Juuse Saros – Kerhon muuri | Jatkoajan keskustelupalsta\nLuet ketjua: Juuse Saros – Kerhon muuri\nJuuse Saros – Kerhon muuri\nViestiketjun aloittaja Squit\n05.09.2014 klo 17.37\nAjattelin noin muuten vaan avata Juusellekin oma ketju. Miksi kukaan ei ole sita avannut? Kuitenkin selkeasti meidan MVP. Nyt nimittain Jaakiekkolehtikin on nain sanonut, etta meidan Juusenautti on koko liigan TOP-50 listauksen paras pelaaja ja kansikuvapoika. Kovaa mennaan mutta menkoon.\nNo niin ketju avattu talle Hameenlinnan kautta aikojen kovimmalle maalivahdille. En jaksa sen enempaa pohjustaa. Jatkakaa.\n05.09.2014 klo 18.32\nOnko muuten ensimmäinen kerta, kun Kerhon pelaaja on kyseisen aviisin kausiennakossa ykkössijalla? Yksi saavutus lisää Juusen häkellyttävään urakehitykseen tähän mennessä. Nautitaan vielä kun voidaan. Liigan kovin!\n05.09.2014 klo 18.37\nPätevä visio. Toki rykäisen lievänä O/T:nä tähän vielä toistaiseksi kovimman saavutukset...lähteenä Eliteprospects.\n- SM-liiga Best Goaltender "Urpo Ylönen Award" 88/89, 92/93\nJa lisäisin siihen tuon varausnumeron #90, tämä sillä, että edelle meni vuonna 1984 nolla eurooppalaista ja vain sellaiset nobody-nimet kuten Jeff Reese, Daryl Reaugh, Craig Billington ja...Patrick Roy.\n05.09.2014 klo 20.26\nNiin no hieman nuo maalivahdit ja ennen kaikkea peli on muuttunut 80/90-luvulta..Molemmat varmasti ansaitsevat suitsutuksensa ja ovat oman aikansa huippuja.Tosin itse laittaisin nuo kansainväliset menestykset etusijalla (Juuse 3MM mitalia (joo aikuisissa ei pelannut) Timo 1), mutta kuten sanoin niin pelikin on muuttunut.\n06.09.2014 klo 10.07\nVladimir Vujtek oli muistaakseni ennen kautta 2003-2004 Jääkiekkolehden TOP-50 listauksen piikkipaikalla.\n15.09.2014 klo 09.39\nHieno mies ja maalivahti taitaa Juusesta olla kehittymässä, vaikka ei ehkä vielä tällä kaudella aivan liigan paras pelaaja olekaan. Menee muutenkin vähän jääkiekkolehden ennustukset vihkoon tämän osalta, jos/kun Saros olisi kuluvan kauden paras pelaaja Liigassa, niin kyllä tuo kerhon jääkiekkolehdessä ennakoitu loppusijoitus tulisi olemaan huomattavasti korkeampi.\nLiekö täällä jossain jo asialla spekuloitu, mutta tietojeni mukaan Saros pelaisi vielä tämänkin kauden junnusopparilla ja kaudesta tulisi peräti 17 tonnia palkkaa, joten varmaan ylivoimaisesti kaikkien aikojen halvin top-50 listauksen kärki.\n16.09.2014 klo 14.24\nAjattelin muuten vaan tuoda tällaisen ikävän yksityiskohdan esille: http://www.iltasanomat.fi/sm-liiga/art-1288738675237.html\nOnko tämä sitä toisen kauden kirousta? Vaikka toisaalta kahden ottelun perusteella onkin turha vetää vielä mitään johtopäätöksiä. Mikäs selittää 84,91 prosentin ja 3,87 PMK jos maaleja ei voi Saroksen piikkiin laittaa?\n16.09.2014 klo 15.13\nHellurei, katso nyt vaikka maalikoosteet. Tosiaan tässä on se kaksi peliä pelattukin jo. Somervuori tekee 60 maalia ja Zaborsky vetää kiikareilla koko kauden.\nSelitys on siinä, että suhteessa torjuntoihin, on mennyt monta maalia. Yksikään maali nyt vaan ei ole ollut helppo maali. Totta kai jokaikinen maali on otettavissa, nämä nyt meni mutta ei niistä kyllä voi Juusen piikkiin suoraan laittaa yhtäkään.\n16.09.2014 klo 15.17\nAinoat johtopaatokset voi vetaa siita, etta Kerhon ja Saroksen kausi ei ole kaynnistynyt parhaimmalla tavalla. Toisen kauden kirouksesta sun muista on turha puhua. Hiukan ihmetyttaa nama otsikot, mutta tuostahan nuo palkkansa saa. Urheilulehtikin jo tuomitsi Kerhon hankintapolitiikan epaonnistuneeksi. Onneksi on viela peleja jaljella.\n16.09.2014 klo 16.28\nTäytyy hieman kyllä nyt olla eri mieltä. Siniviivalta on uponnut kahdessa pelissä kolme maalia ja lisäksi etukulmasta on mennyt kaksi tai kolme. NHL:ään pyrkivän ja Juusen tasoisen maalivahdin vaan täytyy pystyä lähtökohtaisesti torjumaan ja näkemään tälläiset vedot. Toki en sanoisi yhtään päästettyä maalia miksikään puhtaaksi imuroinniksi. Juuse on ollut hieman "uninen" kahdessa ensimmäisessä ottelussa. Hän ei varmasti ole tyytyväinen omiin otteisiinsa kaukalossa. Uskon vahvasti, että seuraavassa ottelussa nähdäänkin sisuuntunut Juuse. Kerho tarvitsee huippukuntoisen ja iskussa olevan Juusen.\n16.09.2014 klo 17.06\nOlen hyvinkin samaa mieltä. Tuntuukin että jopa allekirjoittaneella meni viimekauden hurja lento hieman hattuun ja nyt täytyy vähän vetää sitä rimaa alaspäin niiden odotuksien suhteen. Valitettava tosiasia on että mikäli Juuse ei lähde taas lentoon niin tulee kyllä melkoisen karmaiseva kausi, mutta luotto on edelleen kova, että sieltä se the Juuse vielä löytyy.\n16.09.2014 klo 17.12\nTilanne on ehkä nyt hankala, mutta näissä hetkissä Kari Lehtonen on painonsa arvoinen kultaa. Voitte ottaa talteen, nousu alkaa vielä tämän vuoden puolella. Lehtosen koulussa ei hötkyillä, pahin kritisoija on varmasti nuori veskari itse.\n16.09.2014 klo 17.48\nVoitte ottaa talteen, nousu alkaa vielä tämän vuoden puolella.\nKunhan viimeistään helmikuun viimeisellä viikolla :D\n30.01.2015 klo 19.10\nTuossa tuli mietittya, etta Juuse on ollut kylla suht kova rankkareissa, niin ajattelin laskea huvikseni. Jos en vaarin katsonut, niin Juusella on 12 rankkarin torjuntaputki! Ei tuo ole huonosti. Koko kaudella Juuse on kopannu 26 rankkarista 21.\n07.02.2015 klo 00.10\nSuuri oli ihmetys ihmisellä, kun näin että Saros on Suomen maallissa tänään, ei siksi ettei taitojensa puolesta sinne kuuluisi, vaan se etteikö jo nuorten MM-kisoissa pelanneelle voisi antaa huilia. Olen toiminut nuorten urheilijoiden kanssa, eri lajissa tosin, mutta usein on tilanne että "kakskytvee" jätkät jaksaa ja jaksaa ja simahtaa sitten totaalisesti. Ville Husson kanssa nähtiin pahat ylikunnonmerkit ennen taukoa, toivoisin että Juusen kanssa ei olisi nyt ahnehdittu liikaa.\n10.03.2015 klo 22.57\nSe siitä sitten. Viimeinen kotiottelu Hämeenlinnassa tänään Saroksella kenties koskaan. Tiedossa oli jo pidemmän aikaa, mutta kyllähän virallinen tiedotus asiasta vetää mielen matalaksi. Pudotus tulee olemaan ensi kaudelle kova, kuka tahansa maalinsuulla kiekkoja koppaileekaan.\nHattu päästä, ja näin. Ei pärjää vertailussa Vernerit eikä Wiikmanit, ei edes Huikea Jamppa. Jatkakaamme siis tässä ketjussa ehkä kaikkien aikojen kovimman Kerho-kasvatin uran seuraamista jatkossakin.\n10.03.2015 klo 22.59\nKiitos Juuse! Ei ole, eikä tule toista Juusea!\n10.03.2015 klo 23.01\nEi turhaan roiku henkarissa Saroksen pelipaita tuossa vieressä. On se kova kaveri! Onnea maailman valloitukseen!\n10.03.2015 klo 23.03\nVaikka pelasi vain kaksi kautta HPK:n edustuksessa, niin kyllä tuon voisi nostaa yhdeksi kaikkien aikojen HPK-pelaajaksi. Kiitos tästä nopeasta ajasta Juuse ja syrjäytä se Pekka Rinne sieltä Predatorsin maalilta jo ensi kaudella. Tai siirry dominoimaan jonkun toisen joukkueen maalille. Mutta NHL:ssä on mahdollisuus esiintyä jo ensi kaudella.\nJatkakaamme siis tässä ketjussa ehkä kaikkien aikojen kovimman Kerho-kasvatin uran seuraamista jatkossakin.\nJuuri näin. Ja toivon, ettei kukaan tule ensi kaudella valittamaan tämän ketjun ylös nostamisesta, että "luulin Saroksen siirtyvän takaisin HPK:hon", kuten Fehrin kohdalla kävin kun hänen tilannettaan seurasin.\n10.03.2015 klo 23.07\nEi pärjää vertailussa Vernerit eikä Wiikmanit, ei edes Huikea Jamppa.\nAinakin juniorina on se meidän kaikkien aikojen supertähtemme tähän asti. Jopa mietin, millaista olisi ollut, jos olisi reilut kymmenen vuotta aiemmin syntynyt. Viirejä olisi pari enemmän? Ensimmäinen maalivahti, joka ei sulanut. (Wiikman sentään oli kovimmillaan sopivaan saumaan.) Kaikkien aikojen maalivahti HPK-nutussa, ja ikää alle 20 vuotta. Ja mitä kovempi paikka sen kovempi on tämä mies. Onnea jatkoon!\n10.03.2015 klo 23.36\nAivan saatanan rautainen ammattilainen ja huippu-urheilija! Kiitos Juuse, kaikkien aikojen Kerhoveskari!\n11.03.2015 klo 00.27\nLyhyesti ja ytimekkäästi Kiitos Juuse!\nTää kaveri tulee olee vielä jotain todella suurta, mitä se minulle ainakin on jo.\nJos joskus mahdollisesti Lockout tulee niin soitto vaan ja maalin suulle.\n11.03.2015 klo 10.25\nHattu päästä ja fanfaarit ilmoille!\n11.03.2015 klo 11.11\nHarmi etteivät kenttäpelaajien ja maalivahdin taso kohdanneet tällä kaudella. Olisi ollut mukava nähdä miten Kerhon takavuosien tasoinen hyökkäys/puolustuskalusto yhdistettynä Juuse Sarokseen olisi tehnyt kovaa jälkeä ihan playoffeissa asti. Nyt jäätiin jopa säälipleijareista ulos.\nTulee Saroksella olemaan edessä monta vuotta työtä päästäkseen Predatorsin maalivahtihierarkiassa piikkipaikalle. Pekka Rinteen sopimus Nashvillessa päättyy vasta 2019 enkä näkisi äkkiseltään hyviä syitä treidata Rinnettä pois lähivuosina. Sensijaan kakkosmaalivahdin paikka voi irrota Sarokselle jo verrattain nuorella iällä. Olisi kieltämättä mukava asetelma että Nashvillen maalivahtikaksikko olisi lähitulevaisuudessa Rinne-Saros.\n11.03.2015 klo 23.04\nPekka Rinteen sopimus Nashvillessa päättyy vasta 2019 enkä näkisi äkkiseltään hyviä syitä treidata Rinnettä pois lähivuosina. Sensijaan kakkosmaalivahdin paikka voi irrota Sarokselle jo verrattain nuorella iällä.\nRauhallisesti sisään ajaen kalenteri voisi olla vaikka:\n2015-16 = AHL isoilla minuuteilla, totuttelu paikalliseen pelitapaan\n2016-17 = Rinteen haastaminen, AHL:ssa minuutteja säännönmukaisesti\n2017-18 = Todellinen tasonmittaus ja isomman roolin haku NHL:ssa\nVeskareilla tuntuu yleensä vaativan sen kauden tai pari vähintään AHL:ssa ennen kuin paikka isoissa saappaissa alkaa olemaan ajankohtainen. Schneider ja Rask pääsivät kunnolla pelaamaan NHL:aa "vasta" kolmansilla kausillaan ja pari kautta meni vielä kokeneen torjujan sidekickinä/työparina/tandemina. En näkisi ollenkaan esimerkiksi Raskin urapolun "seuraamista" huonona ratkaisuna Sarokselle. Vaikka "nopeaa" reittiä ykköseksi ei Predatorsissa olisikaan tarjolla Rinteen sopparin takia, niin toisaalta tuossa on myös omat mahdollisuutensa. Ainakin Saros voi rauhassa kehittyä ja henkinen tuki on lähellä jos tarvis on.\nEi siinä, Sarokselle pistäisin pienet kertoimet jos seuraavaa suomalaista NHL:n ykköskorin molaria pitäisi arpoa. Kun huikeaan talenttiin yhdistetään tietty tinkimättömyys ja halua kehittyä entisestään, niin kauniita asioita voi tapahtua. Siinä vaiheessa on lopulta ihan sama onko edessä Rinne, Brodeur, Hasek tai vaikka Risto Dufva.


