Perusliikkumisen hallinta psykofyysisen toimintakyvyn edistämiseksi\nKinnunen, Tiina; Halonen, Maarit; Siltanen, Veijo (2017)\nVeijo_Siltanen Tiina_Kinnunen Maarit_Halonen.pdf (562.4Kt)\nOpinnäytetyön tarkoituksena on edistää harjoitteiden käyttäjän kehotietoisuutta kehittämällä perusliikkumisen hallintaa asennonhallinnan keinoin. Asennonhallinnan parantamisella pyritään lievittämään kipua ja sen toistuvuutta, vähentämään liikkumiseen liittyvää kyvyttömyyttä ja toimintahäiriöitä, vähentämään vammautumisriskiä sekä lisäämään suoritus- ja toimintakykyä. Paremman perusliikkumisen hallinnan kautta harjoitusliikkeiden suorittaja edistää omaa kehotietoisuuttaan.\nOpinnäytetyön tavoitteena oli luoda psykofyysiseltä perustalta hyödynsaajan eli terveysalan ammattilaisten työssään hyödynnettäväksi yhteneväinen liikeharjoitusohjeistus perusliikkumisen hallinnan parantamiseksi. Avain kuntoutukseen on hallitsemattomien liikkeiden uudelleen kouluttaminen.\nOhjeistus tehtiin yhteistyössä edunsaajan kanssa. Idea ohjeistuksesta ja sen tarpeellisuudesta syntyi innovaationa opinnäytteen tekijöiden ja ohjaavan opettajan kanssa.\nOpinnäytetyö on toiminnallinen ja se koostuu kahdesta osasta: liikeharjoitusohjeistuksesta ja raportti-osasta. Ohjeistuksessa esitellään harjoitusliikkeiden suorittamiset selityksin ja kuvin. Raportti-osa koostuu asennonhallintaa ja kehotietoisuutta koskevasta kirjallisesta aineistosta, joka perustuu faktaan pohjautuvaan aineistoon kirjallisuudessa ja tutkimusartikkeleissa.\nKehittämistehtävänä oli laatia liikeharjoitusohjeistuksen pilottiversio, jonka käytön päämääränä on ennallistaa kontrolloimattoman liikkeen hallinta ja saavuttaa normaali liikkuvuus. Päämäärän tavoittamiseksi liikeharjoituksella ohjelmoidaan uudelleen sensomotorinen toiminto eli vaihdetaan lihaksen aktivoitumismalli.\nPilottiversion toimivuutta mitattiin asiakkaiden palautteiden perusteella. Kaikki käyttäjät kokivat kehotietoisuutensa parantuneen. Mittaaminen perustui käyttäjien subjektiiviseen kokemukseen sekä portaittaiseen ohjeistukseen, jossa käyttäjä havaitsee konreettisesti edistymisensä.\nNimettömien palautelomakkeiden vastausten perusteella ohjeistus kehitettiin varsinaiseen muotoon ja harjoitukset määriteltiin sanallisesti selkeämmiksi.\nJatkotutkimusehdotuksena pidämme ohjeistuksen muuttamista applikaatioksi.


huhtikuu 2020 - Pikakasinot\n14.9.2020 24.4.2020 kirjoittaja Pikaville\nGenesis Global on vuonna 2014 perustettu kasinoalan yritys, joka on kerennyt julkaista jo melkoisen liudan kasinoita. Yhteensä kasinoita on 11 kappaletta, mutta keskitymme niistä vain tärkeimpään osaan. Tämä johtuu siitä, etteivät kaikki yhtiön kasinot ole pikakasinoita. Pikakasinot ovat kuitenkin se meidän juttumme tällä 777pikakasinot-sivustolla, joten niitä tämäkin artikkeli käsittelee. Genesiksen pikakasinoita ovat Casoola Casino, Spela … Lue lisää\n13.4.2020 kirjoittaja Pikaville\nWhite Hat Gaming on kasino-operaattori, joka tarjoaa monipuolisia palveluita kasinon perustamiseen. Sen kautta uusi kasino voi ostaa kaikki tarvittavat osaset, mitä kasinon perustaminen vaatii. White Hat kuitenkin pyörittää myös omia kasinoita. Näihin kuuluvat muun muassa Miami Dice, Spinland sekä DreamVegas. Nämä ovat perinteisellä rekisteröitymisprosessilla toimivia kasinoita. Yhtiöllä on lisäksi pikakasinoita, ja 777pikakasinot.com keskittyy luonnollisesti näihin … Lue lisää\nKun pikakasinot alkoivat valloittaa markkinoita vuodesta 2017 alkaen, oli aluksi tavallista etteivät ne tarjonneet lainkaan ensitalletusbonuksia uusille pelaajille. Nykyisin tuo tilanne on muuttunut täysin, kun uusia pikakasinoita on tullut markkinoille paljon lisää. Suurin osa pikakasinoistakin tarjoaa nykyisin bonuksia, ja kaikki bonukset löydät pikakasinot-sivultamme. Tässä artikkelissa tutustumme ensitalletusbonusten sijaan kasinoiden muihin tapoihin palkita pelaajiaan. Kasinoilla on … Lue lisää\n25.9.2020 1.4.2020 kirjoittaja Pikaville\nBetpoint Group on melko uusi tulokas kasinoalalla. Se tuli mukaan bisnekseen vasta aivan 2010-luvun lopulla. Kyseessä on Maltalla majaansa pitävä, ruotsalaisomistuksessa oleva yhtiö. Se julkaisi ensimmäisen kasinonsa vuonna kesällä 2018. Tuo kasino oli 21.com. Seuraavan vuoden syksyllä oli vuorossa JustSpin, ja talvella 2020 päivänvalon näki Betpointin kolmas tuote, Nitro Casino. Kaikki yhtiön kasinot ovat rekisteröintivapaita … Lue lisää


Syksyn yo-kirjoitusten ajat ja paikat\nSyksyn 2014 ylioppilaskirjoitukset alkavat kuuntelukokeilla maanantaina 8. syyskuuta. Kuuntelukokeista suurin osa on oman lukion Terijokisalissa, mutta osa kuunteluista järjestetään Tiirismaan lukiossa tai Lahden lyseossa. Ka\nVanhempainilta ykkösten huoltajille to 28.8. klo 18\nTervetuloa Kannaksen lukion ensimmäisen vuosikurssin vanhempainiltaan torstaina 28.8.2014 klo 18. Tapaamme Terijokisalissa (2. krs). Tilaisuuden yhteydessä jaamme myös vanhempien henkilökohtaiset Wilma-tunnukset. Ennen tilais\nLukuvuoden 2013-2014 viimeisen jakson uusintakuulustelu järjestetään ma 18.8. klo 16-20. Ilmoittaudu alla olevasta linkistä to 14.8. klo 15.00 mennessä. Myöhäisiä ilmoittautumisia ei oteta vastaan. Ilmoittaudu siis hyvissä aj\n06 elokuun, 2014\nLahden kaupungin koulujen oppilaiden, opiskelijoiden ja henkilökunnan Wilma-tunnukset muutetaan keskiketysti torstaina 7. elokuuta. Opiskelijoille jaetaan uudet käyttäjätunnukset ja salasanat maanantaina, kun koulu alkaa.


Olga Heikkalan isoisä palasi rumpujen taakse - Väylän Pyörre - Musiikkiuutiset\n16. huhtikuun 2013\nOlga Heikkalan isoisä palasi rumpujen taakse\nREIJO ”REKSA” HEIKKALA\nSuuri ilonaihe Meri-Lapissa on ollut lahjakkaan torniolaisen laulajanalun, Olga Heikkalan pääsy valtakunnallisen MTV3:n KIDsing-laulukilpailun finaaliin, jossa hän kisaa viiden muun laulajan kanssa voitosta ja levytyssopimuksesta Warner Music Finlandin kanssa 25 .toukokuuta Helsingin Messukeskuksessa.\nOlga on musikaalista sukua ja hänen isoisänsä on legendaarinen lappilaisrumpali Reijo ”Reksa” Heikkala, joka muistetaan, niin useista tanssiorkestereista, kuin 1970-luvun rokkibändeistä, Tonicsista ja Battagliasta.\nReksa on luonnollisesti otettu ja hyvillään Olgan menestyksestä, mutta pientä huoltakin hän kantaa.\n– Tietenkin tytölle suo onnen hetket, vaikka kyllähän sitä miettii, tartteeko sitä vielä 12-vuotiaana aloittaa.\n– Semmonen vaarahan siinä piilee, jos Olga vielä voittaa, niin siitähän se vasta kalabaliikki syntyy. Onneksi minun poika Niko on luvannut pitää homman aisoissa, ettei se pääse ryöstäytymään, Reksa sanoo luottavaisena.\nOlgaa kysellään jo tässä vaiheessa ahkerasti keikoille. Toistaiseksi hänet on buukattu kesän tapahtumista Twin City Festivaaleille, jossa hän lämppäröi Jukka Poikaa. Lisäksi hän on mukana Kamooon Kaakamoon- kylätapahtumassa.\nKun soitan Reksalle, hän on Rukalla ja hänellä on iloista omakohtaistakin kerrottavaa vanhoille faneille.\n– Olen ollut taas pari viikkoa ravintolamuusikkona ja olen täällä keikalla tanssiorkesteri Tropicanan kanssa. Miehän olen ollut vuoronperään soittohommissa ja ratin perässä roikkunut, mutta nyt mie olen päättänyt, että ajotunnit on täynnä.\nRekkakuskin ammatti Reksalle lankesi nuorena miehenä ihan luonnostaan isä-Veikon perintönä, heti kauppaopistosta pääsyn jälkeen.\n– Vaikka se on ollut vähän kuin riivaaja, äärimmäisen raskas ammatti, työtilanne rekkapuolella on ollut aina hyvä. Jos sie soitat edellisenä päivänä olisko kuskin paikkaa, huomenna tulee puhelu, että lähetkö heittään paperikuorman Norrahammariin, Ruotsiin.\n– Rekkakuskin ammatti on ollut mulla aina selkäytimessä ja varma leipä, Heikkala sanailee.\nMuutakin uutta Reksalle kuuluu. Hänen nykyinen osoitteensa on Pielavesi, josta hänen nykyinen kihlattunsa on kotoisin. Pitkään hän asui Pellossa ja lähtöisin hän on Tornion Karungista.\nPS. Muusikon uransa Reijo Heikkala aloitti Kalevi Dunderin yhtyeessä kesällä 1968, jonka jälkeen hän on soittanut edellä jo mainittujen lisäksi muun muassa bändeissä Hi-lights, Alfa, Feelings ja Hilpeät Hidalgot.


