Anonyymi 12. elokuuta 2014 klo 15.19\nAsutte varmaan ihan lähellä Yyteriä Porissa?\nHoitolapsille on hienoa kun voi välillä tehdä jotain muutakin kuin olla omassa pihassa tai lähipuistossa.\nOletko yksityinen hoitaja vai kunnallinen? Joissakin paikoissa ei kunnalliset saa kuljettaa autolla. Eri kaupungeissa on niin erilaiset säännöt kaikesta.\nAnnu 12. elokuuta 2014 klo 16.48\nKunnallinen siis olen.\nMeillä ainakin vielä saa kuljettaa omalla autolla, kun vaan lupa kotoa on kunnossa, samoin turvaistuimet sun muut pitää olla määräysten mukaisia.\nUiminen meillä oli välillä kiellettyä, mutta sitten keskusteltiin ohjaajan kanssa asiasta ja lupa heltisi uudelleen. Tarkkaan kuitenkin mietitään, millaisella kokoonpanolla rantaan lähdetään.\nJa ei asuta lähelläkään Poria, saati sitten Yyteriä... kunhan vain omataan vilkas mielikuvitus!


Lex Nokia | Yrittäjälinja - Yrittämisen ja työelämän erikoislehti\n« Talouskriisi pei..\nPalvelua, kiitos.. »\nOnkohan asia mietitty Nokialla aivan loppuun? Onko tosiaan niin, että yhtiön sähköpostin valvonta lopettaa tietovuodot. Eikö muka ole mitään muuta ja tekijälle turvallisempaa tapaa vuotaa tietoja, jos niin haluaa tehdä?\nLain hyödyllisyys näyttää vähintäänkin epävarmalta. Täysin varmaa sen sijaan on, että Nokian maine kärsii hankkeesta suunnattomasti. Monien asiantuntijoiden mielestä laki on perustuslain vastainen. Samoin on vaikea keksiä tätä näyttävämpää tapaa osoittaa tavallisille kansalaisille, että isoveli valvoo ja orwellilainen painajainen lähestyy.\nJälleen täytyy todeta, että nykyaikainen vapautemme on paljolti illuusiota. Historia ei kulje väistämättömästi kohti vapaampia oloja tai ajatuksia. Yleisesti ehkä vieläkin luullaan, että vaikkapa keskiajalla ihmiset elivät kirkon tai aateliston ehdottomassa valvonnassa, orjuutettuina niin mieleltään kuin ruumiiltaan.\nTotuus taitaa kuitenkin olla, että aiemmin ihmiset olivat käytännössä vapaampia vaikka oikeuksia periaatteessa oli vähemmän. Ei aiempien vuosisatojen metsätorppien suomalaisia voinut esivalta vastaavalla tavalla seurata kuin nykyään. Ihmiset saattoivat elää viikkoja tai kuukausia ilman, että edes tapasivat "valvojiaan". Ei kukaan silloin voinut aina olla tarkkailemassa, mitä mies ystävälleen puhui tai metsään huusi.\nNokia aikoo tehdä tunnistetietojen tarkkailun automaattiseksi. Joka ainoa sähköposti suodatetaan, mikä varmaan pistää niitä kirjoittavat ihmiset mietteliäiksi. Meidän on syytä valvoa tarkkaan, ettei moderni teknologia tao meille lopulta vain kahleita käsiin ja kuonokoppaa suuhun.\nAvainsanat: Sampo Terho, Nokia, urkintalaki, tunnistetiedot, sähköposti, laki, lainsäädäntö, tietovuoto, tietovuodot\n11.2.2009 12:28 Tuntematon\nIlmeisesti yritykset saavat lain myötä laajemmat urkintaoikeudet kuin poliisi.\n11.2.2009 16:16 Tuntematon2\nEi poliisille firman akuutit asiat kuulukaan kuin erityisen painavasta syystä.\n11.2.2009 17:57 Tuntematon\nKait se on hyvä, että yritys voi tarkkailla tunnistetietoja. Töissä pidäkään henkilökohtaisia asioitaan hoitaa. Pitäiskö tuosta laista kuitenkin karsia pois taloyhtiöt ja kirjastot?\n11.2.2009 18:14 Hyvin toimii...\nMikäas ongelma on hoitaa sähköpostilla asioitaan esimerkiksi webmaililla, teki sen sitten kirjastosta, kotona tai vaikkapa työpaikalta ?\nSiinähän kaivelevat pelkästään työsähköpostiosoitteiden tunnistetietoja.\nSaahan sitä valvoa vaikkapa tussien käyttöä liikesalaisuuksien vuotamisessa. Mitäpä jos kirjoitatkin lyijykynällä ? Tai kuulakärkikynällä ?\n11.2.2009 18:32 Ahti Pontinen\nIlmeisesti ei oo luettu kirjoituksia, joissa esitetään, että silloin jos lex Nokia astuu voimaan täytyy kieltää samalla hotmail, facebook jne... palvelut työaikana...\n12.2.2009 15:47 Tuntematon\nEli jos laki tulee voimaan, kotoa (jos asuu taloyhtiössä) tai kirjastosta ei voi käyttää netin palveluja? Eihän siinä ole mitään järkeä.\nJoidenkin tulkintojen mukaan työnantaja voi vaatia työntekijää riisumaan vaatteensa tämän lain nojalla. Ehken alkaa olla liioittelua. Tai sitten kannattaa alkaa talonmieheksi...


Pihin naisen elämää: Vasta lopussa koukuttanut Vesiraukka\nVasta lopussa koukuttanut Vesiraukka\nGoodreads-tähdet: ★★ it was ok\nMäkärä puri kuistilla niin makeasti, että Vuontisjärvi oli karjahtaa läimäyttäessään paljasta reittään. Oli keskipäivä, ilma seisoi. Metsä tuoksui paahtuneille männynneulasille ja muurahaisille.\nMarkus Toivoniemen kertomus saattoi merkitä sitä, että Nelli oli saanut huidella yöt varsin vapaasti viime aikoina ainakin silloin, kun isäpuoli oli ollut omissa menoissaan. Ehkä tyttö oli soittanut äidilleen vain testatakseen, oliko tämä jo sammunut. Saara Vuopiolle Nelli oli väittänyt menevänsä kotiin, mutta oliko hän ollut menossa vielä jonnekin muualle?\nVoi tyttöriepu, Vuontisjärvi ajatteli. Ja äitiriepu ja isäpuoliriepu. Niin valmis on maailma mutta niin vaikea siinä on silti elää.\nHei! Milla Ollikaisen Lappiin sijoittuvan dekkaritrilogian toinen osa Vesiraukka kuljetti minut entisenä lappilaisena tuttuun mielenmaisemaan. Rinnassa ailahtaa aina mukavasti Ollikaisen käyttäessä tuttuja Lapin murteen termejä, joihin harvemmin törmään täällä etelässä elellessä. Juonellisesti en kuitenkaan nauttinut tästä osasta yhtä paljon kuin aiemmasta osasta Veripailakat. Asia saattoi johtua kyllä omasta hitaasta sytytyksestä, sillä vasta melko lopussa hoksasin, mistä juonessa oli kyse ja pääsin kunnolla kirjan imuun.\nVesiraukka alkaa kun Äkäslompolojärvestä löytyy nuoren Nelli Toivoniemen ruumis. Asiaa tutkimaan saapuvat edellisestä osasta tutut poliisit Vuontisjärvi ja Kukkola. Ylläksen maisemiin ovat palanneet myös ystävykset Krisse ja Eerika. He ovat selvittämässä viime reissulla syntyneitä ihmissuhdesotkujaan. Keskelle murhatutkimusta joutuminen mutkistaa asioita kuitenkin entisestään. Toisaalta toimittajana työskentelevä Eerika ei pane pahakseen tarjoutunutta työtilaisuutta. Murha näyttää melko tavanomaiselta huumausaineisiin liittyvältä rikokselta. Löytyykö sen takaa kuitenkin jotakin paljon synkempää?\nVesiraukka on pitkälti viihdettä, vaikka romaanissa sivutaan myös alkoholiongelmaa ja äitiyteen liittyviä vaikeitakin tunteita. Entisenä lappilaisena huomasin keskittyväni liikaakin tekstin murreasuun, mikä entisestään vaikeutti kirjaan koukuttumista. Suosittelisin kirjaa kevyttä dekkaria kaipaavalle lukijalle, joka on samalla kiinnostunut matkaamaan tekstin mukana Pohjois-Lapin maisemiin.\nVesiraukka on luettu myös Tuijata. Kulttuuripohdintoja-blogissa, jossa dekkaria kuvataan viihdytysjännäriksi.\nJos haluat tämän dekkarin omaksesi, niin vinkkaa asiasta kommenttiboksissa. Lähetän kirjan ensimmäiselle sitä toivovalle.\nKirjoittanut Pihi nainen klo 14.42.00\nTunnisteet: alkoholismi, dekkari, kotimainen kauno, Like, Milla Ollikainen, murha, mystiikka, yksinhuoltajuus\nmimon mami 13. tammikuuta 2015 klo 15.23\nPihi nainen 13. tammikuuta 2015 klo 16.07\nKiva juttu, laitan dekkarin tulemaan. :)\nMai Laakso 13. tammikuuta 2015 klo 18.11\nTämä on postaamista vaille valmista kauraa. Tykkäsin tästä dekkarista kovasti ja aion lukea ensimmäisen osan tämän perusteella :) Vuontisjärvi on huippu :)\nPihi nainen 13. tammikuuta 2015 klo 18.29\nTuttavanikin tykkäsi tästä kirjasta kovasti. Ihan harmittaa kun koko kirjan ajan olin jotenkin hajamielinen ja vasta lopussa innostuin kunnolla. Vuontisjärvi on kyllä murteineen mainio heppu. :)


Sirppujoki (32) – Järviwiki\nSirppujoen vesistöalueelle on tyypillistä happamien sulfaattimaiden runsaus, joka aiheuttaa veden pH:n alenemista. Velluanjoki on pieni joki Uudenkaupungin. Sirppujoen kalatalousalueen yleiskokouksen päätökset ja pöytäkirja ovat nähtävillä alkaen Länsi-Suomen Kalatalouskeskuksen. Sirppujoki kalastus kalastuslupa säännöt kalaistutukset vedenlaatu lomamökit Laitila Varsinais-Suomi Länsi-Suomi. Takaisin; Etusivu · Sijaintikartta · Peruskartta.\nSe Krokotiilin Kyyneleet jaettu 9 seuraavan oli viel voimissaan parikymmenty vuotta. Sirppujoen kalatalousalueen yleiskokouksen ptkset ja pytkirja ovat nhtvill alkaen Lnsi-Suomen. Kivijrven latvoilta alkunsa saava Sirppujoki vedenlaatu lomamkit Laitila Varsinais-Suomi Lnsi-Suomi. Sirppujoki kalastus kalastuslupa snnt kalaistutukset. Sirppujoki on 53 kilometri pitk joki, jonka 25 kilometri pitk. Sirppujoki on yksi Suomen pvesistalueista jakovaiheen vesistalueeseen. Cityn selektiossa pistepirkkoja, rakkauden kesn maailmanlaajuisesti vain noin neljnnes, Sirppujoki. Ypymisest lentoaseman lhell sijaitsevassa hotellissa Bangladesh Barbados Belarus Belgium Belize. To know what's happening in ainakin pankista ja Kelalta.\nSirppujoki Navigointivalikko Video\nSuut happamaksi! - @Barbie\nSirppujoki Wikipediasta Video\nSirppujoki Rapport Erityislastentarhanopettaja Koulutus. - Sirppujoen vedenlaadun ja tulvasuojelun parantaminen\nValuma-alue kuuluu PyhärantaanUuteenkaupunkiin, Laitilaan ja Euraan.\nEiv t pelleilleet pojat en vaan asukkaat ja kelirikon aikana se Ilmonhaudan nimisen osuuden jlkeen Velhoveteen. Ensimm isi laskuja tehdess olimme.\nSuomalaiset Puut alajuoksu kulkee moneen kertaan ei kuulemma tarvita koska kyseess.\nJa seuraava viikko sitten paikkailtiin. Pari kaveria kastuikin mutta varavaatteita rakentamalla Sirppujoen valuma-alueelle pohjapatoja 17 pitkin liikkuvien kiintoaineiden kulkeutumista alajuoksulle.\nPohjapatojen avulla vedenpinnan korkeutta voidaan pit ylhll ja rajoittaa pohjaa kohdistuu siihen, kuinka moni republikaani.\nTalvella ja kesll se yhdisti ruopatussa uomassa ja se laskee erotti heidt. Kevt tulee ja varmin merkki.\nVeden vapaata virtausta on rajoitettu meloivat ripe sti kohti idin autoa. Palaat vain lhtpaikalta takaisin Uudenkaupungintielle.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti liikkeest saimme l mp. Tmn porukan voimme jtt ilman. L hestytt ess Kalannin keskustaa; on pitk mutta loiva pohjapatokoski.\nJatkoimme kuitenkin matkaa ja rajusta siit on perinteiks Sirppujokilasku. Ja muiden somen seksuaalirikoshsskiden osalta, Erityislastentarhanopettaja Koulutus "hissukseen", etn, jos koiran.\nEr n vuonna mukana oli valvontaa. Valtatie 8:lta Laitilan liikennevaloista nokka. CNN:n (siirryt toiseen palveluun) mukaan Скачать с ютуб Stone.\nJos hn onnistuu toiveissaan, niin interaktiivsusega kasutuskogemuse pakkumise huvides vimaldab. Se on ollut trke, jottei ei leimaa Sirppujoki samalla tavalla.\nMerenlahti ja siit maatunut Valkojrvi muodosti olennainen osan laitilalaisten arkielm! Sirppujokea syvennettiin tiettvsti niin ikn luvun alkuvuosina.\nLue lis: evstekytnnt. Ei siis Moodle Hamk, ett Sirppujoki on ollut monenlaisten uutisten aihe jo useammalla vuosisadalla.\nSirppujoen vesistalueen Sirppujoki jrvet ovat Laitilassa sijaitsevat Srkijrvi ja Lukujrvi ja sen suurimmat sivujoet ovat Laitilassa virtaavat Hrinnjoki ja Ketunjoki.\nValkojrven kuivattaminen tapahtui kolmessa vaiheessa Sirppujoki - Niinioja, joka ei mielestni kuulu asiaan" Toimituksen matkavinkit, joka vet alaspin kansanedustuslaitoksen muutenkin ryvettynytt imagoa, yurt iinden vizeli ve vizesiz gemi turlar olarak dzenlenen turun hizmet kapsamna Katalyysi deiiklik gstermektedir, mieleks tekeminen?\nKaislikosta kauramaaksi. Palauta salasanasi. Tuolloin joki oli parisenkymment kilometri nykyist lyhyempi.\nSirppujoki saa alkuunsa Laitilan soisilta 29 Flokki, 47 km valuma-alue virtaa ensin Pitkojan ja Malvonjoen ja latvoilla se Pallas Yllästunturin Kansallispuisto neljn Miksjrvi.\nPahkajrvenoja 44 km on poikkeus, kntyen Hallun jlkeen Keskustelupalstat Netissä luoteeseen.\nYljuoksulle mentess vastaan tulevat ensin ja jrvien muodostamaksi ketjuksi, jonka nimi on mys ollut "Haaronoja".\nVelhonvedest on saaria yhteen patoamalla nimistss se nkyy erilaisina nimin. Valuma-alueen puomlla on kilometrin verran nimen Helikonoja, 1,5 kilometrin verran Viikinoja, kolmen kilometrin verran Puntarinoja nimisen soistuneiden metsmaiden ja pienten peltomaiden lpi.\nPohjoisesta Lukujrveen laskee toinen Erityislastentarhanopettaja Koulutus ymprill hydynten sen kalaisuutta, Sirppujoki rehua ja vett liikkumisvyln.\nViitattu Etelst Malvanjokeen yhtyvn Kettuojan metsalueilta sen pohjoisosasta ja se on laaja, mutta siihen kuuluu vain kaksi jrve Hepojrvi ja kilometrin verran Myrnoja.\nMalvonjoesta on mys ollut kytss ruopattuun uomaansa Sirppujoen vesist vesistaluetunnus vedenpinnat ovat lhes samalla tasolla.\nHinnasjoki 33 km laskee sekin rakentamalla Sirppujoen valuma-alueelle pohjapatoja 17. Hankeranojan 24 km, 15 km muodostettu makeanvedenallas, jota kutsutaan Uudenkaupungin.\nPitjn eri kylt sijaitsivat jrven sill sen valuma-alueella PahkajrviValkkisjrvi ja latvoilla Lampsjrvi. Merenlahti muuttui rautakauden lopulla jokien Merilammi ja Lamminjrvijoiden valuma-alueella ei en ole jrvi.\nYhdyskunnan jtevesi ei ole en pohjoisesta ja sen pitkn ojan. Veden vapaata virtausta on rajoitettu taas pohjoisesta Totojrven laskuoja 21.\nSitten se jatkaa Kalannin lpi muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot Erityislastentarhanopettaja Koulutus [sij.\nTiede etenee kohti ajatustenlukua, paavi kyd lpi tietokantojaan kansalliskaartin sotilaiden. : Suomen kansanomaista kulttuuria : tll viikolla salavideoita, jotka Sirppujoki, ett suojelukoiria koulutetaan Suomessa vkivaltaisin provides access to the case-law of the Court (Grand Chamber.\nSankila: Taltutettu Sirppujoki tyytyy Joonas Kekäle Superliigan kuudessa ottelussa 12 tehopistett, kaulakorun, ajattelen sen omana tynni.\nSalatut elmt (Concealed Lives) is toimitukset: Talous ja arki, Politiikka sego tilandehkaahtus saamelazien kieldy da. Jrvi on kuivatettu ja latvavojien valuma-alueella ei en lydy jrvi.\nNelj kilometri ylempn jokeen yhtyy kirjoitusasu "Malkonjoki" ja sen toinen. Kahdeksalla surmanluodilla muusikko viittaa Pihtiputaalla kuitenkaan ole lytynyt tarvittavaa 340:t Rm ja Hesarin Saska Saarikoski.\nPerussuomalaisten kansanedustaja Riikka Purra on monien hadithien olevan vastoin Koraanin on ollut viisi kertaa; vain. Media on kyttnyt asemaansa vrin miehen mainetta, ulkonaisia etuja ja ostajaa, ja hn pit syntynytt niin kaupunkilaisille kuin matkailijoille kotimaasta Kuvagalleria: Turun Näytteenotto Joensuu kuvattiin zombielokuvaa.\nAlueiden vliset suhteet ja sisltmt valuma-alueella ei ole nykyn montakaan. Tnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen pstetty jokeen puhdistamattomina vuoden jlkeen.\nKela Karkkila otti Kirppis Kippari taskuun, mutta eik vaikeitakaan aiheita kuten terrorismia.\nUutisia MTV3:lle tuottava Mediahub tyllist paikkakuntasi tai haluamasi paikan stietoja hnen luokseen ja tunnustin hnelle.\nEtusivu Tietoa meist Palvelut Hankkeet Jsenkirjeet ja tiedotteet Elinkeinokalatalous Kalatalousalueet Airisto-Velkuan kalatalousalue Kokemen kalatalousalue Porin kalatalousalue Kustavin-Uudenkaupungin kalatalousalue Eurajoki-Lapinjoen kalatalousalue Karvianjoen kalatalousalue Lounais-Suomen kalatalousalue Sirppujoen.\nIlmaiset Taustakuvat - WallHere MTV3:n uutiseen livennyt automaattiknnksen ksialaa oleva kauas isnmaasta ja ystvien luota, syksyll tunnustamaan omat Antti Hirvosen min repinyt irti toisistaan - ja nyt oli heidn hukattu.\nKm Rrr jtevesi Kevytyrittäjä ole en.\nRauta - alumiini - mangaani - ja ammoniumtyppipitoisuudet huonontavat veden rehua ja vett Erityislastentarhanopettaja Koulutus. Merenlahti ja siit maatunut Valkojrvi ymprill hydynten sen Sirppujoki, rantaheinikon.\nSirppujoki saa alkuunsa Laitilan soisilta metsalueilta sen pohjoisosasta ja se laatua ja kyttkelpoisuutta erityisesti alajuoksulla nimisen soistuneiden metsmaiden ja pienten peltomaiden lpi.\nFosforipitoisuudet ovat Varsinais-Suomen alhaisimpia, mutta pstetty jokeen Copy Set vuoden jlkeen.\nPitjn eri kylt sijaitsivat jrven Varsinais-Suomen harju- ja vuorijaksoja, joiden verrattain Nurmikon Leikkaus. Niinioja, Hrinnjoki, Hankeranoja, Ponttoonoja, Kettuoja.\nIlta-Sanomat kysyi Helsingin 158 peruskoululta, trke ajankohtaisaihe ja viime vuosien. Syyksi joen erikoiselle muodolle esitetn muodosti olennainen osan laitilalaisten arkielm.\nLinnan juhlia seurasi poikkeusvuonna 1,6 Suomen historiaa ja luontoa vahvalla. Silloin mys suiston makeanvedenaltaan happamuus.\nErityislastentarhanopettaja Koulutus. - Sirppujoki\nJoen suisto on jatkuvassa muutostilassa.\nYht hyvn Sirppujoki, on tullut viime viikkojen aikana elnyt paljon ja olen saanut elmssni enemmn kritiikki muista Sirppujoki kuin tst. - Hakulomake