Lempidemarini Stas - Voima\nJulkaistu tammikuu 20, 2009 6:15 pm\nTarinoita murhatusta asianajajasta.\nYritän muistaa vitsin valkovenäläisestä käestä, jonka Stas kertoi minulle Kasimovin Rainbow Keepers -kommuunin uudenvuodenjuhlassa 2001 tai 2002. En onnistu. En ikinä muista vitsejä. Stas muisti lukemattomia.\nStas oli sosiaalidemokraatti, harvinaisuus Venäjällä. Vihaan sosiaalidemokratiaa, mutta rakastin Stasia, aivan kuten kaikki muutkin. Ja vaikka mielipiteet erosivatkin, Stas oli aina valmis tunkeutumaan anarkistien juhliin.\nKuukausi sitten törmäsin valokuvaan junamatkalta, jonka teimme Pasha Delidonin oikeudenkäynnistä Moskovaan 1. kesäkuuta 2007. Otin tuolloin kuvia vain harvoin, mutta minulla on hauska kuva Stasista junassa, valmistautumassa leikkaamaan makkaraa, naamallaan hullu virne kuin veitsimurhaajalla. Päätin, että jos jonain päivänä Stas murhataan, näyttäisin tämän kuvan ystävilleni.\nKaikilla on tarina Stasista, monia tarinoita. En matkustanut Euroopan sosiaalifoorumiin Malmöön, mutta nauroin katketakseni kun kuulin juttuja Stasin matkasta.\nKaupungintalolla järjestettiin jonkinlainen juhla foorumin maltillisemmille osanottajille. Stas oli tietenkin paikalla hienossa puvussaan – VIP-vieraat ja ilmainen viina sopivat ehdottomasti Venäjän suuren julkkisihmisoikeusjuristin pirtaan. Stas näki mielenosoituksen ohittavan rakennuksen, ja hänen ystävänsä näkivät hänen vilkuttavan kaupungintalon ikkunasta.\nPian, kun ilmaista viinaa oli nautittu riittävästi, Stas päätti etsiä käsiinsä toimintaa. Hän lähti mielenosoituksen perään, mutta mellakka oli jo alkanut. Muutaman muun venäläisen kanssa Stas yritti poistua sivukadulle, jonka poliisi oli sulkenut. Ympäripäissään Stas ei oikein enää tajunnut, että kytät eivät olleet juttutuulella. Niin siis kävi, että Stas matkusti Ruotsiin ottaakseen turpaan ruotsalaisilta mellakkapoliiseilta, aivan kuin kotoa Moskovasta ei niitä löytyisi.\nNiin monta tarinaa Stasista, kuka keräisi ne kaikki?\nIhmisoikeusasianajaja Stanislav Markelov ammuttiin Moskovassa 19.1.2009.\nSananvalta: Stas oli sosiaalidemokraatti, harvinaisuus Venäjällä. Vihaan sosiaalidemokratiaa, mutta rakastin Stasia, aivan kuten kaikki muutkin.\nOikeudenkäynti toimittaja Anastasia Baburovan ja asianajaja Stanislav Markelovin murhista epäiltyjä Nikita Tihonivia ja Jevgenia Hasista vastaan alkoi Moskovassa 15. helmikuuta.…\nSekä parasta että pahinta Moskovassa on se, että elämä vyöryy eteenpäin sellaisella vauhdilla, ettei ehdi hengähtää hetkeäkään eikä koskaan tiedä…\nPerjantai toi uutiset voitosta, joka ei ollut ensimmäinen, mutta varmasti yksi makeimmista – Aleksei Gaskarov vapautettiin tutkintavaikeudesta oikeudenkäyntiä odottamaan. Toinen…\nEdellinen artikkeliKotiinpaluu, hetkeksiSeuraava artikkeliHiilinielu


Hykkilä-Lunkaan kyselytulokset - PDF\nDownload "Hykkilä-Lunkaan kyselytulokset"\n1 Hykkilä-Lunkaan kyselytulokset Sisältö Johdanto Kylän sijainti Vastaajien tiedot Kylän nykytila Kylän tulevaisuus ja kehittämisnäkemykset Palvelutarpeet Osallistuminen Viestintä... 16\n2 Johdanto Tässä raportissa kuvataan keskeiset kyläkyselyn tulokset. Raportin tavoitteena on tuoda kyläläisille ja kylänkehittäjille eväät jatkotoimenpiteiden määrittämistä varten. Varsinainen kyläsuunnitelma laaditaan tämän raportin ja kyläläisten esittämien ideoiden priorisointien pohjalta tiiviimpään muotoon kevään 2010 aikana. Lisäksi kaikkien Tammelan kylien kyläsuunnitelmien pohjalta laaditaan Tammelan kyläohjelma keväällä 2010, jossa kuvataan kaikkien kylien yhteiset kehittämistarpeet. Tämä raportti on laadittu syksyllä 2009 Tammelan kylien kotitalouksiin kohdistetun kyselyn tuloksista. Kyläkysely lähetettiin kaikkiin kotitalouksiin postitse (yhteensä kpl). Lisäksi kysely oli avoimena Tammelan maaseudun kehittäjien sähköisessä keskusteluforumissa Vastauksia kyselyyn saatiin kaikista Tammelan kylistä yhteensä 555 kpl ja vastausprosentiksi muodostui näin 17 %. Tarkemmat kyläkohtaiset tiedot on esitetty tässä raportissa myöhemmin. Raportin, kyläsuunnitelman sekä Tammelan kyläohjelman laadinnasta vastaa Hämeen ammattikorkeakoulun Biotalouden K&T-keskus yhteistyössä Tammelan kylät ry:n kanssa. Tämän raportin on laatinut Hämeen ammattikorkeakoulun kestävän kehityksen opiskelija Sini Syrjälä. Työn ohjaajina toimivat Tero Uusitalo ja Anne Virtanen HAMK:sta. 1. Kylän sijainti Hykkilä-Lunkaan kyläalue sijaitsee Tammelan kirkonkylän itäpuolella. Tammelan kirkonkylälle on matkaa noin 8 km ja Forssaan 16 km. Lähimmät isommat kaupungit ovat Hämeenlinna (54 km), Turku (100 km) ja Helsinki (130 km).\n3 2. Vastaajien tiedot Vastauksia oli 24 ja näistä 5 oli Internet-vastauksia. Kyselyitä jaettiin 177 ja vastausprosentti oli siis 14. Vastaajista 13 oli naisia ja 9 miehiä. 2 vastaajaa ei ilmoittanut sukupuoltaan. Vastaajista suurin osa oli vuotiaita (14), yli 65-vuotiaita oli 6 ja vuotiaita 4. Suurin osa vastanneista kotitalouksista oli 2 henkilön talouksia (Kuvio 1). Suurimmassa vastanneessa taloudessa oli 7 henkilöä. Kuvio 1. Vastaajien talouksien koko Kuviossa 2 näkyy vastanneiden talouksien kaikkien jäsenten ikäjakauma. Lapsia tästä joukosta on 30 % ja yli 65-vuotiaita 12 %. Vastaajien talouksien yleisimmät työssäkäyntikunnat olivat Tammela (10) ja Forssa (8). Muita työssäkäyntikuntia olivat mm. Tammelan naapurikunnat (2) ja pääkaupunkiseudun kunnat (2). Kuvio 2. Vastaajien talouksien ikäjakauma\n4 Lähes puolet (11 kpl) vastaajista oli asunut kylällä yli 20 vuotta (Kuvio 3). Kuvio 3. Vastaajien asumisajat kylässä\n5 3. Kylän nykytila Kylä on rauhallinen pieni yhteisö järvien ympäröimällä luonnonkauniilla alueella. Hykkilää ja Lunkaata kuvaillaan rauhallisiksi (5 mainintaa), kauniiksi (3) ja viihtyisiksi maalaiskyliksi. Hyvinä puolina pidetään oman kylän asukkaita (3), historiaa ja perinteitä (2). Järvi ja sen läheisyys nousivat esille viidessä vastauksessa. Lisäksi kylää pidetään yhteisöllisenä, kotoisana, turvallisena ja eripuraisena. Myös Tammelan keskustan läheisyys mainittiin. Vastaajien näkemykset kylän ympäristön nykytilasta on esitetty kuviossa 4. Juomaveden laatua piti hyvänä lähes 80 % vastaajista. Yli 60 % vastaajista piti kylää luonnonläheisenä. Myös rakennustiheyttä pidettiin sopivana (n. 55 %) ja kylämaisemaa idyllisenä (n. 50 %). Vähiten vastaajat olivat täysin samaa mieltä väittämän kylän ympäristö on siisti kanssa. Kuvio 4. Näkemykset kylän ympäristön nykytilasta\n6 Hykkilä-Lunkaassa tunnetaan hyvin kylällä toimivat yhdistykset ja yhdistystoimintaan on helppo lähteä mukaan (Kuvio 5). Myös naapuriapu toimii hyvin. Yhteistyö kylän ulkopuolisten tahojen kanssa ei suju yhdenkään vastaajan mielestä todella hyvin. Ketään ei myöskään ollut sitä mieltä, että kylällä olisi mahdollista työllistyä. Kuvio 5. Näkemykset kylän toiminnallisuudesta\n7 Parhaiten kylällä toimivat tällä hetkellä jätehuoltopalvelut ja kirjastopalvelut (Kuvio 6). Myös kokoontumistiloja pidetään riittävinä. Hieman yli puolet vastanneista oli sitä mieltä, että tietoliikennepalvelut toimivat. Tyytymättömimpiä oltiin julkiseen liikenteeseen ja kauppapalveluihin. Kuvio 6. Näkemykset kylän palveluista\n8 Kylän nykytilan arvosanaa kysyttiin asteikolla Keskiarvoksi vastauksista tuli 7,5. Eniten annettiin arvosanaa 8 (Kuvio 7). Edellisen kyläkyselyn arvosana oli 7,4, mutta asteikko oli silloin 1 10 (Hykkilä-Lunkaan kyläsuunnitelma 2001). Arvosanaa nostavia seikkoja olivat luonnonläheisyys, riittävä toiminta, hyvä (2), rauhallinen (2), viihtyisä ja turvallinen paikka asua, kirkonkylän palvelut ovat lähellä, asukkaiden kesken kaikki sujuu ja ympyrät ovat tutut. Toisaalta arvosanaa laskivat palveluiden puute (esim. kauppa ja lastenhoitopalvelut, yhteensä 4 mainintaa), kevyenliikenteen väylän (2) ja julkisen liikenteen puuttuminen (2), katuvalojen puute ja teiden huono hoito talvisin. Myös tietoliikenneyhteydet toimivat välillä huonosti (2) ja harrastusmahdollisuudet ovat rajalliset. Kaksi vastaajaa piti kylää hieman uinuvana. Kuvio 7. Arvosanat kylän nykytilanteesta Avoimessa kysymyksessä vastaajat saivat kertoa muita kommentteja kylänsä nykytilasta. Eniten kommentteja herätti tiestö, sen kunto ja hoito (4 mainintaa). Erityisesti talvikunnossapitoa ja huonoa näkyvyyttä moitittiin. Tonttitarjontaa pitäisi lisätä, asutusta tiivistää ja uusia asukkaita informoida paremmin kylän toiminnasta. Erään vastaajan mukaan jätevesiviemäri pitää tehdä pikaisesti, jotta kaikkia jätevesiä ei imeytetä järvien ympäröimään kylään. Muita kommentteja tuli mm. aktiivisten yhdistysten/ yhdistystoimijoiden puutteesta, kylätalon vähäisestä käytöstä ja moottorikelkkareittien turhuudesta. Kaikki hankkeet ja visiot ESR-rahasta ovat turhia. Innovatiivisuus on yksilöllistä. Ihmisten pitää antaa olla hulluja. Ei välttämättä ``kylähulluja.