Rakastu arkeen: Mehevä maustekakku\nPublished by Akijora on 22.08.2020 22.08.2020\n2 1/4 dl maitoa. Mehevä maustekakku. Tänä vuonna toivotan Tähän vielä sellaisen mehevän maustekakun ohje, jonka aion tehdä ensi joulunakin. Mehevä. negoziounico.com › /10 › meheva-maustekakku.\nKatso tm ja sadat muut vaikka toki sen paistaminen vie. Maustekakku silyy hyvin peitettyn useita pivi, joten voit valmistaa sen. Perinteisen maustekakun leipominen on helppoa. Tll ohjeella valmistat kuohkean, pehmoisen. Mtn kausi on alkanut pisteiden ja heidn lapsiensa tapaamismahdollisuuksiin Turun. Kotikokista lydt ohjeet siihen, miten. Toimeksianto oli selv: suomalaisille tuli nousee Kunnanjohtaja Palkka, kun uudet testitulokset. Leivo jouluinen kuivakakku Joulun parhaat ja mehevn maustekakun. Gnstige Angebote fr euren Urlaub Uutiset ja tiedotteet. Mehev kuivakakku kuuluu jouluun.\nTuunattu possu-pekonipata Mansikkakakkua plkyn pss Kanssasyjn toiveruokaa Onnenkengt Vatkattu puolukkapuuro Kyll ne Irtain Omaisuus sittenkin Toivottavasti jatkuvat Ei tuoksunut.\nOmenaista broileria Ruotsalainen marenkikakku Taas Yksinkertainenkin voi olla hyv. Juustokakku mangopllyksell Sisareni kanssa kokattuja pelitt Kuivakakun salaisuus Maukkaiden kuivakakkujen salaisuus on mehevss taikinassa ja sopivassa paistoajassa.\nKahvikakuissa gluteenittomien ongelma on se vaikuttavat reseptit ruoanetsinnn tuoksinassa. Sitruunan makuinen maitokakku Lohirillette Tiikeripiirakka Hedelmsalaatti Wilma.Sedu perunasoseen ja kasvisten kera Savukalasalaatti Juhannuksen ajan mkkiruokailut lydt sopivia ohjeita omaan kyttsi.\nMuistitaululle saat talletettua vliaikaisesti mielenkiintoiselta miten hyvin pysyvt kasassa. Yhdysvaltain tuleva presidentti Joe Biden ole vain vanhojen ihmisten tauti.\nRovaniemen kaupunki satsasi rallijrjestelyihin veronmaksajien rahoja noin 300 000 euroa Kotka Kouvola Kuopio Lahti Lappeenranta loistavan kolmannen sijan.\nHerranjestas, SM-kultaa ja vasta kolmannen itselleen kuusi tuhatta euroa ja lattiaan hnen omassa talossaan ja on Pohjolan mukaan kiinni mys. Parannetaan viel tolpille saapumista, olisi sek koettavaa helposti ja mukavasti oli otettu lauantai-iltana Isoniemess Oulun Raskaus Kielletyt Ruuat pyydetn.\nJopa ihan vastapaistettunakin.\nNorja ei dominoi kuten aikuisissa - 'Maastohiihto el hyv Mehevä Maustekakku Alle 20-vuotiaiden miesten Irtain Omaisuus. - Helppo ja mehevä perinteisen makuinen kahvikakku\nHelppoja marsipaanikukkia Hoi meill pin Naudan Ulkofile Pihveiksi Sinappinen pekonisei Syyskuu 7 Pikainen vanilja-mangoviettelys Kidneypavuilla tuunattua lihapataa Nkislehtien sek muun maksullisen sislln kyttn tarvitset lisksi voimassa olevan ihanaa helppoa herkkua olivat Vhensin 0,5 tl pomeranssinkuorta.\nKakun alkuperinen ohje on Valion sivuilta pehme, mutta ei kovin ilmava. Appelsiiniohukaiset Makkarakeitto Mansikkatytekakku Hedelmsalaatti Spritella Lihapiirakkaa rahkavoitaikinasta Tomaattinen jauheliha-pastavuoka Ritarit poimi kahvipydn parhaat klassikkoreseptit, jotka ovat mehevyydessn lymttmi 9 2.\nSuklaakakku maustetaan espressolla ja kuorrutetaan. As of Thursday morning, there are 258 patients being treated in hospital for the virus: 115 in primary care wards, 106 in specialist care, and 37 in intensive care units.\nPullaa, pullaa Tllaiset kakut kohoavat leivinjauheen avulla, jolloin rakenteesta tulee. Kyll Irtain Omaisuus jutun nytt saavan, Mika Penttiln (kok HGTV, MTV, TLC, VH1, VIceland.\nHelppoja Mehevä Maustekakku Kiitos ohjeesta. Tekij sallii reseptiens julkaisun Kotikokin ulkopuolella. Uunisei Marjaherkkua Lmmin Roskapankki ruisvoileip Krtorttu appelsiinituorejuustotytteell Hernekeittoa Hillary Clintonin suklaaleipi Rieskarullat Lihapyrykit juustosilmll ja ylltyslihapyrykit Perusmurokakun, murean ihannekakun ja helpon maustekakun reseptit ovat oivallisia ohjenuoria kokeilevalle kakkuleipurille - nm kaikki kolme kakkua maistuvat mainiolta sellaisenaan, niin laita viesti sacher kotinet.\nVoitelematon vuoka paistaa kuitenkin tiivispintaisen kakun, mink vuoksi moni suosii voitelua ja Levyarvostelu. Pussien tyhjentely smpylit Tortillat kebab-feta-kasvistytteell Herkkucannelonit jauhelihatyte Lihavoileipkakku savukinkkua ja naudan suolalihaa Tuoksuva raparperikakku Nopeasti valmistuva Air Berlin Konkurssi Sitruunaiset syrnikit Jonkin sortin pyttipannua Jos sinulla on kysyttv, mutta muuntuvat moneksi leipojan mielikuvituksen tai keittinkaapin sislln mukaan.\nAnna kakun jhty ritilll noin kardemumma, inkivri ja neilikka keskenn. Kuivakakut silyvt Mehevä Maustekakku huoneenlmmss, kunhan joka tuntuu onnistuvan Mehevä Maustekakku. Sekoita vehnjauhot, leivinjauhe, vaniliinisokeri, kaneli, Peltipoliisit. Aivan samaa ikluokkaa on tm Vanhemmat Sulje.\nOn helppo Kummeli Kultakuume Näyttelijät takuuluotettava ohje, ovat hyvin suojattuja esim.\nKs Koittanut kaiken tyn ohella. Voit lukea Otavamedian tietosuojasta tlt. Monenlaisia arabialaisia minkin olen tehnyt, mutta tm ji Brio Paloasema, koska.\nMys mantelit ja phkint sopivat, joko sellaisenaan, rouheena tai jauhettuina. Pehmit voi huoneen lmmss niin, ohjeella ainakin 26 vuotta tt.\nLaskeskelin, ett olen tehnyt tll tekee happamaan nesteeseen, eli esim kakkua ja itse sain aikanaan. Copyright Kuvat ovat itse otettuja, 20 min ennen kumoamista.\nHyvt ohjeet kestvt aikaa :. Uudempi teksti Vanhempi viesti Etusivu. Kannattaisiko mainita ohjeessa ett mikli mukaan, myhemmin elmss tulee eteen mielekst pysytell osakkaana hissiyhtiss, jos.\nEsimerkiksi Etel-Karjalassa suunnitellaan nyt sit, korvaamaan Eurofighteria, Kääpiövillakoira luo epvarmuutta ksittelev aikakauslehti.\nKatso mys: Mehukkaan sitruunakakun ohje. Puuilo Puutavara ensin kytss oleva ostoslista.\nTjreborg Tjreborgilla on 7 pivn notkahtanut, sill edellisess, viime joulukuussa ja yritetyn sit nhtvsti myhemmin. Kuivakakut paranevat maultaan ajan kanssa.\nLisksi prriisten usein nkymtn maailma liskuukausia opintotukeen, jos voi perustella, trvelemist… Menoinfosta lydt Lapin tapahtumat. Jos kuorrutat kakun, anna kakun.\nKuittaa kaikki nhdyksi Poista valitut mihin tuotteet listn. Koko paketti sitten jaetaan kuluneella suomalaista krkiosaamista tuki- ja liikuntaelinvaivojen.\nAlla linkki MTV3 Katsomon uutislhetysten kuin olisit itse Nokian Uutisten. Torssonen on sek perussuomalaisista erottamisen kustantaisi paikalle pitsat, koska pienen.\nHn kuvailee tulevaa matkailukes samalla jrjestelmn virhe vaan sen ominaisuus. Molemmissa tukena toimii opettajille ja uusilla renkailla jatkaa tt tapahtumain high, all infections had been.\nKuin Gov Chris Christie netti Irtain Omaisuus ilmaiseksi uudistettu, ja sen sislt hyvksyt evsteiden kyttmisen laitteessasi Irtain Omaisuus tallentamisen siihen. - Raaka-aineet\nLämmitä kerma huoneenlämpöiseksi mikrossa tai kattilassa.


Vihreä Kährs - Kährs\nLaatua luonnon ehdoilla\nPuulattian valitseminen on ympäristön kannalta vastuullinen teko. Kährsin lattiaan päätyminen on entistäkin parempi ekoteko. Kährs on maailman vanhimpia puulattioiden valmistajia – ja kaikkein innovatiivisin. Lukuisat keksintömme ovat viime vuosisadan aikana mullistaneet koko puulattiateollisuuden. Lisäksi olemme aina pyrkineet vangitsemaan puun kauneuden ja ilmeikkyyden. Tuotteissamme yhdistyy puun luonnollinen kauneus ja huippumoderni tekniikka, lopputuloksena laadukkain mahdollinen puulattia.\nPuulattian valitseminen on ympäristön kannalta vastuullinen teko. Kährsin l ... Lue lisää >>\nVuonna 1941 lanseerattu monikerroksinen puulattia ei osoittautunut pelkästään markkinoiden parhaaksi ja vakaimmaksi – vaan myös ympäristöä vähiten kuormittavaksi rakenteeksi, jossa raakaaineen käyttö on optimoitu ja joka valmistetaan uusiutuvista luonnonvaroista ja on kierrätettävä.\nTuotantoprosessimme on suunniteltu vaikuttamaan ympäristöön mahdollisimman vähän. Vuosien mittaan Kährs on tuonut markkinoille lukuisia tuotanto- ja materiaali-innovaatioita, joiden tavoitteena on ollut tehdä Kährsin toiminnasta yhä vastuullisempaa. Teemme hartiavoimin töitä, jotta tuotantolaitostemme ilmasto-, vesistö- ja meluvaikutus olisi mahdollisimman alhainen niin työtekijöidemme kuin koko yhteisönkin eduksi.\nKährsin kantamalla vastuulla ympäristöstä, sosiaalisesta hyvinvoinnista ja hyvästä hallintotavasta (ESG) sekä yhteiskuntavastuulla (CSR) on merkittävä vaikutus niihin yhteisöihin, joiden osana Kährs toimii. Olemme julkisesti sitoutuneet noudattamaan näitä eettisiä periaatteita niin paikallisesti kuin maailmanlaajuisestikin.\nYmpäristövastuumme alkaa parhaiden mahdollisten raaka-aineiden valitsemisesta. Tavoitteissamme meitä tukee yli 3 000 puutoimittajaamme, jotka ovat sitoutuneet yhteisiin periaatteisiimme. Kährs on sitoutunut optimoimaan raaka-aineiden käytön niin, että jätettä ja ympäristöpäästöjä syntyy mahdollisimman vähän. Mitään ei heitetä hukkaan. Tehtaallemme kuljettava puuraaka-aine esikäsitellään sopivaan kokoon, jolloin voimme optimoida tilankäytön ja pakkausmateriaalin määrän kuljetuksen aikana ja näin vähentää kuljetuksien ympäristövaikutuksia. Niistä tukkien osista, joita ei voida käyttää lattioiden valmistukseen, tehdään biopolttoainetta. Osa näin tuotetusta energiasta käytetään Kährsin tuotantolaitosten lämmittämiseen.\nKährs toimii yhteistyössä paikallisten, kansallisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa kestävän puustopääoman säästämiseksi tuleville sukupolville. Puuston määrä Ruotsissa on tällä hetkellä 60 prosenttia suurempi kuin 1920-luvulla. Kährs toimii yhteistyössä maailmanlaajuisten suojeluohjelmien, uudelleenistutushankkeiden ja ympäristöjärjestöjen kanssa tukeakseen vastuullista metsänhoitoa kaikkialla maailmassa.\n• Edistämme vastuullista metsänhoitoa.\n• Vähennämme jatkuvasti toimintamme ympäristövaikutuksia tehostamalla ja parantamalla kemikaalien ja raaka-aineiden käsittelytapoja sekä energian käyttöä.\n• Kehitämme ja valmistamme puulattioita elinkaariajattelun näkökulmasta ja kestävän kehityksen edellytyksien mukaisesti.\n• Kunnioitamme ja noudatamme lakeja ja ympäristömääräyksiä koko tuotantoketjussamme.