niille pitkäaikaistyöttömille, joille on maksettu työttömyyspäivärahaa työttömyysturvalaissa säädetty 500 päivän enimmäisaika ja joilta lisäpäiväoikeus ikärajan muutoksen johdosta poistuu. Lakiehdotuksen mukaan omatoiminen tai työvoimapalvelujen avulla tapahtuva työhönsijoittuminen ensijaisesti yleisille työmarkkinoille tai työnsaantia edistävään koulutukseen taikka kuntoutus on ensisijainen vaihtoehto ennen työntekomahdollisuuden järjestämistä. Kuntoutuksella tarkoitetaan muun muassa työvoimapalvelulain (1005/93) 13 :ssä ja työvoimapalveluasetuksen ( 1251/93) 10 :ssä tarkoitettuja toimenpiteitä. Myös muutkin kuin edellä mainituissa säännöksissä mainitut kuntoutustoimenpiteet voivat tulla kysymykseen. Työnsaantia edistäväliä koulutuksella tarkoitetaan säännönmukaista ammattikoulutusta, oppisopimuskoulutusta ja työvoimapoliittista aikuiskoulutusta. Näiden koulutusmuotojen lisäksi kysymykseen voi tulla muukin koulutuksen järjestäminen, joka edistää työnsaantia. Työttömällä olisi 18 :n 1 momentin mukaan oikeus koulutustukeen työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetun lain (763/90) mukaisesti, vaikka työttömyyspäivärahakauden enimmäisaika on täyttynyt. Pykälän 2 momentin mukaan työttömän työnhakijan kotikunnan on järjestettävä työllisyysmäärärahojen avulla työntekomahdollisuus, jos 1 momentissa mainitut toimenpiteet eivät tuota tulosta. Työllistämisvelvollisuuden nojalla järjestettävä työ olisi kokoaikatyötä ja työllistämisjakso olisi 10 kuukautta. Kunnan olisi järjestettävä työntekomahdollisuus siten, että työllistettävä voisi aloittaa työn työttömyysturvalaissa säädetyn päivärahakauden enimmäisajan täyttyessä. Työttömyysturvalain 23 :ssä säädetty 80 %:n suojasäännös ei koske niitä henkilöitä, joille on järjestetty työntekomahdollisuus sen jälkeen, kun työttömyyspäivärahaa on maksettu 500 päivän enimmäisaika. Pykälän 3 momentin mukaan kuntoutus-, koulutus- ja työntekomahdollisuutta ei olisi velvollisuutta järjestää, jos henkilö olisi jättämällä hakematta päivärahaa tai muutoin saanut aikaan sen, ettei päivärahakauden enimmäisaika olisi täyttynyt ennen kuin hän on täyttänyt 55 vuotta. Pykälän 4 momentin mukaan työttömyysturvalaissa säädetyn tarkastelujakson kuluessa tehty työ tai koulutus, jotka luettaisiin työssäoloehtoon, lyhentäisivät 10 kuukauden työllistämisjaksoa työ- ja koulutusjakson pituutta vastaavalla ajalla. Työllistämisen toteuttamisesta säädettäisiin tarkemmin asetuksella. 18 a. Työllistämisvelvollisuuden lakkaaminen. Käytännössä saattaa esiintyä tilanteita, jossa työntekomahdollisuuteen oikeutettu henkilö kieltäytyy työstä tai keskeyttää hänelle järjestetyn työn taikka henkilö velvollisuuden tultua voimaan päättää työnhakunsa ja siirtyy työmarkkinoiden ulkopuolelle. Edellä esitettyjen epäkohtien poistamiseksi työllisyyslakiin ehdotetaan lisättäväksi säännökset työllistämisvelvollisuuden lakkaamisesta velvollisuuden tultua voimaan. Pykälän 1 kohdan mukaan kunnan työllistämisvelvollisuus lakkaisi, jos työnhakija kieltäytyy hänelle osoitetusta työkykyyn nähden sopivasta työstä. Jos työnhakija kieltäytyisi työstä työttömyysturvalain 7 a :ssä tarkoitetusta syystä, työllistämisvelvollisuus ei kuitenkaan lakkaisi. Jos työnhakija keskeyttäisi työn tai jos työ keskeytyisi työnhakijasta johtuvasta syystä, työllistämisvelvollisuus lakkaisi. Kunnalla ei näin ollen olisi velvollisuutta työntekomahdollisuuden järjestämiseen, jos työnhakija on keskeyttänyt työn ennen kuin 10 kuukautta työssäoloa on täyttynyt. Työnhakijasta johtuvilla syillä, joilla työ voisi keskeytyä, tarkoitetaan työsopimuslaissa (320/70) säädettyjä työsopimuksen purkamisperusteita. Pykälän 3 kohdassa säädettäisiin niistä tilanteista, joissa työnhakijan työttömänä työnhakijanaolo päättyy työmarkkinoiden\n8 8 HE 210/1996 vp ulkopuolelle siirtymisen vuoksi velvollisuuden tultua voimaan. Jos työnhakijalle ei tällaisestä syystä johtuen voitaisi järjestää työtä kolmen kuukauden kuluessa velvollisuuden voimaantulosta, velvollisuus lakkaisi. Työllistämisvelvollisuus lakkaisi vain sellaisissa tilanteissa, joissa kunnalla on velvollisuus järjestää työntekomahdollisuus. Sen sijaan työllistämisvelvollisuus ei lakkaisi, jos henkilö kieltäytyisi kuntoutuksesta tai koulutuksesta. 21. Työllistämistuki kunnalle. Kunnalla olisi lakiehdotuksen mukaan työllistämisvelvollisuus. Tästä aiheutuviin kustannuksiin sillä olisi oikeus saada työllistämistukea. Pykälän 3 momentin mukaan kunta saisi työllistäessään 18 :ssä tarkoitetun henkilön normaalin työllistämistuen korotettuna 80 %. Pykälän 4 momentin mukaan kunnalla olisi oikeus saada lisätukea 10 % siitä työllistettyjen määrästä, joka on yli 1 % kunnan työvoimasta, 20 prosenttia siitä työllistettyjen määrästä, joka on yli 1,5 %kunnan työvoimasta ja 30 prosenttia siitä työllistettyjen määrästä, joka on yli 2 %:n kunnan työvoimasta. 2. Voimaantulo Laki ehdotetaan tulevaksi voimaan 1 päivänä tammikuuta Edellä esitetyn perusteella annetaan Eduskunnan hyväksyttäväksi seuraava lakiehdotus:\n9 HE 210/1996 vp 9 Laki työllisyyslain muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan 13 päivänä maaliskuuta 1987 annetun työllisyyslain (275/87) 21 :n 3 momentti, sellaisena kuin se on 30 päivänä joulukuuta 1992 annetussa laissa (1696/92), sekä lisätään lakiin siitä mainitulla 30 päivänä joulukuuta 1992 annetulla lailla kumotun 18 ja 18 a :n tilalle uusi 18 ja 18 a sekä 21 :ään, sellaisena kuin se on viimeksi mainitussa laissa uusi 3 momentti, jolloin muutettu 3 momentti ja nykyinen 4 momentti siirtyvät 4 ja 5 momentiksi, seuraavasti: 18 K untoutus-, koulutus- ja työntekomahdollisuuden jäfjestäm inen Sellaiselle 55 vuotta täyttäneelle työttömälle työnhakijalle, jolle on maksettu työttömyyspäivärahaa työttömyysturvalaissa säädetty enimmäisaika mutta jolla ennen 1 päivää tammikuuta 1997 voimassa olleiden työttömyysturvalain säännösten mukaan on ollut oikeus saada työttömyyspäivärahaa päivärahakauden keston enimmäisajasta huolimatta 60 ikävuoteen saakka turvataan mahdollisuus työllistymistä edistävään kuntoutukseen tai koulutukseen. Tällä perusteella järjestetyssä koulutuksessa työttömällä on koulutusaikana oikeus työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta annetussa laissa (763/90) tarkoitettuihin opintososiaalisiin etuuksiin sanotussa laissa säädetyin edellytyksin. Jos 1 momentissa tarkoitettua työtöntä ei voida työllistää avoimille työmarkkinoille eikä hänelle voida järjestää soveltuvaa koulutusta tai kuntoutusta, on sen kunnan, joka kotikuntalain (201/94) 2 :n mukaan on henkilön kotikunta, työvoimaviranomaisten osoituksesta järjestettävä hänelle työntekomahdollisuus 10 kuukauden ajaksi (työllistä- misvelvollisuus). Kunnan on järjestettävä työntekomahdollisuus siten, että työllistettävä voi aloittaa työn työttömyysturvalaissa säädetyn päivärahakauden enimmäisajan täyttyessä. Järjestettävän työn tulee olla alan säännöllisen työajan mukaista kokoaikatyötä. Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos henkilö on jättämällä hakematta päivärahaa tai muutoin saanut aikaan sen, ettei päivärahakauden enimmäisaika ole täyttynyt ennen kuin hän on täyttänyt 55 vuotta. Työttömyysturvalaissa säädetyn tarkastelujakson kuluessa tehty työ tai koulutus, joka luetaan työssäoloehtoon, vähentää 10 kuukauden työllistämisvelvollisuutta. Työntekomahdollisuuden järjestämisen toimeenpanosta säädetään tarkemmin asetuksella. 18 a Työllistäm isvelvollisuuden lakkaaminen Kunnan velvollisuus järjestää 18 :n nojalla työntekomahdollisuus siihen oikeutetulle lakkaa, jos 1) työnhakija ilman työttömyysturvalain 7 a :ssä tarkoitettua pätevää syytä kieltäytyy hänelle osoitetusta työkykyyn nähden J\n10 10 HE 210/1996 vp sopivasta työllistämisvelvollisuuden nojalla järjestetystä työstä; 2) työ, johon työnhakija on osoitettu, keskeytyy työnhakijasta johtuvasta syystä; tai 3) työnhakijalle ei voida työttömänä työnhakijana olemisen päättymisen vuoksi järjestää työtä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun työllistämisvelvollisuus on tullut voimaan. 21 Työllistämistuki kunnalle Jos työvoimatoimisto osoittaa kunnan työllistettäväksi 18 :n nojalla työttömän henkilön, kunnalla on oikeus saada normaali työllistämistuki 80 prosentilla korotettuna. Kunnalle maksetaan lisätukea sen perusteella, kuinka suuren osuuden alueensa työvoimasta kunta on keskimäärin kuukauden aikana työllistänyt työllisyysmäärärahoilla. Lisätukea maksetaan vain niistä työllistetyistä, joiden määrä ylittää työllistettyjen osuuden kunnan työvoimasta. Lisätuen suuruus määräytyy seuraavasti: Työllistettyjen osuus kunnan työvoimasta vähintään 1 % 1,5 % 2 % Lisätuen osuus 10 % 20 % 30 % Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin. Helsingissä 25 päivänä lokakuuta 1996 Tasavallan Presidentti MARTTI AHTISAARI Työministeri Liisa Jaakonsaari\n11 HE 210/1996 vp 11 Laki työllisyyslain muuttamisesta Liite Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan 13 päivänä maaliskuuta 1987 annetun työllisyyslain (275/87) 21 3 momentti, sellaisena kuin se on 30 päivänä joulukuuta 1992 annetussa laissa (1696/92), sekä lisätään lakiin siitä mainitulla 30 päivänä joulukuuta 1992 annetulla lailla kumotun 18 ja 18 a :n tilalle uusi 18 ja 18 a sekä 21 :ään, sellaisena kuin se on viimeksi mainitussa laissa uusi 3 momentti, jolloin muutettu 3 momentti ja nykyinen 4 momentti siirtyvät 4 ja 5 momentiksi, seuraavasti: Voimassa oleva laki Ehdotus 18 Kuntoutus-, koulutus- ja työntekomahdollisuuden jäljestäm inen Sellaiselle 55 vuotta täyttäneelle työttömälle työnhakijalle, jolle on maksettu työttömyyspäivärahaa työttömyysturvalaissa säädetty enimmäisaika muttajolla ennen 1 päivää tammikuuta 1997 voimassa olleiden työttömyysturvalain säännösten mukaan on ollut oikeus saada työttömyyspäivärahaa päivärahakauden keston enimmäisajasta huolimatta 60 ikävuoteen saakka turvataan mahdollisuus työllistymistä edistävään kuntoutukseen tai koulutukseen. Tällä perusteella jäljestetyssä koulutuksessa työttömällä on koulutusaikcma oikeus työvoimapoliittisesta aikuiskoulutuksesta cmnetussa laissa (763/90) tarkoitettuihin opintososiaalisiin etuuksiin scmotussa laissa säätietyin edellytyksin. Jos 1 momentissa tarkoitettua työtöntä ei voida työllistää avoimille työmarkkinoille eikä hänelle voida jäljestää soveltuvaa koulutusta tai kuntoutusta, on sen kunncm, joka kotikuntalain (201/94) 2 :n mukaan on henkilön kotikunta, työvoimavircmomaisten osoituksesta järjestettävä hänelle työntekomahdollisuus JO kuukauden ajaksi (työllistämisvelvollisuus). Kunncm on jäljestettävä työntekomahdollisuus siten, että työllistettävä voi aloittaa työn työttömyysturvalaissa säädetyn päivärahakauden enimmäisqjcm täyttyessä. Järjestettävän työn tulee olla alcm säännöllisen työajcm mukaista kokoaikatyötä\n12 12 HE 210/1996 vp Voimassa oleva laki Ehdotus Mitä 1 ja 2 momentissa säädetään, ei sovelleta, jos henkilö on jättämällä hakematta päivärahaa tai muutoin saanut aikaan sen, ettei päivärahakauden enimmäisaika ole täyttynyt ennen kuin hän on täyttänyt 55 vuotta. Työttömyysturvalaissa säädetyn tarkastelujakson kuluessa tehty työ tai koulutus, joka luetaan työssäoloehtoon, vähentää 10 kuukauden työllistäm isvelvollisuutta. Työntekomahdollisuudenjärjestämisen toimeenpanosta säädetään tarkemmin asetuksella. 18 a Työllistäm isvelvollisuuden lakkaaminen Kunnan velvollisuus järfestää 18 :n nojalla työntekomahdollisuus siihen oikeutetulle lakkaa, jos 1) työnhakija ilman työttömyysturvalain 7 a :ssä tarkoitettua pätevää syytä kieltäytyy hänelle osoitetusta työkykyyn nähden sopivasta työllistämisvelvollisuuden nojalla järjestetystä työstä; 2) työ, johon työnhakija on osoitettu, keskeytyy työnhakijasta johtuvasta syystä; tai 3) työnhakijalle ei voida työttömänä työnhakijana olemisen päättymisen vuoksi järjestää työtä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun työllistäm isvelvollisuus on tullut voimaan Työllistäm istuki kunnalle Työllistäm istuki kunnalle Jos työvoimatoimisto osoittaa kunnan työllistettäväksi 18 :n nojalla työttömän henkilön, kunnalla on oikeus saada normaali työllistämistuki 80 prosentilla korotettuna. Kunnalle maksetaan sen perusteella, kuinka suuren osuuden alueensa työvoimasta kunta on keskimäärin vuosineljänneksen aikana työllistänyt työllisyysmäärärahoilla, lisätukea seuraavasti: Kunnalle maksetaan lisätukea sen perusteella, kuinka suuren osuuden alueensa työvoimasta kunta on keskimäärin kuukauden aikana työllistänyt työllisyysmäärärahoilla. Lisätukea maksetaan vain niistä työllistetyistä, joiden määrä ylittää työllistettyjen osuuden kunnan työvoimasta. Lisätuen suuruus määräytyy seuraavasti:\n13 HE 210/1996 vp 13 Voimassa oleva laki Ehdotus Työllistettyjen osuus kunnan työvoimasta Lisätuen osuus työllisyysmäärärahojen yhteismäärästä Työllistettyjen osuus kunnan työvoimasta Lisätuen osuus vähintään 1 % 1,5 % 2 % 10 % 20 % 30 % vähintään 1 % 1,5 % 2 % 10 % 20 % 30 % Kunnalle voidaan maksaa työllistämistukea 19 :n nojalla työttömän työllistämisestä kutakin työllistettyä kohti enintään kuusi kuukautta kerrallaan. Kunnalle voidaan maksaa työllistämistukea 19 :n nojalla työttömän työllistämisestä kutakin työllistettyä kohti enintään kuusi kuukautta kerrallaan. Tämä laki tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä sen täytäntöönpanon edellyttämiin toimenpiteisiin.\nHE 275/2006 vp. 1. Nykytila ja ehdotetut muutokset\nHallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi sosiaalisista yrityksistä annetun lain sekä julkisesta työvoimapalvelusta annetun lain 7 luvun 9 ja 11 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä\n1991 vp - HE 147. Esitys liittyy valtion vuoden 1992 tulo- ja menoarvioesitykseen. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 1992.\n1991 vp - HE 147 Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi työllisyyslain 18 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan työllisyyslakia muutettavaksi siten, että laista poistettaisiin