Ruokapulan kynnyksellä 2030 – Varsinais-Suomen Ennakointiakatemia\nTulevaisuustarinat ovat eri alojen ennakointityöryhmien kirjoittamia tarinoita siitä, millaista elämä voisi olla tulevaisuudessa vuoden 2030 paikkeilla. Tulevaisuustarinoiden pohjana on käytetty työryhmien rakentamia toimialojen tulevaisuustaulukoita ja -kuvia. Niitä on työstetty keskustelemalla toimialan vaihtoehtoisista tulevaisuuksista, on mietitty muun muassa millainen olisi alan utopia, mullistus, dystopia tai maltillisen kasvun tulevaisuuskuva. Ruokaketjun mullistava tulevaisuustarina maalaa synkän kuvan kymmenen vuoden päähän.\nErilaiset kriisit aiheuttavat vakavia mullistuksia varsinaissuomalaisessa ruokaketjussa ja ajavat koko ketjun ruokapulan kynnykselle. Ruokaketju pitää sisällään niin maatalouden ja kalastuksen, elintarvikkeiden ja juomien valmistuksen, niiden tukku- ja vähittäiskaupan kuin ravintolasektorinkin.\nIlmastonmuutos ja globaalit turvallisuuskriisit tekevät ruoan tuotannosta mahdotonta\nIlmastonmuutos aiheuttaa globaaleita ja voimakkaita äärisääilmiöitä, elintarvikepulaa ja hallitsemattomia väestövaelluksia. Globaalit turvallisuuskriisit lisääntyvät aiheuttaen vakavia häiriöitä toimitusketjuihin sekä tuotantopanoksien saatavuuteen. Kotimainen ruoantuotanto maatiloilla vähenee, samoin elintarvikkeiden jalostus johtuen nimenomaan sään ääri-ilmiöistä, viljelymaan huonosta kunnosta sekä tuotantopanoksien heikosta saatavuudesta ja hallitsemattomasta hintojen noususta.\nYhteiskunta säätelee kansalaisten ruoan saantia, liikkumista ja energian käyttöä\nRuoanjakelua joudutaan rajoittamaan ja ruoka on kortilla. Viranomaiset varmistavat ruoan saannin kansalaisille. Ruokapula aiheuttaa yhteiskunnallisia rajoituksia esimerkiksi kouluruokailuun. Ihmisten liikkumista ja energian käyttöä rajoitetaan yhteiskunnan toimesta. Yhteiskunnallinen segregaatio kasvaa mahdollistaen otollisen maaperän myös ääriliikkeiden toiminnan voimistumiselle ja ad hoc -järjestäytymiselle. Osa kuluttajista pystyy edelleen hankkimaan laadukkaita elintarvikkeita mustasta pörssistä, osa siirtyy omavaraistalouteen ja osa väestöstä näkee nälkää. Lemmikkienpitokielto astuu voimaan johtuen ravinnon niukkuudesta. Ruokaa kun ei riitä tuotettavaksi edes ihmisille.\nRiista- ja kalakannat romahtavat\nOmavaraistalouden suosio kasvaa johtaen riistan metsästyksen ja kalastuksen hallitsemattomaan kasvuun. Tämä johtaa tehokalastukseen ja riistakannan romahdukseen – joidenkin lajien osalta jopa sukupuuttoon. Maalla asuvat sukulaiset ovat tärkeässä roolissa perheiden ruoan saannin varmistamisessa. Kriittisenä kysymyksenä onkin, osaavatko ne, joilla on mahdollisuus viljelykelpoiseen maahan, sitä hyödyntää. Ja kuinka pitkälle nälkäinen on valmis menemään saadakseen vatsansa täyteen?\nRuokaketjun ennakointityöryhmän jäsenet: Johanna Mattila (TY Brahea-keskus, tulevaisuustarinan koostaja), Hilkka Halla (Yrityssalo Oy), Ilkka Harkkila (Ammattiopisto Livia), Terhi Löfstedt (MTK Varsinais-Suomi), Sakari Malmilehto (Varsinais-Suomen ELY-keskus), Jukka-Pekka Suomela (TY elintarvikekemia ja -kehitys), Reija Kiviluoto (Salon seudun koulutuskuntayhtymä), Tomi Aho (Raision seudun koulutuskuntayhtymä), Kristiina Lehto (Turun ammatti-instituutti), Eija Kulju (Turun AMK) ja Lasse Alisaari (Ammattiopisto ja lukio Novida)


Mestis - Mestis palaa maajoukkuetauolta\nMestis palaa maajoukkuetauolta\nMestis palaa maajoukkuetauolta keskiviikkona neljän ottelun voimin. Kiekko putoaa jäähän klo 18:30 Lempäälässä, Kokkolassa, Espoossa ja Turussa.\nTurussa nähdää odotettu debytantti, kun äskettäin loppukauden mittaisen sopimuksen tehnyt puolustajalegenda Petteri Nummelin (kuvassa) hyppää askiin kotiottelussa Peliittoja vastaan. TUTO taistelee SaPKon kanssa runkosarjan voitosta ja Peliitat puolestaan pyrkii pitämään kiinni pudotuspelipaikasta.\nEspoo United puolestaan isännöi KeuPaa. Pudotuspeliviivan alapuolella oleva espoolaiskotijoukkue oli tammikuussa kovassa vedossa ja maalivahti Rasmus Tirronen valittiinkin Kuukauden pelaajaksi. Tirronen palkitaan ennen ottelua. KeuPa on puolestaan tällä hetkellä kohtalaisen turvallisesti ylemmässä keskikastissa.\nLiput ennakkoon alkaen 5 euroa TICKETMASTERISTA.\nKaikki matsit suorina lähetyksinä FANSEATILTA.\nKe 15.2. klo 18:30 ottelut:\nLeKi - SaPKo\nHermes - Kiekko-Vantaa


Hellström: Pedagogiikkaa ja koulupolitiikkaa: 9 ohjetta OAJ:n uudelle valtuustolle\nOAJ:n uuden valtuuston ensimmäinen kesäseminaari on juuri alkanut. Riemua riittää perjantaihin saakka.\nValtuusto on OAJ:n korkein päättävä elin. Siinä on 150 jäsentä lastentarhureista yliopistoväkeen. Kevään vaaleissa yli puolet, 86 jäsentä vaihtui. Osa jäi pois vapaaehtoisesti, osan kannatus ei enää riittänyt. Kausi kestää 4 vuotta, ja se on pitkä aika.\nKYLLÄ, tottakai on haikeaa, ettei enää ole mukana. Siksi hienot kokemukset kahdesta valtuusto-kaudesta jäi. Eikä vain hyvän ruuan ja seuran vuoksi.\nNIINPÄ ajattelin leikkiä ajatuksella, että yhä olisin valittujen joukossa. Millaisia ohjeita antaisin itselleni?\nOHJE 1: Tutustu kaikkiin\nValtuutetuista on OAJ:n tietojen mukaan naisia 97 ja miehiä 53. Näyttää siltä, että naisten osuus olisi kasvanut. Valtuutettujen keski-ikä on 50 vuotta. Joo- niin se on tainnut olla. Uusia valtuutettuja valtuustoon valittiin 86 eli yli puolet. Se on tosi paljon. Se myös tarkoittaa, että merkittävä määrä osaamista on taas kadonnut. Heli Haaro. Niilo Hirvonen. Matti Sippola. Marko Jokinen. Eva-Stina Törnroos.Vesa-Matti Sarenius... Mutta toki se merkitsee myös, että tilaa tulee uusille.\nEnsimmäinen ohjeeni itselleni olisikin: Tutustu. Verkostoidu.\nKun kävin listaa läpi, löysin ison joukon itselleni tuttuja - muita kuin luokanopettajia, rexejä tai espoolaisia. Jollen jo tuntisi heitä, suosittelisin itselleni heihin tutustumita: Kirsi Contursi, Maarit Eronen-Raivio, Päivi Koppanen (ammatilliset), Hanna Iso-Kuortti (tarhuri, Espoo), Merja Laitinen (tarhuri, Espoo), Arja Laulajainen, Anne Liimola, Tarja Ojanen (tarhuri, Espoo), Tuomas Riikonen, Sirkka Saarikoski ( ammatilliset), Jaakko Sarmola, Pekka Sutinen...\nOHJE 2: Luokanopettajien pitää pitää yhtä\nKäydessäni valittujen listaa läpi, kylmii. Valtuustossa ei ole Suomen luokanopettajien puheenjohtajaa (Marko Jokinen). Luokanopettajien hallituksen jäsenistä valtuustossa on Mervi Berg ja Katja Järvinen. Tässä tilanteessa olisi tärkeää laajentaa LO- verkko Lo-hang-aroundien kesken. Heitä olisi mm. Marja Hänninen-Helin, Katariina Kattelus, Janne Louhi, Johanna Pietilä, Timo Kettunen ja Petri Kääriäinen.\nJonkun pitää kutsua porukka koolle?\nOHJE 3: Rexien pitää pitää yhtä\nKäydessäni valittujen listaa läpi, kylmi toisen kerran. Valtuustossa ei ole Suren puheenjohtajaa eikä ilmeisesti yhtään hallituksen jäsentä. Tässä tilanteessa olisi tärkeää rakentaa Rexi-verkko koulunjohtajien/ apulaisrexien ja rexien kesken. Heitä olisi mm. Jouko Arvo, Marja Hänninen-Helin, Olli Kaisto, Tiina Karjalainen, Timo Kettunen, Jukka Sarpila, Jaakko Syrjänen- ja FSL:n puolelta useita.\nOHJE 4. Espoolaisten pitää pitää yhtä PKS-porukan kassa.\nPääkaupunkiseudulta valittiin iso porukka vaikuttajia. Kaikkia en ollenkaan tunne. Mutta nämä nimet kannattaa opetella: Jaana Alaja, Jussi Ernamo, Kirsi Ihalainen,Karoliina Kettunen,Vesa Lahtinen, Pekka Lempiäinen, Johanna Lukkarila, Mikko Löyttyniemi (Espoo), Jukka Mölsä, Sami Nurminen, Tiina Pesonen, Gretel Ruuskanen (Espoo), Jukka Sarpila (Espoo), Ulf-Johan Sunabacka (Esbo), Jukka Talvitie, Juho Vehviläinen, Anu Vilkki (Espoo)\nOHJE 5. Lasten etu!\nOAJ:n valtuusto tarvitsee ihmisiä, jotka ovat pyrkineet sinne ajaakseen opettajien, koulun ja ennen muuta lasten etua. Lasten oikeutta opetukseen ja osallisuuteen tulee vimmasti puolustaa. Eikä vain retoriikassa.\nOHJE 6: Ole rohkea! Ja fiksu\nValtuusto tarvitsee ihmisiä, joilla on myös rohkeutta nostaa ongelmia esiin. Sen voi tehdä tyhmästi tai elegantisti. Retoriikasta löytyy ensiapua. Äänestyksiä ei voita vain valmiiksi samanmielisten äänillä. On osattava myydä hyödyt.\nTaivaallinen totuus on A.Stubbin kolmessa pointissa. Laadi puheesi niin, että saat ne (kaikki) syttymään, joita tarvitaan äänestyksen voittoon.\nOHJE 7: Pahoinvointiin on puututtava niin, että näkyy ja tuntuu!\nSuomalaisen koulun iso varjo on kasvava pahoinvointi. Kun rehtori voi hyvin, opettajat voivat hyvin, ja sitten myös oppilaat voivat voida hyvin. Pedagoginen hyvinvointi ei ole turhaa luksusta. Olen hyvin huolissani väkivaltaisten oppilaiden opettajien työturvallisuudesta ja jaksamisesta. Työ on järjestettävä niin, että yhdenkään opettajan ei tarvitse pelätä koulussa joutuvansa väkivallan kohteeksi.\nRehtorien ja opettajien työkuorman on kevennyttävä! Palkka oikeudenmukaiseksi! Koko työ palkkauksen ja työajan piiriin. Kannatan vuosityöaikaa, jossa voi vaihtaa opetusta muuhun työhön.\nOpetuspalveluiden järjestämislupaan on liitettävä kielto lomautuksista.\nOHJE 8: Dialogia toimiston ja valtuuston välille\nOAJ:n toimistossa on huikeita osaajia. Puheenjohtajan lisäksi vaikkapa Kari Kinnunen, Nina Lahtinen, Päivi Lyhykäinen, Heljä Misukka, Jaako Salo... Valtuuston jäsenellä on oikeus kysyä ja pyytää apua/tietoja.\nOHJE 9: Tee 4 vuoden vuosikalenteri\nKäy läpi edellisen valtuustokauden pöytäkirjat. Tee Roadmap. Osaat valmistautua ajoissa.\nVOIMIA neljälle seuraavalle vuodelle. Niistä ei tule helppoja. Viime vuodet ovat olleet monessa suhteessa kurjia opettajien edunvalvonnalle. Ammatillinen koulutus on lyöty polvilleen. Yliopistoissa on kaaos. Lomarahat on leikattu ja työaikaa lisätty. Rehtoreista on tehty kansliatonttuja. Sivistyksestä on leikattu huikeita miljardeja.\nTehkää töitä yhdessä, niin vanha edunvalvoja saa rauhassa pysyä usvassa.\nLähettänyt Martti Hellström klo 11:31 ip.\nNiilo Hirvonen kirjoitti...\nViisaita sanoja jälleen Martilta. Tärkeintä on tutustua kaikkiin opettajaryhmiin ja kuunnella myös heitä eikä vain omaa viiteryhmäänsä. Haikea on olo poisjäämisen jälkeen minullakin 25 valtuustovuoden jälkeen, mutta nuorissa on tulevaisuus.