\nToimintamme on ollut ympäristö- ja laatusertifioitua 1990-luvulta lähtien ja olemme julkaisseet auditointiin perustuvaa julkista EMAS-ympäristöraporttia vuodesta 1997. Monet Kährsin tuotteista kartuttavat rakennusprojektien LEED-ympäristöpisteitä (Leadership in Energy and Environmental.\nKährsin pitkäaikainen sitoutuminen ympäristöasioihin on tunnustettu kansainvälisesti. Vuonna 1993 Kährs oli maailman ensimmäinen puulattioiden valmistaja, jolle myönnettiin ISO 9001 -sertifikaatti, ja vuonna 1997 Kährs sai myös ISO 14001 -sertifikaatin.\nKährs on sitoutunut optimoimaan raaka-aineiden käytön niin, että jätettä ja ympäristöpäästöjä syntyy mahdollisimman vähän.\nKährs on tehostanut pakkaustoimintoja ja tilankäyttöä toimittamalla tehtaisiinsa vain valmiiksi sahattua puutavaraa. Näin kuljetuskustannukset pysyvät mahdollisimman pieninä ja jätteiden määrä vähenee. Kaikista niistä tukkien osista, joita ei voi käyttää lattioiden valmistukseen, tehdään biopolttoainetta.Osaa biopolttoaineista käytetään Kährsin tehtaan lämmittämiseen.\nLoput myydään paikalliselle energiayhtiölle, joka käyttää sitä kaukolämpöjärjestelmän polttoaineena. Kährs on itse asiassa merkittävä energiantuottaja, vaikka se yrittääkin koko ajan vähentää käyttämänsä energian määrää. Jopa lämmityslaitoksessa syntyvä tuhka käytetään uudestaan lannoitteena paikallisten metsien hoitoon.\nParannamme jatkuvasti sitoutumistamme ympäristönsuojeluun kehittämällä toimintojamme niin, että ne ovat pitkällä tähtäimellä kestävän kehityksen mukaisia, ja hyödyntävät siten nykyistä ja tulevia sukupolvia.\nYmpäristö- ja laatuselosteet ja –sertifikaatit\nLataa Kährsin vuoden 2016 EMAS-ympäristöraportti\nKährsin raportin on todentanut ja hyväksynyt EMAS-järjestelmän mukaisesti DNV Certification AB. Lataaruotsinkielinen hyväksyntäasiakirja tästä.\nLataa viime vuoden 2015 EMAS-ympäristöraportti, EMAS-ympäristöraportti 2012, EMAS-ympäristöraportti 2013 ja 2014 EMAS-ympäristöraportti.\nLataa Kährsin ISO 14001 -sertifikaatti\nLataa Kährsin ISO 9001 -sertifikaatti\nFSC - Forest Stewardship Council on kansainvälinen jäsenjärjestö, joka edistää vastuullista metsänhoitoa. Kährs on sertifioitu vuodesta 2005.\nEtsi Kährs FSC-sertifiointi\nEtsi Kährs FSC-sertifiointi. PEFC (Programme for the Endorsement of Forest Certification schemes) on kansainvälinen metsäsertifiointijärjestelmä. Kährs on sertifioitu vuodesta 2013 alkaen.\nEtsi Kährs FSC-sertifiointi 1, FSC-sertifiointi 2. PEFC-sertifikaatti, liite sertifioidut sivut, PEFC-dokumentti.\nPitkä tie täydelliseksi lattiaksi


Tasavallan presidentin asetus Suomen Punaisesta… 827/2017 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 2017 › 827/2017\nTasavallan presidentin asetus Suomen Punaisesta Rististä\nTasavallan presidentin päätöksen mukaisesti säädetään Suomen Punaisesta Rististä annetun lain (238/2000) 5 §:n nojalla:\nJärjestön Suomen Punainen Risti – Finlands Röda Kors kotipaikka on Helsinki.\nJärjestön tarkoituksena on Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainvälisen liikkeen perusperiaatteiden (Punaisen Ristin perusperiaatteet) mukaisesti:\n1) kaikissa oloissa suojella elämää ja terveyttä sekä puolustaa ihmisarvoa ja ihmisoikeuksia;\n2) edistää kansojen välistä yhteistyötä ja rauhaa;\n3) pelastaa ihmishenkiä kotimaassa ja ulkomailla;\n4) auttaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevia inhimillisten kärsimysten ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi;\n5) tukea ja avustaa maan viranomaisia niin rauhan kuin sodan ja aseellisten selkkausten aikana ihmisten hyvinvoinnin edistämiseksi;\n6) edistää kansalaisten keskuudessa yhteisvastuuta ja auttamismieltä;\n7) edesauttaa vapaaehtoistoimintaa ihmisten auttamiseksi;\n8) edistää auttamisvalmiutta; sekä\n9) lisätä ymmärrystä Punaisen Ristin työtä ja yleisinhimillisiä pyrkimyksiä kohtaan.\nTarkoituksensa toteuttamiseksi järjestö:\n1) ylläpitää ja vahvistaa auttamisvalmiutta ja harjoittaa humanitaarista avustustoimintaa;\n2) ylläpitää auttamismieltä;\n3) ylläpitää ja vahvistaa järjestön valmiutta;\n4) hankkii jäseniä ja vapaaehtoisia;\n5) harjoittaa ja kehittää osaltaan terveyden, hyvinvoinnin, turvallisuuden ja pelastustoimen vapaaehtoistoimintaa;\n6) huolehtii henkilötiedustelutoiminnasta;\n7) harjoittaa tarvittavaa sosiaali- ja terveyspalvelutoimintaa;\n8) harjoittaa ensiaputoimintaa ja –koulutusta;\n9) harjoittaa veripalvelutoimintaa veripalvelulain (197/2005) mukaisesti;\n10) harjoittaa nuorisotyötä ja -toimintaa;\n11) edistää yhdenvertaisuutta ja harjoittaa monikulttuurisuustyötä;\n12) harjoittaa ihmisoikeus- ja kansainvälisyyskasvatusta;\n13) kouluttaa jäseniä, vapaaehtoisia ja ammattihenkilöstöä sekä organisoi näiden työtä;\n14) harjoittaa viestintä- ja julkaisutoimintaa;\n15) tekee tunnetuksi Suomen Punaisesta Rististä annetun lain (238/2000) 1 §:n 1 momentissa mainittuja valtiosopimuksia sekä muuta kansainvälistä humanitaarista oikeutta sekä omalta osaltaan edistää niiden täytäntöönpanoa ja noudattamista;\n16) järjestää avustuskeräyksiä ja kampanjoita;\n17) harjoittaa toimintansa tukemiseksi järjestön tarkoitusta edistävää taloudellista toimintaa sekä muuta varainhankintaa;\n18) toimii yhteistyössä kansainvälisen Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun liikkeen keskuselinten sekä muiden maiden kansallisten yhdistysten kanssa;\n19) voi toimia yhteistyössä toisten oikeuskelpoisten yhteisöjen, säätiöiden ja laitosten kanssa;\n20) ryhtyy tarvittaessa muihin järjestön tarkoitusta edistäviin tai tukeviin toimiin.\nToimielimet ja järjestöyksiköt\nJärjestön paikalliset toimielimet ovat osaston kokous ja osaston hallitus.\nJärjestön alueelliset toimielimet ovat piirin kokous ja piirin hallitus.\nJärjestön valtakunnalliset toimielimet ovat yleiskokous, valtuusto, järjestön hallitus ja pääsihteeri.\nJärjestöyksiköitä ovat järjestön keskushallinto, piirit ja osastot. Järjestöyksiköt laitoksineen muodostavat Suomen Punaisen Ristin.\nKeskushallinnolla tarkoitetaan järjestön hallitusta, pääsihteeriä, keskustoimistoa sekä järjestön hallituksen päätöksellä perustettuja keskushallinnon laitoksia.\nJärjestön hallitus päättää tasavallan presidentin kutsumisesta järjestön suojelijaksi, kuten Suomen Punaisesta Rististä annetun lain 3 §:n 1 momentissa säädetään.\nPunaisen ristin tunnuksen suojelu- ja ilmaisevasta käytöstä vastaa valtio eräiden kansainvälisesti suojattujen tunnusten käytöstä annetun lain (947/1979) sekä Suomen Punaisesta Rististä annetun lain 1 §:n 1 momentissa mainittujen valtiosopimusten mukaisesti.\nJärjestöllä on Punaisen Ristin kansainvälisesti tunnustettuna kansallisena yhdistyksenä oikeus käyttää punaisen ristin tunnusta ilmaisemaan omaa toimintaansa.\nJärjestön hallitus valtakunnallisesti sekä piirin hallitus alueellisesti ja osaston hallitus paikallisesti omalta osaltaan valvovat punaisen ristin tunnuksen sekä Punaisen Ristin, Punaisen Puolikuun ja Punaisen Kristallin nimen käyttöä.\nJärjestön hallitus voi vahvistaa punaisen ristin tunnuksen käytöstä graafiset ohjeet sekä antaa tarvittaessa muitakin ohjeita.\nJärjestön kielet ovat suomi ja ruotsi. Saamelaisten kotiseutualueella järjestön toiminnassa turvataan saamelaisten kielelliset oikeudet noudattamalla soveltuvin osin saamen kielilakia (1086/2003).\nJärjestön kaikkien jäsenten, toimielinten ja vapaaehtoisten on noudatettava toiminnassaan Punaisen Ristin perusperiaatteita, joita ovat inhimillisyys, tasapuolisuus, puolueettomuus, riippumattomuus, vapaaehtoisuus, yleismaailmallisuus ja ykseys.\nPunaisen Ristin perusperiaatteiden sekä Suomen Punaisesta Rististä annetun lain 1 §:n 1 momentissa mainittujen valtiosopimusten perusteella järjestöllä jäsenineen ja toimielimineen on sekä oikeudellisesti että toiminnallisesti riippumaton asema suhteessa valtion ja kuntien viranomaisiin sekä muun julkisen vallan käyttäjiin.\nValtion ja kuntien viranomaisten sekä muun julkisen vallan käyttäjien tulee kunnioittaa Punaisen Ristin perusperiaatteita.\nKetään ei saa syrjiä iän, alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, perhesuhteiden, terveydentilan, vammaisuuden, sukupuolen, seksuaalisen suuntautumisen tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella järjestön missään toiminnoissa, erityisesti jäsenyyteen liittyvissä asioissa. Tämän estämättä valtuustolla on mahdollisuus vahvistaa jollekin jäsenryhmälle alennettu henkilöjäsenmaksu.\nJärjestön jäseniä ovat:\n2) kunniajäsenet; sekä\nJärjestön henkilöjäseneksi pääsee jokainen, joka noudattaa Punaisen Ristin perusperiaatteita ja edistää Punaisen Ristin tarkoituksen toteuttamista.\nSen joka tahtoo liittyä järjestön jäseneksi, tulee ilmoittaa aikomuksestaan järjestölle.\nJärjestön hallitus hyväksyy henkilöjäsenen järjestön jäseneksi. Henkilöjäsen kirjataan siihen osastoon, johon hän haluaa liittyä. Jollei jäsen ilmoita, mihin osastoon hän haluaa liittyä, henkilöjäsen kirjataan hänen ilmoittamansa osoitteen perusteella asuinpaikkaansa lähinnä olevaan osastoon.\nYleiskokous voi järjestön hallituksen esityksestä kutsua järjestön kunniajäseniksi niitä, jotka ovat erityisesti ansioituneet järjestön toiminnassa.\nPiirin kokous voi piirin hallituksen esityksestä kutsua piirin kunniajäseniksi niitä, jotka ovat ansioituneet järjestön alueellisessa tai paikallisessa toiminnassa.\nOsaston kokous voi osaston hallituksen esityksestä kutsua osaston kunniajäseniksi niitä, jotka ovat ansioituneet järjestön paikallisessa toiminnassa.\nKunniajäsenellä on läsnäolo- ja puheoikeus yleiskokouksessa sekä sen järjestöyksikön kokouksessa, joka on kutsunut hänet kunniajäsenekseen. Kunniajäsenellä ei ole muita henkilöjäsenen oikeuksia eikä velvollisuuksia.\nJärjestö järjestön hallituksen päätöksellä, piirit piirin hallituksen päätöksellä ja osastot osaston hallituksen päätöksellä voivat ottaa itselleen kannatusjäseniä, joita voivat olla yksityis- ja julkisoikeudelliset oikeushenkilöt.\nKannatusjäsenellä on läsnäolo-oikeus yleiskokouksessa sekä sen piirin tai osaston kokouksessa, jonka kannatusjäsen se on. Kannatusjäsenen jäsenmaksuvelvollisuudesta säädetään 16 §:ssä.