Kasurilantie 6, Siilinjärvi - Vuokrataan 2H+K - Lumo-verkkokauppa\nKasurilantie 6 B 21, Keskusta, Siilinjärvi\nMakuuhuoneessa on hyvin kaappitilaa\nAsunto on muuttovalmis 2.11.2019\n730 €/kk Kerrostalo 56 m² 2. kerros 2H+K\nVapaita autopaikkoja (9 kpl)\nKuvat on otettu 10/2018 ennen nykyistä vuokralaista.\nJos et ole varma asumistarpeesi kestosta, voit aluksi muuttaa tähän kotiin myös kolmen kuukauden määräaikaisella sopimuksella hintaan 876 €/kk.\nEtäisyys Kuopioon on 23 kilometriä. Luonnonympäristöltään Siilinjärvi on tyypillistä järvialuetta: vesien pirstoma maa on korkokuvaltaan vaihtelevaa ja laajat tasangot puuttuvat. Erityispiirteenä luontokuvassa on harjujonojen runsaus. Lasten päivähoitoon, koulutukseen, vanhusten hoitoon sekä terveyden ja vapaa-ajan palvelujen tarjontaan on panostettu paljon. Virkistysuimala Fontanella ja Tarina-Golf sijaitsevat keskustassa. Kasurilan hiihtokeskukseen on matkaa noin kolme kilometriä.