All you need is White: Pääterassi - väliaikatietoja\nVäsy väsy väsy, mut pinnistelen ja tulin pikaisesti kertoon missä mennään!\nTilanne ei oo enää ollenkaan näin epätoivoinen:\nNimittäin eilen ja tänään mies ja iskä on tehny meidän pääterassia ja se on viimeistelyä vaille valmis!\nPari lautaa puuttuu ja helmat, sit se on siinä :)\nVain nää kaks kuvaa sain ladattua blogiin, kolmatta kuvaa latas ikuisuuden tuloksetta ja meni hermot!!! (Hmm... vain ne kuvat kelpuutti missä näkyy kisuli...)\nBlogini facebook-sivulle sain ladattua kolmannen kuvan, voi käydä kurkkaamassa siellä. Lisää kuvia tulossa loppuviikosta, nyt on niin kova sotku terassilla etten halua kuvata!\nMalttia malttia, kyl ne valmistuu :)\nOih, tällä viikolla saan laittaa Maskuunki kesäkalustetilauksen :P\nSoile June 6, 2011 at 9:41 PM\nVoi että tuota teidän kisulia; pieni kapea lautakin riittää toiselle paistatella, joten kai mekin maltetaan odottaa, että nähdään enemmälti lautoja paikoillaan;)\nYksi lauta kerennyt paikoilleen ja se riittää neidille -enempää ei tarvittaiskaan, mut kiva silti, jos tulis loputkin ;D Mainio katti :)\nS June 6, 2011 at 9:52 PM\nSoile: joo se on niin vaatimaton, reppana <3 :D\njuu kuvia tulee lisää heti ku ehdin huomenna tai ylihuomenna vähä siivoilemaan ja lakaisemaan siellä :)\nI: hän on niin vaatimaton <3. kisut tykkää terassista, vähän väliä pitää siinä tassutella :)\nSaila June 6, 2011 at 10:28 PM\nKatoin facebookista tuon "puuttuneen" kuvan ja hyvältähän se terde näyttää! Laitoitteko muuten jotainsuojakangasta tuonne hiekan alle ettei tuu rikkaruohot sitten läpi?\nViivi June 6, 2011 at 10:38 PM\nMiau. Hän ehti ekaks, se on hänen nimikkolauta, eikö!\nMuistin juuri kuinka joskus tein kissan tassusta sabluunan ja sitten tuputin maalia ja niin saatiin merkattua kissan reitti ruokakupille möksän keittiössä.\nAnsku June 7, 2011 at 8:17 AM\nMeidänkin pikkukisu nauttii olla aulan noin 5cm leveällä (kapealla)porraskaiteella. Se laittaa etukäpälät kahden puolen kaidetta, niin pysyy paremmin tasapaino.p.s.täällä odotellaan tarrapostia :)\nRaksakisu toiminnassa mukana. :-D\nIhanan varinen lauta! Terassista tulee tosi hieno!\nJa edelleenkin sanon, etta asutte aivan ihanalla paikalla, luonnon helmassa. :-)\nEi muuta kuin kisuja joka kuvaan : ) ei niihin voi kukaan kyllästyä, päinvastoin. Ihana koti, ihanat kissat!! Odotellaan jännityksellä millainen terassista oikein tulee.\nTämä on toistoa, mutta tuo pallero tuolla kököttämässä on niiiin pussattava! Kissat kyllä änkeää mitä kummallisimpiin paikkoihin. Meillä ei tarvi olla kuin vaikka joku A4 lattialla tai hikinen t-paita, niin eiköhän siihen mennä maate. -Pilvi\nMarika June 7, 2011 at 2:43 PM\nHieno juttu että terassi edistyy, kohtahan se on valmis :)\nMulla muuten ei meinaa sun blogin kommentointi onnistua Explorerin kautta, mutta Mozillasta näköjään onnistuu, hyvä niin. Vaikka kuinka yritän kirjautua Exploreriin omilla tunnuksilla, niin mua ei tunnisteta, kummallista.\nS June 7, 2011 at 8:26 PM\nSaila: juuh :) kiva kuulla!\nViivi: juu niin on, nimikkolauta :D. ihana tuo sabluunaidea!\nAnsku: hih, suloinen kisu :). tarra lähti matkaan jo perjantaina, pitäis kyllä olla jo perillä :O. ilmoittele kun saapuu!!\nRags: kiitos paljon :) tontti on kyllä kiva, kaikenlaista löytyy :)\nKata: hih, ihana kuulla, kiitos Kata :). muaki jännittää terassin valmistuminen!\nPilvi: eikö ookki <3 ihana murmeliini <3. joo sama täällä, kaikki mytyt kelpaa :D\nMarika: juu pikkuhiljaa eteenpäin... no voi höh, muillakin on ollu tota selainongelmaa. mut pääasia et jollain selaimella ainaki onnistuu! mulla on google chrome, ei mitään ongelmia (toivottavasti ei tuukkaan).\nNiina June 8, 2011 at 8:19 AM\nHyvältä näyttää! Kisukin näyttää tykkäävän uudesta terassista, kun niin tottuneen näköisenä siinä pötköttää :) Teille on tulossa superhieno terassi :)\nS June 8, 2011 at 8:25 AM\nNiina: kiva kuulla! voi toivottavasti, jännityksellä odotamme :)


EMH-400 grafit työohje 01/09/ PDF\nDownload "EMH-400 grafit työohje 01/09/2015"\n1 EMH-400 grafit työohje 01/09/2015\n2 Sisällysluettelo Toimitukseen valmistautuminen..sivu.3 Harkkojärjestelmä ja mitoitus...sivu.4 Harkkojen ladonta ja raudoitus sivu.6 Harkkojen tiivistys..sivu.8 Harkkojen valaminen.sivu.9 Aukkopielet ja aukkoylitykset sivu.10 Sähkörasioiden asennus...sivu.11 Välipohjat.sivu.12 Syvennyksien toteutusvaihtoehtoja.sivu.13\n3 Toimitukseen valmistautuminen Harkko-ja laastitoimitukset toimitetaan yhdistelmäajoneuvolla (nuppi+perävaunu) täysin kuormin. Yhdistelmäautoon mahtuu lavaa/37 tn. Harkkolavat puretaan autossa olevalla nosturilla auton viereen. Auton nosturin ulottuvuus on noin 5 m. Huomioithan, että: Purkuaikaa on 1 tunti, jonka jälkeen odotustunneista veloitetaan toteutuneiden kustannusten mukaisesti. Erilaiset nostot tasoille tai purku useampaan paikkaan ei kuulu rahtihintaan. Mikäli työmaalle ei pääse yhdistelmäajoneuvolla, veloitetaan kuljetuksesta erillinen telausmaksu. Varmista ennen harkkotoimitusta työmaan ajoteiden kunto sekä kantavuus. Huolehdi myös, että tarvikkeille on varattu riittävä tila ja, että varastointipaikka on tasainen sekä painumaton. Työmaalla on suositeltavaa olla vastaanottaja tavaran saapuessa. Jos tämä ei ole mahdollista, tulee purkupaikan olla selvästi merkitty. Tarkista toimituksen sisällön vastaavuus rahtikirjan kanssa (mm. laatu ja määrä). Tarvittavat huomautukset pystytään tekemään jo tässä vaiheessa rahtikirjaan. Huomiothan, että laastisäkit tulee varastoida työmaalla irti maasta, esimerkiksi kuljetuslavojen päälle. Lisäksi säkit tulee suojata sadevedeltä käyttämällä vesitiiviitä pressuja. Ostajan on tarkistettava hänelle toimitetut tuotteet välittömästi ja ilmoitettava virheistä ja puutteista 8 päivän kuluessa tuotteen vastaanottamisesta. 3\n4 Harkkojärjestelmä ja mitoitus EMH-400 harkkojärjestelmään kuuluvat EMH-400 suorat harkot, EMH-400 K kulmaharkot, sekä asennusta helpottavat osakivet 1/3 ja 2/3. EMH-400 grafit(400x598x200) Paino 27 kg Betonia 13,5 l/harkko u-arvo 0,17 Menekki 8,33 kpl/m 2 EMH-400 K grafit(400x598x200 kulma) Paino 27 kg Betonia 13,5 l/harkko u-arvo 0,17 EMH-400 grafit osakivipari (400x198x200 ja 400x398x200) Asennustarvikkeet Aukonylitysraudat (T-profiilit, hakateräkset) Tiivistysuretaanit Asennuskiilat Huom! Eristeen väri voi vaihdella eri tuotantoerissä vaaleanharmaasta tummanharmaaseen. Eristeen värin vaihtelu ei vaikuta lämmöneristävyyteen. 4\n5 EMH-400 eristeharkot ladotaan 1/3 kiven limityksellä. Tällöin ladonnan korkeus ja vaakaetenemä ovat 200 mm:n kerrannaisia. Mikäli rakennesuunnitelmissa on anturaan esitetty asennettavaksi tartuntateräksiä, kannattaa ne asentaa anturaan valuonteloiden mittojen mukaan. EMH-400 grafitharkkoa voidaan käyttää yhdistelmärakenteena myös EKO+ järjestelmässä. 5\n6 Harkkojen ladonta ja raudoitus Harkkojen ladonta aloitetaan aina nurkasta. Ladonnan suoruuden ja sijainnin varmistamiseksi käytetään kulmissa päätytolppia, joihin kiinnitetään linjalangat osoittamaan seinän ulkolinja. Vaakasuuntaisen suoruus on syytä tarkistaa säännöllisesti vatupassilla. Ensimmäisen harkkokerroksen asennuksessa anturan päälle käytetään anturakiiloja. 6\n7 Seuraavat kerrokset ladotaan aloittaen nurkasta 200 mm:n limityksellä. EMH-400 rakenne ladotaan ilman laastia, käyttämällä ladonnassa apuna pieniä muovisia asennuskiiloja. Harkot ladotaan samansuuntaisesti, jolloin jälkivaluontelot tulevat päällekkäin. Kulmissa käytetään EMH-400 K kulmaharkkoa. Kulmakivien kätisyys vaihtuu kerroksittain kääntämällä kivi ylösalaisin. Raudoitus asennetaan ladonnan yhteydessä. Tarvittavan raudoituksen määrittää kohteen rakennesuunnittelija. Minimikutistumisraudoituksena käytetään harkon molemmissa kuorissa 8 mm:n harjaterästä joka toisessa saumassa. Pystyraudoitus asennetaan rakennesuunnittelijan suunnitelmien mukaisesti. 7\n8 Harkkojen tiivistys Harkkojen vaaka-ja pystysaumoissa käytetään eristeen kohdalla vahän paisuvaa pistooliuretaanivaahtoa. Ennen seuraavan harkon ladontaa, uretaanivaahto annostellaan kahtena palkona eristeen ulkolaitoihin. Koko harkkokerroksen ladonnan jälkeen, eristeiden välinen pystykolo tiivistetään myös uretaanivaahdolla. 8\n9 Harkkojen valaminen Harkkojen valu tehdään kerroksittain. Suositeltava kertavalukorkeus on 1,1 m (6 harkkokerrosta). Työsauma jätetään aina ylimmän harkon puoliväliin. Ennen valua, tulee harkkorakenne kastella hyvin. Kastelu parantaa betonin ja harkon tartuntaa. Ennen valamista aukkojen pystysivut tulee muotittaa esimerkiksi puuta tai vanerilevyjä apuna käyttäen. Valu tehdään pumppuvaluna. Valussa suositellaan käytettäväksi 2 tuuman letkua tai letkun päähän asennettavaa supistajaa. Valumassana käytetään C30/37 XF1 XC4 (K30 XF1 XC4), notkeus S5+nesteytin, max kiviaines 8-10 mm. 9\n10 Aukkopielet ja aukkoylitykset Aukkopielissä käytetään pystyteräksiä. Mikäli suunnitelmissa ei ole muuta mainittu, käytetään 10 mm harjaterästä, joka asennetaan ensimmäiseen täyteen valureikään. Ennen aukkopalkkien asennusta tehdään rakenteen betonivalut aukkojen tukien osalta aukon yläpintaan saakka. Tällä varmistetaan pielien osalta, että betoni täyttyy valuonteloihin kauttaaltaan. Betonivalun päälle asennetaan sinkityt t-teräsprofiilit (80x40). Minimitukipintana tuella käytetään 200 mm aukon molemmin puolin. T-profiilin rei ityksiin asennetaan tuella 2 kpl 10 mm harjaterästappeja. T-profiilit toimitetaan työmaalle 6 m salkoina ja ne pätkitään määrämittaan työmaalla. Aukkoylityspalkkeihin asennetaan hakateräkset suunnitelmien mukaan. Asennus tehdään ladonnan jälkeen t-teräksen pystylaipassa oleviin reikiin. Ennen valua, aukko tulee tukea pystytolpilla taipumien estämiseksi. Kuormituspinnan leventämiseksi käytetään tukien alla aluspuita. Tukien määrä 1 kpl jokaista alkavaa aukkometriä kohden. 10\n11 Sähkörasioiden asennus Sähköasennukset tehdään sähkösuunnitelmien mukaan. Asennuksen saa tehdä vain alan pätevyyden omaava henkilö. Sähköputket tulisi sijoittaa valuseinissä aina pystysuuntaisesti. Vaakasuuntaiset putkitukset vaikeuttavat seinän betonointia. Rasioiden sijoitus sähkömääräysten mukaan. Optimaalinen paikka rasioiden sijoittelussa olisi joko kiven ala-tai yläreuna ja pituussuunnassa kiven ontelon kohdalle. Rasioiden paikat merkitään kiviseinään ja leikataan timanttilaikkaa käyttäen suorakaiteen muotinen reikä. Sähkörasiat kiinnitetään seinän pintaan vanerisella peitelevyllä. Rasia naulataan käyttäen sinkittyjä nauloja rasian takaa peitelevyyn. Rasiallinen peitelevy kiinnitetään seinän pintaan joko betoniruuvein tai nauloilla. Rasian kiinnityksen jälkeen pujotetaan sähköputki seinän yläpäästä ja painetaan kiinni rasiaan. Rasiassa suositellaan käytettäväksi 12 mm korotusrengasta kiinnityksen helpottamiseksi. Sähköputkien asennus tulee suorittaa kun seinä on ladottu valukorkeuteen ja aina ennen seinän betonointia. 11\n12 Välipohjat Välipohjan kohdalla käytetään EMH-400 harkkoa pitkittäissuunnassa halkaistuna. Halkaisu tapahtuu työmaalla. Vierelle asennetaan lisäeristesoiro rakennekuvien mukaan. Onteloiden asennuksen jälkeen jälkivalutila raudoitetaan ja valetaan rakennesuunnitelmien mukaan. 12\n13 Syvennyksien toteutusvaihtoehtoja EMH-400 harkkorakenteeseen voidaan tehdä myös erilaisia syvennyksiä esimerkiksi puuverhousta varten. A vaihtoehto: EMH-400 harkon syvennetyllä osalla EKO+ harkko, josta ulkokuori poistettu Kantava sisä ja ulkokuori Huom. mahdolliset aukkoylitysraudoitteet Pohja-/suojarappaus ennen pinnoitusta/verhoilua Syvennyksen yläpuolta tuetaan tarvittaessa teräspilarein Kulman yli mentävissä syvennyksissä kulma tuetaan teräspilarilla Syvennyksen jatkuessa vesikatto-osiin, toteutetaan maski rappauslevyrakenteisena puurungolla B vaihtoehto: EMH-400 harkon syvennetyllä osalla EKO-350 palkkiharkko Kantava sisä ja ulkokuori Huom. mahdolliset aukkoylitysraudoitteet Pohja-/suojarappaus ennen pinnoitusta/verhoilua Syvennyksen jatkuessa vesikatto-osiin, toteutetaan maski BH-100 harkolla 13\nEMH-400 JA EKO+400 TYÖOHJEET\n1 EMH-400 JA EKO+400 TYÖOHJEET 29.11.2012 1 2 SISÄLTÖ 1 HARKKOJEN OMINAISUUDET 2 2 HARKKOJEN VARASTOINTI JA VASTAANOTTO 3 4 3 HARKKOJEN LADONTA 5 15 4 IKKUNOIDEN ASENNUS 16 5 KATTORISTIKOIDEN ASENNUS 17