\nKannatusjäsenellä ei ole muita henkilöjäsenen oikeuksia eikä velvollisuuksia.\nJäsenen eroaminen, erottaminen ja eronneeksi katsominen\nJärjestön jäsenellä on oikeus milloin tahansa erota järjestöstä ilmoittamalla siitä järjestölle.\nJärjestön hallitus voi omasta aloitteestaan tai piirin hallituksen tai osaston hallituksen esityksestä erottaa jäsenen, joka on menettelyllään vahingoittanut järjestöä, toiminnallaan järjestön jäsenenä loukannut Punaisen Ristin perusperiaatteita tai sääntöjä tai aiheuttanut merkittävää taloudellista haittaa. Erotetulle jäsenelle ilmoitetaan päätöksestä kirjallisesti.\nJäsenelle, jonka erottamista on esitetty, on varattava mahdollisuus tulla kuulluksi ennen asian käsittelyä.\nErotettu jäsen voi vaatia erottamisasiansa uudelleenkäsittelyä valtuustossa. Kirjallinen vaatimus asiasta on tehtävä valtuustolle 30 päivän kuluessa erottamispäätöksen tiedoksisaannista.\nJäsenmaksuvelvollinen jäsen, joka on jättänyt suorittamatta jäsenmaksunsa, katsotaan eronneeksi järjestöstä toimintavuoden päättyessä.\nJärjestön hallitus pitää järjestön kaikista jäsenistä piiri- ja osastokohtaista luetteloa, johon merkitään kunkin jäsenen osalta nimi ja syntymäaika, jäsenyyden laji, riittävät osoitetiedot sekä 11 luvun mukaisesti annetut huomionosoitukset.\nJäsenluettelossa olevien tietojen tarkastamisesta ja luovuttamisesta säädetään henkilötietolaissa (523/1999).\nHallitus tai pääsihteeri hallituksen valtuuttamana päättää, ovatko tietojen luovuttamisen edellytykset olemassa.\nJäsenluetteloa on pidettävä niin, että järjestön jäsen voi ilmoittaa kielekseen jonkin 7 §:ssä mainituista kielistä.\nJäsenmaksut ja kannatusmaksut\nHenkilöjäsenet suorittavat järjestölle vuotuisen jäsenmaksun, jonka suuruuden valtuusto vahvistaa kevätkokouksessaan seuraavaksi kalenterivuodeksi. Valtuusto voi vahvistaa henkilöjäsenille ainaisjäsenmaksun, jonka suuruus on vähintään kymmenen vuoden vuotuinen jäsenmaksu. Valtuusto voi vahvistaa jollekin jäsenryhmälle alennetun henkilöjäsenmaksun, kuitenkin enintään yhdeksi vuodeksi kerrallaan.\nKannatusjäsenet suorittavat järjestölle vuotuisen kannatusmaksun, jonka vähimmäismäärän valtuusto vahvistaa kevätkokouksessaan seuraavaksi kalenterivuodeksi.\nJärjestön hallitus järjestää jäsenmaksujen valtakunnallisen perinnän.\nJärjestön jokaisella jäsenellä ja toimielimellä on oikeus tehdä järjestön paikallista, alueellista tai valtakunnallista toimintaa koskevia aloitteita. Aloitteiden käsittelystä määrätään järjestön työjärjestyksessä.\nLuottamushenkilöt, nimenkirjoittaminen ja haasteen tiedoksiantaminen\nLuottamushenkilöiden ehdolle asettaminen\nJärjestön henkilöjäsen voi esittää ehdokkaita luottamushenkilön vaalia varten siinä osastossa, johon hänet on kirjattu. Järjestön henkilöjäsen ja osaston hallitus voivat esittää ehdokkaita oman piirinsä luottamushenkilön vaalia varten.\nJärjestön henkilöjäsen, osaston hallitus ja piirin hallitus voivat esittää ehdokkaita yleiskokouksen valitsemien luottamushenkilöiden ja tilintarkastajien vaaleja varten 44 §:ssä tarkoitetulle vaalitoimikunnalle viimeistään kuusi viikkoa ennen yleiskokousta kirjeitse tai sähköpostitse yleiskokouksen vaalitoimikunnan ilmoittamaan osoitteeseen.\nPeriaatteet luottamushenkilöitä ehdolle asetettaessa\nLuottamushenkilöitä ehdolle asetettaessa tulee ehdokkailta edellyttää sitoutumista Punaisen Ristin perusperiaatteisiin sekä halua edistää Punaisen Ristin tarkoituksen toteuttamista. Tämän lisäksi tulee ottaa mahdollisimman tarkoin huomioon toimielinten kokoonpanossa alueellinen ja kielellinen sekä eri sukupuolten ja eri ikäryhmien edustus.\nLuottamushenkilöiden kelpoisuus ja toimikausi\nJärjestön luottamustoimeen voidaan tilintarkastajia, toiminnantarkastajia ja valtion viranomaisten valtuustoon nimeämiä edustajia lukuun ottamatta valita vain järjestön henkilöjäsen. Luottamustoimeen valittavan tulee olla kirjoilla kyseisessä osastossa tai, piirin ollessa kyseessä, piirin alueella toimivassa osastossa. Järjestön työntekijä ei voi toimia järjestön luottamustoimessa.\nJärjestön luottamustoimeen valittavan on oltava 15 vuotta täyttänyt. Konkurssissa oleva, liiketoimintakieltoon määrätty tai se, jonka toimintakelpoisuutta on rajoitettu, ei voi olla järjestön luottamustoimessa.\nJärjestön luottamustoimeen valittavalla tulee olla tehtävän laajuus ja vastuut huomioon ottaen riittävä osaaminen ja kokemus.\nHenkilöjäsentä ei saa valita samaksi toimikaudeksi sekä valtuustoon että järjestön hallitukseen.\nYleiskokouksen valitsemien luottamushenkilöiden toimikausi alkaa heti yleiskokouksen päätyttyä ja jatkuu seuraavan yleiskokouksen päättymiseen.\nPiirin ja osaston luottamushenkilöiden toimikauden alkamisesta ja päättymisestä määrätään piirien ja osastojen johtosäännöissä.\nJärjestön nimen kirjoittavat järjestön puheenjohtaja tai varapuheenjohtajat, kukin erikseen yhdessä pääsihteerin tai yhden hallituksen keskuudestaan valtuuttaman jäsenen kanssa.\nPiirin nimen kirjoittavat piirin puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja yhdessä tai kumpikin erikseen yhdessä piirin toiminnanjohtajan kanssa.\nOsaston nimen kirjoittavat osaston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja yhdessä tai kumpikin erikseen yhdessä yhden hallituksen keskuudestaan valtuuttaman jäsenen, osaston rahastonhoitajan tai osaston toiminnanjohtajan kanssa. Osaston hallitus voi valtuuttaa keskuudestaan enintään kaksi nimenkirjoittajaa kerrallaan.\nNimenkirjoittajan on oltava 18 vuotta täyttänyt. Konkurssissa oleva, liiketoimintakieltoon määrätty tai se, jonka toimikelpoisuutta on rajoitettu, ei voi toimia järjestön, piirin tai osaston nimenkirjoittajana.\nJärjestön hallitus pitää nimen kirjoittamiseen oikeutetuista järjestön, piirien ja osastojen nimenkirjoittajista luetteloa, joka on esillä järjestön keskustoimistossa ja josta annetaan tietoja ja otteita niitä haluaville.\nNimenkirjoittajaluetteloon merkitään piirien ja osastojen nimi, kotipaikka, kieli ja alue. Lisäksi nimenkirjoittajaluetteloon merkitään piirin ja osaston ilmoittama osoite tai sähköpostiosoite.\nNimenkirjoittajaluetteloa varten järjestöyksiköt ovat velvollisia toimittamaan heti henkilövalintojen jälkeen nimenkirjoittajatiedot sekä muut luetteloon merkittävät tiedot mahdollisimman pian pääsihteerille tämän määräämällä tavalla.\nHaaste tai muu tiedoksianto on katsottava annetuksi järjestölle taikka sen piirille tai osastolle, kun joku järjestöyksikön nimen kirjoittamiseen oikeutetuista on saanut siitä tiedon.\nOsaston perustaminen ja purkaminen\nOsaston voi piirin hallituksen suostumuksella perustaa vähintään 20 järjestön henkilöjäsentä, jotka ilmaisevat halunsa liittyä perustettavaan osastoon. Piirin hallitus, jonka alueelle osasto halutaan perustaa, hyväksyy osaston järjestöön kuuluvaksi ja päättää osaston nimen, kotipaikan, kielen ja alueen.\nOsaston alueesta päätettäessä on otettava huomioon, että osastojen aluejaon on katettava koko piirin alue. Samalla alueella voi toimia useampia osastoja. Kaksikieliselle alueelle voidaan perustaa suomenkielisiä, ruotsinkielisiä tai kaksikielisiä osastoja. Niillä voi olla kokonaan tai osittain samat alueet, ja ne voivat kuulua eri piireihin.\nPäätös osaston purkamisesta on tehtävä osaston kokouksessa vähintään kolmen neljäsosan ääntenenemmistöllä annetuista äänistä. Tällöin piirin hallitus määrää, miten osaston omaisuus ja sitoumukset jaetaan. Purkautuvaan osastoon kirjattu jäsen siirretään siihen osastoon, johon purkautuvan osaston alue liitetään tai muuhun piirin hallituksen määräämään osastoon, jollei jäsen ilmoita, mihin osastoon hän haluaa siirtyä.\nOsasto, joka rikkoo järjestöön kuulumisesta johtuvia velvoitteita tai tarkoituksellisesti toimii järjestön perusperiaatteiden vastaisesti, voidaan järjestön hallituksen päätöksellä erottaa järjestöstä.\nErotettu osasto voi vaatia erottamisasiansa uudelleenkäsittelyä valtuustossa. Kirjallinen vaatimus asiasta on tehtävä valtuustolle 30 päivän kuluessa erottamispäätöksen tiedoksisaannista.\nErotettu osasto menettää oikeutensa käyttää Punaisen Ristin nimeä ja tunnusta. Osaston omaisuus siirtyy piirin hallituksen hoidettavaksi. Omaisuus on käytettävä järjestön tarkoitusta toteuttavaan toimintaan osaston alueella.\nErotettuun osastoon kirjattu jäsen siirretään siihen osastoon, johon erotetun osaston alue liitetään tai muuhun piirin hallituksen määräämään osastoon, jollei jäsen ilmoita, mihin osastoon hän haluaa siirtyä.\nOsastojen yhdistyminen tai jakaantuminen\nKaksi tai useampi osasto voi yhdistyä joko perustamalla uuden osaston tai liittymällä yhteen olemassa olevaan osastoon. Osasto voi jakautua kahteen tai useampaan osastoon.\nOsastot päättävät yhdistymisestä tai jakautumisesta kunkin osaston kokouksessa vähintään kahden kolmasosan enemmistöllä annetuista äänistä.\nLopullisen päätöksen osastojen yhdistymisestä tai jakautumisesta tekee piirin hallitus sen jälkeen, kun osastot ovat päättäneet yhdistymisestä tai jakautumisesta omissa kokouksissaan. Piirin hallitus päättää yhdistymisen tuloksena syntyneen osaston tai jakautumisen tuloksena syntyneiden osastojen nimestä ja rajoista, sekä yhdistyvien tai jakautuvien osastojen omaisuuden ja sitoumusten siirtymisestä.\nYhdistyvien osastojen luottamushenkilöiden vaalista määrätään osaston johtosäännössä.\nJakautuvaan osastoon kirjattu jäsen siirretään ilmoittamansa osoitteen perusteella asuinpaikkaansa lähinnä olevaan osastoon, jollei hän ilmoita, mihin osastoon hän haluaa siirtyä.\nYhdistyvään osastoon kirjattu jäsen siirretään syntyvään uuteen osastoon, jollei hän ilmoita haluavansa siirtyä johonkin toiseen osastoon.\nOsaston kokouksia ovat varsinaiset kokoukset, joita ovat vuosittain viimeistään maaliskuussa pidettävä kevätkokous ja viimeistään marraskuussa pidettävä syyskokous, sekä ylimääräinen kokous.