Tietoja sukunimestä Tocklin\nTocklin on Suomessa esiintyvä sukunimi. Se on maassamme varsin harvinainen.\nTocklinien lukumäärä eri vuosina:\nSukunimien yleisyyslistalla Tocklin on noin sijalla 17 000.\nTocklin-nimen harvinaisuus ei ole Suomessa mitenkään poikkeuksellista. Noin joka yhdeksännellä suomalaisella on vielä harvinaisempi nimi.\nSana Tocklin esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisilla kartoilla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\nRuotsissa Tocklin oli 33 ihmisen sukunimi vuonna 2015. Nimi on siis Ruotsissa yleisempi kuin Suomessa.\nSamankaltaisia nimiä kuin Tocklin\nTocklin aikakauslehdissä ja sanomalehdissä (–1920)\nTocklin allekirjoituksissa (SKR 1938)\nTocklin hautakivissä (haku)\nTocklin Hesarissa (1990–)\nTocklin kaatuneissa (1939–1945) (ja 1914–1922)\nTocklin Karjalan siirtolaisissa (1970)\nTocklin kuolleeksi julistetuissa\nTocklin sukukirjoissa (SSS kirjasto)\nTocklin valokuvissa tai arkistoissa, museoissa ja kirjastoissa\nTocklin ylioppilaissa 1640–1852\nTocklin Ancestryssä (vain Suomi)\nTocklin Familysearchissä (vain Suomi)\nTocklin entisenä ja uutena sukunimenä nimenmuuttajilla\nTocklin Kelan kortistossa (1939–1958)\nEtsi Tocklinin sukua kirkonkirjoista (HisKi) ja siirtolaisrekisteristä\nSläktnamnet / Surname Tocklin, Finland.


OVASKA Toivo Johannes\nMaanviljelijä, rakennustyömies, kersantti.\nSyntyi 25.5.1920 Kirvussa, kuoli 6.12.1996 Orimattilassa, haudattu Orimattilaan.\nRitari 89, 31.8.1942, alikersantti, ryhmänjohtaja 2./JP1/RvPr.\nVanhemmat talollinen Yrjö Ovaska ja Aina Signe Puha. Puoliso Sirkka-Liisa Färlin. Lapset Anne Lucia (1952) Viitaja seurakuntatyöntekijä Masala, Pentti Kalevi (1953) nosturinkuljettaja Porvoo, Teemu Tapani (1956) hitsaaja Orimattila, Taru Helena (1957) Nokkanen hitsaaja Kouvola, Tuija-Liisa Kaarina (1959) Ruuska kotirouva Orimattila, Anja Talvikki (1960) vanhempi rikoskonstaapeli Helsinki, Jukka Ilari (1963) rakennustyömies Lahti.\nKansakoulu, varusmies JvKoulK 5, JR 4 ja JP 1 1940–42.\nJatkosota: ryhmänjohtaja JP 1 1941–44, Vainikkala, Ilomantsi, Tolvajärvi, Suojärvi, Munjärvi, Kentjärvi, Kontupohja, Karhumäki, Sunku, Tulvoja, Lempaala, Muurila, Suonionsaari, Lehmivaara, kotiutettu 30.10.1944.\nTyömies Riihimäen Lasi Oy Riihimäki 1945–48, maanviljelijä kotitilalla Lapinjärvellä 1948–54, maatyömies Orimattilassa 1954–57, rakennusmies Upo Oy Lahti ja Lohjan Kalkki Oy Porvoo 1957–65.\nOrimattilan Karjalaisten jäsen ja Orimattilan Reservinaliupseerien jäsen, Orimattilan Sotaveteraanien ja Jääkäripataljoona 1:n Killan kunniajäsen, Lahden Sotaveteraanipiirin kunniasotaveteraani 1973, Lahden Sotaveteraanipiirin kunnia- ja perinnetoimikunnan jäsen 1990–96. Mannerheim-ristin ritarien säätiön säädekirjan allekirjoittaja 1954.\nKorpraali 30.8.1941, alikersantti 25.10.1941, kersantti 31.12.1968.\n”Ylipäällikkö on pvm:llä 31.8.42 nimittänyt Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi alikersantti Toivo Johannes Ovaskan.\nAlikersantti Ovaska on koko sodan ajan kunnostautunut kylmäpäisenä ja rohkeana ryhmänjohtajana, käytellen viholliselle varsin tuhoisasti konepistooliaan, jonka käytössä hän onkin erikoisen taitava. Hänen monista urotöistään mainittakoon kilpajuoksu vihollisen hyökkäysvaunun kanssa. Tämä oli nimittäin tunkeutunut asemiimme ampuen hurjasti ympärilleen. Alikersantti Ovaska ryömi tällöin kasapanos mukanaan vaunun luokse ja saikin heitetyksi sen vaunun alle. Räjähdys ei kuitenkaan vahingoittanut vaunua liikuntakyvyttömäksi, vaan läksi se pakoon tietä pitkin. Ottaen mukaansa toisen kasapanoksen läksi alikersantti Ovaska juoksemalla tavoittamaan sitä, ja koska se oli hieman vioittunut, ja veti perässään tykkiä ja ammusvaunua ja niinollen liikkui hitaasti, saavuttikin sen. Nyt oli vaunun tarina selvä. Alikersantti Ovaska irroitti sitten tykin ja vei sen asemaan torjuen sillä muitten vihollisen hyökkäysvaunujen hyökkäykset. Useita kertoja on alikersantti Ovaska yksin tuhonnut irrallisia vihollisosastoja ja partioita sekä ottanut vankeja.”


@RokkaavaKokki: Raparperi-appelsiinihillo ja mantelipannari\nRaparperitosca-piirakasta yli jääneet raparperit ja ruokakassin mukana tullut mantelimaito jalostuivat hilloksi ja pannariksi. Piirakka oli blogista Viljattoman Vallaton. Tein sen vehnäjauhoilla ja se oli niin hyvää ettei siitä ehditty ottaa kuvaakaan, kun se jo oli kadonnut tuulensuojaan.\nRaparperin ja appelsiinin yhdistäminenkin tapahtui jääkaapin ehdoilla. Eikä lainkaan hassumpi lopputulos. Pannarista ei tullut niin kuohkeaa kuin maidosta tehtynä, mutta kehuja sai sekin.\n1,5 L raparperia\nHuuhtele ja paloittele raparperi. Pese appelsiini huolellisesti haalealla vedellä, raasta kuori ja purista mehuksi. Nestettä tarvitaan 1,5 dl, joten lisää tarvittaessa vettä. Laita kattilaan neste, raparperit ja kuoriraaste. Kiehauta, laske lämmöt miedolle ja lisää sokeri. Hauduta kannen alla pehmeäksi. Jos haluat kiinteämpää hilloa poista kansi ja keittele kasaan. Kaada kuuma hillo desinfiotuihin lasipurkkeihin, sulje kannet ja anna jäähtyä huoneenlämpöisiksi.\nVatkaa munien rakenne rikki. Lisää sokerit, voisula, mantelimaito ja sekoita. Sekoita leivinjauhe jauhoihin ja lisää mantelimaitoseokseen. Sekoita hyvin ja anna turvota noin 15 min. Sekoita ja kaada leivinpaperilla vuoratulle uuninpellille. Paista 225 C 35-40 min.\nLähettänyt Mika klo 12.08.00\nTunnisteet: hillo, maidoton, pannari, raparperi


Volkswagen Passat Variant Trendline 1,6 TDI 88 BlueM Tech - Uusinta korimallia.Tilava,suosittu "Talousihme"3.7 l/100km. Ajamisen mukavuutt Farmari 2016 - Vaihtoauto - Nettiauto\nVariant Trendline 1,6 TDI 88 BlueM Tech - Uusinta korimallia.Tilava,suosittu "Talousihme"3.7 l/100km. Ajamisen mukavuutt\nVolkswagen Passat Variant Trendline 1,6 TDI 88 BlueM Tech - Uusinta korimallia.Tilava,suosittu "Talousihme"3.7 l/100km. Ajamisen mukavuutt\nSis. alv 3383 EUR\nrek 7/ 2015 Mallivuosi 2016\nViimeisin huolto tehty 82000 km kohdalla 4/2019\nJakohihna vaihtoväli 210 tkm /10 vuotta\nKevytmetallivanteet Aragon 6½ J x 16, renkaat 215/60 R16.\nAntero Saulio 0400 450 812, Alv-vähennyskelpoinen Piilota »\nVolkswagen Passat 1.6, '16, 202 tkm\nVolkswagen Passat 1.6, '16, 194 tkm\nVolkswagen Passat 1.6, '16, 38 tkm\nNettiauto ID 10911268