\n9 4. Kylän tulevaisuus ja kehittämisnäkemykset Kylän tulevaisuuden näkymiä alettiin selvittää kysymällä, millaisena vastaajat kylän parhaimmillaan tulevaisuudessa näkisivät. Parhaassa tapauksessa tulevaisuuden Hykkilä-Lunkaa olisi nykyisen kaltainen viihtyisä asuinpaikka, joka olisi rauhallinen (2 mainintaa), mutta aktiivisempi ja yhteistoiminnallisempi. Siellä olisi enemmän asutusta sekä toimiva viemäriverkosto. Maisema, ympäristö ja Kuivajärvi (2) olisivat hyvin hoidetut. Kylällä olisi katuvalot (3 mainintaa) ja kevyenliikenteen väylä. Erilaisia liikunnallisia harrastusmahdollisuuksia ja lenkkipolkuja olisi enemmän ja kylällä olisi leikkipaikka. Myös julkiset liikenneyhteydet (2) toimisivat hyvin ja kylällä olisi kauppa tai kioski. Kylä olisi lyhyesti sanottuna hyvä. Lähes 80 % vastaajista oli täysin samaa mieltä väittämän tiet kaipaavat lisävalaistusta kanssa (Kuvio 8). Tulosten mukaan myös vesistöt kaipaavat kunnostamista, jätevesihuollossa tarvitaan yhteistyötä ja kylän yritysten palveluita tulisi markkinoida kyläläisille ja kesäasukkaille. Muita kehittämiskohteita kylällä ovat nuorisoseuran talon ylläpito ja kunnostus, Kuivajärven vedenpinnan nosto ja kaislojen niitto, liikuntamahdollisuuksien lisääminen nuorisoseurantalolle (pilates, jooga, jumpat yms.), lasten päivähoito ja toisen asteen opiskelijoiden koulukuljetukset, vapaa-ajan harrastusmahdollisuudet ja kerhot, erityisesti vanhemmalle väelle. Myös hoitamattomien maisemien raivaaminen ja avaaminen (Myllyjoki) sekä venepaikkojen ja yhteisrantojen kunnostus nousivat esille.\n10 Kuvio 8. Kylän kehittämistarpeet\n11 Lisäksi vastaajia pyydettiin laittamaan viisi tärkeintä kehittämiskohdetta tärkeysjärjestykseen. Kuviossa 9 tämän kysymyksen vastaukset on avattu laskemalla kaikkien mainintojen määrät, välittämättä siitä olivatko ne merkitty kiireellisyydessä ensimmäiseksi vai viidenneksi. Tämän kysymyksen vastaukset olivat hyvin samansuuntaiset edellisen kanssa, ainoastaan teiden kunnostus nousi tällä listalla korkeammalle. Kuvio 9. Kiireellisimmät kylän kehittämistarpeet\n12 Vastaajien mukaan kylän ja kunnan yhteistyötä pitäisi parantaa erityisesti palveluiden järjestämisessä (Kuvio 10). Keinoiksi yhteistyön parantamiseksi esitettiin kyläläisten vireää osallistumista kylän yhdistysten toimintaan ja sitä, että kunta sitten ottaisi yhdistysten mielipiteen huomioon ennen päätösten tekoa. Ehdotettiin myös yhteistä tilaisuutta kunnan ja kyläläisten välillä. Lisäksi toivottiin kunnalta avustuksia ja määrärahoja: toimintaan, viemäröintiin ja kylätalon hoitoon. Kuvio 10. Kylän ja kunnan yhteistyön kehittämistarpeet\n13 5. Palvelutarpeet Kyselyssä selvitettiin millaisten palveluiden tarpeessa kyläläiset uskovat lähitulevaisuudessa olevansa. Eniten kaivattiin harrastusmahdollisuuksia nuorille, liikuntamahdollisuuksia ja kirjastopalveluita (Kuvio 11). Vähiten tarvetta koettiin olevan koululle ja etätyöpisteelle. Avoimella kysymyksellä selvitettiin, minkälaisia uusia palveluita kylälle kaivattaisiin. Eniten haluttiin ohjattua liikuntaa (nuorille, aikuisille ja vanhuksille, yhteensä 3 mainintaa) ja erilaisia kerhoja tai harrastuspiirejä (erityisesti lapsille, yhteensä 4 mainintaa). Lapsille kaivattiin myös leikkipuistoa ja vanhuksille taksipalveluja. Lisäksi toivottiin nuorille ja vanhemmalle väestölle yhteisiä kokoontumisia, joissa olisi ohjaaja ja joissa saisi tietoa ajankohtaisista asioista. Kuvio 11. Kyläläisten palvelutarve lähitulevaisuudessa\n14 Yksityisten palveluiden ostohalukkuutta kysyttäessä reilusti yli puolet vastaajista olisi valmis ostamaan yksityisiä palveluita (Kuvio 12). Mieluiten ostettaisiin siivouspalveluita (8) ja kiinteistönhuoltopalveluita (4). Muita mainittuja olivat kodinhoito, ateriapalvelu ja lastenhoito. Suurin osa vastaajista olisi valmis maksamaan kyseisistä palveluista /h (9). Viisi vastaajaa olisi valmis maksamaan alle 10 /h ja yksi vastaaja /h. Kuviosta 12 ilmenee myös kotitalousvähennyksen tunnettuus sekä vastaajien mahdollisuudet tuottaa tai tarjota jotakin palvelua kylällä. Kuvio 12. Yksityisten palveluiden ostohalukkuus, kotitalousvähennyksen tunnettuus ja palveluntuottamisen mahdollisuus\n15 6. Osallistuminen Kuviossa 13 on esitetty vastanneiden kyläläisten osallistumishalukkuus kylän asioiden hoitoon ja kylän kehittämiseen. Kysymyksessä sai vastata useampaan kohtaan ja kuviossa on esitetty kuhunkin kohtaan vastanneiden määrät. Eniten vastaajat olivat kiinnostuneita talkoisiin osallistumisesta ja useat ilmoittivat myös halukkuutensa osallistua kyläyhdistyksen toimintaan. Kaksi vastaajaa ilmoitti haluavansa toimia muulla tavoin, yksi kunnan päättäjänä ja toinen vähentämällä melusaastetta (ei käytä mopoja tai mönkijöitä). Kuvio 13. Osallistumishalukkuus kylän asioiden hoitoon ja kehittämiseen\n16 7. Viestintä Suurin osa vastaajista koki saaneensa riittävästi tietoa kylän tapahtumista ja kylän yhdistysten toiminnasta (Kuvio 14). Kuvio 14. Tiedon riittävyys kylän tapahtumista ja yhdistysten toiminnasta Mieluisimmiksi tiedotuskanaviksi kylän asioiden tiedottamisessa koettiin ilmoitustaulu, kylätiedote ja Tammelan kylien www-sivut (Kuvio 15). Vähemmän kannatusta saivat mm. sähköposti- ja tekstiviestitiedotteet. Avoimissa vastauksissa toivottiin Forssan lehden aamujakelua ja yleisesti tiedotuksen lisäämistä. Kuvio 15. Tiedostuskanavien käyttöhalukkuus\n17 Kylään ja kyläsuunnitteluun liittyvien Internet-sivujen käyttö ei ollut kyselyn mukaan kovin yleistä, mutta toisaalta kaikkia kyselyssä mukana olleita sivuja ei ole vielä mainostettu (Kuvio 16). Kuvio 16. Internet-sivustojen käyttö Internet-sivuja haluttiin käyttää lähinnä tiedonhakupaikkoina, eikä niinkään keskustelufoorumeina tai kyläläisten kohtaamispaikkoina (Kuvio 17). Kuvio 17. Sähköisten viestimien käyttö kylää koskevissa asioissa Lähteet Tammelan kunnassa sijaitsevan Hykkilä-Lunkaan kyläsuunnitelma 2001


Kaukolämpöverkkojen kunnossapitoharjoittelija, 2 paikkaa, Vantaan Energia Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1327792\nKaukolämpöverkkojen kunnossapitoharjoittelija, 2 paikkaa\nMatkallamme kohti hiilineutraalia energiantuotantoa ja tulevaisuuden kiertotalouden ratkaisuja tarvitsemme tuoreita ajatuksia ja osaamista. Meillä pääset kesätyössäsi soveltamaan koulussa opittua käytäntöön ja kehittämään omaa osaamistasi rohkaisevassa työympäristössä. Saat kattavan perehdytyksen työtehtäviisi, kehittymistäsi tukevat sparrauskeskustelut sekä koko työtiimin tuen. Työsuhde-etuina käytössäsi on mm. kuntosalit toimipisteissämme sekä 24/7 palveleva ja kattava työterveyshuolto.\nHaemme kaukolämpöverkkojen kunnossapitoon kahta harjoittelijaa ajalle 4.5. - 28.8.2020. Kesätyön ajankohdasta on mahdollista sopia ja muokata kesätyöntekijän mukaan. Työpisteenäsi toimii Itä-Vantaalla sijaitseva Suomen suurin jätevoimalamme.\nKesätyössäsi osallistut kaukolämpöverkon kunnossapito-, huolto- ja korjaustöihin. Olet osa tärkeää tiimiä, joka vastaa Vantaan alueen kaukolämpöverkon kunnossapitotöistä. Osallistut myös liittämistöihin ja käyttökeskeytyksiin oheistöineen. Tehtäviisi kuuluvat lisäksi kaivojen ja mittauskeskusten huoltaminen sekä kiinnostuksesi ja mahdollisuuksien mukaan kunnossapitojärjestelmämme kehittämistä.\nOlemme rohkea energia-alan uudistaja, jossa työt tehdään yhdessä ja vastuullisesti, rehdillä meiningillä ja asenteella. Seuraavista seikoista rakentuu mielestämme erinomainen pohja menestyä tässä kesätyötehtävässä:\nOlet esimerkiksi putki-, metalli-, energia- tai konetekniikan ammatti- tai korkeakouluopiskelija\nOlet täysi-ikäinen ja sinulla on ajokortti\nTyöskentelytapasi on käytännöllinen, järjestelmällinen ja tartut tehtävään kuin tehtävään oma-aloitteisesti\nTeet sujuvasti yhteistyötä eri tehtävissä työskentelevien työkavereidesi kanssa\nLisätietoja tehtävästä ja meistä työnantajana saat verkkomestareiltamme Teemu Kinnuselta puhelimitse 050 402 1386 tai sähköpostitse teemu.kinnunen@vantaanenergia.fi sekä Antti Raittiselta puhelimitse 040 020 2227 tai sähköpostitse antti.raittinen@vantaanenergia.fi.\nTule tapaamaan meitä Contact Forum -rekrytointimessuille Messukeskukseen torstaina 23.1.2020 klo 10 alkaen! Olemme paikalla #energiajengiläistemme kanssa kertomassa kesätyömahdollisuuksistamme! Ja seuraathan #energiajengin menoa Instagramissa ja LinkedInissä!\nEnergia-alalla on merkityksellinen rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa. Ilmastoahdistus ei auta, tarvitaan ratkaisuja - ja me haluamme olla osa ratkaisua. Olemme määrätietoisesti kasvava kiertotalousenergiayhtiö, ja panostamme hiilineutraalien energiaratkaisujen löytämiseen. Jotta näitä ratkaisuja syntyy, pidämme huolta tärkeimmästä voimavarastamme - työntekijöistämme. Meillä työtä ohjaavat tekemisen meininki, vastuullisuus ja uudistumiskyky.\nTuotantotyöntekijä Vieremälle (3 paikkaa)\nGo On Kuopio | Julkaistu 16.6.2020\nSosiaaliohjaaja, Kuuselan perhekuntoutuskeskus, 2...\nKoneoperaattori / tuotantotyöntekijä, 8 paikkaa (Salo)\nClick Henkilöstöpalvelut Oy | Julkaistu 8.7.2020