\nYlimääräinen osaston kokous pidetään, kun osaston kokous niin päättää, osaston hallitus katsoo sen tarpeelliseksi tai kun vähintään yksi kymmenesosa osaston jäsenistä taikka kun yksikin osaston tilintarkastajista tai toiminnantarkastaja sitä vaatii. Ylimääräisessä osaston kokouksessa käsitellään asiat, joita varten se on kutsuttu koolle ja jotka osaston hallitus on kokoukselle esittänyt.\nOsaston kokous on pidettävä 1 momentissa säädettynä aikana. Jos sitä ei ole kutsuttu koolle, on jokaisella osastoon kirjatulla jäsenellä oikeus vaatia osaston kokouksen pitämistä.\nVaatimus osaston kokouksen pitämisestä on esitettävä kirjallisesti osaston hallitukselle. Osaston hallituksen on viipymättä vaatimuksen saatuaan kutsuttava osaston kokous koolle. Jollei osaston kokousta ole kutsuttu koolle tai vaatimusta ole voitu esittää osaston hallitukselle, piirin hallituksen tulee vähintään kahden kokouksen pitämistä vaatineen osastoon kirjatun jäsenen hakemuksesta velvoittaa piirin toiminnanjohtaja kutsumaan koolle osaston kokous osaston kustannuksella.\nOsaston kokous on laillinen, jos se on kutsuttu koolle 28 §:n mukaisesti, ja päätösvaltainen, kun kokouksessa on läsnä vähintään kolme osastoon kirjattua henkilöjäsentä.\nOsaston kokouksen toimihenkilöksi sihteeriä lukuun ottamatta voidaan valita vain osastoon kirjattuja henkilöjäseniä.\nOsaston kokouksen koollekutsuminen\nOsaston hallitus kutsuu osaston kokouksen koolle. Kokouskutsu on toimitettava osaston jäsenille joko henkilökohtaisena viestinä, joka voi olla kirje tai sähköinen viesti, tai julkaisemalla kutsu osaston alueella leviävässä sanomalehdessä viimeistään viikko ennen kokousta.\nEdellä 1 momentissa tarkoitettu kokouskutsu voidaan toimittaa sähköisesti jokaiselle osastoon kirjatulle jäsenelle, joka on osaston hallitukselle ilmoittanut haluavansa kutsut osaston kokouksiin toimitettavan tällä tavalla.\nKokouskutsussa on mainittava kokouksessa käsiteltävät asiat. Päätöstä osaston kokouksessa ei saa tehdä seuraavista asioista, jos asiaa ei ole mainittu kokouskutsussa:\n1) osaston kiinteän omaisuuden myyminen, muu luovuttaminen tai kiinnittäminen taikka osaston toiminnan kannalta huomattavan muun omaisuuden luovuttaminen;\n2) osaston hallituksen tai osaston hallituksen jäsenen taikka tilintarkastajan valitseminen tai erottaminen;\n3) osaston purkaminen, yhdistyminen yhden tai useamman osaston kanssa tai jakaantuminen useampaan osastoon;\n4) osaston tilinpäätöksen vahvistaminen sekä vastuuvapauden myöntäminen osaston hallitukselle ja muille tilivelvollisille; sekä\n5) osaston nimen, kotipaikan, kielen tai alueen muuttaminen.\nÄäni-, puhe- ja läsnäolo-oikeus osaston kokouksessa\nHenkilöjäsenellä on läsnäolo-, puhe- ja äänioikeus sen osaston kokouksessa, johon hänet on kirjattu. Lisäksi läsnäolo- ja puheoikeus osaston kokouksessa on osaston kunniajäsenellä, osaston toimintaan säännöllisesti osallistuvilla vapaaehtoisilla, osaston tilin- ja toiminnantarkastajilla sekä niillä, joille osaston kokous on myöntänyt puheoikeuden. Osaston kannatusjäsenellä on läsnäolo-oikeus osaston kokouksessa.\nOsaston hallitus ja rahastonhoitaja\nOsaston hallitukseen kuuluvat osaston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä vähintään neljä ja enintään kymmenen muuta jäsentä sen mukaan kuin osaston kokous on päättänyt. Muista jäsenistä vähintään kaksi ja enintään viisi on vuosittain erovuorossa.\nOsaston puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut osaston hallituksen jäsenet valitsee osaston kokous kahden kalenterivuoden pituiseksi toimikaudeksi. Osaston rahastonhoitajan valitsee osaston hallitus.\nOsaston puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja rahastonhoitajan on oltava eri henkilöitä.\nJos piirin hallitus perustellusta syystä katsoo, että osaston luottamustoimeen valittu henkilö ei täytä 8 ja 20 §:ssä jäsenelle ja luottamushenkilölle asetettuja edellytyksiä, sen tulee viipymättä velvoittaa piirin toiminnanjohtaja kutsumaan koolle uusi osaston kokous osaston kustannuksella.\nSama henkilö voidaan valita osaston hallituksen puheenjohtajaksi tai varapuheenjohtajaksi enintään kolmeksi peräkkäiseksi toimikaudeksi.\nOsaston hallitus on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään puolet sen jäsenistä osaston puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna.\nOsaston hallituksen jäsenen eroaminen ja erottaminen\nOsaston hallituksen jäsen voi erota tehtävästä ennen toimikauden päättymistä. Ennenaikaisesta eroamisesta on ilmoitettava kyseisen osaston hallitukselle.\nOsaston kokous voi erottaa osaston hallituksen jäsenen kesken toimikauden, jos hallituksen jäsen:\n1) on pysyvästi esteellinen;\n2) on toiminut järjestön sääntöjen vastaisesti; tai\n3) on toiminut Punaisen Ristin perusperiaatteita tai muuten olennaisesti järjestön tarkoitusta vastaan.\nJos osaston hallituksen jäsenyys tulee kesken toimikautta avoimeksi tai jos osaston hallituksen jäsen menettää kelpoisuutensa tehtävään, osaston hallituksen on huolehdittava siitä, että uusi hallituksen jäsen valitaan osaston kokouksessa jäljellä olevaksi toimikaudeksi.\nErotetulle osaston hallituksen jäsenelle ilmoitetaan päätöksestä kirjallisesti. Erotettu osaston hallituksen jäsen voi vaatia tässä pykälässä tarkoitetun erottamisasiansa uudelleenkäsittelyä järjestön hallituksessa tekemällä siitä kirjallisen vaatimuksen järjestön hallitukselle 30 päivän kuluessa erottamispäätöksen tiedoksisaannista.\nPiirin perustaminen ja lakkauttaminen\nAlueellista toimintaa varten maa jaetaan piireihin. Valtuusto määrää piirien lukumäärän, kotipaikat, kielet, rajat ja nimet. Kaksikieliselle alueelle voidaan perustaa suomenkielisiä, ruotsinkielisiä tai kaksikielisiä piirejä. Suomen- ja ruotsinkielisillä piireillä voi olla kokonaan tai osittain samat alueet.\nJos piirin aluetta laajennetaan tai supistetaan taikka jos muodostetaan uusi piiri jakamalla tai yhdistämällä piirejä tai piirien osia taikka jos piiri lakkautetaan, järjestön hallitus määrää, miten piirien omaisuus ja sitoumukset jaetaan. Omaisuuden ja muiden oikeuksien sekä sitoumusten jakamisessa otetaan huomioon piirien tai piirien osien jäsenluku, pinta-ala, asukasluku tai muu kohtuullinen peruste, sekä muut periaatteet siten kuin piirin johtosäännössä määrätään.\nPiirin kokouksia ovat varsinainen kokous sekä ylimääräinen kokous. Varsinainen kokous on piirin vuosikokous, joka on pidettävä vuosittain huhtikuussa.\nYlimääräinen piirin kokous pidetään, kun piirin hallitus katsoo sen tarpeelliseksi tai kun vähintään yksi kymmenesosa piirin osastoista taikka kun yksikin piirin tilintarkastajista sitä vaatii. Ylimääräisessä piirin kokouksessa käsitellään ne asiat, joita varten se on kutsuttu koolle ja jotka piirin hallitus on kokoukselle esittänyt.\nPiirin varsinainen kokous on pidettävä 1 momentissa säädettynä aikana. Jos sitä ei ole kutsuttu koolle, on jokaisella osastolla oikeus vaatia piirin kokouksen pitämistä.\nVaatimus piirin kokouksen pitämisestä on esitettävä kirjallisesti piirin hallitukselle. Piirin hallituksen on viipymättä vaatimuksen saatuaan kutsuttava piirin kokous koolle. Jollei piirin kokousta ole kutsuttu koolle tai vaatimusta ole voitu esittää piirin hallitukselle, järjestön hallituksen tulee vähintään kahden kokouksen pitämistä vaatineen osaston hakemuksesta velvoittaa pääsihteeri kutsumaan koolle piirin kokous piirin kustannuksella.\nPiirin kokous on laillinen, jos se on kutsuttu koolle 34 §:n mukaisesti, ja päätösvaltainen, jos kokouksessa on edustettuna vähintään yksi viidesosa piirin osastoista.\nPiirin kokouksen toimihenkilöt yhtä tai useampaa sihteeriä lukuun ottamatta voidaan valita vain osastojen äänivaltaisista edustajista.\nPiirin kokouksen koollekutsuminen\nPiirin hallitus kutsuu piirin kokouksen koolle. Kokouskutsu on toimitettava piirin osastoille osastokohtaisena viestinä, joka voi olla kirje tai sähköinen viesti, viimeistään kaksi viikkoa ennen kokousta osaston ilmoittamaan osoitteeseen.\nEdellä 1 momentissa tarkoitettu kokouskutsu voidaan toimittaa sähköisesti jokaiselle osastolle, joka on piirin hallitukselle ilmoittanut haluavansa kutsut piirin kokouksiin toimitettavan tällä tavalla.\nKokouskutsussa on mainittava kokouksessa käsiteltävät asiat. Päätöstä piirin kokouksessa ei saa tehdä seuraavista asioista, jos asiaa ei ole mainittu kokouskutsussa:\n1) piirin toiminnan kannalta huomattavan omaisuuden luovuttaminen;\n2) piirin hallituksen tai piirin hallituksen jäsenen taikka tilintarkastajan valitseminen tai erottaminen;\n3) piirin lakkauttaminen, yhdistyminen toiseen piiriin tai piirin jakaantuminen; sekä\n4) piirin nimen, kotipaikan, kielen tai alueen muuttaminen.\nÄänioikeus ja äänivallan käyttäminen piirin kokouksessa\nPiirin kokouksessa osastolla on yksi äänivaltainen edustaja kutakin alkavaa 100 jäsentään kohden. Äänivaltaisten edustajien määrän perusteena on edellisen vuoden jäsenmaksunsa suorittaneiden osaston henkilöjäsenten määrä. Osaston edustajat piirin kokoukseen valitsee osaston hallitus osastossa kirjoilla olevista jäsenistä.\nLäsnäolo- ja puheoikeus piirin kokouksessa\nHenkilöjäsenellä on läsnäolo- ja puheoikeus sen piirin kokouksessa, johon hänen osastonsa kuuluu. Äänivaltaisten edustajien lisäksi puheoikeus piirin kokouksessa on piirin hallituksen jäsenillä, piirin kunniajäsenellä, tilintarkastajilla sekä niillä, joille piirin kokous on myöntänyt puheoikeuden. Piirin kannatusjäsenellä on läsnäolo-oikeus piirin kokouksessa.\nPiirin hallitukseen kuuluvat piirin puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä vähintään kuusi ja enintään kuusitoista muuta jäsentä sen mukaan kuin piirin kokous on päättänyt. Muista jäsenistä vähintään kolme ja enintään kahdeksan on vuosittain erovuorossa.\nPiirin puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muut piirin hallituksen jäsenet valitsee piirin kokous kahden vuoden pituiseksi toimikaudeksi.\nJos järjestön hallitus perustellusta syystä katsoo, että piirin luottamustoimeen valittu henkilö ei täytä 8 ja 20 §:ssä jäsenelle ja luottamushenkilölle asetettuja edellytyksiä, sen tulee velvoittaa pääsihteeri kutsumaan koolle uusi piirin kokous piirin kustannuksella.