Vaseliiniöljyn käyttö ja käyttökelpoiset ominaisuudet vastasyntyneille - Raskaaksi April\nTapoja käyttää petroleum hyytelöä pediatriassa\nVaseliiniöljy on suosittu kosmetiikassa ja lääketieteessä. Sisältää voiteet, naamarit, lääkkeet (kynttilät, voiteet). Edullinen, paljon hyödyllisiä ominaisuuksia. Tämä ihana tuote löytyi sen soveltamisesta myös pediatriassa.\nVaseliiniöljy on hiilivetyjen seos.\nSe valmistetaan öljytuotteista, lähinnä kerosiinista, tyhjötislauksella ja puhdistamalla rikkihapolla.\nTämä öljyisellä emäksellä olevalla aineella ei ole mitään väriä, ei hajua, sitä kutsutaan "nestemäiseksi parafiiniksi".\nEhdottomasti myrkytön aine, vaikka sitä nautitaankin, jättää muuttumattomana ilman haitallisia aineita.\nSen vuoksi sitä käytetään laksatiivina.\nOn muistettava, että alkuvuosien aikana lapsille ei ole käytetty öljyhyytelöä.\nVaseliiniöljy hyvin kosteuttaa ja pehmentää ihoa, on antimikrobista vaikutusta, lisää hiusten kasvua päähän ja silmäluomiin, on laksatiivinen vaikutus parantamalla suoliston liikkuvuutta suun kautta otettuna.\nVastasyntyneille tarkoitettu vaseliiniöljy levitetään iholle kosmeettisena vaippa-aineena vaipan ihottuman estämiseksi. Muodostaa suojakalvon, joka estää kosketuksen ulosteiden kanssa, ja jääneet ihokerrokset suojataan hikeeltä ja likaiselta.\nParhaan mahdollisen vaikutuksen vuoksi on välttämätöntä pestä vauva vaippa vaihtamisen jälkeen ja ennen kuin laitat uuteen, kostuta uudelleen ongelma-alueet vaseliiniöljyllä.\nErittäin hyvä työkalu, jota usein hieronterapeutit käyttävät allergisten vauvojen hieromiseen.\nRakenteessa ei ole väriaineita, lisäaineita ja tuoksuja. Pehmentää hyvin ihoa ja edistää hierojan käsien herkkää kosketusta vauvan herkän ihon kanssa.\nVaseliiniöljy hajottaa kasvojen ja huulten ihon ennen talvisin kävelyä. Äkilliset lämpötilan muutokset aiheuttavat kuivan ja hiutalevan ihon. Öljy hyvin kosteuttaa ja suojaa paleltumiselta.\nPäästä eroon crusts\nVaseliiniöljy on erinomainen remedy kuorille päähän vauvoilla jopa vuodessa. Nämä kuorit muodostuvat talirauhan epäonnistumisesta johtuen. Öljyn avulla pehmentää kuorit. Käytä sitä puolen tunnin ajan päänahalle ja hiuksille. Kun vychysyvayut usein kampa, jäljet huuhdellaan lämpimällä vedellä ja shampoo.\nMenettely suoritetaan kerran viikossa, kunnes se puhdistetaan täydellisesti.\nÄidinmaidonkorvikkeet kokevat usein nenän limakalvon kuivumisen. Kuiva sisäilma, kuuma sää ja riittämätön ilmastus ovat syitä tähän.\nVaseliini on osa monia voiteita. Oxolinic on suosituin.\nKoostuu puhdistetusta lääkeöljyhyydestä ja aktiivisesta ainesosasta oksoliinista. Se on antiviraalista vaikutusta, jota käytetään hengitystieinfektioiden ennaltaehkäisyyn.\nLihasten nuhaa käytetään kahden vuoden ajan, ja prosenttiprosentti on 0,25. Aikaisempi ikä, etenkin vastasyntyneen ajan, on vasta-aiheena tämän voiteen nimittämiselle.\nTämä johtuu lasten nenän ontelon anatomisen rakenteen ja sen sisältämien aineiden erityispiirteistä.\nSARS: n estämisen lisäksi oksoliinista voidetta käytetään viruksen stomatiittiin, herpesiin, syyliin.\nLapsen ummetusta varten käyttöohjeiden mukaan käytetään myös nestemäistä hyytelöä. Alkaen kolmesta vuodesta, 1-2 teelusikallista tyhjään vatsaan, ennen ateriaa tai sen jälkeen, 2 kertaa päivässä. Vaseliinin ansiosta suolen seinät voidellaan rasvaisella kalvolla, uloste pehmentää ja liikkuvuus paranee.\nTyhjennys tapahtuu vahingoittamatta kehoa. Mikään ei myöskään ole negatiivista vaikutusta suolen mikroflooriin. Imeväisille ja pikkulapsille on mahdollista käyttää vaseliiniöljyä ummetukseen vain voidakseen suvun kärkeä hellävaraiseen antoon.\nSaatavana tummissa lasipulloissa 20, 30, 40, 50 ja 100 ml. Ulkoiseen käyttöön on öljyä, joka on sisällä.\nAkuutit tulehdusprosessit iholla ja vatsaontelossa (suun kautta otettuna).\nKaikentyyppiset suolen tukkeutuminen, verenvuoto maha-suolikanavasta.\nHelppokäyttöinen, todistettu vuosien varrella ja vähäiset haittavaikutukset. Tärkeintä - noudattaa lääkäreiden ohjeita ja suosituksia.\nNestemäinen parafiini tai nestemäinen vaseliini vastasyntyneelle: säännöt ulkoiselle ja sisäiselle käyttöön, vastaukset usein kysyttyihin kysymyksiin\nNuoret vanhemmat luultavasti kuulivat isoäidiltä ja äideiltä, että pähkinähyytelöä olisi pidettävä lastentarhassa. Vastasyntyneille tämä työkalu soveltuu vai ei? Tällaisella kysymyksellä äidit kääntyvät usein pediatriin.\nLääkäreillä on erilaisia mielipiteitä tästä. Useimmat ihmiset uskovat, että mineraaliemulsion oikea käyttö edesauttaa vauvaa, mutta positiivisten vaikutusten ja sivuvaikutusten välinen viiva on varsin ohut. Lue lisää öljyhyydestä, ominaisuuksista, aineen vaikutuksesta.\nTuote saadaan tislaamalla öljyä, kunnes se on puhdistettu täydellisesti haitallisista fraktioista ja epäpuhtauksista. Tyhjötislausmenetelmällä voidaan saada mineraalituote, joka ei sisällä myrkyllisiä aineosia. Vaseliiniöljyä kutsutaan usein "nestemäiseksi parafiiniksi".\nUlkopuoliseen ja sisäiseen käyttöön käytetään väritöntä öljymäistä nestettä. Mineraalituote luokitellaan "lääketieteellisiksi" formulaatioiksi. Työkalu, jolla on pienempi puhdistusaste, ei sovellu ihon hoitoon, sisäiseen käyttöön, riippumatta potilaan iästä.\nTyökalujen asianmukainen käyttö antaa myönteisiä tuloksia. Haittavaikutusten ehkäisy auttaa emulsion ominaisuuksien ja ominaisuuksien tuntemusta.\nVaseliiniöljyä käytetään ulkoisesti ja sisältä:\nhoitoaineessa vastasyntyneiden ihon ärsytystä, kuivumista vastaan;\nvaipan ihottuma, nuorten ryppyjen voitelu;\nihon pehmeneminen, ärsytyksen estäminen;\nihon hoito halkeamia, joiden kautta infektio tunkeutuu helposti;\näidinmaidon ummetuksen torjunta;\npehmeän ruiskun kärjen käsitteleminen, kun muodostetaan klisejä vastasyntyneelle;\nhygieenisiä toimenpiteitä varten;\nvastasyntyneen pään pehmeneminen.\nSelvitä, miten Erius-siirappia käytetään allergioista kärsiville lapsille.\nLue tämä sivu siitä, miten mustelmat voidaan poistaa.\nLääketieteellistä vaseliiniöljyä ei voida käyttää seuraavissa tapauksissa:\nvatsaontelon tarttuva vaurio;\nSivustossamme on hyödyllisiä tietoja sairauksien oireista ja hoidosta vauvoilla. Lue esimerkiksi diateista täällä; noin keltaisuutta - tässä; Tutustu tällä sivulla oleviin ricketteihin; suusta suuttumalla, meillä on erillinen artikkeli.\nMineraalinen emulsio aiheuttaa paljon kiistoja. Toisaalta täysin puhdistettua tuotetta ei imeydy suolen seinämillä, sillä ei ole myrkyllistä vaikutusta kehoon. Toisaalta "nestemäinen parafiini" on peräisin petroliasta, mikä aiheuttaa huolta monille äideille.\nMuutama vuosikymmen sitten mineraalimulsiota oli kaikissa ensiapupakkauksessa vastasyntyneelle. Nyt vauvojen hoitoon tarkoitettujen tuotteiden markkinoilla on paljon uusia, nykyaikaisia tuotteita, joilla on optimaaliset ominaisuudet. Joten kannattaa käyttää "nestemäistä parafiinia"?