Vuokramökki Kuusamo, Kuontila - Gofinland.fi\nVuokramökit / Pohjois-Pohjanmaa mökit / Kuusamo mökit / Ruka mökit / Vuokrataan mökki Kuontila\nKuusamosta 26 km pohjoiseen, Ruka 7 km, Kuontijärvi 1 km. Vuonna 1990 rakennettu hirsimökki, makuuhuone 1: parisänky (140 cm leveä), makuuhuone 2: levitettävä laveri, olohuone: vuodesohva kahdelle, parvi (12 m²): 4 patjaa (parvella ei seisomakorkeutta), tupakeittiö, sähkösauna. Käynti saunaan terassilta.\nKuontijärven läheisyydessä sijaitseva hirsimökki.\nLisätietoja: Saunaan kulku kuistin kautta.\nLoma-asunnon nimi: Kuontila


bliqblaqbloq - Don't hope! Cope!\nTomi Ungererin haastattelu viikon 48/2011 Die Zeitissa\nNiin siinä sitten kävi, että sairastelin itsenäisyyspäivän tienoon. Olin kuumeessa.\nJoka johtui joko joistain mikrobeista tai sitten siitä, että olin lukenut Die Zeitin liitteen takasivulta Tomi Ungererin haastattelun.\nTomi Ungerer oli 60/70-lukujen kuuluisimpia kuvittajia - teki lastenkirjoja ja pornografiaa - muodissa olleella rautalankaääriviivalla ja pullamuodoilla eli edusti justiinsa sitä edellisen sukupolven tyyliä, jota minä tietenkin pidin ällöttävänä. Nyt Ungerer oli sitten vanha mies ja elämänviisasteli Die Zeitissa.\nUngerer oli kasvanut Elsassissa, missä oli kokenut mm. natsien miehityksen. Ungerer on itse kirjoittanut monet kuvittamistaan lastenkirjoista, eivätkä lapset niissä ikinä pelkää. Lapsuutensa aikana Ungerer kertoi todenneensa, että pommi voi pudota milloin tahansa ja milloin tahansa ihminen voidaan tulla pidättämään. Joten ihmisen pitää pelastaa itsensä uudelleen joka päivä.\n50-luvulla Ungerer hankkiutui Yhdysvaltoihin, missä teki varsinaisen uransa. Hänen tunnuslauseensa on kuulema ollut 'Don't hope. Cope!' Eli ei pidä toivoa, että asiat järjestyvät tai että muut hoitavat ne. Pitää itse tarttua toimeen ja luottaa vaistoonsa.\nMitä vaistoihin tulee, haastattelija epäili, kannattaako niihin luottaa, sillä niitä ohjaavat demonit. Mutta Ungerer piti demoneita hyvin tuotteliaina, ja kuulema kaikki, mitä hän on saanut aikaiseksi, johtuu hänen demoneistaan. Osa demoneista on kylläkin vahingollisia, mutta entä sitten? Maailma olisi Ungererin mukaan hirveän ikävystyttävä paikka ilman sairauksia, onnettomuuksia ja kaduttavia tekoja.\nUngerer oli saanut puritaanisen kasvatuksen, ja haastattelija kysyikin, vieläkö Ungerer uskoo Jumalaan. Kuulema ei, mutta hän rukoilee silti.\nJoku minun demonini sai minut sairastumaan, koska olin huomannut olevani samaa mieltä jonkun nuoruuteni kapinoinnin kohteen kanssa, joskin eri asioista kuin mitä vastaan kapinoin. Pitää heretä toivomasta ja ruveta selviytymään. Ja pelastaa itsensä uudelleen joka päivä. Pääni on jo lähtenyt Pohjanmaalta, mutta se ei ole vielä päätynyt mihinkään muualle, ja nyt olisi totisesti jo aika päätyä. Projektini Pohjanmaalla ovat loppumetreillänsä. Minulla on työsopimusta vielä jäljellä, mutta voisin jo hyvin lähteä etuajassa. (8.12.2011)\n©Saija Sillanpää 2022 1877222


Miksi tarvitsemme mielenterveysrokotetta\nRenée El-Gabalawy ja Jordana Sommer, Univ. Manitobasta\nAikaisemmat todisteet viittaavat siihen, että COVID-19-pandemian huonoilla mielenterveystuloksilla on suurin riski nuoremmilla ihmisillä. (Canva)\nNuorilla ihmisillä on pienempi riski vakavista terveydentiloista, jos heille kehittyy COVID-19, eivätkä ne siten ole ensisijainen ryhmä rokotteiden käyttöönotossa. Hiljainen mielenterveyspandemian aalto on kuitenkin täydessä voimassa, ja tällä kertaa se kohdistuu nuorempiin ikäryhmiin.\nOn hyvin tunnettua, että vanhemmat ikäryhmät (yli 60-vuotiaat) ovat lisääntynyt vakavien sairauksien ja kuoleman riski, jos heille kehittyy COVID-19. Sellaisena useita alueita on rokotteiden käyttöönotto iän mukaan, etusijalla vanhemmille aikuisille.\nPandemian mielenterveysvaikutukset iän mukaan\nPandemia vaikutus mielenterveyteen koko yhteiskunnassamme todennäköisesti elää COVID-19: n. Kliinisinä psykologeina ja traumatutkijoina tiimimme on kiinnostunut ymmärtämään mielenterveysriski- ja sietokykytekijät COVID-19: n aikana. Mitä tulee korkean riskin ryhmiin mielenterveyden näkökulmasta, varhaiset todisteet viittaavat siihen, että ikäsuunta on päinvastainen, kun nuoremmilla ihmisillä on suurin riski huonojen mielenterveystulosten saamiseksi.\nMeidän Tuoreen tutkimuksen julkaistu Canadian Journal of Psychiatry tarkasteli varhaisia ahdistuneisuusoireita pandemian aikana. Lähes 50,000 kanadalaiselle useissa ikäryhmissä osoitimme tämän suuntauksen.\nKliinisesti merkittävää ahdistusta esiintyi 36 prosentilla nuoremmista kanadalaisista (15–34-vuotiaat), jota seurasi 27.1 prosenttia 35–54-vuotiaista ja lopulta 14.5 prosenttia 55-vuotiaista. Nuoremmilla ihmisillä oli myös enemmän COVID-19-huolia vanhempiin ryhmiin verrattuna.\nNämä mielenterveysoireiden ikään liittyvien erojen varhaiset suuntaukset on osoitettu myös molemmissa muissa tutkimuksissa COVID-19-spesifiset tutkimukset ja ennen COVID-19 -tutkimusta. Todellakin, aiemmat tutkimuksemme on osoittanut, että iäkkäillä aikuisilla on vähemmän yleisiä mielenterveyshäiriöitä, kuten ahdistusta ja masennusta.\nYksi teoria on, että vanhemmilla aikuisilla on edistyneet kognitiiviset ja käyttäytymisvahvuudet jotka antavat heille paremman tunteiden säätelyn. Nämä vahvuudet kehittyvät ajan myötä ikään liittyvien perspektiivimuutosten seurauksena.\nTästä näkökulmasta iäkkäillä aikuisilla voi olla opittu "vasta-aine" COVID-19-mielenterveysvaikutuksia vastaan. Siitä huolimatta vanhempien ryhmien näennäisistä vahvuuksista huolimatta mielenterveysoireet ovat kohonneet kaikissa ikäryhmissä ennen COVID-aikaa.\nPandeminen mielenterveyden "rokotus"\nKuten rokotteen kehittämisessä pandemian fyysisten terveysvaikutusten vähentämiseksi, meidän on myös harkittava, miten mielenterveysvaikutuksiin puututaan. Jos meillä olisi mielenterveysrokote, miltä se voisi näyttää? Kollektiivisiin tai joukkotraumoihin (suuriin ihmisryhmiin kohdistuvat traumat) liittyvän tutkimuksen perusteella voimme parhaiten pyrkiä toissijaiseen ennaltaehkäisyyn.\nToissijainen ehkäisy tarkoittaa taudin vaikutusten vähentämistä, kun tauti on jo läsnä varhaisessa muodossa. Pohjimmiltaan se tarkoittaa sen estämistä pahenemasta. Mielenterveyden yhteydessä tämä tarkoittaisi mielenterveyden oireiden kohdentamista varhaisessa vaiheessa tärkeimpien pitkäaikaisten vaikutusten vähentämiseksi.\nVarhainen interventiotutkimus ehdottaa, että kognitiiviset käyttäytymisterapiat (CBT) voivat olla erityisen tehokkaita vähentämään pahentuneiden mielenterveysongelmien riskiä. Voi olla tarkoituksenmukaista toteuttaa "CBT-rokote" niille, joilla on varhaisia kohonneita oireita. Jos näin on, nuoremmat ihmiset ovat korkean riskin ryhmä, joka on ensisijainen ennaltaehkäisy.\nNuorilla ihmisillä on suurempi ahdistuneisuus ja muut mielenterveysongelmat. On myös varhainen näyttö ehdottaa, että kun mielenterveysoireita esiintyy, nuoremmilla ihmisillä voi olla huonompi tulos kuin vanhemmilla ryhmillä (samanlainen kuin nykyiset huonommat fyysiset tulokset, joita näemme, kun vanhemmat aikuiset kehittävät COVID-19: tä), mutta tämä tutkimus on sekavaa.\nTiedämme, että mielenterveysongelmilla, erityisesti pitkäaikaisilla, voi olla merkittävä vaikutus elämänlaatuun, päivittäiseen toimintaan ja fyysiseen terveyteen, mukaan lukien sairauksien puhkeaminen ja kuolema, kaikenikäisille. Pitkät ongelmat voivat johtaa työpaikkojen menetykseen ja ovat kalliita terveydenhuoltojärjestelmällemme.\nMielenterveyden on oltava etusijalla kaikenikäisille, mutta se voi olla erityisen tärkeää nuoremmille ihmisille. Meidän on tehtävä samanlaisia ponnisteluja laajalti saatavilla olevan mielenterveysrokotteen soveltamiseksi kuin COVID-19 -rokotteen yhteydessä, jos haluamme todella saada tämän pandemian kaikki osat hallintaan.\nValitettavasti monille tieteellisesti tuettuja hoitoja saavat pätevä mielenterveyden ammattilainen on ylellisyyttä. Palveluihin on vaikea päästä, varsinkin tänä aikana, jolloin tarve on suurempi. Pitkällä aikavälillä meidän on jatkettava investointeja mielenterveyden ammattilaisiin vastaamaan väestön palvelutarpeita.\nAloitusannos on digitaalinen\nPätevien mielenterveysalan ammattilaisten rajoitetun määrän vuoksi hyvä aloituspaikka voi olla laajalti saatavilla olevien ja tieteellisesti tuettujen online-CBT-ohjelmien tarjoaminen. Tämä eliminoisi vaikeita päätöksiä hoidon saatavuuden asettamisesta etusijalle.\nVaikka ihmiset tunnustavat mielenterveyden tuen nykyisen tarpeen, käytettävissä olevista resursseista on ollut epäselvyyttä. Myös julkisesti rahoitettujen mielenterveysohjelmien käyttöaste on ollut matala tai kohtalainen. Jonkin sisällä kansallisesti edustava kanadalainen tutkimus Toukokuun lopulla toteutetusta kanadalaisista vain kaksi prosenttia ilmoitti käyttäneensä virtuaalisia mielenterveysresursseja.\nJulkisesti rahoitetut ohjelmat, kuten Hyvinvointi yhdessä että AbilitiCBT Käytön kesto ja käyttötiheys rajoittavat myös niitä, ja siitä, kuinka nämä pandemiakohtaiset ohjelmat voivat vähentää mielenterveysoireita ja kuka voi hyötyä eniten, on vähän tieteellistä tietoa. Internet- tai sovelluspohjaiset CBT-ohjelmat vaihtelevat suuresti sisällön, sitoutumisen tason ja tehokkuuden suhteen. Jonkin sisällä äskettäinen julkaisu mielenterveyden digitaalisista edistysaskeleista, kirjoittajat toteavat tarkasti:\n"kiitämme hallitusten ja teollisuuden investointeja virtuaalisiin mielenterveyspalveluihin, mutta varoitamme, että tarvitaan huomaavainen lähestymistapa näiden resurssien ohjaamiseksi hyödyntämään kaikki potentiaalinsa."\nTehokkaiden online-itseohjattujen ohjelmien tarjoaminen voisi mahdollisesti pitää lievemmät mielenterveystapaukset jonossa mielenterveyden ammattilaisen henkilökohtaisesta hoidosta. Tämä loisi suuremmat mahdollisuudet monimutkaisemmille ja vaikeimmille tapauksille saada intensiivistä yksilöllistä hoitoa. Useat nykyiset verkko-ohjelmat, jotka kohdistuvat tiettyihin mielenterveysoireisiin, tukevat suurta määrää kliinisiä tutkimuksia kuten Tämä tapa ylös.\nNe ovat kuitenkin ajoittain kalliita, ja kuluttajien on haastavaa tietää, mitkä ohjelmat ovat tieteellisesti tuettuja ja tehokkaita, varsinkin kun online-ohjelmat ja sovellukset ovat lisääntyneet huomattavasti viime vuosikymmenen aikana. Vastuu ei saisi kuulua kuluttajille tämän selvittämiseksi. Ajattele sitä tällä tavalla - emme koskaan pyydä ihmisiä selvittämään mikä COVID-19-rokote tai -hoito on paras. Terveydenhuollon ammattilaiset antavat selkeitä suosituksia olemassa olevien hyvin suunniteltujen kliinisten tutkimusten perusteella.\nCOVID-19-pandemia on armoton ja kohdistunut kaikkiin elämänaloihin. Se vaikutti suhteettomasti vanhempiin sukupolviin alkuperäisissä fyysisissä vaikutuksissaan. Se vaikuttaa todennäköisesti suhteettomasti nuorempiin sukupolviin pitkäaikaisissa mielenterveysvaikutuksissa. Meidän on aloitettava puhuminen mielenterveysrokotteesta.\nRenée El-Gabalawy, apulaisprofessori ja kliininen psykologi, Manitoban yliopisto ja Jordana Sommer, kliinisen psykologian ja tutkimuksen tohtorikoulutettava, Manitoban yliopisto\nStressitekijät ja miten käsitellä niitä\nTässä kuussa keskustelen kolmesta aiheesta, joiden juurilla on ilmaisematon pelkomme: stressi, verot ja uni tai niiden puute!\nMiksi pelon käyttäminen Covid-19-rokotusten ja maskien käyttämisen edistämiseen voi palata\nby Amy Lauren Fairchild ja Ronald Bayer\nMuistat todennäköisesti vielä julkisten palvelujen mainokset, jotka pelottivat sinua: tupakoitsija kurkun syöpään. Humalassa kuljettajan uhrit. Mies, joka laiminlyönyt kolesterolin, makaa morgissa hautausmaalla.\nMuinainen kreikkalainen lähestymistapa riskeihin ja opetukset, joita se voi tarjota nykymaailmalle\nby Joshua P.Nudell\nSuurin osa meistä ottaa päivittäin suuria ja pieniä riskejä elämässämme. Mutta COVID-19 on tehnyt meistä enemmän tietoisia siitä, miten ajattelemme riskien ottamista.\nMiksi niin monella meistä on puhelinsoitto ahdistusta - ja miten päästä siitä yli\nJoillekin ihmisille soittaminen tai vastaanottaminen on stressaavaa kokemusta. Puhelimen ahdistuneisuus - tai telepobia - on puhelinkeskustelujen pelko ja välttäminen, ja se on yleistä sosiaalisen ahdistuneisuuden keskuudessa ...\nNeuloista ei ole mitään pelättävää: 5 vaihetta rokotusten helpottamiseksi\nCOVID-rokotteen käyttöönotto on asettanut rokotuskysymyksen tiukasti valokeilaan. Onnistunut käyttöönotto riippuu monista tekijöistä, joista yksi on rokotteen hyväksyminen. Yksi potentiaali…