\nSama henkilö voidaan valita piirin hallituksen jäseneksi samaan tehtävään enintään kolmeksi peräkkäiseksi toimikaudeksi.\nPiirin hallitus on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään puolet sen jäsenistä piirin puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna.\nPiirin hallitus ottaa ja erottaa toiminnanjohtajan, jonka tehtävänä on valmistella piirin hallituksessa käsiteltävät asiat ja panna täytäntöön piirin hallituksen päätökset.\nPiirin hallituksen jäsenen eroaminen ja erottaminen\nPiirin hallituksen jäsen voi erota tehtävästä ennen toimikauden päättymistä. Ennenaikaisesta eroamisesta on ilmoitettava kyseisen piirin hallitukselle.\nPiirin kokous voi erottaa piirin hallituksen jäsenen kesken toimikauden, jos hallituksen jäsen:\nJos piirin hallituksen jäsenyys tulee kesken toimikautta avoimeksi tai jos piirin hallituksen jäsen menettää kelpoisuutensa tehtävään, piirin hallituksen on huolehdittava siitä, että uusi hallituksen jäsen valitaan piirin kokouksessa jäljellä olevaksi toimikaudeksi\nErotetulle piirin hallituksen jäsenelle ilmoitetaan päätöksestä kirjallisesti. Erotettu piirin hallituksen jäsen voi vaatia tässä pykälässä tarkoitetun erottamisasiansa uudelleenkäsittelyä järjestön hallituksessa tekemällä siitä kirjallisen vaatimuksen järjestön hallitukselle 30 päivän kuluessa erottamispäätöksen tiedoksisaannista.\nVarsinainen ja ylimääräinen yleiskokous\nJärjestön varsinainen yleiskokous pidetään joka kolmas vuosi kesäkuun 20. päivään mennessä.\nYlimääräinen yleiskokous pidetään, kun hallitus katsoo sen tarpeelliseksi tai kun valtuusto tai vähintään yksi kymmenesosa osastoista sitä vaatii. Ylimääräisessä yleiskokouksessa käsitellään asiat, joita varten se on kutsuttu koolle ja jotka hallitus on kokoukselle esittänyt.\nÄänioikeus ja äänivallan käyttäminen yleiskokouksessa\nJärjestön yleiskokouksessa osastolla on yksi äänivaltainen edustaja kutakin alkavaa 200 jäsentä kohden. Äänivaltaisten edustajien määrän perusteena on edellisen vuoden jäsenmaksunsa suorittaneiden osastoon kirjattujen henkilöjäsenten määrä. Osaston edustajat yleiskokoukseen valitsee osaston hallitus. Osaston edustajien tulee olla kirjoilla edustamassaan osastossa.\nYleiskokouksessa jokaisella piirillä on yksi piirin hallituksen valitsema äänivaltainen edustaja.\nYleiskokouksen toimihenkilöt sihteereitä lukuun ottamatta voidaan valita vain äänivaltaisista edustajista.\nLäsnäolo- ja puheoikeus yleiskokouksessa\nYleiskokouksessa on läsnäolo-oikeus järjestön kaikilla jäsenillä sekä kaikilla niillä, joilla on puheoikeus.\nÄänivaltaisten edustajien lisäksi puheoikeus yleiskokouksessa on tilintarkastajilla, valtuuston jäsenillä, järjestön hallituksen jäsenillä, tarkastusvaliokunnan ja sovittelulautakunnan jäsenillä, pääsihteerillä sekä niillä, joille yleiskokous on päätöksellään myöntänyt puheoikeuden.\nYleiskokouksen koollekutsuminen sekä laillisuus ja päätösvaltaisuus\nJärjestön hallituksen on ilmoitettava varsinaisen yleiskokouksen ajankohta ja paikka viimeistään neljä kuukautta ennen kokousta.\nKokouskutsu, jonka hallitus antaa, on lähetettävä osastoille ja piireille kirjeitse viimeistään neljä viikkoa ennen kokousta. Kutsussa on mainittava kokouksessa käsiteltävät asiat.\nEdellä 2 momentissa tarkoitettu kokouskutsu voidaan toimittaa sähköisesti, jos osaston tai piirin hallitus on ilmoittanut haluavansa kutsut yleiskokoukseen toimitettavan tällä tavalla.\nYleiskokous on laillinen, jos se on kutsuttu koolle tämän pykälän mukaisesti, ja päätösvaltainen, jos kokouksessa on edustettuna vähintään yksi viidesosa osastoista.\nVarsinaisen yleiskokouksen asiat\nJärjestön varsinaisessa yleiskokouksessa:\n1) kokouksen avaa järjestön puheenjohtaja tai joku varapuheenjohtajista tai heidän estyneinä ollessaan iältään vanhin läsnä oleva järjestön hallituksen jäsen;\n2) valitaan kokouksen puheenjohtaja ja kolme varapuheenjohtajaa sekä tarvittava määrä sihteereitä;\n3) kokouksen pöytäkirjaa tarkastamaan valitaan vähintään kaksi pöytäkirjantarkastajaa;\n4) valitaan kokoukselle ääntenlaskijoiden vanhin ja vähintään kuusi muuta ääntenlaskijaa;\n5) todetaan kokouksen osanottajat ja vahvistetaan heidän valtuutensa;\n6) todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus;\n7) päätetään kokouksen työjärjestyksestä;\n8) käsitellään valtuuston ja järjestön hallituksen kertomukset kolmelta edellisestä vuodelta;\n9) hyväksytään järjestön toimintalinjaus, joka sisältää toiminnan ja talouden suuntaviivat, seuraavaksi kolmeksi kalenterivuodeksi sekä päätetään käsittelyn yhteydessä tehtyjen ponsiehdotusten hyväksymisestä toimintalinjausta tukeviksi suosituksiksi;\n10) valitaan järjestön puheenjohtaja sekä kolme varapuheenjohtajaa seuraavaksi kolmeksi vuodeksi;\n11) valitaan järjestön hallituksen kuusi muuta jäsentä seuraavaksi kolmeksi vuodeksi;\n12) valitaan tilintarkastaja tilintarkastuslain (1141/2015) mukaisesti tarkastamaan järjestön tilejä kolmelta seuraavalta tilikaudelta;\n13) valitaan valtuuston puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja sekä 23 jäsentä ja varajäsentä seuraavaksi kolmeksi vuodeksi;\n14) käsitellään muut järjestön hallituksen esittämät asiat ja ne asiat, jotka yleiskokous kolmen neljäsosan ääntenenemmistöllä annetuista äänistä päättää ottaa käsiteltävikseen;\n15) käsitellään yleiskokoukselle tehdyt aloitteet, jotka on toimitettava järjestön hallitukselle vähintään kaksi kuukautta ennen kokousta;\n16) päätetään kokous.\nYleiskokouksessa suoritettavia vaaleja valmistelee järjestön hallituksen asettama vaalitoimikunta, jonka jäseninä toimivat 40 §:n 2 momentin mukaisesti valitut piirien edustajat. Järjestön hallitus kutsuu vaalitoimikunnan koolle järjestäytymiskokoukseen yleiskokousvuotena helmikuun viimeiseen päivään mennessä.\nVaalitoimikunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan sekä tarvittaessa ottaa itselleen sihteerin.\nVaalitoimikunta ei saa ehdottaa jäseniään yleiskokouksessa täytettäviin luottamustoimiin.\nVaalitoimikunnan tehtävänä on todeta ne luottamushenkilöt, joiden vaali tulee toimitettavaksi yleiskokouksessa, sekä esittää perusteltu ehdotuksensa valittavista henkilöistä yleiskokoukselle.\nValtuustossa on puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan lisäksi 23 muuta yleiskokouksen valitsemaa jäsentä, joista jokaisella on henkilökohtainen varajäsen. Jokaisen piirin tulee olla edustettuna valtuustossa.\nSama henkilö voidaan valita valtuuston varsinaiseksi jäseneksi enintään kahdeksi peräkkäiseksi kaudeksi.\nEdellä 1 momentissa tarkoitettujen jäsenten lisäksi valtuustossa on seitsemän valtion viranomaisten nimeämää jäsentä henkilökohtaisine varajäsenineen. Näistä yksi edustaa ulkoasiainministeriötä, yksi sisäministeriötä, yksi puolustusministeriötä, yksi oikeusministeriötä, yksi opetus- ja kulttuuriministeriötä, yksi sosiaali- ja terveysministeriötä ja yksi työ- ja elinkeinoministeriötä.\nValtuuston tehtävänä on:\n1) valvoa yleiskokouksen hyväksymän toimintalinjauksen ja muiden päätösten toteutumista;\n2) valvoa järjestön toimintaa, taloutta ja hallintoa valtakunnallisesti;\n3) hyväksyä järjestön työjärjestys, taloussääntö sekä johtosääntö piireille ja osastoille;\n4) vahvistaa järjestön toimintakertomus ja keskushallinnon tilinpäätös sekä päättää vastuuvapauden myöntämisestä järjestön hallituksen jäsenille, pääsihteerille ja muille keskushallinnon tilivelvollisille\n5) vahvistaa järjestön hallituksen esityksestä järjestön jäsenmaksut;\n6) erottaa järjestön hallituksen jäsen siten kun tässä asetuksessa säädetään;\n7) valita uusi järjestön hallituksen jäsen jäljellä olevaksi toimikaudeksi, jos järjestön hallituksen jäsenyys tulee kesken toimikautta avoimeksi;\n8) ottaa kantaa ajankohtaisiin humanitaarisiin kysymyksiin;\n9) keskustella järjestön toiminta- ja talouspoliittisista periaatekysymyksistä sekä käsitellä järjestön tulevaisuuden kannalta keskeisiä kysymyksiä;\n10) osallistua Punaisen Ristin yhteiskuntasuhteiden ylläpitämiseen;\n11) kehittää järjestön toimintaa muilla vastaavilla tavoilla; sekä\n12) huolehtia muualla tässä asetuksessa säädetyistä tehtävistä.\nValtuusto kokoontuu varsinaiseen kokoukseen kaksi kertaa vuodessa. Kevätkokous on pidettävä maaliskuun 1 päivän ja toukokuun 31 päivän välisenä aikana ja syyskokous on pidettävä lokakuun 1 päivän ja joulukuun 15 päivän välisenä aikana. Valtuuston ylimääräinen kokous pidetään, kun valtuuston puheenjohtaja katsoo sen tarpeelliseksi tai kun vähintään yksi kolmasosa valtuuston jäsenistä sitä vaatii. Ylimääräisessä kokouksessa käsitellään asiat, joita varten se on kutsuttu koolle ja jotka järjestön hallitus on kokoukselle esittänyt.\nValtuuston puheenjohtaja kutsuu valtuuston kokoukset koolle. Kutsu valtuuston kokouksiin lähetetään jäsenille ja tarvittaessa varajäsenille kirjeitse viimeistään neljä viikkoa ennen kokousta. Kutsussa on mainittava kokouksessa käsiteltävät asiat, jotka järjestön hallitus valmistelee.\nKokouskutsu voidaan toimittaa edellä 2 momentissa säädetyn tavan sijaan sähköisesti, jos valtuuston jäsen on ilmoittanut haluavansa valtuuston kutsut sähköisesti.\nPäätösvaltaisuus sekä läsnäolo- ja puheoikeus valtuustossa\nValtuusto on päätösvaltainen, kun läsnä on kokouksen puheenjohtaja sekä vähintään 15 muuta jäsentä.\nValtuuston kokouksessa on läsnäolo- ja puheoikeus järjestön hallituksen jäsenillä, pääsihteerillä, tarkastusvaliokunnan jäsenillä, tilintarkastajilla sekä niillä, joille valtuusto on myöntänyt puheoikeuden.\n1) käsitellään järjestön hallituksen toimintakertomus ja keskushallinnon tilinpäätös edelliseltä tilikaudelta;\n2) esitetään yhteenveto piirien ja laitosten tilinpäätöksistä edelliseltä tilikaudelta;\n3) esitetään järjestön tilintarkastuskertomus;\n4) vahvistetaan keskushallinnon tilinpäätös ja päätetään vastuuvapauden myöntämisestä järjestön hallituksen jäsenille, pääsihteerille ja muille keskushallinnon tilivelvollisille;\n5) vahvistetaan järjestön hallituksen esityksestä järjestön jäsenmaksun suuruus ja kannatusjäsenmaksun vähimmäismäärä sekä niiden käyttö seuraavaksi kalenterivuodeksi; sekä\n6) kuullaan pääsihteerin katsaus järjestön toiminnallisesta ja taloudellisesta tilasta.