\nSeuraavassa on joitain yleisiä kysymyksiä, joita nuoret äidit kysyvät pediatroilta. Kuuntele hyviä ja huonoja puolia, tee johtopäätöksiä.\nMineraalimulsiota ei suositella tietyille menetelmille? Sinun ei pitäisi huolehtia: apteekissa on paljon ratkaisuja, ihonhoitotuotteet, limakalvot, vastasyntyneitä ummetusta vastaan.\nKysymys numero 1. Onko mahdollista käsitellä keramiikkaa vauvoilla "nestemäisen parafiinin" avulla?\nVastaus on. Öljyisen nesteen levittämisen jälkeen iho on ohutkalvo, joka estää kosteuden tunkeutumisen. Iho ei hengitä, hiki vapautuu heikosti luonnollisesti, täplikkäät hiukset vain lisääntyvät.\nHoidettaessa ihoa, jossa on pientä lämpöä, käytä geelejä, herkkärakenteisia voiteita, esimerkiksi Bepanten, sinkkisyytttiä. Kovin ärsytyksellä Chlorophyllipt auttaa. Tehokas vauvan jauhe antiseptisten komponenttien kanssa: pantenoli, anestesiini, sinkki. Vatkaa vauva lisäämällä kamomilla, salvia, calendula, peräkkäin, heikko liuos kaliumpermanganaatilla.\nKysymys numero 2. Onko mahdollista voitelemata kumihartsin kärki kohokohtaan?\nVastaus on. Vaseliiniöljy on sopiva aine, joka helpottaa kumin "päärynän" käyttöönottoa. Ärsytys, myrkylliset vaikutukset peräaukkoon, suolen seinämä ei ole.\nKysymys numero 3. Onko sallittua käsitellä päärynän kruunuja "nestemäisellä parafiinilla"?\nVastaus on. Kyllä, nestemäinen parafiini on hyvä keino kuoren nopeaan pehmenemiseen. Pediatria kehotetaan kostuttamaan puuvillatyynyä ja pyyhi varovasti käsitellyt paikat. On tärkeää poistaa jäljellä oleva öljy niin, että ohut kalvo ei muodostu iholle.\nKysymys numero 4. Onko vaseliiniöljy sopiva nenäkäytävien käsittelyyn murusina aamuinfrastruktuurien aikana?\nVastaus on. Antiseptisistä, pehmentävistä ominaisuuksista huolimatta lääkärit eivät suosittele koostumusta nenän voitelemiseksi. Mineraalimulsion levittämisen jälkeen limakalvo peitetään ohutkalvolla, liman virtaus on häiriintynyt, pinta ei "hengitä".\nKäsittele vastasyntyneen nenää suolaliuoksella. Hypoallergeeninen tarkoittaa täydellisesti pesua, kosteuttaa nenän kauttakulkua. Älä käytä öljyjä, jotka muodostavat rasvaisen kalvon.\nKysymys numero 5. Onko totta, että "nestemäinen parafiini" parantaa ihon haavat ja halkeamat?\nVastaus on. Työkalu pehmentää ihon, mutta ihoärsytyksen hoitoon on käytettävä herkempiä kevyitä rakenteita. Vaseliiniöljy luo kalvon, joka ei anna ilmaa: hoidon jälkeen tulehdus voi lisääntyä.\nEdellinen kappale kuvaa tilanteita, joissa "nestemäinen parafiini" soveltuu ihon hoitoon:\nsovita koostumus päätä peittäviin kuoriin, korvan taakse;\nKäytä vähimmäismäärää mineraaliemulsiota: estät siten kalvon muodostumisen käsitellyillä alueilla;\njos muita formulaatioita ei ole, käytä nestemäistä parafiinia rajoitetulle ihon alueelle. Vaadittava ohut kerros.\nPidä vaseliiniöljyä ensiapupakkauksessa käsittelemään ruiskun kärki. Mineraalinen emulsio auttaa, jos muru ei voi tyhjentää suolia. Ulkopuoliseen käyttöön (levittäminen iholle) käytä koostumusta mahdollisimman vähän.\nVaseliiniöljy ummetukseen vastasyntyneissä\npehmentää pehmeästi ulosteiden massat;\nei ärsytä suolen seinää;\nemulsio on kemiallisesti inertti, ei ole vuorovaikutuksessa suolen limakalvon kanssa;\nöljymäinen neste ei imeydy mahalaukun, suolen seinämiin;\nvaikutus vaikuttaa melko nopeasti.\nKeskustele lastentautien kanssa, hanki mielipiteensä "nestemäisestä parafiinista" laksatiivina. Onko lääkäri antanut hakemuksen? Käytä mineraaliemulsiota kunnolla.\nMiten ja miten hoidetaan vuotava nenä 1 vuoden ikäisessä lapsessa? Opi tehokkaita menetelmiä.\nTässä osoitteessa kuvataan tehokkaita Giardia-lääkkeitä lapsille.\nSivulla http://razvitie-malysha.com/razvitije/disleksiya.html lukea lukihäiriöiden syistä lapsilla ja miten oikaista patologia.\nVaseliiniöljyn käyttöohjeet ummetuksesta vauvoille:\nalle 1-vuotiaille lapsille, mittaa ½ tl mineraaliemulsiota;\nanna lapselle laksatiivinen 2 tuntia ennen ateriaa tai sen jälkeen;\npäivässä sallitaan antaa muruille enintään 15 ml koostumusta;\nUsein älä käytä mineraalikoostumusta: kehittyy "laiska suolen oireyhtymä", ruoansulatuskanavan toiminta häiriintyy;\n"Nestemäinen parafiini" - edullinen ja halpa työkalu. Vaseliiniöljyn hinta on kaikkien väestönosien käytettävissä ja myydään missään apteekissa.\nMyyntiin on eri kokoisia pulloja:\n25 ml - 22 ruplan hinta;\n40 ml - hinta on 30 ruplasta;\n50 ml - 42 ruplan hinta;\n100 ml - hinta 47 - 55 ruplaa.\nEräät apteekit tarjoavat vanhemmille hyödyllisen tuotteen vastasyntyneen hoitoon - lautasliinat ihon hoitoon. Aine on kyllästetty vaseliiniöljyllä ja klooriheksidiinillä;\nKäytä pehmeitä pyyhkeitä ärtyneiden alueiden hoitoon, kun käytät rastiä. Mineraalimulsion ja antiseptisen liuoksen yhdistelmä antaa hyvän anti-inflammatorisen vaikutuksen;\nTerapeuttisen nesteen kevyt rakenne, jolla pyyhkeet on kyllästetty, estää sellaisen kalvon ulkonäön, joka häiritsee ihon hengittämistä ja hikoilua.\nMineraalisen emulsion säilytys:\noptimaalinen huoneen lämpötila - enintään +25 astetta;\nvalitse paikka, jossa ei ole auringonvaloa;\npidä mineraalimulsiota suljettuna;\npoista nestemäinen parafiini lapsille, joihin ei pääse käsiksi. Lapset kasvavat nopeasti, sinulla ei ole aikaa katsoa taaksepäin, kun muru alkaa ryöstää, tutkia laatikoiden, kaappeiden sisältöä;\nVaro vanhentamispäivää: älä käytä vanhentuneita keinoja. "Nestemäinen parafiini" sopii käytettäväksi viiden vuoden ajan.\nMineraalimulsiolla ei ole lääkkeitä, jotka ovat samanlaisia rakenteessa ja koostumuksessa. Öljyn perusteellisella jalostuksella saatu ainutlaatuinen tuote sisältää ominaisuuksia ja vaikutuksia kehoon. Kysy aina pediatriaa, jos epäilet "nestemäisen parafiinin" korvaamista.\nLausunto pediatrian ja vanhempien\nVaseliiniöljyä koskevat arviot ulkona / sisäkäytössä ovat erilaisia. Jotkut vanhemmat ylistävät mineraalituotetta, toiset suosittelevat nykyaikaisempia yhdisteitä. Jos tarvitset halpoja, nopeasti vaikuttavia lääkkeitä ummetukseen, vanhemmat muistuttavat välittömästi "nestemäistä parafiinia". Useimmat muumit ovat samaa mieltä: kun kovettuvat ulosteiden massat mineraaliemulsiota puhdistavat suolet varovasti, antaa nopean ja huomattavan vaikutuksen.\nPediatria suosittelee usein muita formulaatioita, joilla on kevyt rakenne ulkokasvatuksessa, hoidossa ja pikkulämmön estämisessä imeväisillä. Useimmat lääkärit ovat sitä mieltä, että vauvan vaipan hoitoon vaseliiniöljy on hyödyllinen, jos noudatetaan sääntöjä.\nSeuraavasta videosta voit oppia puhdistamaan vauvan nokkaöljyhyytelöä:\nRavitsemuslapsi: onko mahdollista lisätä kalaöljyä?