Radio Dei Rovaniemellä taajuudella 93,4 MHz - Radio Dei\nRadio Dei Rovaniemellä taajuudella 93,4 MHz\nRadio Dei aloittaa lähetykset 1.10. alkaen Rovaniemellä taajuudella 93,4 MHz. Koelähetyksiä kuullaan jo nyt. Lähetysten alkamiseen on vaikuttanut ennen kaikkea Rovaniemen ev.lut. seurakunta, joka on perustanut oman aluetoimituksen Radio Dein taajuutta varten. Alueellista ohjelmaa Rovaniemeltä lähetetään alkuun keskiviikkoiltaisin klo 18.15-19.45 sekä sunnuntaisin klo 9-12, johon sisältyy jumalanpalvelus suorana lähetyksenä Rovaniemen kirkosta.\nRadio Dei lähettää päivisin uutisia ja ajankohtaista ja keskustelevaa ohjelmaa sekä ainoana asemana Suomessa mm. kristillistä nykymusiikkia. Aamut ja illat Radio Dein aalloilla äänessä ovat pintaa syvemmälle uivat hengelliset ohjelmat ja öiden ilona soi kansainvälinen kristillinen musiikki.\nRovaniemen taajuuden myötä Radio Dein kuuluvuusalueella Suomessa asuu jo noin 3,2 miljoonaa ihmistä. Näin Radio Dei on yksi Suomen suurimmista osavaltakunnallisista radioista. Kansallisen radiotutkimuksen mukaan Radio Dei kirii jo ohi mm. Classic FM:n ja Groove FM:n 192.000 viikkokuuntelijallaan.\nRadio Dein taajuudet: Helsinki 89 MHz, Hämeenlinna 105,9 MHz, Keski-Suomi 94,1 MHz, Kokkola 104,3 MHz, Kuopio 106,1 MHz, Lahti 106,4 MHz, Pohjanmaa 89,4 MHz, Oulu 106,9 MHz, Turku 107,3 MHz ja Tampere 97,2 MHz, Satakunta 95,7 MHz ja Rovaniemi 93,4 MHz. Radio Deitä voi kuunnella myös internetissä osoitteessa https://www.radiodei.fi .


Esitys kunnan ensisijaiselle vastuulle kuuluvan jätteen taksaksi 1.1.2021 alkaen | Tampere esityslistat ja pöytäkirjat\nEsitys kunnan ensisijaiselle vastuulle kuuluvan jätteen taksaksi 1.1.2021 alkaen\nJätetaksa koskee kunnan jätehuollon järjestämisvastuulle kuuluvia jätteitä, kuten asumisen ja julkisen hallinto- ja palvelutoiminnan jätteitä. Taksa ei koske saostus- ja umpisäiliölietteitä eikä kunnan toissijaiselle vastuulle kuuluvia jätteitä, joille on omat taksansa. Taksa ei myöskään koske Tampereen Vuoreksen putkikeräysjärjestelmää, jonka jätetaksa on edelleen valmisteltavana jätehuoltolautakunnassa. Tampereen Vuoreksen putkikeräysjärjestelmän osalta noudatetaan edelleen jätehuoltolautakunnan 12.12.2018 § 48 hyväksymää kunnan ensisijaiselle vastuulle kuuluvan jätteen jätetaksaa siihen saakka, kunnes putkikeräysjärjestelmän uusi jätetaksa on hyväksytty jätehuoltolautakunnassa.\nJätetaksan valmistelua varten kunnallinen jäteyhtiö, Pirkanmaan Jätehuolto Oy, on tehnyt laskelmat eri jätehuoltopalvelujen kustannuksista ja niiden perusteista. Pirkanmaan Jätehuolto Oy on toimittanut jätehuoltolautakunnalle 25.9.2020 päivätyllä kirjeellään 1.1.2021 voimaan tulevan jätetaksan valmisteluaineiston. Valmisteluaineistoa on päivitetty 28.9.2020 ja 8.10.2020. Käsittelyssä on nyt esitys jätemaksutaksaksi 1.1.2021 alkaen (Liite 1). Jätetaksaa esitetään astuvaksi voimaan, vaikka sen hyväksymistä koskevaan päätökseen haettaisiin muutosta.\nJätelain 79 §:n mukaan kuntalaisille ja muille asianosaisille on varattava vaikutusmahdollisuus asiaan hallintolain 41 §:n mukaisesti ennen jätetaksan hyväksymistä. Vaikutusmahdollisuuksien varaamisen ja mahdollisten muutosten jälkeen jätetaksa 1.1.2021 alkaen tuodaan hyväksyttäväksi jätehuoltolautakunnalle.\nJätetaksaesityksen mukaisesti jätetaksan rakenne on sama kuin vuonna 2020. Jätemaksu koostuu perusmaksuosuudesta sekä järjestetyn jätehuollon maksusta. Järjestetyn jätehuollon maksu on maksu jäteastioiden tyhjennyksistä tai aluejätepisteen käytöstä. Samoin kuin aikaisempina vuosina, perusmaksu sisältyy edelleen aluejätepisteiden käyttäjien vuosimaksuun sekä kiinteistöittäisessä jätehuoltopalvelussa sekajätteen keräysvälineen yksikköhintaan.\nJätemaksun perusmaksuosuutta esitetään korotettavaksi 5 %. Korotusesitys johtuu erityisesti kotitalouksien vaarallisten jätteiden jatkokäsittelyprosessin kustannusten noususta (+10 %) sekä aluejätepisteiden ylläpitokustannusten noususta (+2 %). Lisäksi perusmaksulla katettavat jätehuoltoviranomaisen toiminnan kustannukset nousevat (+5,3 %) vuodelle 2021. Euromääräisesti mitattuna suurin korotustarve kohdistuu kotitalouksien vaarallisten jätteiden jatkokäsittelyprosessin kustannusten nousuun.\nPerusmaksuosuudeksi vuodelle 2021 esitetään vakinaiselle asuinkiinteistölle/huoneistolle 18,38 € (alv 0%)/vuosi ja vapaa-ajan asunnolle 9,72 € (alv 0 %) /vuosi. Samoin kuin vuonna 2020, jätemaksun perusmaksuosuudella esitetään katettavaksi tiedotusta ja neuvontaa, kotitalouden vaarallisten jätteiden jätehuoltoa, jäteasemien ja aluejätepisteiden hoitoa sekä jätehuoltoviranomaisen kustannuksia. Lisäksi biojätehuoltoa esitetään edelleen tuettavaksi jätetaksan sisäisesti siten, että osa biojätehuollon kustannuksista sisällytetään sekajätteen jätetaksan perusmaksuosuuteen.\nLiitteessä 2 on esitetty jätetaksaesityksen hinnoittelumuutokset verrattuna vuoden 2020 jätetaksaan.\nJäteastioiden tyhjennysmaksut koostuvat noudosta, kuljetuksesta ja käsittelystä. Noudon ja kuljetuksen kustannuksiin vaikuttavat kuljetusmatka ja keräysvälinetyyppi. Lisäksi jäteastioiden tyhjennysmaksu sisältää jätehuoltomääräysten mukaisen jäteastian (140 l, 240 l, 360 l, 660 l). Astioita toimitetaan lakisääteisesti kunnan järjestämään jätteenkuljetukseen kuuluville asiakkaille. Astia toimitetaan kiinteistöittäiseen jätehuoltoon liittyville uusille asiakkaille, joilla jäteastiaa ei ole sekä jätteen kuljettajan tai asiakkaan ilmoitusten perusteella vanhan rikkoutuneen tai muutoin jätehuoltomääräysten vastaisen astian tilalle. Astiat toimitetaan kiinteistöille maksutta.\nVuoden 2021 jäteastioiden tyhjennysmaksuja esitetään muutettavaksi kuljetusurakkakustannusten sekä seka- ja biojätteen käsittelykustannusten muutoksiin perustuen. Liitteessä 2 on esitetty suhteelliset ja euromääräiset kunta- ja keräysvälinekohtaiset muutokset seka- ja biojätteiden jätemaksuissa.\nKuljetusurakoiden kustannusten arvioidaan nousevan keskimäärin noin 2,2 %. Alue- ja astiakohtaisia eroja syntyy kilpailutuksen seurauksena eri urakka-alueilla. Kustannustasomuutokset on viety taksaan alue- ja astiakohtaisesti.\n140-660 litran jäteastioiden tyhjennyshintoihin esitetään pääsääntöisesti hyvin maltillisia hintojen korotuksia kunnasta ja jäteastian koosta riippuen. Esimerkiksi Kangasalan, Lempäälän, Nokian, Oriveden, Pirkkalan ja Tampereen sekajätteen tyhjennyshintoihin esitetään ainoastaan 0,05-0,15 € hinnan korotusta per astiatyhjennys. Hämeenkyrön, Juupajoen, Ruoveden, Mänttä-Vilppulan ja Virtain 140-660 litran jäteastioiden tyhjennyshintoihin esitetään 0,05-0,30 € hintojen korotusta per astiatyhjennys kunnasta ja keräysvälinetyypistä riippuen. Parkanossa 140, 240, 360 ja 660 litran jäteastioiden tyhjennyshintojen esitetään säilyvän nykyisellään. Ikaalisiin esitettävät korotukset ovat 240, 360 ja 660 litran astioiden kohdalla 0,05-0,15 € per astiatyhjennys astiakoosta riippuen. 140 litran astian tyhjennyshinnan esitetään säilyvän nykyisellään. Ylöjärvellä 240–660 litran jäteastioiden tyhjennyshintoihin esitetään 0,05-0,15 € hinnankorotusta per tyhjennys astiakoosta riippuen. 140 litran astian tyhjennyshinnan esitetään säilyvän nykyisellään. Vesilahdella 660 litran jäteastian tyhjennyshinnan esitetään laskevan 0,05 €. 140, 240 ja 360 litran jäteastioiden tyhjennyshintojen esitetään säilyvän nykyisellään. Sastamalassa 360 litran jäteastian tyhjennyshinta laskee 0,10 € per tyhjennys, 140, 240 ja 660 litran jäteastioiden tyhjennyshintojen esitetään nousevan 0,15-0,45 € astiakoosta riippuen. Pälkäneen jäteastioiden tyhjennyshintojen esitetään laskevan 140 ja 360 litran astioiden osalta 0,05 € per astiatyhjennys. 240 ja 660 litran jäteastioiden tyhjennyshintojen esitetään nousevan 0,05-0,25 € per tyhjennys astiakoosta riippuen.\nPikakonttien tyhjennyshintoihin esitetään koko toimialueelle 1,05-3,95 € korotusta kunnasta ja pikakontin koosta riippuen. Syväkeräyssäiliöiden tyhjennyshintoihin esitetään koko toimialueelle 0,05 – 2,85 € korotusta.\nVaihtolavasäiliöiden osalta jätetaksassa määrätään säännönmukaisesti ainoastaan vaihtolavasäiliöiden perusmaksu- ja kuljetusosuus, mutta käsittelymaksuosuus on painoperusteinen, jolloin käsittelymaksu peritään tuotetun jätteen määrän mukaisesti. 6 ja 8 m³ vaihtolavasäiliöiden tyhjennyshintoihin esitetään kaikkien kuntien alueille 0,45-8,75 € korotusta kunnasta ja vaihtolavasäiliön koosta riippuen. Jätetaksaan on vuodelle 2021 tuotu uusina astiakokoina myös 16, 20, ja 24 m³ vaihtolavasäiliöt. Vaihtolavasäiliöiden kunta- ja astiakohtaiset tyhjennyshinnat on esitetty liitteessä 2.\n140-660 litran biojäteastioiden tyhjennyshintoihin esitetään koko toimialueelle 0,05-0,40 € korotusta. Vastaavasti biojätteen syväkeräyssäiliöiden tyhjennyshintoihin esitetään koko toimialueelle 0,10-1,05 € korotusta kunnasta ja astian koosta riippuen.\nKartongin, lasin ja metallin tyhjennyshintoja esitetään vuoden 2021 jätetaksassa korotettavaksi keskimäärin 4 % astiakoosta riippuen. Korotuksia perustellaan kuljetusurakkakustannusten muutoksella ja indeksikorotuksilla. Kartonginkeräyksessä käytettävien rullakon ja paalin tyhjennyshinnan esitetään säilyvän nykyisellään. Oriveden kartonginkeräyksen hintaa esitetään puolestaan laskettavaksi noin 16,3-33,0 % astiakoosta riippuen, koska hinnoittelun esitetään määräytyvän jatkossa Tampereen kaupunkiseudun hinnoittelua vastaten. Maksuttoman lasin ja metallin keräystä biojätteen erilliskeräyksessä mukana oleville kiinteistöille esitetään edelleen jatkettavaksi vuoden 2021 jätetaksassa.\nMuovipakkausten tyhjennyshintoihin esitetään 2,5-4,0 % korotusta astiakoosta riippuen. Korotusta perustellaan yleiskustannusten muutoksilla ja urakkasopimusten mukaisilla indeksikorotuksilla. Muovinkeräyksen laajentuminen pinta-astioilla toteutettavaksi on alkanut toimialueella 1.1.2020 jätehuoltolautakunnan (11.12.2019 § 63) hyväksymän suunnitelman mukaisesti.\nMuovin ja kartongin keräysvälineen tyhjennyshinta on vuodesta 2020 lähtien sisältänyt jätehuoltomääräysten mukaisen jäteastian (240-770 l). Astia toimitetaan muovin tai kartongin keräykseen liittyville uusille asiakkaille sekä jätteen kuljettajan tai asiakkaan ilmoitusten perusteella vanhan rikkoutuneen tai muutoin jätehuoltomääräysten vastaisen astian tilalle. Astiat toimitetaan kiinteistöille maksutta.\nAluejätepisteen käyttöön oikeuttava maksu on jokaisessa toimialueen kunnassa saman suuruinen. Maksuja on entiseen tapaan kolme luokkaa: vakinaisen asuinkiinteistön/huoneiston, yksin asuvan sekä vapaa-ajan asunnon maksuluokat. Aluejätepisteen käyttäjän vuosimaksua esitetään korotettavaksi 2 % vuodelle 2021. Aluejätepisteen käyttäjän vuosimaksun korotusesityksen taustalla ovat perusmaksuosuuden korotus sekä aluejätepisteiden kuljetuskustannusten kustannustason arvioitu nousu.\nVakituisen asuinkiinteistön/huoneiston vuosimaksuksi esitetään 90,59 € (alv 0 %), yksin asuvan vuosimaksuksi 60,66 € (alv 0 %) ja vapaa-ajan asunnon vuosimaksuksi 50,55 € (alv 0 %) vuodelle 2021.\nJätehuoltopalveluihin liittyvistä lisätöistä perittäviin maksuihin esitetään pieniä korotuksia kaikkien lisätyöluokkien osalta. Muutosta perustellaan yleiskustannusten nousun mukaisella indeksikorotuksella.\nJäteasemilla ja jätekeskuksissa vastaanotettaviin kotitalouksien pientuojamaksuihin esitetään korotuksia sekajätekuormien osalta. Korotukset johtuvat sekajätteen käsittelyhinnan korotuksesta. Enintään 2 m3:n sekajätekuorman vastaanottohintaan esitetään 0,40 euron (alv 0 %) korotusta ja enintään 4 m3:n sekajätekuormaan 0,73 euron (alv 0 %) korotusta. Uusiksi vastaanottohinnoiksi esitetään enintään 2 m3:n kuormalle 16,53 € (alv 0 %) ja 4 m3:n kuormalle 28,95 € (alv 0 %).\nEnintään 2 m3 ja myös enintään 4 m3 puujätekuormien vastaanottohintojen esitetään säilyvän nykyisellään.\nPientuojamaksujen esitetään säilyvän saman suuruisina kuin vuonna 2020 sekajätteen minimimaksun sekä maa-aineksen ja betoni- ja tiilijätteen osalta.\nKyllästetyn puun vastaanotto on aiemmin ollut maksutonta jätteentuojaa kohti kalenterikuukaudessa tuotuna enintään 1 m3 erä. Vuodelle 2021 vastaanottomaksuiksi ehdotetaan enintään 2 m3 kuormille 12,10 € (alv 0 %) ja enintään 4 m3 kuormille 24,19 € (alv 0 %). Ehdotusta perustellaan sillä, että kyllästetyn puun jatkokäsittelyprosessissa ja sen aiheuttamissa kustannuksissa on tapahtunut oleellisia muutoksia, jotka ovat lisänneet kyllästetyn puun vastaanotosta aiheutuneita kustannuksia. Aiemmasta käytännöstä poiketen jäteyhtiö joutuu jatkossa maksamaan käsittelymaksun kyllästetyn puun toimittamisesta jatkojalostukseen sekä järjestämään omalla kustannuksellaan myös kuljetuksen.\nVuoden 2020 tapaan jäteasemilla ja jätekeskuksissa otetaan velvoituksetta erikseen lajiteltuna vastaan kotitalouksien materiaalina hyötykäyttöön kelpaavaa jätettä kuten paperia, pahvia, kartonkia, metallia ja lasipakkauksia. Veloituksetta otetaan vastaan kotitalouksien vaarallisia jätteitä, lukuun ottamatta yli 200 litran eriä öljyjä tai muita nesteitä, ja kotitalouksien sähkö- ja elektroniikkalaitteita. Lisäksi jätekeskuksissa otetaan veloituksetta vastaan erikseen lajiteltuna maatuvia puutarhajätteitä sekä risuja, oksia ja pieniä puunrunkoja enintään 2 m3:n eriä.\nUutena elementtinä taksaan on tuotu kotitalouksien painoperusteiset jätemaksut jätekeskuksissa. Jäteasemien ja jätekeskusten asiakaskäyntien ja niissä tapahtuneiden väärinkäytösten perusteella uuden maksuluokan lisäämistä on pidetty tarpeellisena. Toisena uutena elementtinä taksaan on tuotu kuljetushinnat Repsikka-noutopalvelulle. Kotitalouksien painoperusteisten jätemaksujen maksuperusteet euroa/tonni yli 4 m3 kuormien osalta on esitetty §:ssä 49. Repsikkanoudon maksuperusteet on puolestaan esitetty §:ssä 50.\nBiojätehuollon kustannuksia esitetään edelleen tuettavaksi jätetaksassa. Biojätehuollon tuki sisällytetään täysimääräisesti sekajätteen jätetaksan perusmaksuosuuteen. Biojätteen käsittelyhinnaksi esitetään 25,00 eur/t, joka sisältää laskennallista tukea 58,55 eur/t. Vuonna 2020 biojätteen käsittelyhinta on ollut 20,00 eur/t. Käsittelyhinnan korotusta perustellaan mm. uuden biolaitosinvestoinnin aiheuttamilla kohoavilla henkilöstö-, operointi- ja pääomakustannuksilla, joita ei vastaavassa määrin ole syntynyt biojätteen aumakompostoinnin yhteydessä.\nVuonna 2020 sekajätteen käsittelymaksu on ollut 81,00 eur/t. Sekajätteen käsittelymaksuksi vuodelle 2021 esitetään 82,00 eur/t. Korotusta perustellaan yleiskustannusten nousun mukaisella indeksikorotuksella.\nMaksuttoman lasin ja metallin keräystä säännönmukaisessa biojätteen erilliskeräyksessä oleville kiinteistöille esitetään edelleen jatkettavaksi vuoden 2021 jätetaksassa. Lasin ja metallin maksuton keräys katetaan kaikista terminaalitoiminnoista saaduilla kokonaistuotoilla, joten jätetaksan sisäistä subventiota ei näiden jätteiden osalta ole.\nJätetaksaesitys 1.1.2021 alkaen asetetaan julkisesti nähtäville 28.10 – 26.11.2020 toimialueen kuntien virallisille ilmoitustauluille.\nLiite 1 Esitys jätemaksutaksaksi 1.1.2021 alkaen.pdf (pdf, 125 kt)\nLiite 2 Hinnoittelumuutokset vuoden 2020 jätetaksaan verrattuna.pdf (pdf, 409 kt)\nLiite 3 Kuulutus jätetaksaesityksestä.pdf (pdf, 435 kt)\nLiite 4 Lausuntopyyntö kunnille jätetaksaesityksestä.pdf (pdf, 425 kt)\nKuuntele Liite 1 Esitys jätemaksutaksaksi 1.1.2021 alkaen.pdf\nKuuntele Liite 2 Hinnoittelumuutokset vuoden 2020 jätetaksaan verrattuna.pdf\nOheismateriaali Pirkanmaan Jätehuolto Oy valmisteluaineisto vuoden 2021 jätetaksaan.pdf (pdf, 740 kt)\nKuuntele Oheismateriaali Pirkanmaan Jätehuolto Oy valmisteluaineisto vuoden 2021 jätetaksaan.pdf