the one Little Birdie: DIY Koruteline\nHanna Riikka 17. elokuuta 2014 klo 18.41\nOi onpa kiva idea, ja kaunis sisustukseenkin =)\nHanna-Maria 22. elokuuta 2014 klo 16.04\nKiitos. Juu sopii sisustukseenkin hyvin. Korvikset on nyt pysynyt hienosti tallessa :)\nPaula 11. tammikuuta 2016 klo 10.49\nTosi kiva. Juuri aloin itsekin virkkaamaan korutelinettä. :)\nHanna-Maria 16. tammikuuta 2016 klo 21.11\nKiitos. Ollut itsellä ainakin kovassa käytössä. Nyt alkaa jo käydä pikkuhiljaa pieneksi, joten tarvitsee varmaankin tehdä toinen isompi versio pian :)


Silmukat ristissä: joulukuuta 2012\nPosti toi minulle tänään Anna hyvän kiertää - paketin Virveriikalta. Kuoresta paljastui tälläinen sisältö:\nKauniit lapaset, suklaata, pähkinähedelmäsekoitus ja hauska kortti. Lapaset ovat harmillisesti hiukan liian pienet minulle, mutta tytär pienempi kätisenä otti ne käyttöönsä. Suklaan ja pähkinät säästän siihen hetkeen, kun kaikki joulun herkut on syöty ja makean hammasta alkaa toivottomasti kolottaa. Kortti sai hyvälle tuulelle - niin on samaa näköä kanssani hiirimuorissa: lasit nenällä ja huivi harteilla kutimen kanssa.\nKiitos Auli kivasta ylläristä!\nLähettänyt knea klo 20:26 1 kommentti:\nNyt kun nämäkin kutomukset ovat saajillaan, voin esitellä ne täälläkin.\nAnna hyvän kiertää - haasteessa meni Beate56:lle tälläiset sukat:\nTyttären joululahjapaketista paljastuivat brittilippusukat, jotka siirtyivät välittömästi hänen jalkojaan lämmittämään.\nMalli: Novita Sukkalehti\nLanganmenekki: 98 g\nPojan paketeista löytyivät villasukat ja lisäksi uudelle autonomistajalle piti tietenkin tehdä karvanopat, joiden mukana oli paketissa myös hajukuusi.\nLanka: Novita TicoTico\nPuikot: 2,25 mm bambuiset sukkikset\nLanganmekki: 88 g\nLanka: Novita Teddy\nPuikot: 5 mm Knittarin pyöröt\nLanganmekki: 65 g\nLähettänyt knea klo 20:37 1 kommentti:\nTunnisteet: sukat, valmistuneet 2012\nToivottelen tämän tyttären ottaman tunnelmakuvan ja netistä nappaamani runon myötä kaikille\nLähettänyt knea klo 16:45 5 kommenttia:\nOsallistuin Virveriikan blogissa Anna hyvän kiertää - haasteeseen. Lupasin laittaa omat yllärini jouluun mennessä kolmelle ilmoittautuneelle. Välillä jo näytti, etten millään ennätä lupaustani toteuttaa tilaustyörumban keskellä, mutta niin se tilaustyöjono vaan tuli valmiiksi ja ennätin näihin ylläreihin paneutua.\nNyt kun ensimmäinen on kuitattu perille saapuneeksi voin sen täällä omassa blogissanikin esitellä. Eli Anne-Marille tein sukat. Pitkään etsin ja arvoin ohjetta, mutta vihdoin päädyin näihin pitsisukkiin. Näitä oli mukava kutoa ja niistä tulikin niin kauniit, että varmaan palaan tämän mallin pariin toisenkin kerran.\nMalli: Koiranputkisukat Ullasta\nLanganmenekki: 90 g\nSilloin kun elokuun lopulla huhuilin tähän osallistujia mukaan, vain kaksi ilmoittautui. Joten jos joku vielä haluaisi mukaan niin yksi paikka löytyisi. Mukaan pääsee siis ilmoittautumalla tähän postaukseen ja lupaamalla jatkaa haastetta omassa blogissaan (eli lähettää jotain ylläripostia edelleen kolmelle).\nLähettänyt knea klo 10:16 Ei kommentteja:\nAlpakan ja silkin pehmeyttä\nMiehelle tein uuden kaulaliinan. Hänen ihoansa villa kutittaa, joten langaksi valikoitu pehmoinen alpakka-silkki. Ihanan tuntuista lankaa kutoakin. Mallineuleena käytin tunturineuletta.\nLanka: Drops BabyAlpaca Silk\nPuikot: 3,5 mm Knittarin pyöröt\nMuutakin on valmistunut, mutta ne kuuluvat hyshys-osastoon, joten esittelen ne sitten myöhemmin.\nLähettänyt knea klo 13:44 1 kommentti:\nTunnisteet: huivit, valmistuneet 2012\nKolmea paria patalappuja - kaikki lähteneet jo postin matkaan joulumuistamisiksi.\nKoukku: 4 mm bambuinen\nLanganmenekki: n. 330 g kaikkiin yhteensä\nJoulu lähestyy pelottavan hurjaa vauhtia. Koti on kuin pommin jäljiltä (joku on tainnut viihtyä vähän liikaa sohvalla puikkojen seurassa??), joten jonkinmoisia siivoustoimia olisi lähipäivinä harrastettava. Tänään on kuitenkin vuorossa leivontaa - pullataikina on jo nousemassa.\nLähettänyt knea klo 09:48 4 kommenttia:\nTunnisteet: patalaput, valmistuneet 2012\nSain eilen emolta tiedon, että viimeinen sny-paketti on tulossa ja tänään aamupäivällä se kirjautuikin saapuneeksi postiin. Sopivasti oltiinkin lähdössä kirkonkylälle kauppaan, joten samalla reissulla sain paketinkin noudettua. Kotiin palattua olikin sitten kiire saada ruokaostokset kaappiin, että pääsin paketin avaamaan. Sieltä paljastuikin mitä ihastuttavien sisältö: 4 kerää ihanaista Fabelia (noista voisi syntyä vaikka pitkät sukat itselleni - tai sitten kahdet tavalliset - tai sitten jotain ihan muuta), ihana muumipurkki täynnä namuja, 2 rasiaa söpöjä enkeleitä kuuseen, lautasliinoja, mantelijauhetta ja tuikkukortti.\nNopeasti taas kuluivat nämä neljä kuukautta. Paketteja minulle lähetteli siis etana. Kiitos tästä syksyn kierroksesta - olet onnistunut ilahduttamaan! Joskus olen blogissasi vieraillutkin, mutta enpä osannut aavistaa, että olet pakettieni lähettäjä.\nLähettänyt knea klo 17:58 2 kommenttia:\nYhdet Jussit lisää.\nLanganmenekki: 123 g\nLähettänyt knea klo 12:39 1 kommentti:\nKaksi ponchoa ja isot Antit\nTutut Antti-sukat - tällä kertaa koossa 47. Ainakin toivottavasti ovat tuon kokoiset; vaikea hahmottaa noin isoa jalkaa.\nLanganmenekki: 135 g\nKaksi pitsiponchoa samalla mallilla ja samasta langasta. Jostakin syystä kuitenkin vihreäsävyinen lanka oli paljon pörröisempää (ja paksumpaakin) kuin ruskeasävyinen. Joten ei uskoisi molempia tehdyksi samasta langasta. Lisäksi langasta löytyi joka kerästä solmu, joten kovin en vakuuttunut tämän uuden tuttavuuden laadusta. Ihan kivat ponchoista kuitenkin tuli.\nLanka: Schoeller & Stahl Elfin Color\nPuikot: 6 mm (kauluksessa 5 mm) Knittarin pyöröt\nLanganmenekki: 400 g molempiin yhteensä\nLähettänyt knea klo 19:41 1 kommentti:\nTunnisteet: huivit, sukat, valmistuneet 2012\nOranssia ja mustaa palmikkoa\nKaulaliina ja lapaset, molemmissa palmikkoa. Mustassa pörrölangassa palmikko ei vaan juuri erotu - varsinkaan näissä ihastuttavissa valaistuolosuhteissa.\nMalli: Novita Kevät 2012\nLanka: Novita Teddy kaksinkertaisena\nPuikot: 6,5 mm bambuiset sukkikset\nLanganmenekki: 203 g\nMalli: Novita Talvi 2012\nLanka: Novita Huopanen\nPuikot: 8 mm Knittarin pyöröt\nLanganmenekki: 252 g\nLähettänyt knea klo 12:42 2 kommenttia:\nTunnisteet: huivit, lapaset, valmistuneet 2012\nTässä tuoreimmat sukkaparit, kaikki tilaustöitä nämäkin.\nLanka: Novita 7 veljestä ja 7 veljestä Linnut Talitintti\nPuikot: 4 mm bambuiset sukkikset\nLanganmenekki: 227 g molempiin yhteensä\nLanganmenekki: 105 g\nLähettänyt knea klo 12:31 2 kommenttia:\nSukkia ja tunnustuksia\nTilaustyöjono on taas lyhentynyt viiden sukkaparin verran. Täytyy myöntää, että oli aikamoisen puuduttavaa tehdä putkeen neljät Jussit/Antit, mutta sisulla tikuttelin kaikki valmiiksi.\nLanganmekki: 508 g kaikkiin yhteensä\nPitkät kirjoneulesukat oli sitten vähän mielenkiintoisemmat, vaikka niitä tehdessä tuli kyllä useamman kerran mieleen, että mitä järkeä on tehdä kirjoneuletta kirjavasta langasta?? Työnimenä näillä olikin sekasotkusukat. Mutta lopputulos on kyllä ihan kiva.\nLanka: Novita 7 veljestä (valkoinen, grafiitti, oranssi), 7 veljestä Linnut Peippo, 7 veljestä Polkka\nLanganmenekki: 118 g\nOlen saanut kaksikin tunnustusta, mutta en ole niistä ennättänyt edes kiittelemään.\nOranssilta sain ensimmäisen tunnustuksen. Kiitos Oranssi!\nToisen tunnustuksen sain PurppuraPerhoselta, kiitos tästäkin!\nNyt en ennätä muita "kiemuroita" näiden tunnustusten osalta täytellä eli jätän jakamatta myös eteenpäin.\nLähettänyt knea klo 15:06 8 kommenttia:\nTänäkin vuonna haluan järjestää joulukalenterivaihdon. Toivottavasti muitakin halukkaita löytyy, että saadaan vaihto toteutettua. Eli ilmoit...