Eläintilan lähellä sairastetaan vähemmän atopiaa ja allergiaa - Apteekki\nJos lapset altistuvat monipuolisesti erilaisille bakteereille, eläinhilseelle ja muille allergeeneille, heidän sairastumisriskinsä on pienempi.\nHavainnot tukevat ns. hygieniahypoteesia, jonka mukaan lapsuuden infektioiden vähentyminen on lisännyt monia sairauksia, mm. allergioita ja astmaa. Jos lapset altistuvat monipuolisesti erilaisille bakteereille, eläinhilseelle ja muille allergeeneille, heidän sairastumisriskinsä on pienempi. On kuitenkin myös mahdollista, että eläintilojen lähettyville valikoituu ihmisiä, joilla ei ole atooppisia sairauksia.


Lomaa sijaisvanhemmuudesta? : sijaisvanhempien ja perhelomittajien kokemuksia lastensuojelun perhelomituksesta - Theseus\nLomaa sijaisvanhemmuudesta? : sijaisvanhempien ja perhelomittajien kokemuksia lastensuojelun perhelomituksesta\nMononen, Eeva (2017)\nTutkimuksen tarkoituksena oli selvittää sijaisvanhempien ja perhelomittajien kokemuksia lastensuojelun perhelomituksesta ja sen kehittämistarpeista. Tavoitteena oli, että tutkimuksesta saadun tiedon avulla voitaisiin kehittää lastensuojelun perhelomitusta sekä muita lomamalleja sijaisvanhempien vapaan mahdollistamiseksi ja sijaisvanhemmuuden tukemiseksi.\nTutkimus kohdistui yhteen yksityiseen palveluntuottajaan, joka käyttää perhelomitusta sijaisvanhempien vapaan mahdollistamiseksi. Tutkimukseen osallistui seitsemän sijaisvanhempaa ja kolme perhelomittajaa eri puolilta Suomea. Tutkimus toteutettiin kvalitatiivisena tutkimuksena. Aineistonkeruumenetelmänä käytettiin puolistrukturoitua teemahaastattelua. Sijaisvanhempien haastattelut toteutettiin asynkronisesti sähköpostin välityksellä ja perhelomittajien haastattelut toteutettiin kasvotusten. Haastatteluaineistot analysoitiin teoriaohjaavalla sisällönanalyysillä.\nSijaisvanhempien tutkimustulokset osoittivat, että yksi merkittävistä perhehoidon tukimuodoista on sijaisvanhempien vapaan mahdollistaminen joko perhelomitusta tai muita lomamalleja hyödyntäen. Lastensuojelun perhelomitusmallissa sijaisvanhemmat lähtivät lomalle kodin ulkopuolelle perhelomittajan saapuessa kotiin hoitamaan sijoitettuja ja biologisia lapsia. Sijaisvanhemmat kokivat perhelomituksen hyvänä lomamallina lasten etua ajatellen, mutta sen rinnalle toivottiin lomaperhettä, jotta sijaisvanhemmat voisivat joskus viettää loman kotona. Lomien lisäksi perhelomitus koettiin merkittävänä tukimuotona myös niissä tilanteissa, kun sijaisvanhempien piti hoitaa sijoitettuihin lapsiin liittyviä asioita, mutta perheen oma tukiverkko ei ollut hyödynnettävissä.\nPerhelomittajien tutkimustuloksissa perhelomittajan toimenkuvaan kuului ensisijaisesti lapsista huolehtiminen ja sen jälkeen kodinhoidolliset tehtävät ja lemmikeistä huolehtiminen. Perhelomittajat saivat tukea työhönsä sijaisvanhemmilta, sosiaalityöntekijöiltä, toisilta perhelomittajilta ja työnohjaajalta. Erityisesti hyvä perehdytys sijaisperheisiin ja perhelomitusjaksojen purkaminen työyhteisön kesken koettiin merkittävinä asioina työssä jaksamisen kannalta. Perhelomittajan asiantuntijuudeksi koettiin sijoitettujen lasten toiminnan ja käyttäytymisen tunteminen.


Olemme web- ja mobiilipohjaisiin ohjelmistototeutuksiin erikoistunut softatiimi, joka tekee ohjelmistokehitystä startup-asenteella. Meillä on pieni, ketterä ja rento tiimi, joka pystyy toimimaan nopeasti. Porukkana meillä on jalat maassa ja teemme paljon yhdessä, mutta huomioimme kaikkien työntekijöiden vapaa-ajan ja perheen.\nLue lisää klopal.com\nOlemme ohjelmistokehitysyhtiö, ja tarvitsemme nyt riveihimme tekijää ratkaisumyyntiin. Työnkuva sisältää uusasiakashankintaa, prospektointia ja avainasiakkuuksien hallintaa. Työtä tehdään sekä puhelimitse ja sähköpostitse, mutta valtaosa siitä koostuu asiakaskäynneistä.\nToimipisteemme sijaitsee Salossa, mutta myös etätyöt ovat täysin mahdollisia.\nToivomme sinulta vahvaa kiinnostusta alaamme kohtaan, esimerkiksi teknistä koulutusta tai IT-alan taustaa. Aikaisempi kokemus myyntityöstä on plussaa, mutta haemme ensisijaisesti rohkeaa asennetta ja motivaatiota tehdä myyntityötä. Me olemme matalan hierarkian porukka, ja etsimme sinua, joka otat aktiivisesti vastuun omasta työstäsi ja olet työotteeltasi itsenäinen ja yrittäjähenkinen.\nPorukkamme on kansainvälinen, joten englannin kielen taito on tarpeen. Auton käyttömahdollisuus on eduksi asiakaskäyntejä ajatellen.\nTiedustelut työnkuvasta: Sebastian Haapahovi, Sebastian@klopal.com tai 041 517 1897


2.1.2018 18.11.2020 , Kirjoittanut Hedda Heinonen kategoriassa Pelit\nTämän vuoden ensimmäisissä slottiuutisissa Casino Wings esittelee kolme melko uutta slottia tarjoajilta Red Tiger Gaming, Push Gaming ja Elk Studios. Tarjolla on kasoittain wildeja, ilmaiskierroksia, kertojia ja paljon muuta. Jos et vielä halua päästää joulusta irti, voit keskittyä yhteen viimeiseen esitteillä olevaan jouluslottiin.\n1. Reactor, Red Tiger Gaming\nEnsimmäisenä vuorossa vuoden ensimmäisissä slottiuutisissa on Reactor, arkaaditeemainen slotti Red Tiger Gamingilta, joka ilmestyi vain muutama kuukausi sitten. Slotti sisältää re-spinsejä, sattumanvaraisia wildeja, suuria wildeja ja kertojia. Reactor pyörii viisirullaisella ja kolmirivisellä pelikentällä, jolla voittolinjoja on 20 kappaletta. Voittoyhdistelmiä voi kerätä sekä vasemmalta että oikealta päin.\nReactorsin kaikki toiminnot perustuvat samaan symboliin; patteriin. Aktivoit eri määrän toimintoja riippuen siitä miten monta patteria onnistut saamaan. Enimmillään pelissä on mahdollista kerätä viisi patteria, ja silloin sinut palkitaan kaikilla slotin toiminnoilla; re-spineillä, monilla wildeilla, kertojalla ja uskomattoman hyvillä voittoyhdistelmillä.\nReactor on erittäin kiinnostava kasinopeli, ja se tarjoaa paljon vauhtia ja jännitystä. Tämä on korkean varianssin peli jossa voittoja ei siis välttämättä tule koko aikaa, mutta kun tuuri osaa kohdalle niin pankki räjähtää kunnolla – voitot voivat ollajopa 5 000 kertaa panoksesi kokoisia.\n2. Fat Santa, Push Gaming\nEtkö vielä halua päästää irti joulun taiasta? Siinä tapauksessa Fat Santa tarjoaa sinulle mahdollisuuden pitkittää juhlapyhän viettoa. Peli koostuu viidestä rullasta, viidestä rivistä ja 50:stä voittolinjasta, ja se sisältää ilmaiskierroksia, wildeja ja sattumanvaraisia wildeja.\nFat Santassa wild-symboleita on kahdenlaisia; yksi joulupukkisymboli ja toinen, jossa esiintyy joulupiiras. Jotta pääset pelaamaan ilmaiskierroksia sisältävää bonuspeliä, tarvitset vähintään yhden jokaista wild-symbolia pelikentälle.\nJos onnistut löytämään tiesi bonuspeliin asti, sinut palkitaan heti ilmaiskierroksilla, joita voit myöhemmin saada vielä lisää. Pelikentän oikealta puolelta löytyy ylimääräinen pelikenttä, jota selkeytän nyt vähän. Kun aktivoit bonuspelin, käytit yhtenä osana joulupukki-wildia, joka muuttuu bonuspelin aikana sticky wildiksi. Ilmaiskierrosten aikana joulupukki syö kaikki rullille ilmestyvät piiraat, ja sen seurauksena hän tietysti kasvaa kokoa. Oikealla oleva pelikenttä näyttää miten monta piirasta lisää joulupukin on syötävä kasvaakseen vähän lisää. Jos onnistut syöttämään hänelle tarpeeksi monta niin että hän kasvaa, myös sinut palkitaan – ilmaiskierroksilla.\nNäiden wildejen ja bonuspelien lisäksi pelissä on myös sattumanvaraisia wildeja, jotka voivat aktivoitua kesken kierroksen. Silloin joulupukki lentää pelikentän yli reessään ja heittelee rullille wildeja.\nFat Santa on todella kiva slotti. Graafisesti olen sitä mieltä, että se näyttää erittäin hyvältä, ja toiminnot ovat erittäin viihdyttäviä.\n3. Valkyrie, Elk Studios\nTämä upouusi kolikkopeli Elk Studiosilta on studiosin ensimmäinen 3D-slotti. Pääsemme seuraamaan Freya-jumalatarta ja hänen neljää ”Valkyriesiään”. Slotti on täynnä ilmaiskierroksia, wildeja ja suuria symboleita, ja bonustoimintoja on kolme kappaletta. Slotissa on viisi rullaa, neljä riviä ja yhteensä 1 024 (!) voittolinjaa.\nBonustoimintojen nimet ovat “Sword of Destiny”, “Shield of Chance” ja “Arrow of Fortune”, ja ne ovat vastuussa tämän pelin viihteestä. Kaksi ensiksi mainittua ovat erilaisia wildeja, ja kolmas jättää peräänsä suuria röykkiösymboleita, jotka ovat kokoja 2×2, 2×3 ja 3×3. Kaikki kolme bonustoimintoa ovat aktivoitavissa vain ilmaiskierroksia sisältävän bonuspelin aikana.\nAktivoit ilmaiskierrokset keräämällä vähintään kolme ilmaiskierrossymbolia. Sinut palkitaan silloin ilmaiskierroksilla ja vähintään yhdellä pyöräytyksellä jossakin kolmesta bonustoiminnosta. Samalla voit myös voittaa lisäpyöräytyksen, joka sisältää taatun bonustoiminnon.\nJännien toimintojen lisäksi Valkyrie-pelissä on myös tavallisia wildeja, jotka korvaavat kaikki symbolit ilmaiskierrossymboleita lukuunottamatta.\nValkyrie on siisti slotti, joka tarjoaa kutkutusta ja jännitystä, suureksi osaksi kiitos hienojen toimintojen. Monet nettikasinot tulevat aivan varmasti listaamaan tämän slotin pelivalikoimassaan.\nKategoria: PelitEtiketit: ELK StudiosHedelmäpelitPush GamingRed Tiger Gaming Kirjoita kommentti