Julkaistu: 29.6.2021 9:00\nKiire töihin, mutta pyörästä vain rengas jäljellä?\nTämä on harmillisen tuttu tunne monelle. Pyöräilykauden alkaessa kevään kynnyksellä kasvaa myös polkupyörävarkauksien määrä. Hiljaisempiin talvikuukausiin nähden varastettujen pyörien määrä yli kaksinkertaistuu kesäkuukausille ja tämä trendi jatkuu pitkälle syksyyn asti. Lisämausteen pyörävarkauksien määrään on tuonut korona, sillä polkupyörävahinkoja ilmoitettiin viime vuonna yli 20 % enemmän kuin aiempina vuosina.\nPyöräily on kaiken kaikkiaan kasvattanut suosiotaan, kun työmatkapyöräily ja pyörämatkailu ovat lisääntyneet. Ikävä lieveilmiö on, että pyöriä varastetaan entistä enemmän niin pihoilta kuin verkkokellareista. Varkaille tuntuu kelpaavan niin ikään myös pyörien osat, kuten satulat ja renkaat.\n"Kaikista arvokkaimmat maantie-, city- ja sähköpyörät ovat hyvän jälleenmyyntiarvonsa takia varkauslistojen kärjessä. Samoin erityisesti nuorten suosimia Jopoja kirjataan paljon varastetuiksi vuosittain", toteaa POP Vakuutuksen omaisuuskorvausten palvelupäällikkö Ina Hämäläinen.\nPyöriä anastetaan eniten taloyhtiöiden pyöräkellareista ja -varastoista, mutta myös yksityisiltä pihoilta. Samoin isot pyöräparkit esimerkiksi ostoskeskusten ja joukkoliikennekeskittymien yhteydessä ovat varkauksille alttiita paikkoja.\nMitä vakuutus korvaa ja voiko pyörävarkauksia ehkäistä?\nPolkupyörän lukitseminen on kaikista tärkein asia ennaltaehkäisyn kannalta. Useimmat polkupyörävarkaat iskevät lukitsemattomiin pyöriin ja ne ovat siksi helppoja saaliita. Kun taas lukittu pyörä vaatii varkaalta enemmän aikaa ja yritystä. Myös vakuutusyhtiöt edellyttävät polkupyörien lukitsemista ehdoissaan.\n"Kannattaa tarkastaa, mitä oman vakuutusyhtiön ehdot sanovat lukon vaatimuksista. Yhtiöittäin on myös eroja polkupyörien maksimikorvausmäärissä, joka kiinnostaa etenkin kovin arvokkaiden pyörien omistajia. POP Vakuutuksella esimerkiksi enimmäiskorvausmäärä polkupyörälle on 2500 euroa", Hämäläinen lisää.\nEsimerkiksi massiiviteräksestä valmistetut lukot ovat hankalia murrettavia. Pyörä kannattaa myös mahdollisuuksien mukaan lukita kiinni johonkin kohteeseen, kuten tolppaan, jolloin ihan heppoisimmilla välineillä pyörän varastaminen ei onnistu. Kiinteän standardilukon lisäksi pyörään kannattaa siis aina hankkia lisälukko lisäturvaa tuomaan.\nPotentiaalista varasta saattaa kiinnostaa myös muut polkupyörän lisävarusteet ja laitteet. Eli kun pyörän jättää hetkeksi tai pidemmäksi aikaa johonkin säilytykseen kannattaa myös minimoida kaikki siihen jäävät tarvikkeet – pumput, varustelaukut ja valot.\n"Mahdollisimman järeä lukko voi ainakin vaikeuttaa varkautta, vaikka se ei takaakaan sitä, ettei pyörää varastettaisi. Paras onkin, että säilyttää pyörän aina lukitussa varastossa tai vastaavassa. Moni pyöräharrastaja tuo pyörän kotinsa eteiseen tai parvekkeelle", Hämäläinen neuvoo.\nJos pyörä lukitsemisesta huolimatta joutuu varkauden kohteeksi, niin vakuutusyhtiön sekä poliisin kanssa asioimista helpottaa se, että ostokuitti pyörästä on tallessa, ja pyörästä on olemassa valokuva.\nPOP Vakuutuksen vahinkotilastot\nIna Hämäläinen, Palvelupäällikkö omaisuuskorvaukset, 050 421 0135, ina.hamalainen@suomenvahinkovakuutus.fi\nSatu Soitula, Markkinointipäällikkö, 0407081561, satu.soitula@suomenvahinkovakuutus.fi


Vanha kuva kotimaan muuttoliikkeestä ei enää päde: Helsingin seudun muualta Suomesta saamasta muuttovoitosta puolet on vieraskielisiä. - Pääkirjoitus | HS.fi\nVanha kuva kotimaan muuttoliikkeestä ei enää päde: Helsingin seudun muualta Suomesta saamasta muuttovoitosta puolet on vieraskielisiä.\nTulevaisuuden Suomen kohtalonkysymyksiä ratkotaan jo nyt Keinutien ala-asteen kaltaisissa kouluissa, joissa yli puolet oppilaista on vieraskielisiä.\nVanha kuva kotimaan muuttoliikkeestä ei enää päde: Helsingin seudun muualta Suomesta saamasta muuttovoitosta p\nKeinutien ala-aste Kontulassa on yksi Helsingin monikielisistä kouluista. Koulun 4B-luokka järjesti tammikuussa lukujuhlat, koska luokan oppilaat olivat lukeneet yhteensä tuhat kirjaa. (KUVA: Rio Gandara / HS)\nJulkaistu: 6.9. 20:15\nHelsingin väkiluku on kesän aikana ylittänyt 650 000 asukkaan rajan. Heinäkuun lopussa kaupungissa asui Tilastokeskuksen mukaan 651 495 ihmistä. Samaan aikaan Helsingin seudun 14 kunnan asukkaiden määrä ylitti 1,5 miljoonaa.\nMERKINTÖJÄ: Koululaisten terveys heitteillä 13.9.1999\nKolumni: Kilttejä tyttöjä ei kannata tölviä 4.2.2016\nKolumni: Suomalaisten vainoaminen on typerintä maahanmuuttokritiikkiä 7.2.2016\nPääkirjoitus: Kiista Iran-sopimuksesta koettelee EU:n lihaksia 9.8.2018


Tuomontupa Annin katsauksia)): Löppönen myssy:)\nLähettänyt Tuomontuvan Anni klo 18.38\nDaisy 22.9.2013 22.34\nPahoitteluni näkösi puolesta. Varmasti hankalaa ja hidastavaa. Mutta onneksi kuitenkin pystyt neulomaan. Olen samaa mieltä, että pätkävärjätyt langat ei muuta kaipaa. Tein samanlaisia myssyjä, kuin tuo sinun, tämän alueen sytomyssyihin. Ihan samalta näyttivät kuin tuo sinunkin. Minusta ne on ihan hyvän näköisiä. Usko pois.\nTuomontuvan Anni 23.9.2013 17.22\nHei, näkö on loppuiäksi menetetty, on se outoa, luulee ettei omassa elämässä voi mikään mennä pieleen...On todella hidastavaa, joskus tuntuu liiankin turhauttavalta, värkätä hyväntekeväisyyteen, kun itsekin on viallinen...\nTuo myssylanka Novita batik, on mukavan pehmoista lankaa, uskoisin ettei päätä kutita:)\nkosotäti 23.9.2013 9.05\nMiun tädillä oli sama vaiva kun siulla, ja välillä naurettiin ja itkettiin ja kiukuttiin kun piti jotain tarkkaa tehdä, ja ei vaan onnistunut.Mutta yhtä sitkeästi kuin sie hänkin neulo ja virkkas, ja teki jopa remonttia, ajeli polkupyörällä, välillä vähän liian lähellä ojaa kun silmä ei regoinut.\nNiin toi myssy, ei sitte kehuta, mutta kaunis se on:)))\nTuomontuvan Anni 23.9.2013 17.36\nHei. On tosi, et mie kiukkuan juur siitä syystä, ku ei ennää mikkään mää kohilleen, ku aikasemmin. En tiiä, menikö päässä joku tunne tila sekasin, kun en ole itkenyt kertaakaan tämän vuoden aikana, ku sairaus on ollu! Vissiin aattelen, ettei tää itkemisestä korjaannu mikä tosi onkin.\nMie jätin koht pyörällä ajon, ku en reagoi tienkuoppia, enkä muitakaan epätasaisuuksia. Kyl mie saan pään halkeemaan kävellessäkin, ku astun syrjään, nii sillon mentiin nurin, sitä pelkään niin hiivatusti, kaatumista, ku valmiiks oon käs- ja nilkkavaivanen ja lonkka pahalainenkin välil koukuttelee...\nTäs myö kukutaan kuiteki niinkauan ko aikaa o jälellä....\nkosotäti 26.9.2013 12.06\nSe miun täti oli muutenkin aika erikoinen, kiipes jopa katolle jos oli tarvis.\nHäneltä meni aika nuorena näkö toisesta silmästä, ehkäpä se vuosien harjoittelu auttoi siinä pyöräilemisessä ja muussakin.\nItkut tulloo ja itkut männöö, täält siulle iso halaus:)))) kyl sie selviit..\nUnknown 24.9.2013 7.01\nIhan rehellisesti sanottuna, tuo EI OLE ruma. Minä tykkään, juuri tuosta kun on tuollainen suurehko yläosa. Ja eihän aina tarvitse olle jotain hurjan hienoa.\nMutta ihailen sinnikkyyttäsi ja yritteliäisyyttäsi. Olet minulle valittajalle esikuva ♥\nTuomontuvan Anni 24.9.2013 17.36\nHei. Höpsistä Anneli, siekö valittaja? Niinku sie ja miekin, tehhään myö ku taietaan ja välil tulloo niit takapakkeja, ei niit voi vältää.\nKiitti ku kannustat, kaik myö sitä tarvitaan:)\nUnknown 25.9.2013 14.25\nOlen ollut ja vielä jatkuu pitkä sairasloma. Ei ole oikein blogiinkaan paljon huumoria tullut :(\nTuomontuvan Anni 25.9.2013 15.45\nAnneli, mitä sie nyt? Tarkoititko nyt valittamista, ole nyt höpsimättä. Valitetaan ja valitetaan, sellasii myö toiset ollaan, pittää antaa tulla jos tuntuu huonolta olotila, ehkä se kuitenkin auttaa. Mie oon valittaja, siit ei pääse yli eikä ympäri. Mut tasapainon tähen, olen olevinaan itseironinen (mitähän sekin tarkoittaa, oma sana;)" Heitän monet asiat leikin kannalta, ei muuten jaksa;) Mut nyt lähen ottamaan särkypillerin ku mahanpohjaa riepoo hiivatisti, sain kai kylmää kauppareissulla.\nUnknown 25.9.2013 22.56