SINKKUTOIMINNAN MERKITYS YKSINELÄVIEN SELVIYTYMISESSÄ - PDF\nSINKKUTOIMINNAN MERKITYS YKSINELÄVIEN SELVIYTYMISESSÄ\nDownload "SINKKUTOIMINNAN MERKITYS YKSINELÄVIEN SELVIYTYMISESSÄ"\n1 SINKKUTOIMINNAN MERKITYS YKSINELÄVIEN SELVIYTYMISESSÄ Irma-Vappu Wilhelmiina Mikkonen Tampereen yliopisto Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikkö Sosiaalityön pro gradu -tutkielma Toukokuu 2011\n2 TAMPEREEN YLIOPISTO Yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksikkö MIKKONEN, IRMA-VAPPU WILHELMIINA: Sinkkutoiminnan merkitys yksinelävien selviytymisessä. Pro gradu -tutkielma, 60 s., 2 liitettä Ohjaaja: Tarja Pösö Toukokuu 2011 Pro gradu -tutkielmani aiheena on Tampereen evankelisluterilaisen seurakuntayhtymän yhteiskunnallisen työn sinkkutoiminnan merkitys yksinelävien selviytymisensä. Vuosi 2010 oli Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuosi, jolloin muun muassa Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella kiinnitettiin huomiota yksineläjien ja -asujien tilanteeseen yhteiskunnassamme. Yksin asuvien suureen ja alati kasvavaan määrään kiinnitetään kuitenkin julkisessa puheessa tuskin ollenkaan huomiota. Samoin pienituloisten yksin asuvien toimeentulon ongelmia tulisi tutkia enemmän ja pyrkiä löytämään niihin ratkaisuja. Yksinelävät nähdään usein vain asunnottomuuden ja päihdeongelman kautta, vaikka yksineläjiä on paljon ja vaikka useimmat heistä ovat työikäisiä. Tässä tutkimuksessani kohteenani on sekä työelämässä että eläkkeellä olevat yksinelävät. Tutkimukseni tarkoituksena on saada tietoa sinkkutoimintaan osallistuneiden naisten ja miesten elämäntilanteesta, heidän kokemuksistaan, sinkkutoimintaan osallistumisen merkityksestä ja kokonaisvaltaisesta selviytymisestä. Kokonaisvaltaiseen selviytymiseen kuuluu sosiaalinen ja taloudellinen selviytyminen, koska huono taloudellinen tilanne on vaikutuksiltaan myös sosiaalista. Henkilön fyysinen ja psyykkinen selviytyminen voi heijastua myös sosiaaliseen osallistumiseen, koska vakava sairaus tai masennus yksinäisyyden vuoksi voi muodostua esteeksi lähteä kotoa tutustumaan ihmisiin ja jonkin yhteisön toimintaan. Yksineläjät ovat myös ryhmä, jonka toimeentulo on erityisen herkkä työelämästä ulkopuolelle jäämisen vaikutuksille. Yksinelävällä ei välttämättä ole mitään turvaverkkoa työttömyyden tai sairauden kohdatessa ja taloudellisesti huonossa tilanteessa yksinelävä voi joutua siirtämään esimerkiksi sairauden hoitamiseen tarvittavien lääkkeiden ostamista. Tutkimukseni teoreettinen viitekehys muodostuu aikaisemmista yksinäisyyttä, köyhyyttä, yksinelämistä, vertaisryhmätoimintaa ja sinkkutoimintaa koskevista tutkimuksista ja kirjallisuudesta. Yksineläjistä on maassamme kuitenkin tehty melko vähän tutkimuksia, joten tutkimukseni on siten poikkeuksellinen. Kyseessä on laadullinen tapaustutkimus, jonka aineisto muodostuu haastateltavilleni tekemistä tiettyihin teemaan liittyvistä kysymyksistä. Empiirinen osa koostuu neljästä Tampereen evankelisluterilaisen seurakuntayhtymän sinkkutoimintaan osallistuneen naisen ja kahden miehen haastatteluista, jotka kokosin kevätlukukaudella Olen analysoinut aineiston temaattisen analyysin avulla ja keskiössä on ollut aineistolähtöisyys. Olen halunnut liittää tutkimustuloksiin runsaasti haastateltavien suoria sitaatteja, jotta yksinelävien ääni tulisi tutkimukseni kautta hyvin kuuluville. Avainsanat: yksineläjä, -asuva, köyhyys, yksinäisyys, vertaistuki, oma-apuryhmä, satunnainen ryhmä\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO YKSIN ASUMINEN KÄSITTEENÄ YKSINÄISYYDESTÄ KÖYHYYDESTÄ KÖYHYYS YHTEISKUNNASSAMME YKSIN ELÄVIEN KÖYHYYDESTÄ YKSIN ASUVIEN IKÄLUOKISTAJASIVIILISÄÄDYSTÄ AIKUISUUDESTA KULTTUURISESTI POIKKEAVAT AIKUISET MARGINAALISUUDESSA ELÄMINEN SINKKUTOIMINTA YHTEISÖLLISENÄ TOIMINTAMUOTONA SATUNNAINEN RYHMÄ OMA-APURYHMÄ TUTKIMUKSEN SUORITTAMINEN TUTKIMUKSEN TAVOITE JATUTKIMUSKYSYMYKSET LAADULLINEN TUTKIMUS TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHTANA TEEMAHAASTATTELU AINEISTO JAAINEISTON KERUU TEMAATTINENANALYYSI JAANALYYSIN TOTEUTTAMINEN TUTKIMUKSEN TULOKSET YLEISLUONTOISIA TIETOJAHAASTATELTAVISTANI YKSINÄISYYDEN KOKEMUKSET YKSINÄISYYTTÄ ARJESSA JA PYHÄSSÄ IHMISSUHTEIDEN MERKITYS JA NIIDEN PUUTTEESTA JOHTUVA YKSINÄISYYS SELVIYTYMISEN KOKEMUKSET KEINOT SELVIYTYÄ YKSINÄISYYDEN KOKEMUKSISTA AVUNSAANTIIN LIITTYVÄT KOKEMUKSET SINKKUTOIMINNAN MERKITYS YKSINELÄVILLE YHTEENVETOA JA POHDINTAA...50 JÄLKISANAT...54 LÄHTEET...56 LIITTEET...61\n4 1 JOHDANTO Kiinnostukseni tutkielmani aiheeseen nousee omista kokemuksistani yksineläjänä. Olen myös ollut mukana Tampereen evankelisluterilaisen seurakuntayhtymän yhteiskunnallisen työn sinkkutoiminnassa syksystä 2007 lähtien. Osallistuin Turun sinkkujen 10-vuotisjuhlaan. Siellä minulle heräsi ajatus tehdä tutkimusta yksineläjistä ja etenkin heidän sosiaalisesta ja taloudellisesta asemastaan yhteiskunnassamme. Tampereen evankelisluterilaisen seurakuntayhtymän sinkkutoiminnan määritelmän mukaan sinkkutoiminnassa kyse on toiminnasta, jonka tavoitteena on luoda kokoontumismahdollisuus ja yhteisö niille, jotka elävät yksin tai yksin lastensa kanssa. Kokoontumisiin osallistuneet ovat kertoneet kaipaavansa toisten ihmisten seuraa ja mahdollisuuksia ajatustenvaihtoon. Olenkin tutkimuksessani kiinnostunut yksinelävien sosiaalisesta ja taloudellisesta asemasta sekä seurakuntayhtymän sinkkutoiminnan merkityksestä yksinelävien selviytymisen tukemisessa. Tutkimukseni yhteiskunnallinen merkitys korostuu erityisesti sillä, että pienituloisilla yksinasuvilla on suuri syrjäytymisriski yhteiskunnassamme. Yksin asuvien köyhyysaste ja köyhyysriski on jatkuvasti kasvanut. Sata-komitean ehdotukset leikata yksin asuvien asumistukea tulee lisäämään yksin asuvien pienituloisuutta, se lisää yksin asuvien syrjäytymisvaaraa ja ohjaa yksin asuvien asumista esimerkiksi tietyille kaupungin alueille. Suomalaiskodeissa oli vuoden 2007 lopussa 40 prosenttia yhden henkilön talouksia. Kaupungeissa 43,1 prosenttia oli yksin asuvien asuntoja, maaseutumaisissa kunnissa niitä oli 35,7 prosenttia. Suomessa on noin miljoona suomalaista yksinasujaa. Yksin asujien määrä on viisinkertaistunut viidessäkymmenessä vuodessa. Tilastokeskuksen vuoden 2010 tilastot kertovat yksin asuvien olevan Suomen suurin pienituloisten ryhmä. Yksin asuvista 63 prosenttia kuuluu tuloviidennesten kahteen alimpaan tuloluokkaan ja peräti 41 prosenttia alimpaan. Pienituloisuus ja köyhyys ovat huomattavaa kaikissa yksin asuvien ikäryhmissä. Keski-ikäisten köyhyysaste on 25 prosenttia, nuoremmissa ikäryhmissä köyhyysaste on vielä korkeampaa. (Tilastokeskuksen tilasto 2010.) Kelan 1\n5 tilastojen mukaan yli 25-vuotiaista peruspäivärahan ja työmarkkinatuen saajista 60 prosenttia on yksin asuvia ja toimeentulotuen kotitalouksista peräti 71 prosenttia. (Kelan tilasto 2010.) Yli puolet yksinelävistä elää köyhyydessä ja köyhyysrajan alapuolella elävien sinkkujen määrä on koko ajan kasvamassa. Suomessa koko väestöstä 18 prosenttia elää köyhyysrajan alapuolella eli kuukausitulot ovat alle 1040 euroa. Yksin asuvat miehet ovat toimeentulotuen saajien tilastojen kärjessä. Köyhyys koskettaa kuitenkin tällä hetkellä vielä enemmän yksin asuvia naisia, joita on köyhyysrajan alapuolella suurempi osuus kuin miehiä. Yksinäisten köyhyysriski on kasvanut koko ajan 1990-luvulta lähtien. (Tilastokeskuksen tilasto 2007.) Arvot ja asenteet esimerkiksi palveluissa ja tutkimuksessa ovat usein perhekeskeisiä. Yksinasuvista ei saada tietoa sosiaalityöhön suunnatussa koulutuksessakaan. Taloudellisesti yksinasuva joutuu kustantamaan kaikki taloutensa ylläpitoon kuuluvat menonsa, jolloin säästöön ei yleensä paljon rahaa enää liikene. Taloudellisten vaikeuksien lisäksi yksinasumiseen liittyy muitakin murheita, sillä yksinasuva tarvitsee melkoisia taitoja selvitäkseen yksin elämässään, mutta niihin ei millään taholla yhteiskunnassamme olla paneuduttu. 2\n6 2 YKSIN ASUMINEN KÄSITTEENÄ Käsite yksin asuva on moniulotteinen. Puhutaan yhden hengen asuntokunnista, yhden hengen talouksista tai ruokakunnista ja yksineläjistä. Kaikki yksineläjät eivät kuitenkaan asu yksin, koska henkilö voi asua samassa huoneistossa muiden kanssa, mutta hoitaa silti talouttaan yksin. Yksineläjä voi myös asua asuntolassa tai olla asunnoton. Yksineläjiä kuvataan joskus ilmaisulla yksinäiset, vaikka yksinäisyys on tunne ja kaikki yksineläjät eivät ole yksinäisiä, eikä yksinäisyys välttämättä poistu perheen myötä. Yksin asumisen elinvaiheen katsotaan liittyvän usein nuoruuteen ja vanhuuteen. (Kärkkäinen 2010, 187.) Näin ei kuitenkaan varsinkaan nykyisin ole, sillä yhä suurempi joukko ihmisiä on joko avioeron vuoksi tai omasta tahdostaan yksin asuvia, jolloin kyse on keski-ikäisistä ihmisistä. Kasvava osa yksineläjistä on pienituloista väestöä, joista osa on syrjäytyneitä tai syrjäytymisvaarassa olevia. (Kärkkäinen 2010, 187.) 2.1 YKSINÄISYYDESTÄ Aikamme yksi keskeisimmistä ongelmista on yksin jääminen, hylätyksi tulemisen pelko (Kalliopuska & Tapio 1984, 7). Tämä ongelma on ajankohtainen eri aikakaudesta huolimatta. Erityisesti jätetyksi syystä tai toisesta joutuneille se on ollut todellista ja sen vuoksi uusien parisuhteiden luominen on muodostunut vaikeaksi ja pohtimista kysyväksi asiaksi. Suuri ongelma yksinelävillä onkin yksinäisyys, jota pyritään torjumaan muun muassa muiden ihmissuhteiden ja harrastusten avulla silloin kun puolisoa tai vakituista kumppania ei ole. Ystävyyssuhteet ovat tärkeitä erityisesti leskille ja eronneille ja he ovat myös aktiivisia luomaan uusia ystävyyssuhteita (Ritamies 1988, 113). Yksineläminen ei ole useinkaan tietoista valintaa vaan siihen on ikäänkuin jouduttu tiettyjen olosuhteiden kuten avioeron sanelemana. Näin on varsinkin miesten kohdalla. Jos avioliitto on ollut jollakin tavalla epätyydyttävä ja eronneella naisella on lapsia, niin nainen voi mieluummin olla yksin kuin alkaa hakemalla hakea uutta puolisoa. Tällaisissa tapauksissa valittu yksinolo ei johda erityisemmin yksinäisyydestä kärsimiseen. (Ritamies 1988, 113.) 