Elastinen räppäsi tiistaina Johanneksenkirkossa Helsingissä. (KUVA: Seppo Solmela)\nJulkaistu: 31.12.2014 0:01 , Päivitetty: 31.12.2014 15:16\nViattomien lasten päivän hyväntekeväisyyskonserteissa kuultiin tiistaina suomalaisia eturivin artisteja.\nPappa Fest ry:n ja Mannerheimin Lastensuojeluliiton yhdessä järjestämissä konserteissa Helsingin Johanneksenkirkossa esiintyivät tämän syksyn Vain elämää -kaudelta tutut Samuli Edelmannhttp://www.is.fi/haku/?query=samuli+edelmann, Elastinenhttp://www.is.fi/haku/?query=elastinen ja Jenni Vartiainenhttp://www.is.fi/haku/?query=jenni+vartiainen. Edelmann oli Pappa Festin puolesta yksi tapahtuman järjestäjistä. Konsertit saivat alkunsa, kun Edelmannin ystävä kuolihttp://www.iltasanomat.fi/viihde/art-1419925631250.html.\nEdelmann duetoi Vartiaisen kanssa Vaiheet-levyltään Shakespearen Sonetti 18 -kappaleen, jonka jälkeen punaiseen, valkoisia sydämiä vilisevään mekkoon pukeutunut Vartiainen esitti hittikappaleensa Missä muruseni on.\n– Sä soitat mulle kerran vuodessa Maltalta, ja aina olen karannut tähän aikaan ulkomaille. Nyt olen vihdoin täällä, Vartiainen totesi Edelmannille mielissään.\nJenni Vartiainen lauloi Johanneksen kirkossa Missä muruseni on -hittinsä sekä duetoi Samuli Edelmannin kanssa. (KUVA: Seppo Solmela)\nElastinen esiintyi heti Vartiaisen jälkeen.\n– On paha paikka tulla lavalle heti Jenni Vartiaisen jälkeen. Onko teillä kaikki hyvin? Elastinen tiedusteli yleisöltä.\nHän esitti versionsa PMMP:n kappaleesta Oo siellä jossain mun, joka tuli tutuksi Vain elämää -ohjelman myötä. Sen jälkeen oli aika vaihtaa vauhdikkaampaan menoon.\n– Ollaan menty aika rauhallisissa tunnelmissa. On aika nostaa hurmoksellinen tunnelma, ketkä ovat mukana? hän yllytti yleisöä.\nElastinen esitti kirkkoyleisölle Anna soidahttp://www.is.fi/haku/?query=anna+soida -hittikappaleensa, samalla kun kuulijat taputtivat kiivaasti ja lauloivat mukana. Kesken kappaleen kirkon etuosa täyttyi ihmisistä, kun konsertin muut artistit tulivat Elastisen kanssa laulamaan.\nTapahtumaa järjestämässä ollut Samuli Edelmann sai houkuteltua hyväntekeväisyyskonserttiin eturivin artisteja. (KUVA: Seppo Solmela)\nEnnen konsertin päättymistä artistit esittivät vielä yhdessä virren 501, Kuule, Isä taivaan, pyyntö tää, jonka tapahtumaa järjestämässä ollut Samuli Edelmann on levyttänytkin albumilleen Maa on niin kaunis – Virsiä 3.\nElastinen julkaisi tapahtumasta myös kuvan Instagramissa.\n– Johanneksen kirkko antoi tänään soida! Viattomien lasten päivän konsertti oli menestys! Kiitos, hän kirjoitti kuvan yhteydessä.\nJos kuva ei näy oikein, näet sen täältähttp://instagram.com/p/xPrupRRrkd/?modal=true!


Kevyet kilometrit, raskaat raudat: Kyykkykesä!\nLähettänyt Mika klo 11:04\nElina 11. kesäkuuta 2014 klo 9.30\nKyykkykesä kuulostaa hyvältä! Mun pitäisi myös alkaa kyykkäämään enemmän, olisi kiva saada 100kg takakyykyssä vuoden loppuun mennessä. :)\nMika 11. kesäkuuta 2014 klo 17.08\n100 kilon kyykky on jo kova rauta ottaa pohjalta ylös! Tsemppiä Elina, eiköhän se sieltä tule :)


Näyttöjä 15 vuoden ajalta | Eija-Riitta Korhola\n03.huhtikuu 2019 - 18:00\nNäyttöjä 15 vuoden ajalta\nEija-Riitta Korholalla on näyttöä suomalaisen edun puolustamisesta. Euroopan parlamentin suurimpaan ryhmään kuulunut yksi Suomen kokeneimmista mepeistä on 15 vuoden ajan taistellut voittoja, joilla on miljardiluokan merkitys maallemme.\nEuroparlamentin painavimmissa valiokunnissa työskennellyt Korhola on jokaisella kolmella parlamenttikaudellaan saanut kollegojensa tuen muutoksille, joilla on pelastettu suomalaista työtä.\nEnsimmäisellä kaudella Eija-Riitta sai vakuutettua jätteenpolttodirektiivin vastuuhenkilön allekirjoittamaan Korholan muutosesityksen, joka jätti sellun- ja paperinvalmistuksen direktiivin ulkopuolelle ja helpotti uusiutuvan energian hyödyntämistä. Tätä pidetään yhä Suomen suurimpana lobbausvoittona. Suomalainen metsäteollisuus säästää Korholan muutosesityksen ansiosta jopa 30 miljoonaa euroa vuosittain. Se merkitsee työpaikkoja.\nKolmannella kaudella Eija-Riitta vastasi ryhmänsä päästökauppalinjauksista. Ratkaiseva voitto tuli lentoliikenteen päästökaupassa, jossa Korholan esitys päätyi lopulliseksi kompromissiksi. Tällä voitolla estettiin kauppasotien uhka, joka saattaisi aiheuttaa Finnairille ja suomalaiselle vientiteollisuudelle sekä matkailulle miljardiluokan tappion.\n”Ympäristö- ja ilmastopolitiikka on taitolaji. Hyvistä tarkoituksista huolimatta huonosti harkittu strategia voi kasvattaa päästöjä, ja juuri niin on Euroopassa käynyt. Olemme leikanneet tuotannon päästöjä, mutta vastaavasti tuomme entistä enemmän tavaroita, jotka on tehty likaisemmin kuin meillä tehtäisiin. Tämä lisääntynyt tuonti on nollannut hyvät saavutuksemme. Jos esimerkiksi suomalainen teräs korvautuu kiinalaisella teräksellä, päästöt ovat kolminkertaiset. Siksi ilmastopolitiikka ei saa rangaista liikaa sitä, joka on puhtain.\nTärkeä ilmastoteko olisi huolehtia, että maailman puhtain tuotanto säilyy hengissä, kehittyy yhä puhtaammaksi ja toimii referenssinä muille. Sen sijaan on varmaa, että jos Eurooppa menettää työpaikkojaan ja taloudellista voimaansa, se menettää myös poliittista vaikutusvaltaansa. Ihmisoikeusaktiivina tiedän, että se merkitsee taka-askeleita kansalaisoikeuksissa ja sananvapaudessa.\nMepin tärkein tehtävä on varmistaa, että se valta, joka Suomesta on annettu Brysseliin, tulee takaisin järkevien päätösten muodossa.”\nEija-Riitta Korhola, filosofian tohtori\nIlmastopolitiikan ja ihmisoikeuksien asiantuntija\nFirst Step Forum –ihmisoikeusjärjestön puheenjohtaja vuodesta 2002