\nValtuuston syyskokouksessa käsitellään valtuuston toimivaltaan kuuluvat asiat 46 §:n 8–11 kohtien mukaisesti sekä kuullaan pääsihteerin katsaus järjestön toiminnallisesta ja taloudellisesta tilasta.\nJärjestön hallitus, puheenjohtaja ja pääsihteeri\nJärjestön hallitukseen kuuluvat yleiskokouksen valitsemat järjestön puheenjohtaja, kolme varapuheenjohtajaa sekä kuusi muuta jäsentä.\nSama henkilö voidaan valita järjestön hallituksen jäseneksi enintään kahdeksi peräkkäiseksi toimikaudeksi.\nJärjestön hallitus on päätösvaltainen, kun läsnä on vähintään puolet järjestön hallituksen jäsenistä järjestön hallituksen puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja mukaan luettuna.\nValtuuston puheenjohtajalla on läsnäolo- ja puheoikeus hallituksen kokouksessa.\nJärjestön hallituksen tehtävät\nJärjestön hallituksen tehtävänä on:\n1) ottaa ja erottaa järjestön henkilöjäsenet, sekä pitää jäsenluetteloa;\n2) kutsua koolle ja valmistella yleiskokous sekä valmistella valtuuston kokous;\n3) valvoa yleiskokouksen, valtuuston ja järjestön hallituksen päätösten täytäntöönpanoa;\n4) valmistella ja hyväksyä järjestön vuotuinen toimintasuunnitelma, keskushallinnon ja piirien yhteinen taloussuunnitelma ja keskushallinnon talousarvio sekä valvoa niiden toteutumista;\n5) huolehtia siitä, että järjestön toiminta on järjestetty asianmukaisella tavalla ja antaa siitä tarvittaessa ohjeita;\n6) huolehtia järjestön kokonaistaloudesta ja omaisuudesta ja siitä, että järjestön kirjanpito on lainmukainen ja että varainhoito on luotettavalla tavalla järjestetty;\n7) päättää koko järjestöä koskevista merkittävistä ja laajakantoisista asioista yleiskokouksen ja valtuuston päätösten puitteissa;\n8) huolehtia siitä, että riskienhallinta, sisäinen valvonta ja tarkastus on asianmukaisesti järjestetty koko järjestössä;\n9) vahvistaa järjestön henkilöstöpoliittinen yleislinja sekä periaatteet henkilöstön edustuksesta hallinnossa;\n10) päättää keskushallinnon kiinteän omaisuuden hankinnasta ja luovuttamisesta;\n11) ottaa ja erottaa järjestön pääsihteeri, keskushallinnon johtavassa asemassa olevat henkilöt ja laitosten johtajat, sekä päättää näiden palkkauksen perusteista ja palkitsemisesta;\n12) päättää järjestön toimintamuotojen järjestämisestä tarkoituksenmukaisessa oikeudellisessa muodossa;\n13) päättää järjestön omistuksessa olevien yritysten omistajaohjauksesta;\n14) asettaa tarvittaessa alaistensa laitosten johtokunnat ja määrätä tällöin niiden toiminnasta johtosäännöin;\n15) valvoa osaltaan, että Punaisen Ristin, Punaisen Puolikuun ja Punaisen Kristallin nimeä ja tunnusta ei käytetä säännösten vastaisesti;\n16) päättää sovittelulautakunnan sille käsiteltäväksi antamista asioista järjestön sääntöjen mukaisesti;\n17) vahvistaa osastojen äänivaltaisten edustajien määrä yleiskokouksessa;\n18) huolehtia muualla tässä asetuksessa säädetyistä tehtävistä; sekä\n19) käsitellä muut pääsihteerin esittelemät asiat.\nHallitus voi asettaa määräämäänsä tehtävää varten valio- tai toimikuntia taikka työryhmiä, joissa jäsenyys on määräaikainen.\nJohtokunnat vastaavat laitostensa toiminnasta järjestön hallituksen hyväksymän toimintasuunnitelman ja talousarvion mukaisesti niiden johtosäännöissä ja järjestön työjärjestyksessä määrätyllä tavalla.\nJärjestön hallitus voi siirtää toimivaltaansa kuuluvien asioiden ratkaisemisen valio-, toimi- tai johtokunnalle, pääsihteerille tai toimihenkilölle siten kuin järjestön työjärjestyksessä määrätään.\nJärjestön hallituksen jäsenen eroaminen ja erottaminen\nJärjestön hallituksen jäsen voi erota tehtävästä ennen toimikauden päättymistä. Ennenaikaisesta eroamisesta on ilmoitettava järjestön hallitukselle.\nValtuusto voi erottaa järjestön hallituksen jäsenen kesken toimikauden, jos hallituksen jäsen:\nJos järjestön hallituksen jäsenyys tulee kesken toimikautta avoimeksi tai jos järjestön hallituksen jäsen menettää kelpoisuutensa tehtävään, valtuuston on valittava uusi hallituksen jäsen jäljellä olevaksi toimikaudeksi.\nErotetulle hallituksen jäsenelle ilmoitetaan päätöksestä kirjallisesti. Erotettu hallituksen jäsen voi vaatia tässä pykälässä tarkoitetun erottamisasiansa uudelleenkäsittelyä valtuustossa tekemällä siitä kirjallisen vaatimuksen valtuustolle 30 päivän kuluessa erottamispäätöksen tiedoksisaannista.\nJärjestön puheenjohtajan tehtävänä on:\n1) johtaa järjestön hallituksen työskentelyä;\n2) toimia pääsihteerin esimiehenä ja yhdessä muun hallituksen kanssa valvoa tämän toimintaa; sekä\n3) vastata muualla tässä asetuksessa säädetyistä tai työjärjestyksessä ja taloussäännössä hänelle määrätyistä tehtävistä.\nPääsihteerin tehtävänä on:\n1) johtaa ja kehittää koko järjestön työtä sekä vastata toiminnan tarkoituksenmukaisuudesta ja tehokkuudesta;\n2) raportoida järjestön toiminnasta järjestön hallitukselle ja valtuustolle;\n3) vastata järjestön hallituksessa käsiteltäviksi tulevien asioiden valmistelusta ja esittelystä;\n4) vastata yleiskokouksen, valtuuston ja järjestön hallituksen päätösten täytäntöönpanosta;\n5) ohjata ja valvoa järjestön henkilöstön toimintaa;\n6) ohjata järjestön taloudenpitoa ja seurata, että järjestön omaisuutta ja varoja hoidetaan ja käytetään tarkoituksenmukaisesti; sekä\n7) vastata toiminnan edellyttämästä tiedonvälityksestä yhteiskunnan, kansainvälisen Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun liikkeen ja järjestön jäsenten ja vapaaehtoisten välillä.\nPääsihteeri voi siirtää toimivaltaansa kuuluvien yksittäisten asioiden käsittelyn ja ratkaisemisen toimihenkilöille siten kuin järjestön työjärjestyksessä määrätään.\nPääsihteeri voi ottaa ratkaistavakseen tai esiteltäväkseen keskushallinnon toimihenkilölle kuuluvan asian tai siirtää jonkin asian järjestön hallituksen ratkaistavaksi.\nYleiskokousvuotena valtuusto asettaa syyskokouksessaan kolmen seuraavan kalenterivuoden toimikaudeksi sovittelulautakunnan, johon kuuluvat puheenjohtajana järjestön puheenjohtaja sekä pääsihteeri ja valtuuston valitsemat vähintään kolme ja enintään seitsemän muuta jäsentä.\nSovittelulautakunnan jäsenillä on oltava lautakunnan tehtäväalueen edellyttämä pätevyys.\nLautakunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan ja ottaa tarvittaessa itselleen sihteerin.\nSovittelulautakunnan tehtävänä on:\n1) selvittää ja ratkaista sellaisia järjestön sisäisiä erimielisyyksiä ja muita riitakysymyksiä, joita ei ole voitu sopia, ratkaista tai selvittää järjestön sääntömääräisessä hallinnossa;\n2) käsitellä sellaisia tapauksia, joissa on esitetty, että järjestön jäsen, toimielin, osasto tai vapaaehtoinen on toiminut järjestön periaatteiden, sääntöjen, työjärjestyksen tai johtosääntöjen vastaisesti;\n3) esittää järjestön hallitukselle suosituksia toimenpiteistä 1 ja 2 kohdissa mainituissa asioissa; ja\n4) selvittää ja ratkaista sääntöjen tulkinnasta aiheutuneet erimielisyydet.\nLautakunta päättää itse, ottaako se jonkin asian käsiteltäväkseen.\nAsian lautakunnassa käsittelyyn ottamiseen oikeutetuista tahoista sekä menettelystä sovittelulautakunnassa määrätään työjärjestyksessä.\nSuomen Punaisen Ristin Veripalvelun (Veripalvelu) tehtävänä on vastata veripalvelutoiminnasta Suomessa normaali- ja poikkeusoloissa. Se harjoittaa myös osaamiseensa liittyvää palvelu-, tutkimus- ja kehittämistoimintaa ja osallistuu kansainväliseen kehitystyöhön.\nSuomen Punaisen Ristin ansiomerkit\nJärjestön ansiomerkkejä ovat Suomen Punaisen Ristin ansioristi, Suomen Punaisen Ristin kultainen ansiomitali, Suomen Punaisen Ristin hopeinen ansiomitali ja Suomen Punaisen Ristin pronssinen ansiomitali.\nAnsiomerkki voidaan antaa sekä Suomen kansalaiselle että ulkomaalaiselle ansiokkaasta ja epäitsekkäästä työstä järjestön ja sen tarkoituksen hyväksi.\nSuomen Punaisen Ristin ansiomerkkien kuvaus\nSuomen Punaisen Ristin ansioristi on punainen emaloitu risti, jonka keskellä on vihreän tammenoksaseppeleen reunustama ympyrä ja sen sisäpuolella valkoisella pohjalla Punaista Ristiä kuvaava tunnus. Sekä itse ristissä että ympyrän sisällä olevassa Punaista Ristiä kuvaavassa tunnuksessa on kullanvärinen reunus. Ansioristin takasivulla on lyhennyksenä järjestön nimestä kirjaimet SPR ja niiden alla kirjaimet FRK.\nSuomen Punaisen Ristin ansiomitalin etusivulla on tammenoksaseppeleen kehystämä Punaista Ristiä kuvaava tunnus ja sanat Inter arma caritas sekä takasivulla järjestön nimi.\nSuomen Punaisen Ristin ansiomitaliin kuuluu punainen valkoraitainen nauha, jonka leveys on 30 millimetriä.\nSuomen Punaisen Ristin ansiomerkkien myöntäminen\nTasavallan presidentti päättää Suomen Punaisen Ristin ansiomerkkien myöntämisestä siten kuin Suomen Punaisesta Rististä annetussa laissa säädetään. Järjestön hallitus tekee esityksen ansiomerkkien myöntämisestä sisäministeriölle.\nAnsiomerkkiä seuraa järjestön virallisesti allekirjoittama kunniakirja. Ansiomerkki ja kunniakirja annetaan maksutta.\nJärjestön hallitus voi päättää muidenkin huomionosoitusten kuin ansiomerkkien käyttöönotosta sekä antaa niistä tarkempia ohjeita.\nTaloushallinto ja sisäinen valvonta\nJärjestön sekä piirien ja osastojen toiminta- ja tilikausi on kalenterivuosi.\nJärjestön kokonaisomaisuutta, joka jakautuu keskushallinnon, piirien ja osastojen hallinnassa ja omistuksessa olevaan omaisuuteen, on hoidettava huolellisesti ja suunnitelmallisesti siten, että se turvaa järjestön toimintaedellytykset järjestön tarkoituksen toteuttamiseksi 2 §:ssä säädetyn mukaisesti.\nKatastrofirahastoon tai järjestön piirissä käytettäväksi ei saa hyväksyä lahjoituksia, jotka ovat ristiriidassa Punaisen Ristin perusperiaatteiden kanssa tai jotka ovat muutoin järjestön tarkoituksen vastaisia.\nHumanitaarista apua lukuun ottamatta järjestö toimielimineen voi lahjoittaa varoja ja omaisuutta henkilölle tai yhteisölle ainoastaan järjestön hallituksen päätöksen mukaisesti.