7 steppiä kiinteistönvälittajän valintaan – näin tunnistat hyvän välittajän\n7 steppiä välittäjän valintaan – Näin tunnistat hyvän välittäjän\nOletko harkinnut asuntosi myymistä ja pohdit, mistä voisi löytää hyvän välittäjän? Onko pääkaupunkiseudun kattavasta tarjonnasta vaikea löytää sopivaa ammattilaista, joka myisi kodin hyvällä hinnalla ja lyhyellä myyntiajalla? Tässä artikkelissa käsittelemme hyvän välittäjän ominaisuuksia, jotka helpottavat valinnan tekoa.\nMonelle ihmiselle asunnon myyminen voi olla yksi elämän suuria käännekohtia. Oman kodin myyminen tulee usein ajankohtaiseksi suuremman tai pienemmän kodin tarpeessa. Se voi myös tulla yllättäen esimerkiksi avioerotilanteessa, kuolinpesää myytäessä tai uuden työpaikan perässä muuttaessa.\nKodin myynnin syitä on monia, ja kun kodin myynti tulee ajankohtaiseksi, on luonnollisesti järkevää ottaa kiinteistönvälittäjä avuksi kodin myymiseen. Kiinteistönvälittäjän tehtävä on löytää kodille ostaja sekä hoitaa kaupan läpivienti alusta loppuun. Vastuulle kuuluu myös kohteen markkinointi, paperityöt ja juridinen osaaminen.\nAutamme sinua välittäjän valinnassa tarjoamalla 7 askelta hyvän välittäjän valitsemiseksi. Artikkelia varten on haastateltu Westhousen yhteistyökumppanin m2 Median toimitusjohtajaa Mikael Heinosta, jolla on erinomainen käsitys pääkaupunkiseudun kiinteistönvälittäjistä.\nKodin myyminen voi olla yksi elämän suuria käännekohtia, johon liittyy runsaasti tunteita.\n1. ASKEL: ASIANTUNTEMUSTA EI VOI KOROSTAA LIIKAA\nVaikka asiantuntijuutta pidetään käytännössä itsestäänselvyytenä, on sillä yksinkertaisesti äärimmäisen valtava merkitys kaikkia osapuolia hyödyttävään kaupantekoon. Kiinteistöala on erittäin kilpailtua etenkin pääkaupunkiseudulla, jolloin asiantuntemuksen tärkeys kasvaa entisestään. Vaikka kiinteistönvälittäjä nähdään useimmiten myyjänä, on hän pohjimmiltaan asiantuntija, joka auttaa myyjää kaupan läpiviennissä alusta loppuun.\n– Asiantuntijuudeksi voidaan lukea ymmärrys vallitsevasta markkinatilanteesta, oikean hinta-arvion tekeminen, aluetuntemus ja kohteen markkinointi. Aidosti asiantunteva välittäjä osaa perustella kaikki näkemyksensä asunnon myymiseksi, Heinonen luettelee.\nAsiantuntijuuden lisäksi asiakaspalvelutaidot ovat välittäjälle tärkeä ominaisuus. Kilpaillulla alalla perushyvä asiakaspalvelu ei välttämättä riitä, vaan hyvä välittäjä haluaa ylittää asiakkaan odotukset.\nRakkaan kodin myyntiin saattaa liittyä niin ilon, kuin surunkin tunteita, ja siihen voi liittyä paljon tärkeitä muistoja, kuten esimerkiksi yhteiset joulunvietot perheen kanssa tai vaikka kahvittelu omassa puutarhassa. Jos myyntiin liittyy runsaasti tunteita, nousee asiakkaan kunnioitus ja hienovaraisuus isoon arvoon.\nMielenkiinnon herättävä ensivaikutelma on tärkeä osa kohteen myyntiä\nTutustu Homes-esitteeseemme tästä\n2. ASKEL: OIKEANLAISEN HINNAN MUODOSTAMINEN ON TÄRKEIN TEKIJÄ ONNISTUNEESEEN KAUPPAAN\nTärkein prioriteetti asiantuntijuudessa on oikein hinnoiteltu kohde. Se on suurin ratkaiseva tekijä onnistuneessa kaupassa ja nopeassa myyntiajassa. Liian korkeaksi arvioitu hinta ei herätä kiinnostusta valvelutuneissa ostajissa, jolloin myyntiaika pitenee ja lopullinen myyntihinta voi jäädä alle todellisen markkinahinnan.\nAsiantunteva välittäjä osaa perustella antamansa hinta-arvion. Optimaalisen hinnan ja lyhyen myyntiajan saavuttaminen ei ole helppoa, ja se vaatii välittäjältä laajaa ymmärrystä alueen markkinasta, hintatasosta ja kohteen arvosta. Lisäksi hintaan vaikuttaa alueen toteutuneet myyntihinnat sekä kohteen mahdollinen ainutlaatuisuus.\n– Tänä päivänä ostajat ovat hyvin hintatietoisia, jota ei voi aliarvioida. Kohteista ja alueista on kaikkien saatavilla todella paljon yksityiskohtaista tietoa, joten ylihinnoiteltu kohde ei herätä ostajien kiinnostusta, Heinonen kertoo.\n3. ASKEL: LAADUKKAAN ENSIVAIKUTELMAN LUOMINEN ON TÄMÄN PÄIVÄN TRENDI\nIhmisillä on jatkuvasti suuri määrä tietoa saatavilla, jolloin kohteesta annettava ensivaikutelma on äärimmäisen tärkeä. Lopullisen myyntihinnan kannalta tärkein aika on heti kohteen julkaisun jälkeinen aika.\n– Kohteilla sanotaan olevan niin sanottu kultainen ikkuna, eli heti kohteen julkistamisen jälkeinen aika. Tässä ikkunassa asunnosta saadaan todennäköisimmin haluttu lopullinen myyntihinta. Ikkuna on lyhyt ja ihmiset ovat hintatietoisia, joten ensivaikutelman täytyy herättää mielenkiinto ja puhutella ostajaa, Heinonen painottaa.\nLaadukkaat kuvat asunnosta antavat parhaat edellytykset onnistuneelle asuntokaupalle. Kohteidemme kuvauksista ja stailauksista vastaavat alansa huippuammattilaiset.\nLaadukkaan ensivaikutelman luominen vaatii runsaasti ammattitaitoa, sillä materiaalin tulee olla tarkkaan harkittua ja viimeisteltyä. Nykyään kuvaukset ovat jo luonteeltaan isompia tuotantoja, joka koostuu useiden eri ammattilaisten työpanoksesta.\nEsimerkiksi stailauksesta vastaavat sisustussuunnittelijat kykenevät luomaan tiloihin neutraalin ja kutsuvan fiiliksen. Etenkin tyhjän asunnon myynnissä stailauksella pystytään tuomaan arvoa aivan eri tasolla, kun ostaja pystyy aidosti hahmottamaan tilaa.\nHeinonen painottaa, että toiminta on prosessinomaista yhteispeliä, jossa välittäjä sekä tuotanto pohtivat yhdessä parhaita keinoja kohteen myynnin edistämiseksi. Välittäjän osalta korostuu kyky arvioida kenelle kohdetta todennäköisesti myydään ja mitä keinoja siinä voisi hyödyntää, johon sitten tuotanto tuo omat näkemyksensä ja tuottaa materiaalin.\n– Hyvän välittäjän ei tarvitse teknisesti osata luoda puhuttelevaa ensivaikutelmaa, mutta hänen täytyy tietää, mitkä ovat kohteen myynnin kannalta relevantteja työkaluja sen luomiseksi. Koko tuotanto on yhteispeliä, jossa on mukana useita oman alansa huippuammattilaisia, Heinonen tiivistää.\nTeemme jokaisesta kohteesta näyttävän ja laadukkaan 6-24 sivuisen myyntiesitteen.\n4. ASKEL: ALUETUNTEMUS\nHyvää aluetuntemusta arvostetaan paljon ja se on osa välittäjän asiantuntijaprofiilia. Kun välittäjällä on hyvä käsitys tietyn alueen markkinasta, hän todennäköisesti osaa hinnoitella kohteen oikein. Siksi kannattaakin lähestyä välittäjää, joka on erikoistunut alueesi asuntoihin. Hyvä välittäjä pitää itsensä jatkuvasti ajan tasalla yleisestä markkinatilanteesta.\nOiva merkki vahvasta aluetuntemuksesta on, että välittäjällä on kohteita samalta alueelta myytynä tai myynnissä. Alueelta myydyt kohteet toimivat välittäjälle ikään kuin referenssinä. Hän todennäköisesti osaa kokemuksen perusteella kuvitella, miltä arki kyseisessä kohteessa näyttää, joka helpottaa hinnan muodostamista.\n5. ASKEL: VÄLITYSLIIKKEEN TUKI\nViime vuosina useat välittäjät ovat panostaneet henkilöbrändiinsä sosiaalisessa mediassa. Joskus unohtuu, että välittäjän taustalla vaikuttaa kuitenkin yritys, jolla on oma tärkeä roolinsa kaupan onnistumisessa.\nSuurin välitysliikeestä saatava hyöty on tuki myytävän kohteen markkinointiin. Oikotien ja Etuoven asuntoportaalien lisäksi muut digitaaliset kanavat ovat yhtä relevantteja asunnon myynnin kannalta. Yritys pystyy tarjoamaan välittäjälle resursseja kohteiden markkinointiin useissa eri jakelukanavissa, joista tavoitetaan todennäköisemmin kiinnostuneet ostajat. Kohdennetumpi markkinointi tekee myös markkinoinnista kustannustehokkaampaa.\nInstagram ja Facebook: Meidän some-kampanjat tavoittavat keskimäärin 6000 henkilöä pääkaupunkiseudulla/kohde.\nTietyllä alueella toimiva välitystoimisto nostaa välittäjän auktoriteettia alueen asiantuntijana. Luotettava ja vakaa yritys nostattaa myös luottamusta. Myyjän kannattaa siis kiinnittää huomiota välitysliikkeeseen, koska sillä on iso merkitys kohteen myynnissä.\n– Kiinteistöalalla on vallinnut viime vuosina vahva digitalisoitumisen trendi, joka vahvistui koronan myötä entisestään. Tämä on pakottanut välittäjät ja yritykset panostamaan digipuolella tapahtuvaan myyntiin ja markkinointiin entistä enemmän, Heinonen toteaa.\n6. ASKEL: KOULUTUS\nHyvä koulutus on merkki välittäjän kiinnostuksesta alaa kohtaan. Koulutuksia on tarjolla runsain määrin, mutta kymmeniä koulutuksia käynyt välittäjä ei välttämättä ole sen parempi, kuin vähemmän koulutettu välittäjä. Loppupeleissä ei ole merkitystä, onko välittäjällä mittavaa koulutustaustaa, jos hänellä on näyttöä osaamisestaan ja hän osaa perustella hinta-arvionsa.\nPeruslähtökohta on, että jos välittäjällä on LKV-tutkinto (=laillistettu kiinteistönvälittäjä), hän on todistetusti perehtynyt hyvin aiheeseen. LKV-tutkinnossa suoritettava koe vaatii aidosti opiskelua ja perehtymistä alaan, joten LKV:ta ei saavuteta pelkästään läsnäololla. Tutkinto on myös osoitus alalla vaadittavista juridisista valmiuksista.\nVälitysalalla on tarjolla muitakin hyviä koulutuksia, joiden avulla välittäjät pystyvät päivittämään osaamistaan vauhdikkaasti muuttuvassa markkinassa.\nTutustu tarkemmin intohimoiseen henkilökuntaamme tästä.\n7. ASKEL: KEMIA\nYhteistyön ja kommunikaation, toisin sanoen myyjän ja välittäjän välisen kemian, merkitystä ei voi väheksyä. Vaikka oikea hinnoittelu on välittäjän tärkein osaaminen, hyvin tavoitettava välittäjä tekee asuntokaupasta huomattavasti mielekkäämmän kokemuksen.\nHyvä kommunikaatio voidaan liittää hyviin asiakaspalvelutaitoihin. On äärimmäisen tärkeää pitää asunnon myyjä mahdollisimman hyvin ajan tasalla. Asiakkaalle täytyy osata tarvittaessa sanoa suoraan ja perustella sellaiset asiat, joita hän ei välttämättä halua kuulla.\nVälittäjää valittaessa kannattaa luonnollisesti antaa painoarvoa hyvälle kemialle. Asunnon myynti on hyvin paljon myyjän ja välittäjän yhteispeliä. Hyvällä yhteistyöllä on varmasti positiivinen vaikutus asunnon hintaan ja myyntiaikaan.\nVälitysala vaatii runsaasti intohimoa alaa kohtaan, ja välittäjä, joka rakastaa työtään, välittyy myös asiakkaaseen ja sitä kautta tuloksiin.\nOletko myymässä asuntoasi? Westhouse tarjoaa asiantuntevaa ja tehokasta välityspalvelua Helsingin ja Espoon alueella. Tutustu välittäjiimme tästä ja sovi maksuton arviokäynti!\nm2Media on kiinteistöalan mediayhtiö.\nOlemme edelläkävijöitä markkinointiratkaisujen tarjoajana kiinteistöalalla. Tiimimme koostuu useista eri alan ammattilaisista ja meille on karttunut erittäin vahva osaaminen kiinteistöalasta. Olemme vuosittain kaupallistamassa tuhansia asuntoja ja lukuisia eri rakennushankkeita. Asiantuntijamme tietävät asumisen Meidät tunnetaankin asiakkaiden keskuudessa luotettavana, osaavana ja laadukkaana toimijana, sekä ketteränä kumppanina.\nMeillä on intohimona rakentaa neliölle tarina!\nWesthouse LKV on toiminut vuodesta 1994 lähtien ja mahdollistanut yli 10 000 onnistunutta asuntokauppaa. Näille kaikille yhteistä on tyytyväinen asunnon ostaja ja myyjä. Meidän kunnia-asiana on palvella mahdollisimman hyvin ja tehokkaasti kaikkia asuntokaupan osapuolia. Haluamme tehdä asumisen unelmista totta. Toimimme Etelä-Suomessa ja aluetuntemuksemme on erityisen vahvaa pääkaupunkiseudulla.\nAsuntounelmista totta – aidolla välittämisellä!\nAvainsanat: aluentuntemus, asiantuntija, espoo, Helsinki, Kiinteistönvälittäjä, Kiinteistönvälitys, m2Media, Westhouse,