Dancing on Ice: "Kanki"-Kaikkonen jännitti vaimonsa esitystä: "Hän on varmasti parempi tässä kuin minä tanssissa" - Viihde - Ilta-Sanomat\nDancing on Ice: "Kanki"-Kaikkonen jännitti vaimonsa esitystä: "Hän on varmasti parempi tässä kuin minä tanssissa" Antti Kaikkonen ennen lähetystä. Vaimonsa Satu Taiveaho luistelee kisassa.\nJulkaistu: 28.9.2013 20:00\nAntti "Kanki" Kaikkonenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Antti%20%22Kanki%22%20Kaikkonen oli lauantaina kannustamassa vaimoaan Satu Taiveahoahttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Satu%20Taiveahoa Dancing on Ice -ohjelman ensimmäisessä suorassa lähetyksessä.\nKansanedustaja oli käynyt katsomassa vaimonsa luisteluharjoituksia jo pari kertaa ennen ohjelman alkua.\n- Olen käynyt pari kertaa katsomassa, kun Satu on treenannut Kellokoskella ja Hyvinkäällä. Kyllä kehitystä on tapahtunut, Kaikkonen toteaa.\n- Aluksi oli vähän haparointia, mutta nyt menee jo hienosti.\nPariskunta otti ohjelmaan osallistumisen yhteisprojektina. Antti päätti kannustaa vaimoaan parhaalla mahdollisella tavalla heti alkuunsa.\n- Kävimme yhdessä jo keväällä luistelemassa ulkojäillä. Kaivoin vanhat hokkarit varastosta, Kaikkonen kertoo.\n- En ollut itsekään luistellut aikoihin, mutta pysyimme pystyssä, Antti naurahtaa.\nItse Tanssii tähtien kanssa -kisassa "Kanki-Kaikkonen" -lempinimen saanut mies ei ole uskaltanut antaa treenivinkkejä vaimolleen.\n- Satu pärjää parhaiten silloin, kun en anna tästä aiheesta mitään vinkkejä, mies hymähtää.\n- Hän on varmasti parempi tässä kuin minä tanssissa, mutta katsotaan nyt, mitä yleisö sanoo.\nKansanedustaja kertoo, että vaimoa on jännittänyt valtavasti ennen suoraa lähetystä.\n- Ensimmäinen suora lähetys on kaikkein jännittävin.


Hävisikö auto Kuopiossa - täältä se löytyy - Savon Sanomat\nSavo 15.04.2012 12:45\nHävisikö auto Kuopiossa - täältä se löytyy\nKuopion teatterin läheisyyteen vietyjä autoja.\nKuopion keskustassa poistetaan talven hiekoitushiekkoja sunnuntain ajan.\nVäärin pysäköityihin ajoneuvoihin laitetaan pysäköintivirhemaksu, ja jos ajoneuvo on katujen siivouksen edessä, kaupunki siirtää tai siirrättää sen sivuun.\nJo aamulla autoja on jouduttu siirtämään.\nSiirtokustannukset ovat huomattavat ja ne kuuluvat auton omistajan, haltijan ja kuljettajan vastuulle.\nJos auto on siirretty, se löytyy todennäköisimmin lähikorttelista rännikadulta.\nLisäksi siirrettyjen ajoneuvojen tiedot löytyvät kaupungin nettisivuilta kuopio.fi -osoitteesta kohdista kadut ja liikenne/ pysäköinninvalvonta/ siirrot ja rengaslukot.\nSiirtotietojen päivittäminen nettisivuille alkaa sunnuntaina kello 13.\nSiirretyt ajoneuvot on haettava pois siirtopaikalta kahden päivän kuluessa. Jos ajoneuvoa ei haeta siirtopaikalta pois viimeistään ensi tiistaina kello 16, kaupunki siirtää sen varastoon, jolloin on maksettava siirtokustannusten lisäksi varastosiirron kustannukset.\nPysäköinti keskustassa on kielletty sunnuntain ajan kaikilla kaduilla, jotka on merkitty siivousmerkillä ja pysäköintikieltomerkillä. Siivoustyöt jatkuvat arviolta kello 22:een ja tarvittaessa vielä maanantaiaamuna.\nParkkipaikat kortilla sunnuntaina


Hartaus: Kristinuskossa ei ole kyse oikeudenmukaisuudesta - Puheenvuoro - Nokian Uutiset\nHartaus: Kristinuskossa ei ole kyse oikeudenmukaisuudesta\nKirjoittaja on Nokian seurakunnan pastori.\nTuomari luki oikeudenkäynnissä syytetylle kuolemantuomion. Järkyttynyt äiti anoi kuolemaan tuomitun poikansa puolesta tuomarilta armoa.\n”Poikanne on syyllistynyt tekoon, josta oikeudenmukainen rangaistus on kuolema, hän ei ole ansainnut armoa”, vastasi tuomari.\n”En pyydäkään oikeudenmukaisuutta, vaan armoa”, jatkoi äiti. ”Jos poikani olisi ansainnut armahduksen, se ei olisi armoa vaan ansio, mutta armoa minä teiltä pyydän.”\nViimeisellä tuomiolla ihmiset jaetaan siunattuihin ja kirottuihin. Siunatut, he jotka ovat uskossa Jeesukseen, saavat periä valtakunnan. Kirotut, Jeesuksen tarjoamasta armosta kieltäytyneet, jakavat helvetin ikuisen tulen yhdessä Saatanan ja hänen enkeliensä kanssa (Matt. 25: 31 – 46).\nUseasti ajatellaan Jumalan tuomitsevan ihmisen helvettiin. Kyse on kuitenkin ihmisen omasta valinnasta. Helvetti on kuin sisältäpäin lukittu vankila. Jumala kunnioittaa ihmisen vapaata tahtoa loppuun asti ja viimeisellä tuomiolla vain luetaan ääneen se, miten itse kukin on elämänsä aikana valinnut.\nMoni tuntuu laskevan sen varaan, että on onnistunut elämässään. Paljoako lohduttaa se, jos olet miellyttävin, tai vähiten syntiä tehnyt ihminen helvetissä?\nKyse ei ole siitä, oletko miellyttävä ihminen, tai kuinka hyvän elämän olet elänyt. Ei, ja vielä kerran ei. Kyse ei ole sinun onnistumisesta tai epäonnistumisesta, vaan siitä, että Jeesus onnistui.\nKun sinua loukataan, vaaditko rangaistusta loukkaajallesi ja hyvitystä kokemastasi vääryydestä? Näin me luultavasti toimimme, koska se on oikeudenmukaista.\nKristinuskossa ei kuitenkaan ole kyse oikeudenmukaisuudesta, vaan uhrautuvasta rakkaudesta. Jeesus kärsi ristillä sinulle ja minulle kuuluvan rangaistuksen, että me emme joutuisi tuomittavaksi.\nJos sinusta tuntuu, ettet ole ansainnut Jeesuksen armoa, älä murehdi. Ei sitä ole ansainnut kukaan muukaan. Se on täysin ansaitsematonta ja juuri siksi se onkin armoa.\nJeesus ei tullut tappamaan sinua, vaan kuolemaan puolestasi. Muista, että sillä ei ole väliä millainen elämä sinulla on elettynä, sinä saat uuden tulevaisuuden ja toivon Jumalalta.\nJos sinä tänään kuulet Jeesuksen kutsuvan sinua, niin pyydän sydämeni pohjasta sinua vastaamaan kutsuun myöntävästi. Älä koveta sydäntäsi, vaan anna elämäsi Herralle Jeesukselle ja saat Hänen lupaaman yltäkylläisen elämän ja saat kuulla Jeesuksen sanat: Sinä olet siunattu.\nVain pisara Jeesuksen verta ja syyllisyys pyyhitään pois…