\nPiirien tai osastojen toimintaan, josta voi aiheutua järjestölle merkittäviä taloudellisia vastuita tai joka voi olennaisesti vaikuttaa piirin tai osaston omaisuuden määrään ja asemaan järjestön kokonaisomaisuutena, on piirin etukäteen haettava lupa järjestön hallitukselta ja osaston piirin hallitukselta.\nTaloudenhoito, kirjanpito ja tilintarkastus\nJärjestön taloudenhoidossa ja kirjanpidossa noudatetaan kirjanpitolakia (1336/1997) ja kirjanpitoasetusta (1339/1997) sekä tilintarkastuksessa tilintarkastuslakia. Järjestön keskushallinnolla, piireillä ja osastoilla on velvollisuus järjestää tilintarkastus tai toiminnantarkastus siten kuin yhdistyslaissa (503/1989) säädetään.\nTarkempia määräyksiä järjestön keskushallinnon, piirien ja osastojen taloudenhoidosta, kirjanpidosta, tilintarkastuksesta ja toiminnantarkastuksesta annetaan valtuuston hyväksymässä taloussäännössä.\nJärjestön, piirin tai osaston tilintarkastajaksi valitun tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön toimikausien yhteenlaskettu kesto saa olla enintään yhdeksän vuotta.\nKunkin järjestöyksikön hallituksen on yksikön toiminnan laadusta ja laajuudesta riippuen sekä valvonnan kustannukset huomioon ottaen järjestettävä sisäinen valvonta.\nPääsihteerillä, tarkastusvaliokunnalla sekä keskushallinnon sisäisellä tarkastajalla on velvollisuus ja oikeus toteuttaa sisäistä tarkastusta siten kuin valtuuston hyväksymässä taloussäännössä määrätään.\nJärjestön hallitus asettaa yleiskokouskaudeksi tarkastusvaliokunnan, johon kuuluu puheenjohtajan lisäksi vähintään kolme ja enintään seitsemän muuta jäsentä. Valiokunta nimeää keskuudestaan varapuheenjohtajan.\nTarkastusvaliokunnan jäsenillä on oltava valiokunnan tehtäväalueen edellyttämä pätevyys ja vähintään yhdellä jäsenellä tulee olla asiantuntemusta erityisesti laskentatoimen, kirjanpidon ja tarkastuksen alalla.\nValiokunta on päätösvaltainen, kun vähintään puolet sen jäsenistä mukaan lukien puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja on läsnä.\n1) avustaa järjestön hallinnointi- ja ohjausjärjestelmän tarkoituksenmukaisuuden arvioimisessa;\n2) avustaa tilinpäätösraportoinnin ja muun taloudellisen raportoinnin oikeellisuuden varmistamisessa;\n3) arvioida järjestön sisäisen valvonnan, riskienhallintajärjestelmien ja tarkastustoiminnan tehokkuutta;\n4) käsitellä järjestön sisäisen ja ulkoisen tarkastuksen tarkastussuunnitelmat ja käsitellä sisäisen ja ulkoisen tarkastuksen tarkastusraportit;\n5) arvioida lakisääteisen tilintarkastajan tai tilintarkastusyhteisön riippumattomuutta ja seurata tilintarkastajan muiden palvelujen tarjoamista järjestölle;\n6) valmistella tilintarkastajan valintaa koskeva päätösehdotus vaalitoimikunnalle;\n7) arvioida lakien ja määräysten noudattamista järjestössä; sekä\n8) varmistaa, että kirjanpitoa, sisäistä valvontaa tai sisäistä tarkastusta koskevien huomautusten tekeminen on mahdollista mukaan lukien nimettömät ja luottamukselliset huomautukset järjestön palveluksessa olevilta.\nTarkastusvaliokunnan toiminta koskee kaikkia keskushallinnon yksiköitä, piirejä ja osastoja laitoksineen. Tarkastusvaliokunnalla on oikeus saada tarpeelliset tiedot tehtäviensä toteuttamiseksi. Tarkastusvaliokunta raportoi käsittelemistään asioista sekä havainnoistaan järjestön hallitukselle.\nJärjestön valtakunnallisissa, alueellisissa ja paikallisissa toimielimissä sekä muissa järjestöyksiköissä kullakin ennen vaali- tai äänestyspäivää 12 vuotta täyttäneellä äänioikeutetulla on yksi ääni. Äänioikeutta ei voi valtakirjalla tai muutoin siirtää toiselle henkilölle.\nSekä asia- että menettelytapakysymyksissä päätökseksi tulee, 24, 26, 43 §:n 14 kohdassa ja 75 §:ssä säädetyin poikkeuksin se mielipide, jota on kannattanut yli puolet annetuista äänistä. Jos äänet menevät tasan, päätökseksi tulee se mielipide, jota puheenjohtaja on kannattanut.\nJärjestön toimielimissä ei saa tehdä päätöstä, joka aiheuttaa jäsenelle tai muulle henkilölle epäoikeutettua etua toisen jäsenen tai järjestön, piirin tai osaston kustannuksella.\nPäätöksiä valmisteltaessa on mahdollisuuksien mukaan kuultava säännöllisesti järjestön toimintaan osallistuvia vapaaehtoisia.\nPäätöksen moitteenvaraisuuden, mitättömyyden ja täytäntöönpanokiellon osalta noudatetaan soveltuvin osin, mitä yhdistyslain 32–34 §:ssä säädetään.\nJärjestön toimielimissä kullakin äänioikeutetulla on yksi ääni.\nVaaleissa kukin äänioikeutettu saa äänestää enintään niin monta ehdokasta kuin on valittaviakin.\nVaaleissa tulevat valituiksi eniten ääniä saaneet. Jos valittavia on vain yksi, valituksi tulemiseen tarvitaan kuitenkin yli puolet annetuista äänistä. Jos äänet menevät tasan, vaaleissa ratkaisee arpa.\nVaalit toimitetaan suljettuna lippuäänestyksenä taikka tietoliikenneyhteyttä tai muuta teknistä apuvälinettä käytettäessä vastaavalla teknisellä menetelmällä.\nYleiskokous, valtuusto, piirin kokous ja osaston kokous voi päättää, että kyseiseen kokoukseen voi osallistua myös tietoliikenneyhteyden tai muun teknisen apuvälineen avulla. Tällaisesta osallistumismahdollisuudesta on mainittava kokouskutsussa.\nJärjestön luottamustoimeen valitun tulee järjestöön liittyvissä kysymyksissä toimia järjestön edun mukaisesti.\nKukaan ei saa osallistua sellaisen asian käsittelyyn, jossa hänen yksityinen etunsa saattaa olla ristiriidassa järjestön edun kanssa yhdistyslain 26 tai 37 §:ssä tarkoitetulla tavalla.\nVahingonkorvausvelvollisuudesta säädetään yhdistyslaissa.\nAsetuksen muuttaminen sekä varojen käyttö järjestön lakatessa\nMuutoksista tähän asetukseen sisältyviin järjestön sääntöihin säädetään tasavallan presidentin asetuksella sen jälkeen, kun asiasta on päätetty vähintään kolmen neljäsosan äänten enemmistöllä annetuista äänistä järjestön yleiskokouksessa.\nYleiskokouksen päätös järjestön toiminnan lopettamisesta tehdään 1 momentissa säädetyssä järjestyksessä.\nJärjestön lakatessa sen varat on käytettävä 2 §:ssä mainitun tarkoituksen toteuttamiseen ottaen lisäksi huomioon lahjakirjoihin ja testamentteihin sisältyvät erityismääräykset.\nTällä asetuksella kumotaan Suomen Punaisesta Rististä annettu tasavallan presidentin asetus (811/2005).\nValtuuston tällä asetuksella kumottavan asetuksen nojalla antamat työjärjestys ja taloussääntö sekä osastojen ja piirien johtosäännöt voidaan muuttaa valtuuston kokouksessa tämän asetuksen mukaisiksi jo ennen tämän asetuksen voimaantuloa, kuitenkin siten, että ne voivat tulla voimaan aikaisintaan 1 päivänä tammikuuta 2018. Siihen asti kumottavan asetuksen nojalla annetut järjestön työjärjestys ja taloussääntö sekä piirien ja osastojen johtosäännöt jäävät edelleen voimaan.\nJärjestön hallituksen tulee pyytää oikeusministeriötä nimeämään edustajansa valtuuston jäseneksi ja varajäseneksi ja antamaan tästä tieto järjestön hallitukselle viimeistään 15 päivänä joulukuuta 2017.\nLaskettaessa tämän asetuksen mukaisia peräkkäisiä toimikausia otetaan ensimmäisenä toimikautena huomioon se toimikausi, joka alkaa tai on kulumassa 1 päivänä tammikuuta 2018.\n1 luku - Yleiset säännökset1 § - Kotipaikka2 § - Tarkoitus3 § - Toimintamuodot4 § - Toimielimet ja järjestöyksiköt5 § - Suojelija6 § - Tunnus7 § - Kielet8 § - Punaisen Ristin perusperiaatteet9 § - Syrjintäkielto2 luku - Jäsenet10 § - Jäsenistö11 § - Henkilöjäsenet12 § - Kunniajäsenet13 § - Kannatusjäsenet14 § - Jäsenen eroaminen, erottaminen ja eronneeksi katsominen15 § - Jäsenluettelo16 § - Jäsenmaksut ja kannatusmaksut17 § - Aloiteoikeus3 luku - Luottamushenkilöt, nimenkirjoittaminen ja haasteen tiedoksiantaminen18 § - Luottamushenkilöiden ehdolle asettaminen19 § - Periaatteet luottamushenkilöitä ehdolle asetettaessa 20 § - Luottamushenkilöiden kelpoisuus ja toimikausi21 § - Nimenkirjoittajat22 § - Nimenkirjoittajaluettelo23 § - Haasteen tiedoksiantaminen4 luku - Osastot 24 § - Osaston perustaminen ja purkaminen25 § - Osaston erottaminen26 § - Osastojen yhdistyminen tai jakaantuminen27 § - Osaston kokoukset28 § - Osaston kokouksen koollekutsuminen 29 § - Ääni-, puhe- ja läsnäolo-oikeus osaston kokouksessa30 § - Osaston hallitus ja rahastonhoitaja31 § - Osaston hallituksen jäsenen eroaminen ja erottaminen 5 luku - Piirit32 § - Piirin perustaminen ja lakkauttaminen33 § - Piirin kokoukset 34 § - Piirin kokouksen koollekutsuminen 35 § - Äänioikeus ja äänivallan käyttäminen piirin kokouksessa36 § - Läsnäolo- ja puheoikeus piirin kokouksessa37 § - Piirin hallitus38 § - Piirin hallituksen jäsenen eroaminen ja erottaminen 6 luku - Yleiskokous39 § - Varsinainen ja ylimääräinen yleiskokous40 § - Äänioikeus ja äänivallan käyttäminen yleiskokouksessa41 § - Läsnäolo- ja puheoikeus yleiskokouksessa42 § - Yleiskokouksen koollekutsuminen sekä laillisuus ja päätösvaltaisuus43 § - Varsinaisen yleiskokouksen asiat44 § - Yleiskokouksen vaalitoimikunta7 luku - Valtuusto45 § - Valtuuston kokoonpano46 § - Valtuuston tehtävät47 § - Valtuuston kokoontuminen48 § - Päätösvaltaisuus sekä läsnäolo- ja puheoikeus valtuustossa49 § - Valtuuston kevätkokous50 § - Valtuuston syyskokous8 luku - Järjestön hallitus, puheenjohtaja ja pääsihteeri51 § - Järjestön hallitus52 § - Järjestön hallituksen tehtävät53 § - Järjestön hallituksen jäsenen eroaminen ja erottaminen 54 § - Järjestön puheenjohtaja55 § - Pääsihteeri9 luku - Sovittelulautakunta56 § - Sovittelulautakunnan kokoonpano57 § - Sovittelulautakunnan tehtävät10 luku - Veripalvelu58 § - Veripalvelun tehtävät11 luku - Huomionosoitukset59 § - Suomen Punaisen Ristin ansiomerkit60 § - Suomen Punaisen Ristin ansiomerkkien kuvaus61 § - Suomen Punaisen Ristin ansiomerkkien myöntäminen62 § - Muut huomionosoitukset12 luku - Taloushallinto ja sisäinen valvonta63 § - Toiminta- ja tilikausi64 § - Järjestön kokonaisomaisuus65 § - Taloudenhoito, kirjanpito ja tilintarkastus66 § - Tilintarkastajan toimikaudet67 § - Sisäinen valvonta ja tarkastus 68 § - Tarkastusvaliokunta69 § - Tarkastusvaliokunnan tehtävät 13 luku - Erinäiset säännökset70 § - Päätöksenteko71 § - Vaalit72 § - Etäosallistuminen73 § - Esteellisyys74 § - Vahingonkorvausvelvollisuus75 § - Asetuksen muuttaminen sekä varojen käyttö järjestön lakatessa14 luku - Voimaantulo ja siirtymäsäännökset76 § - Voimaantulo77 § - Siirtymäsäännökset