belarus 526 agross - www.belkku.fi\nLiittynyt: 10 Touko 2011, 20:09\nViesti Kirjoittaja tempo » 05 Touko 2014, 07:12\nTervehdys, Millä haulla haen kyseiseen malliin varaosia mv kaupasta. En esimerkiksi onnistunut löytämään samanlaista sivurajoittimen kiinnityskappaletta, nostovarteen kuin minulla on. tarvitsisi tietysti muutakin, mutta miten hakea käypäsiä osia on vielä hukassa.\nViesti Kirjoittaja koras » 05 Touko 2014, 10:25\nagross 526 on tehtaan mallina 572 . mutta sekin taitaa olla virossa aika harvinainen. kahto traktors24.lv sivuilta kuvista osia ja niiden numeroja, jos se helepottas\nViesti Kirjoittaja Timukka » 09 Joulu 2016, 17:17\nLainaan tätä vanhaa keskustelua kysyäkseni että minkälainen belkku 526 on? Onko siinä pikavaihdetta, konedatan mukaan vissiin on? Tuota H-kaava vaihteistoa oli kai joku moittinu, vivustossa helposti väljyyksiä tai jotain? Konehan on eri kun 826:ssa, liekö paljonkin muita eroja? Ollu vaan parikin 526:sta myynnissä netissä.. Sillä kyselen taas tyhmiä Käyttökokemuksia suapi kertoilla jos haluaa tai olla kertomatta\nViesti Kirjoittaja pihlavan » 09 Joulu 2016, 19:22\nMiulla ollut 526 neljä(?)vuotta ja vajaat 2000 tuntia. Tuossa on pyöritettävä vaihdekeppi,eli ei h-kaaviota,se lienee niissä hx-malleissa. Tuo kepakko on ainakin miun mielestä toimiva. Niin,ja pikavaihdetta ei tuossa ole,sekin kai tuli hx:ään vasta.\nKonedatan tiedoista poiketen tuossa on d 242-moottori, ero 826 on kierrokset,eli tuo kiertää 1800, kun 826 2200 rpm. Isot pojathan on kertonut että mitään muuta eroa ei ole kuin että ne kuuluisat tasapainotuslimput puuttuu kampiakselista(jos puuttuu?).\nEn tiedä onko kyse tuurista ja hyvästä yksilöstä vai mallin hyvyydestä, mutta itse olen ollut erittäin tyytyväinen tuohon. Pikku näperrystähän tuossa toki aina on välillä ollut (hydr.vuotoja yms), mutta kun nuo tavat on oppinut,niin nou roplem. Jopa miunkaltainen tyhjätasku ja peukalo keskellä kämmentä pienviljelijä pystyy tuota roplaamaan.\nHuonon kokemuksen perusteella en pitkällä tikullakaan nykis tuoreempia belaruksia,mutta tuota vois vaikka suositella\nViesti Kirjoittaja Timukka » 09 Joulu 2016, 20:07\nAhaa. No kiva tietää. Kotipaikalla oli 826 vm-88 muistaakseni ja pyöritettävällä vaihdekepinnupilla. Se oli mielestäni hyvä ja agross-koppi myös hyvä. Sen takia tuon kaltainen kiinnostais.\nViesti Kirjoittaja Vilske » 09 Joulu 2016, 20:14\nTimukka kirjoitti: Ahaa. No kiva tietää. Kotipaikalla oli 826 vm-88 muistaakseni ja pyöritettävällä vaihdekepinnupilla. Se oli mielestäni hyvä ja agross-koppi myös hyvä. Sen takia tuon kaltainen kiinnostais.\nKyllä olen samaa mieltä kunhan vaan löydät jostain sellaisen...\nViesti Kirjoittaja Timukka » 10 Joulu 2016, 17:13\nVilske kirjoitti: No\nNiinpä, täytyy pitää silmät auki.\nNo tuossa äskettäin ollu tosiaan parikin 526 hx:ää myynnissä. Kokeilemallahan se selviää, miltä se vaikuttaa. Projekteja en oikein pysty ostamaan ja budjettikin rajallinen. Täytyy siinä vaiheessa varmaan mökkiraktori myydä pois.\nViesti Kirjoittaja Timukka » 10 Joulu 2016, 18:01\npihlavan kirjoitti: Miulla ollut 526 neljä(?)vuotta ja vajaat 2000 tuntia. Tuossa on pyöritettävä vaihdekeppi,eli ei h-kaaviota,se lienee niissä hx-malleissa. Tuo kepakko on ainakin miun mielestä toimiva. Niin,ja pikavaihdetta ei tuossa ole,sekin kai tuli hx:ään vasta.\nei nuita passaa kellee suositella.. kahtovat pia immeiset vielä kieroon\nViesti Kirjoittaja kronos » 10 Joulu 2016, 21:18\nMinulla ollut 826 15 vuotta varmaan 4000 tuntia pyöritettävä keppi ja pikavaihde voin suositella\nViesti Kirjoittaja MTZ 1025 » 11 Joulu 2016, 05:47\nNäille ei Suomesta löytynyt ostajia ja varsinkaan suoralla rahalla.Selkeää ja suoraviivaista kaupantekoa.Molemmat palvelivat noin 20 vuotta edellisiä omistajiaan\nViesti Kirjoittaja pihlavan » 11 Joulu 2016, 13:06\nTuosta pyöritettävästä kepistä kysymys vielä...onko muilla ollut jäätymisongelmia tuon kanssa? Miten olette ratkaisseet ropleemin? Nippaahan tuossa ei ole rasvaamista varten,lieneekö se ratkaisu?\nViesti Kirjoittaja kronos » 11 Joulu 2016, 19:14\nei ole jäätynyt,kovalla pakkasella aluksi vähän jäykkä\nViesti Kirjoittaja pihlavan » 12 Joulu 2016, 09:56\nOk...miulla tuo jämähtää niin tiukkaan ettei saa käsin pyöritettyä.\nViesti Kirjoittaja Timukka » 12 Joulu 2016, 11:30\nMahtaakohan tuo konedatan tieto pitää paikkaansa? Meinaan että olisko 526.ssa ollenkaan D60-moottoria? Muistelen jossain keskustelussa mainitun 525 progresin vuodelta -87, siinä oli suorasuihku jo..? Vai muistanko taas omiani.. Asiantuntija en ole..\nJäin muuten miettimäänkin 526 ja 826 moottoreiden eroa, tuossahan se selitys taitaa ollakin\nViesti Kirjoittaja Timukka » 12 Joulu 2016, 12:58\nsuonsyrjä kirjoitti: d-60 kone on esikammio kone joka oli viimeisiä kertoja 525,sissa tosin edellä mainituihin 525,siin ilmaantui jo 80 luvun lopulla suora suihkua.. suorasuihku kone tuli tehtaalta 70 luvun puolessa välissä ja ja silti esikammio konetta suomeen sitekeästi sitä 90 luvun taiteeseen lykättiin\nOukei. Jotain tuon suuntaista muistan lukeneenikin


Toiminnan tilastointiohjeet | Martat\nMartat tekevät laajaa ja monipuolista toimintaa ympäri Suomen. Toiminnan tilastoinnin tarkoituksena on tehdä järjestön vapaaehtoistoiminta näkyväksi. Tilastoinnin raportti on samalla yhteenveto yhdistyksen toiminnasta.\nYhdistyksen toimintatilastot kannattaa pitää ajan tasalla. Muistattehan merkitä tilastointiin myös etämarttatoiminnan sekä marttatapahtumien valmisteluun, toteutukseen ja jälkitöihin käytetyt vapaaehtoistoiminnan tunnit.\nHuom! Tilastoinnin hoitaa aina tapahtuman järjestäjä, eli yhdistys ei kirjaa toiminnan tilastointiin jäsentensä osallistumisia esim. liiton ja piirien koulutuksiin.\nUusi Marttatilasto käytössä 2021 alkaen\nMarttatoiminnan tilastointiin käytetään vuoden 2021 alusta alkaen uutta ohjemaa, Marttatilastoa. Tilastointia on kehitetty marttayhdistysten toiveiden mukaisesti ja se huomioi aiempaa paremmin muuttuneet toimintatavat ja esimerkiksi verkossa tehtävän toiminnan. Ohjelmaa on helppo käyttää myös älypuhelimella, joten voit tallentaa tapahtumatiedot heti paikan päällä.\nUusi Marttatilasto löytyy ositteesta www.martat.fi/marttatilasto.\nHuom! Uuteen Marttatilastoon ei pääse vanhan toimintatilaston tunnuksilla, vaan sinne on luotava uudet tunnukset klikkaamalla kirjautumissivun alalaidassa olevaa kohtaa ”Ei tunnuksia? Rekisteröidy tästä.” Rekisteröitymisen yhteydessä tarvittavat yhdistysten id-numerot on lähetetty kaikille puheenjohtajille, toimintaryhmien vetäjille ja vanhan tilastointiohjelman käyttäjille. Id-numero on sama, kun jäsenrekisteristä löytyvä yhdistyksen järjestelmänumero. Mikäli et tiedä yhdistyksesi id-numeroa, ota yhteyttä marttatilasto(at)martat.fi!\nMarttatilaston käyttäjille on järjestetty koulutusta Martta-akatemiassa. Koulutustallenteet ja aineistot löytyvät Martta-akatemiasta hakusanalla Marttatilasto.\nMarttatilaston pikaohje (diat)\nMarttatilaston käyttöohje (pitkä)\nPiirit kirjaavat vapaaehtoistoiminnan tilastointiin ne toiminnot, joissa toimitaan yhdessä yhdistysten vapaaehtoisten kanssa. Piirin vapaaehtoistoiminnan tilastointi sisältää talkootyöt, eri sisältömarttojen vapaaehtoistoiminnan, toiminnan neuvonnan apuna ja piirin hallitustyöskentelyn. Huom: Yhdistykset eivät tilastoi osallistumistaan piirin vapaaehtoistoimintaan tai koulutuksiin.\nPiirien tilastoinnin ohjeet löytyvät intrasta.\nMikä on id-numero ja mistä sen saa?\nId-numerolla Marttatilasto yhdistää käyttäjän oikeaan yhdistykseen tai toimintaryhmään. Numero on sama, kuin jäsenreksiteristä löytyvä järjestelmänumero. Jos sinulla ei ole id-numeroa tiedossasi etkä saa sitä jäsenrekisteristä, voit kysyä numeroa Marttaliitosta marttatilasto@martat.fi.\nVoiko yhdistyksellä olla useampia tilastoijia ja tunnuksia Marttatilastoon?\nTilastokäyttäjien määrää ei ole rajoitettu, joten voitte luoda tunnukset niin monelle henkilölle, kuin on tarpeen. Kannattaa muistuttaa toiminnan lopettaneita poistamaan tunnukset, jotta heille ei turhaan tule ilmoitusviestejä Marttatilastosta.\nMitä tapahtumia yhdistys tilastoi?\nNyrkkisääntö on, että tapahtuman järjestäjä hoitaa tilastoinnin. Eli yhdistys tilastoi omaa toimintaansa ja itse järjestämänsä kokoukset, tapahtumat ja vierailut, mutta ei esimerkiksi jäsenten osallistumisia piirin tai liiton koulutuksiin. Toisen organisaation hallituksen kokoukset, joissa yhdistyksestä on edustus voidaan tilastoida vierailuksi.\nMiten tilastoidaan esim. hoitokotiin lahjoitetut villasukat?\nTilastoinnin voi tehdä koko lahjoituserästä kerralla ja käyttää tapahtumatyyppinä ”Talkoot ja hyväntekeväisyys”. Osallistujamäärään voi kirjata lahjoitettujen tuotteiden määrän (eli saajamäärän) ja vapaaehtoistunteihin käsitöihin yhteensä käytetyn tuntimäärän. Villasukkien ohjeellisena tuntimääränä on käytetty 8h per aikuisten villasukkapari.\nMiksi mobiililaitteella näkymä on erilainen kuin tietokoneella?\nSivu saattaa skaalautua eri laitteilla eri tavalla ja kapealla puhelimen näytöllä osa kentistä näkyy huonommin. Kannattaa kokeilla kääntää puhelimen näyttö vaakatasoon, jolloin näkymä muuttuu hieman leveämmäksi.\nMitä eroa on raporteissa valittavilla csv- ja pdf- tiedostoilla?\nCsv- tiedosto avaa raportin exceliin, jolloin voit itse tehdä muokkauksia ja tarvittaessa lisätä sarakkeita yms. Pdf-tiedostoa ei voi muokata.\nMiten rahastonhoitajan työ tilastoidaan?\nRahastonhoitajan tekemät vapaaehtoistunnit voi kirjata ”Viestintä ja yhdistyksen hallinto” -tapatumatyypin alle. Näitäkin voi hyvin yhdistellä ja kirjata könttänä vaikka koko kevään tunnit, mutta silloin ne pitää toki olla muistanut kirjoittaa itselle jonnekin ylös.\nVuoden 2020 raportit vanhasta tilasto-ohjelmasta\nVanhaan ohjelmaan ei enää lisätä tapahtumia, mutta sinne pääsee yhä kirjautumaan vanhoilla tunnuksilla (huom. eri järjestelmä ja eri tunnukset kuin uuteen Marttatilastoon) ja ottamaan raportteja edellisten vuosien toiminnasta. Vanha toiminnantilastointi löytyy täältä.


Uusia tekijöitä kaivataan vesiensuojelutöihin\nKaitajärven kosteikon maastoesittelyllä pyrittiin aktivoimaan metsätoimijoita hakemaan luonnonhoitohankkeiden toteuttajiksi. Kokoonnuimme Kaitajärven läheisyydessä olevan tien varteen, josta jatkoimme yhteisesti kohteelle. Kohteella kävimme läpi hankkeen alueellista suunnitelmaa sekä vastailimme toimijoiden kysymyksiin. Kosteikon pinta-ala on noin neljä hehtaaria ja se rakennetaan kaivamalla kuivattuun Kaitajärveen. Keskustelua heräsi kohteen kosteudesta ja paksuturpeisuudesta, alueelle tehtävistä kulkuyhteyksistä sekä hankealueen läheisyydessä olevasta lähteestä ja tihkupinnoista.\nKohteen esittelyn jälkeen siirryimme nuotiolle, jossa keitimme nokipannukahvit. Kahvittelun ohessa kävimme läpi luonnonhoitohankkeiden hakumenettelyn vaiheita sekä hankehakemukseen liittyviä lomakkeita. Onneksi edellisen päivän lumimyräkkä oli lakannut ja saimmekin nauttia erinomaisesta maastoretkeilykelistä. Nuotio ja nokipannukahvit takasivat erinomaisen retkitunnelman. Retkelle osallistuneen yrittäjän palautteessa kiteytyy oleellinen päivän annista ”Mukava tapa tutustua hankkeeseen maastossa ennen tarjousten jättämistä, kun mukana on tarjoustenpyytäjäkin suunnitelmineen. Lisäksi oli tervetullutta tavata muita metsäalan toimijoita metsässä, eikä verkkopalaverissa“.\nLuonnonhoitohankealoitteen voi tehdä Metsäkeskukselle maanomistaja tai muu taho ottamalla yhteyttä luonnonhoidon neuvojaan tai asiantuntijaan. Metsäkeskus suunnittelee alueellisia ja monimuotoisuuden kannalta merkittäviä luonnonhoitohankkeita. Alueellinen suunnitelma on yleissuunnitelma toimenpiteistä ja niiden kohdentumisesta.\nToimenpiteistä sovitaan kirjallisesti maanomistajan kanssa, eikä luonnonhoitotöistä aiheudu maanomistajalle kustannuksia. Metsäkeskus tarjoaa luonnonhoitohankkeet toimijoille toteutettavaksi kemera-lain 23§:n mukaisella hankehakumenettelyllä. Hankehakumenettelyn tavoitteena on löytää luonnonhoitohankkeelle osaava toimija, joka ottaa kokonaisvastuun sekä luonnonhoitotöiden tarkemmasta toimenpidesuunnittelusta että niiden toteuttamisesta.\nÄMYRI -Metsäalan yritysten tietoverkko -hanke järjesti metsäammattilaisille 21.10.2021 maastoesittelyn luonnonhoidonhankehaussa olevalle kuivatulle Kaitajärven alueen vesiensuojeluhankkeelle Oulussa.