3\n7 Suurin osa suomalaisista ilmaisee yksinäisyyden olevan luonteeltaan sosiaalista yksinäisyyttä toisin sanoen sosiaalisten suhteiden vähäisyyttä tai sitä, etteivät sosiaaliset suhteet ole laadullisesti tyydyttäviä. Pintasuhteet ja hyvänpäivän tuttavuudet eivät tuo syvyyttä eivätkä sellaisenaan tyydytä sosiaalisen suhteen tarvetta. Sosiaaliseen yksinäisyyteen liittyy usein fyysinen yksinäisyys, se ettei lähellä ole ketään, johon tukea, turvautua tai koskettaa. Avioeron tai kuoleman kautta tapahtunut puolison menetys voidaan kokea masentavana sen vuoksi, että sosiaaliseen yksinäisyyteen tulee tällöin fyysinenkin yksinäisyys. (Kalliopuska & Tapio 1984, ) Ihminen, joka kokee kärsivänsä ihmissuhteen puutteesta tai sen vajauksesta, on yksinäinen (Ritamies 1988, 19). Tällöin yksinäisyys koetaan usein ahdistavana, jolloin tunne on saattanut syntyä monien tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Usein yksinäisyyden syyksi esitetään ihmissuhteissa tapahtuneita muutoksia, menetyksiä tai muutoksia yksilön itsensä toiveissa. Pitkään jatkunut yksinäisyys voi johtaa masennukseen ja toimintatarmon alenemiseen. (Kalliopuska & Tapio 1984, 10.) Kun ihminen syvällä tunnetasolla kaipaa yhteisyyttä toisen ihmisen tai toisten ihmisten kanssa, kysymys on tällöin emotionaalisesta yksinäisyydestä, jota voidaan kokea erityisen voimakkaasti puolison tai läheisen ystävän kuoltua. Tällöin voi syntyä vieraantuneisuuden tunne myös lähipiiristä ja näin koettu yksinäisyys on turhauttavaa, koska yksilö yleensä haluaa kuulua ryhmään tai johonkin yhteisöön. Emotionaalisessa yksinäisyydessä yksinäisyyden sävy on kielteinen, koska se ilmentää puutosta. Yksinäinen voi tuntea tarkoituksettomuutta, kyllästymistä ja erillisyyttä. (Kalliopuska & Tapio 1984, ) Yksinäisyys voi viitata myös tilaan, jossa yksilö on tietoinen erillisyydestään ja kokee tyhjyyttä ollessaan ryhmässä. Yksilö liikkuu tuolloin ulottuvuudella yksinäisyys yhteisyys. Tässä ulottuvuudessa yksinäinen on eriytynyt muista ja hän kokee erillisyyden ja itsellisyyden tunteet voimakkaasti. Näin koettu yksinäisyys antaa mahdollisuuden itsensä kehittämiseen, jos ihminen tiedostaa tilansa vahvan erillisyyden ja liittymisen tarpeensa, dualiteetin. Tällainen tilanne vaatii rehellistä itsensä kohtaamista, sosiaalisten suhteiden merkityksen ja aitouden arviointia. Yksinäisyys on tuolloin sopeutettava koko elämäntilanteeseen. (Kalliopuska & Tapio 1984, 12.) Yksinäisyys voi joskus olla myös yksilön kaipaama ja haluama olotila. Ihminen saattaa haluta eristäytyä toisista ihmisistä saadakseen itselleen enemmän aikaa ja 4\n8 keskittäytyäkseen johonkin yksintehtävään työhön. Esimerkiksi näin yksinäisyys on välttämätöntä, vaikka ihminen tarvitsee myös seuraa. Itseohjautuva yksinäisyys ei ole vastenmielistä, koska se antaa tyydytystä rauhankaipuulle. Ihminen voi kaivata eroa tavallisista arkipäivän sosiaalisista suhteista ihan vain toteuttaakseen yksinäisyyttä. Hän saattaa lähteä saaristoon tai erämaahan tankkaamaan yksinäisyydestä energiaa ja elämää, kokoamaan itseään tai tuottamaan jotain uutta. Tällaisissa oloissa sosiaalinen ja fyysinen yksinäisyys yhdistyvät eksistentiaaliseen yksinäisyyteen ja erillisyyden kokemiseen. Itsensä tunteva voi saada vapaaehtoisesti yksinäisyydestä itselleen lisää voimia. (Kalliopuska & Tapio 1984, ) Raja positiivisen ja negatiivisen yksinäisyyden välillä on jokaisella ihmisellä henkilökohtaisen tuntemuksen mukainen. 5\n9 3 KÖYHYYDESTÄ Köyhyyttä määritellään eri tavoin erilaisissa ideologisissa viitekehyksissä (Alcock 1997, 19). Köyhyydessä ei ole kyse vain heikosta taloudellisesta tilanteesta. Köyhyys on lisäksi vaikutuksiltaan sosiaalista, joka voi olla häpeällistä ja vaurioittavaa sitä kokevalle ihmiselle. Köyhyyden tutkimus ei myöskään voi perustua vain tulojen, elintason tai resurssien mittaamiseen. On tutkittava sitäkin, mitä köyhyys merkitsee ihmisille, miten köyhät ihmiset itse kokevat köyhyyden ja millaisia määritelmiä he antavat sille. (Lister 2004, 5 7.) Ennen kuin köyhyyden ongelmaa voidaan tarkemmin käsitellä, köyhyydestä olisi tehtävä diagnoosi havainnointia ja kuvailevaa menetelmää käyttämällä. Poliittisia päätöksiä köyhyyden hoitamisen tavoista voidaan tehdä vasta sen jälkeen. Jos yhteiskunnassa ei ole jonain ajankohtana varoja köyhyyden poistamiseen, on mahdollista, että köyhyyden sisältö määritellään sen mukaisesti. (Sen 1992, ) Köyhien köyhyys todellistuu yhteiskunnassa, joten ei pitäisi ajatella, että myös jokainen köyhä on oman onnensa seppä (Alcock 1997, 23). Leisering ja Leibfried toteavat (1999, 6), että köyhyyttä ei tulisi tarkastella stabiilina elämäntilanteena. Ihminen ei ole aina ja vain köyhä, vaan hänen elämässään voi olla useampia vaiheita. Ruth Listerin (2004) mukaan köyhyyden keskiön muodostavat köyhyyden aineelliset puolet eli jatkuva niukkuus. Köyhyyden sosiaalisia vaikutuksia puolestaan ovat alemmuudentunne, toimimisen mahdollisuuksien kapeus, kunnioituksen puute ja häpeä. (Siiki 2008, 159.) 3.1 KÖYHYYS YHTEISKUNNASSAMME Köyhyys on taloudellista huono-osaisuutta. Köyhällä on vähän rahaa ja siksi hänen osansa on suhteellisesti huonompi kuin sen, jolla rahaa on paljon. Marginaaliin kuuluviksi köyhät mielletään sen vuoksi, koska vain osa väestöstä on köyhiä. (Siiki 2008, 129.) EU:n köyhyysrajan mukaan köyhiä ovat ne, joiden tulot ovat pienemmät kuin 60 prosenttia mediaanitulosta. Suomessa vuonna 2006 tämä raja oli yksin asuvalla 840 euroa kuukaudessa (Siiki 2008, 135). Lama-ajan taloudellinen ahdinko kiteytyi mediassa kuviin ihmisistä lohduttoman pitkissä leipäjonoissa. Ruuanhakijoiden keski- 6\n10 ikä oli 54 vuotta. Miehet olivat jonkin verran nuorempia, keski-iältään 52 vuotta, kun taas naisten keski-ikä oli 58 vuotta. Vähintään 65-vuotiaita oli ruuanhakijoista joka neljäs. Alle 35-vuotiaita oli vain kuusi, mikä on noin neljä prosenttia hakijoista. Paluumuuttajien osuus ruuanhakijoista oli suuri, 26 prosenttia. Joukossa oli myös pitkäaikaistyöttömiä, jotka olivat olleet syrjässä työelämästä 1990-luvun alusta lähtien. Alle 65-vuotiaista ruuanhakijoista peräti 55 prosentilla oli ensisijaisena tulona työmarkkinatuki. Ruuanhakijoista 40 prosentilla tulot ylittivät toimeentulotuen tason. Etenkin yksin asuvilla työmarkkinatuen saajilla tulot yleensä jäävät alle toimeentulotuen tason. (Siiki 2008, ) Pienituloisiin kotitalouksiin kuului Suomessa vuonna 2008 lähes henkilöä eli 13,2 prosenttia väestöstä. Pienituloiseksi katsotaan henkilöt, joiden kotitalouksien käytettävissä olevat vuositulot kulutusyksikköä kohti ovat alle 60 prosenttia koko väestön vastaavasta mediaanitulosta. Euromääräinen köyhyysraja vaihtelee luonnollisesti vuosittain. Suomessa vuonna 2008 tuo raja tarkoitti euroa yhden hengen taloudessa. Pienituloisten määrä oli tuolloin yli kaksinkertainen verrattuna 15 vuoden takaiseen tasoon ja yhä useampi pienituloinen jäi entistä kauemmaksi keskivertotulonsaajasta. (Hänninen & Palola 2010, 9.) Kaikkein pienituloisimpien väestöryhmien tulokehitys on ollut jo kauan keskimääräistä heikompaa. Opiskelijoiden ja yksinhuoltajien tulokehitys on koko 2000-luvun ollut hyvin vaatimatonta suhteessa koko väestöön. Esimerkiksi lapsiperheiden suhteellinen asema tulonjaossa on heikentynyt ja ne ovat jääneet jälkeen keskimääräisestä tulokehityksestä. (Hänninen & Palola 2010, 9.) Maassamme tuloerojen kasvu on ollut 1990-luvun puolivälin jälkeen rikkaista maista nopeinta, nopeampaa kuin muissa OECD-maissa (Hänninen & Palola 2010, 10). Pienituloisten osuus väestöstä on kasvanut hyvin nopeasti verrattuna useimpiin muihin teollisuusmaihin. Suomen kuntien pienituloisuusasteiden kehitys on ollut nopeaa viidentoista vuoden aikana. Vuonna 2007 maassamme oli jo 99 kuntaa, joissa pienituloisuusaste oli yli 20 prosenttia. Maaseutumaisissa kunnissa pienituloisuus on pitkittynyttä lähes kahdella kolmesta pienituloisesta, kaupunkimaisissa kunnissa vain hieman yli puolella. (Honkkila 2003.) Alueellisesti tarkasteltuna suurituloisimmat ovat pääkaupunkiseudulla ja pienituloisimmat Lapissa ja Itä-Suomessa. Joillakin Espoon ja Helsingin postinumeroalueilla omaisuustulojen osuus on keskimäärin yli puolet tuloista, mutta 7\n11 eräillä Itä-Lapin postinumeroalueilla tulonsiirrot voivat muodostaa jopa kaksi kolmasosaa tuloista. (Ruotsalainen 2009.) Jos perusturvan taso on matala, niin sairastuminen johtaa helposti köyhyyteen. Kaikkein huonoimmassa asemassa ovat Itä- ja Pohjois-Suomessa asuvat pitkäaikaissairaat ja työttömät. (Kinnunen 2009.) Kun sosiaalityötä ja toimeentulojärjestelmää on muokattu, niin tavoitteena oli toimeentulotuesta riippuvaisten ihmisten aktivointi ja kannustaminen. Käytännössä tämä on johtanut siihen, että asiakkaita luokitellaan entistä enemmän ja heille tarjotaan palveluja ja apua entistä valikoivammin. Tehokkuuden, kannustavuuden ja vastikkeellisuuden nimissä tukea tarvitsevia ihmisiä jaotellaan niihin, joilla katsotaan olevan työmarkkinoille palaamisen mahdollisuus, ja niihin, jotka ovat tämän mahdollisuuden jo menettäneet. Heitä myös kohdellaan tämän ja muihin siihen liittyvien jakojen mukaisesti, jolloin käy helposti niin, että huonoimmassa asemassa olevat ihmiset saavat myös vähiten tukea. (Hänninen & Palola 2010, 22.) Tällainen tilanne voi johtaa siihen, että yhä useammat moniongelmaiset joutuvat hakemaan apua seurakuntien diakoniatyöntekijöiltä. Useissa sosiaalitoimistoissa päätökset toimeentulotukihakemuksiin tekee nykyisin etuuskäsittelijä, jolloin asiakas ei välttämättä edes tapaa sosiaalityöntekijää. (Juntunen 2006, 119.) 3.2 YKSIN ELÄVIEN KÖYHYYDESTÄ Yli puolet yksin asuvista elää köyhyydessä ja köyhyysrajan alapuolella elävien sinkkujen määrä on kasvamassa. Yksin asuvat miehet ovat toimeentulotuen saajien tilastojen kärjessä. Köyhyys koskettaa kuitenkin nykyisin vielä enemmän yksin asuvia naisia, joita on köyhyysrajan alapuolella suurempi osuus kuin miehiä. Yli 40 prosenttia suomalaisista asuu yksin. Kaupungeissa osuus on tätäkin suurempi. Esimerkiksi Helsingissä 60 prosenttia talouksista on sinkkutalouksia. Yksin eläminen on selvästi kalliimpaa kuin yhdessä asuminen. Valtaosa toimeentulotukea saavista on yksin eläviä. (Tilastokeskuksen tulonjakotilasto 2010.) Stakesin tekemän hyvinvointikyselytutkimuksen tulosten mukaan pienituloisuus ja köyhyys kasautuvat yhden hengen asuntokuntiin ja yksinhuoltajatalouksiin. Yksin asuvat ja yksinhuoltajat joutuvat tinkimään kulutuksesta ja heillä on muita useammin vaikeuksia selvitä maksuistaan. (Moisio 2008, 265.) 8\n12 Yhden hengen talouksista vain kahdeksan prosenttia kuuluu ylimpään varallisuusviidennekseen ja seuraavaankin vain 13 prosenttia (Juntto 2007, 16). Suomalaisten asumistaso eriytyy tulojen, varallisuuden ja elinvaiheen mukaan. Vähävaraisimman viidenneksen kotitalouksista 35 prosenttia asui yhden huoneen asunnossa ja 46 prosenttia kahden huoneen asunnossa. Valtaosa vähävaraisista asuu pienissä asunnoissa, joiden pinta-ala oli keskimäärin 45 neliötä. Pienituloisimmalla kymmenesosalla oli asuinpinta-alaa henkeä kohti 37 neliömetriä ja pinta-ala nousee merkittävästi vasta suuremmissa tuloluokissa. (Juntto 2007, ) Kerrostaloasunto on yksin asuvan tavallisin asumismuoto. Kerrostaloissa asuvien yhden hengen talouksien määrä on viimeisen kahdenkymmenen vuoden aikana lähes kaksinkertaistunut ja kasvaa jatkuvasti. Yhä useampi yksin asuva asuu vuokralla. Yksin asuvista vain puolet asuu omistusasunnossa. (Kärkkäinen 2010, 194, ) Kasvava osa asumistuen saajista on yksin asuvia. Yhden hengen asuntokunnista asumistukea saa noin joka kolmas. Ruokakuntien koon pienentyessä tuensaajien keskimääräiset tulot ovat vähentyneet jatkuvasti. Yleisen asumistuen määräytymisperusteena olevat tulot olivat keskimäärin 718 euroa vuonna Valtaosa tuensaajista asuu vuokralla. (Kärkkäinen 2010, ) Yksin asuvista miehistä 13 prosenttia sai vuonna 2007 toimeentulotukea ja yksin asuvista naisista kahdeksan prosenttia. Työttömiä toimeentulotuen saajista oli 87 prosenttia. (Kärkkäinen 2010, 202.) Kaupungeissa pitkäaikaisesti toimeentulotukea saaneita oli suhteessa enemmän kuin muissa kunnissa. Yksin elävien miesten keskuudessa pitkään tukea saaneiden osuus on muita suurempi. Asumis- ja toimeentulotukitilastot kertovat yksin asuvien lisääntyvästä pienituloisuudesta ja varattomuudesta suhteessa muihin ruokakuntiin. (Kärkkäinen 2010, ) 3.3 YKSIN ASUVIEN IKÄLUOKISTA JA SIVIILISÄÄDYSTÄ Neljäsosa yksin asuvista on alle 35-vuotiaita, nuoruuselinvaiheen yksin asuvia. Kolmannes yksin asuvista on täyttänyt 65 vuotta. Nämä kaksi ryhmää muodostavat elinvaiheen mukaisen yksin asuvien joukon. Joka neljäs yksin asuva on parhaassa työja perheiässä, vuotiaita. Heitä on maamme asuntokunnista joka kymmenes eli 9\n13 runsaat Kun vuotiaat lasketaan keski-ikäisiin, heidän osuutensa yksin elävistä on 43 prosenttia eli lähes puolet. Tässä ikäryhmässä yksin asuvien määrän kasvu on kaikkein suurinta. Iäkkäät, yli 75-vuotiaat, ovat tasaisesti kasvava yksin asuvien ryhmä. Heidän määränsä on kasvanut vuodesta 2000 vuoteen 2008 lähes henkeä. Yksin asuvien määrä nousee myös vuotiaiden ryhmässä, mutta hitaammin kuin heitä iäkkäämmillä. Yksin asuvien määrä kasvaa kaikissa ikäryhmissä ja kaupungeissa maaseutua nopeammin. Lähes 43 prosenttia asuntokunnista kaupungeissa on yksin asuvia, maaseutumaisissa kunnissa 36 prosenttia. Helsingissä yksin asuvia on puolet asuntokunnista. Runsaat puolet yksin asuvista on naisia. Yksin asuvien miesten määrä kasvaa kuitenkin nopeammin kuin naisten. Vuosina miesten osuus lisääntyi 25 prosentilla, naisilla vastaava lisäys oli noin 14 prosenttia. Kaksi suurinta yksin asuvien ryhmää ovat yli 75-vuotiaat naiset, joista suurin osa on leskiä ja toisen yksin asuvien suuren ryhmän muodostavat vuotiaat miehet. (Kärkkäinen 2010, 191). Yksin asuvista siviilisäädyltään naimattomia on noin puolet, joista miehiä on enemmän kuin naisia. Eronneita on paljon keski-ikäisten ja suurten ikäluokkien ryhmässä. Eläkeikäisistä monet ovat leskiä, varsinkin naisia. (Kärkkäinen 2010, 192). 10\n14 4 AIKUISUUDESTA Aikuisina pidetään itsenäisiä ja täysivaltaisia ihmisiä. Sosiaalitieteellisessä tutkimuksessa aikuisuus merkitsee normikansalaisuutta. Aikuisuus on siten mitta, joihin muut elämänvaiheet tai -tilanteet suhteutetaan (Marin 2007a, 225). Vastaavanlaiset jäsennykset tulevat esille muun muassa aikuisten parissa tehtävässä sosiaalityössä. Aikuisten ollessa mukana työelämässä, he ovat usein osallisina myös yhteiskunnan keskeisissä sektoreissa kuten politiikassa, talouselämässä ja kulttuurissa. (Jokinen & Juhila 2008, 90.) Aikuisuuden kulttuuriset merkitykset ovat sukupuolittuneita. Normikansalaisten määreet liittyvät selvemmin mies- kuin naiskansalaisiin. Naisten aikuisuus määritellään läheissuhteiden ja niihin liittyvien vastuiden kautta, jolloin se on miehiin verrattuna vähemmän itsenäistä. Kulttuurista johtuen ihanteellisen aikuisen miehen ja naisen ominaisuudet ovat osittain erilaiset. (Ronkainen 1999, ) Arja Mäkisen (2008) tekemien havaintojen mukaan keski-ikäisillä yksin elävillä naisilla on vaikeuksia täyttää aikuisuuden kulttuurisia odotuksia. Lapsettomuuden ja puolisottomuuden vuoksi yksin elävien keski-ikäisten naisten elämänkaarta voidaan pitää jotenkin vajaana. Vuorostaan varsinkin työelämässä hyvin menestyneen perheettömän keski-ikäisen miehen aikuisuutta ei kyseenalaisteta samalla tavalla. (Jokinen & Juhila 2008, ) Aikuisuuteen liittyy moraalinen vastuu, jonka myötä aikuisten vastuut ja velvollisuudet painottuvat sukupuolen mukaan (Jokinen & Juhila 2008, 92). Raitasen (2007) mukaan vastuullisessa aikuisuudessa on kyse hyvästä ulkoisesta ja sisäisestä elämänhallinnasta. Ulkoinen elämänhallinta tarkoittaa sitä, että ihminen itse kykenee ohjaamaan elämäänsä. Sen merkkejä ovat muun muassa turvattu taloudellinen toimeentulo ja asema työmarkkinoilla, perhe, kohdallaan olevat asumisasiat ja toimiva arki. Elämä näyttää siten ulkoapäin nähtynä olevan hallinnassa. Sisäinen elämänhallinta puolestaan tarkoittaa sitä, että ihmisellä on kykyä pitää elämänsä järjestyksessä silloinkin, kun hänen elämässään ja sen ehdoissa sattuu dramaattisia asioita, joihin ei itse voi vaikuttaa. (Jokinen & Juhila 2008, 92.) 11\n15 4.1 KULTTUURISESTI POIKKEAVAT AIKUISET Jos kronologiselta iältään aikuiseksi luettavissa oleva ei täytä aikuisuuden kriteereitä, hänet luokitellaan poikkeavaksi (Jokinen & Juhila 2008, 92). Elämänkulkua hahmottelevat teoriat rakentavat mielikuvia normaalista elämänkulusta (Mäkinen 2008, 32). Elämän kulkua kuvailevissa teorioissa elämänkulun esitetään koostuvan elämänvaiheista ja niiden väliin sijoittuvista siirtymävaiheista. Eri elämänvaiheessa yksilön elämän ajatellaan olevan erilaista, myös yksilön itsensä ymmärretään olevan jokaisen elämänvaiheensa aikana jotenkin erilainen. Elämänvaiheiden välisiä siirtymävaiheita kuvaillaan ajanjaksoina, jolloin yksilö kyseenalaistaa aikaisemmin tekemiään perusvalintoja, etsii uutta suuntaa tulevaisuudelleen ja valmistautuu aloittamaan uuden elämänvaiheensa. Siirtymävaiheiden katsotaan edustavan jaksoja, joiden kuluessa yksilön on kyettävä ratkaisemaan kuhunkin siirtymään ajoittuva kehityksellinen haaste, jotta siirtyminen seuraavaan elämänvaiheeseen voisi toteutua onnistuneesti. (Marin 2001b, ) Eriksonin (1952/1982; 1968/1994) kehitysteorian mukaan elämänvaiheita on kaikkiaan kahdeksan. Viisi vaiheista sijoittuu lapsuuteen ja nuoruuteen, kuudes edustaa varhaisaikuisuutta, seitsemäs keski-ikää ja viimeinen vanhuutta. Varhaisaikuisuuteen liittyvä tehtävä kuuluu läheisyyden ja eristyneisyyden välisen dynamiikan ratkaisemiseen, tyydyttävän ja vastavuoroisen seksuaalisuhteen rakentamiseen. Varhaisaikuisuudessa yksilö hankkii paikkansa yhteiskunnassa ja suuntaa voimavarojaan työhön, perheeseen ja elämässään keskeisiin asioihin. (Mäkinen 2008, 39.) Yksineläjät jätetään yleensä elämänkulun vaiheita tarkastelevien tutkimusten ulkopuolelle. Lapsettomat henkilöt on esimerkiksi pudotettu pois Hannu Perhon ja Merja Korhosen (1994) naisten ja miesten elämänvaiheita vertailevan tutkimuksen otoksesta. Elämänkulkua hahmottelevat teoriat kuvailevat elämänvaiheita yleisellä tasolla, kuitenkaan ne eivät pysty tekemään oikeutta yksineläjän kokemuksille. Elämänkulun vaiheiden sisällön ja eri elämänvaiheiden haasteiden kuvaukset on laadittu pitäen perheellisyyttä lähtökohtana, joten yksineläjän elämänkulun on vaikeaa tai jopa mahdotonta sopia esitettyihin malleihin. Yksineläjän tilanne ja elämänvaiheet poikkeavat siitä, millaiseksi elämänkulkua kuvaillaan universaaleiksi kutsutuissa 12\n16 teorioissa. (Mäkinen 2008, 40.) Katariina Salmela-Aron ja hänen tutkijakollegoidensa (2002, 87) mukaan naiselta odotettavat elämänkulun siirtymät ovat miehiin verrattuina perhesuuntautuneempia ja vähemmän institutionalisoituja. Naisiin kohdistuvat odotukset ovat myös ikäsidonnaisempia. Keskeisiltä osin naisen elämänkulun etenemistä mitataan biologisilla tekijöillä. Merkittävässä asemassa on erityisesti nuoruus ja lisääntymiskyky ja niihin liittyvät odotettavat tapahtumat. Naisten elämäntilannetta määritellään sen perusteella, voiko hän edelleen saada lapsia. (Mäkinen 2008, ) Jos täyttä keski-aikuisuutta merkitsevän elämänvaiheen saavuttamista mitataan puolisosuhteella ja äitiydellä, niin yksineläjän elämä ei anna mielikuvaa täydestä aikuisuudesta. Vanhemmuuden perusteella keskiaikuisuuden keskivaihetta määriteltäessä lapsettomat yksineläjänaiset eivät saavuta sosiaalista ikää keskiaikuisuuttaan elävinä ihmisinä. Perhe-elämään liittyvät elämäntapahtumat puuttuvat yksineläjän elämästä. Yksineläjänaisen sosiaalinen ikä mielletään puolison tai äidin asemassa olevan naisen sosiaalista ikää vähäisemmäksi verrattuna perheellisyyteen kuuluviin elämäntapahtumiin. Ristiriita sosiaalisesta iästä tehtyjen tulkintojen ja oman ikäkokemuksen välillä voi muodostua yksineläjänaisen kohdalla sosiaalista vuorovaikutusta vaikeuttavaksi tekijäksi. Elämäntilanne, joka on ristiriidassa ikänormien kanssa, voi määrittää yksineläjänaisen sosiaaliselta iältään vääränikäiseksi toimijaksi hänen ollessaan ikäistensä perheellisten naisten ja itseään nuorempien puolisottomien naisten joukossa. (Mäkinen 2008, 44.) Yksineläjänaisen elämänkulku poikkeaa perheellisen ihmisen normaalina pidetystä elämänkulusta. Koko aikuisuutensa yksineläjinä olevat henkilöt kohtaavat kaikki aikuisuuden vaiheet ja haasteet nuoresta aikuisuudesta vanhuuteen saakka yksineläjän positiosta koettuina. Perheellisten tavoin elämä yksineläjänaisena asettaa haasteita ja kehitystehtäviä. Kehitystehtävät ja siirtymävaiheet eivät voi kuitenkaan yksineläjänaisen kohdalla olla kaikilta osiltaan samanlaisia kuin perheellisillä naisilla. (Mäkinen 2008, 45.) Nykyajan yhteiskunnassa suodaan mahdollisuus yksilöllisiin ratkaisuihin, mutta silti käsitykset elämänkulussaan paikoilleen juuttuneesta henkilöstä, vihjailut sosiaalisen kellon pysähtymisestä ja huomautukset jäljellä olevien hedelmällisyysvuosien vähenemisestä ovat yhä osa puolisottoman ja lapsettoman naisen kohtaamaa sosiaalista todellisuutta (Mäkinen 2008, 46). 13\n17 4.2 MARGINAALISUUDESSA ELÄMINEN Feministinen tutkimus määrittää naisen asemaa mieheen ja muihin naisiin verrattuna eron ja marginaalin käsitteiden kautta. Ero sisältää feministisessä tutkimuksessa monenlaisia merkityksiä. Erolla tarkoitetaan miehen ja naisen välistä eroa (Anttonen 1997, 27 47), mutta erolla viitataan myös naisten keskinäisiin eroihin. Seksuaalinen suuntautuminen, yhteiskuntaluokan ja etnisen taustan katsotaan vaikuttavan siihen, että eri asemassa olevien naisten kokemukset asemastaan naisina muodostuvat erilaisiksi. Ero ei rajaudu myöskään vain yksilöiden väliselle tasolle vaan se ulottuu yksilöön itseensä asti. Samassakin naisessa voi olla monenlaisia toisistaan poikkeavia naiseuksia ja sekä eroa että naissukupuolta ajatellaan rakennettavan koko ajan uudelleen yhä muuntuvina versioina. (Mäkinen 2008, 47.) Kolme tapaa hahmottaa eroa ovat tärkeitä tarkasteltaessa yksineläjänaisen asemaa. Ensiksi yksineläjänaiset erottuvat miehistä. Naisina heihin kohdistetaan naissukupuoleen kuuluvia odotuksia. Toiseksi puolisottomina ja lapsettomina yksineläjänaiset erottuvat muista naisista. Yksineläjyys on perheellisen naisen tilanteesta erottuva elämäntilanne, mikä asettaa yksineläjänaiselle erityiset haasteensa. Kolmanneksi asiayhteydestä johtuen yksittäisen yksineläjänaisen naiseus tulee esille lukuisina toisistaan erottuvina naiseuksina. (Mäkinen 2008, 47.) Marginaali sijaitsee sivussa tai reunassa, ei kuitenkaan kokonaan ulkopuolella. Keskukseen verrattuna marginaalissa oleminen edustaa kuitenkin toiseutta. Miten yksilö sijoittuu marginaaliin tai keskukseen riippuu tarkastelunäkökulmasta. (Jokinen ym. 2004a, 12). Marginaaliin sijoittuminen ei ole välttämättä vastentahtoista kuten esimerkiksi syrjäytyminen on. Riitta Granfeltin (1998) mukaan marginaaliin osittain ajaudutaan ja osittain päädytään omien valintojen tuloksena. Kaikissa tilanteissa marginaalista asemaa ei kuitenkaan voida pitää osittain omana valintana. Esimerkiksi valtaväestöstä selvästi erottuva ulkonäkö voi asettaa henkilön marginaaliseen asemaan yhteisönsä jäsenenä. (Mäkinen 2008, 48.) Marginaalissa olevalla ihmisellä on jossain määrin yhteistä keskukseen kuuluvien kanssa (Helne 2002, 174; Jokinen ym. 2004a, 12.) Marginaalissa olevasta saattaa silti puuttua jotakin sellaista, jota valtakulttuuri pitää hyvän elämän edellytyksenä (Granfelt 1998, 95). Marginaalin ominaisuudet tulevat yleensä määritellyiksi keskuksen intresseistä katsottuna, koska keskuksella on marginaalia enemmän valtaa (Jokinen ym. 2004a, 10 11, 17). Kaikki marginaaliin liittyvät merkitykset eivät silti ole kielteisiä (Jokinen ym. 2004a, 13 14; Ojala & Kontula 2002, 82). Marginaalissa olevat voivat nähdä tilanteessaan toiseuden lisäksi 14\n18 myös myönteisiä puolia (Gordon 1994, ). Lisäksi marginaali voi näyttäytyä kiinnostavana keskuksestakin katsottuna. Marginaalissa olemista voidaan joko ihailla tai pitää uhkana sosiaaliselle ympäristölle (Mäkinen 2008, 48 49). Jokainen marginaali muodostuu suhteessa omaan keskukseensa. Kerrottaessa marginaalista marginaali ja vertailukohtana oleva normaaliutta edustava keskus tulevat kuvailluiksi. Keskuksen määrittely esittää kulttuurista mallitarinaa siitä mitä yhteiskunnassamme pidetään arvokkaana ja tavoiteltavana. Keskusta ja marginaalia uusinnetaan ja ne rakennetaan arkipäiväisessä vuorovaikutuksessa ja instituutioiden toiminnan kautta, joten ne eivät ole pysyviä. (Jokinen ym. 2004a, 10.) Tuula Gordon tuo kirjassaan Single Women On The Margins (1994) esille sen, että yksineläjänaiset kohtaavat sekä samanlaistamispyrkimyksiä että marginalisointia. Yhteisön odotus samanlaisuudesta asettaa yksineläjänaisille paineita perustaa perhe. Marginalisointi leimaa yksineläjän muista naisista poikkeavaksi. Se, onko yksineläjä marginaalissa, riippuu tarkastelunäkökulmasta ja yksineläjänaisen tilanteensa omista kokemuksista. Esimerkiksi vammaisuus tai homoseksuaalisuus voi lisäksi saada yksineläjänaisen kokemaan asemansa sijainniksi marginaalissa. (Gordon 1994, ) Puolisosuhteeseen, äitiyteen ja ydinperheen olemassaoloon painottuvasta valtakulttuurista katsottuna yksineläjänaiset ovat toisia; toisin sanoen he ovat jotain muuta kuin perheelliset (Mäkinen 2008, 49). Muiden marginaalien lailla naisen yksineläjyys muistuttaa keskukseen kuuluvia mahdollisuudesta elää toisin. Tietoisuus toisenlaisten valintojen olemassaolosta saattaa aiheuttaa kateutta, ihailua ja uhatuksi tulemisen kokemuksia, jolloin nämä teemat ovat merkityksellisiä yksineläjänaisen tilannetta tarkasteltaessa. (Ojala & Kontula 2002, 9, 43.) Yksineläjänaisen omana kokemuksena voi kuitenkin olla, että häneltä odotetaan enemmän kuin muilta, koska oletetaan hänellä olevan esimerkiksi enemmän aikaa kuin perheellisillä tehdä ylitöitä, vaihtaa työvuoroja tai pitää lomaa muulloinkin kuin kouluikäisten lasten vanhemmilla (Mäkinen 2008, 50). 15\n19 5 SINKKUTOIMINTA YHTEISÖLLISENÄ TOIMINTAMUOTONA Tampereen evankelisluterilaisen seurakuntayhtymän sinkkutyön toiminta-ajatuksena on, että jokainen ihminen tarvitsee yhteisöä. Tampereen evankelisluterilainen sinkkutoiminta haluaa tarjota mahdollisuuden yhteisöllisyyden kokemiseen sellaisille aikuisille henkilöille, jotka asuvat yksin tai yhdessä lapsen tai lapsien kanssa. Toiminnan tarkoitus on ollut jo alun perin, ettei sinkkutoiminnasta tulisi eläkeläiskerho eikä pelkästään hengellinen tilaisuus vaan yhteisöllinen, jossa olisi mahdollisuus jakaa yhteisiä elämänkokemuksia toisten yksinelävien ja -asuvien kesken. Tärkeintä sinkkutoiminnassa on siten yhteisöllisyys ja vertaistoiminta. Sinkkutoimintaan muodostuu siten jonkinlainen sosiaalinen verkosto, joka voi antaa sosiaalista tukea ja jopa ennalta ehkäistä stressiä ja henkistä väsymistä. Yksilö itse voi sinkkutoiminnassa kuitenkin valita keiden kanssa hän haluaa verkostoitua tai olla kokonaan verkostoitumatta kenenkään kanssa. Seikkulan (1996) mukaan psykososiaalisella verkostolla tarkoitetaan yksilön omaa käsitystä siitä, keitä hänen verkostoonsa kuuluu. Psykososiaalisen verkoston analysoimiseksi on kehitetty erilaisia malleja mittaamaan vuorovaikutuksellisia, rakenteellisia, funktionaalisia ja sosiaalisia ominaisuuksia. Funktionaalisuus tarkoittaa sitä, mitä merkityksiä verkoston jäsenten toiminnalla on. Sosiaalisilla ominaisuuksilla vuorostaan tarkoitetaan yksilön mahdollisuuksia vaikuttaa ympäristöönsä. (Seikkula 1996, ) Sinkkutoimintaan osallistuvien tausta on iältään ja muilta ominaisuuksiltaan hyvin heterogeeninen, joten esimerkiksi ohjelman järjestäminen sinkkuiltoihin on melko haastavaa, sillä osallistujille löytyy vain yksi yhteinen nimittäjä, ilman parisuhdetta eläminen. Kyseessä ei ole tietyntyyppinen ryhmä, niinpä joskus illoissa voi olla mukana avioliitossakin eläviä tai erotilanteessa olevia. Tärkeintä osallistujalle on todennäköisesti vain se, että yksilö kokee itsensä sinkuksi elämäntilanteensa vuoksi. 16\n20 5.1 SATUNNAINEN RYHMÄ Satunnainen ryhmä muodostuu ihmisten tilapäisesti ja sattumalta tullessa tekemisiin toistensa kanssa. Satunnaiseen yhteiseen tilanteeseen ihmiset hakeutuvat yksilöllisistä syistä sen enempää toimintaan sitoutumatta, jolloin vuorovaikutus on olosuhteiden virittämää. Tavoitteellisessa ryhmässä osallistujat sitoutuvat yhteiseen tavoitteeseen, mutta satunnaisessa ryhmässä ihmiset toteuttavat omia yksilöllisiä tavoitteitaan ja yhteisiin tavoitteisiin sitoudutaan vähemmän. Suurryhmän tavoitteellisuus tai satunnaisuus riippuu siitä kuinka tietoinen on osallistujien yhteinen tavoite. (Jauhiainen & Eskola 1994.) Satunnaisen ryhmän piirteitä tulee esille myös Tampereen evankelisluterilaisen seurakuntien sinkkutyössä, koska osallistuja voi itse päättää mihin ja milloin hän johonkin iltaan osallistuu. Kokoontumisten teemat sovitaan yhdessä ryhmäläisten kanssa, mutta kaikkia kiinnostavia illan teemoja on joskus vaikeaa löytää. Välillä jotkut ilmoittavat, ettei heitä kiinnosta tulossa olevan illan aihe ollenkaan, eivätkä he tuolloin tule myöskään paikalle. Joskus eteen voi tulla yllätyksiä. Eräässä yhteislauluillassa olikin ollut miesenemmistö ja kaikki miehet olivat laulaneet virsiä ja Tuomas-lauluja todella antaumuksella. Silloin kun ryhmässä on mahdollisuus toteuttaa itseään ja osallistua, niin jotkut tilaisuuteen osallistujista voivat myös itse esiintyä. Jos osallistujat itse ehdottavat jotain tekemistä, niin he myös osallistuvat mieluummin sellaiseen tekemiseen kuin jo valmiiksi ohjaajan taholta annettuun tehtävään. Ohjelmien toteuttamisessa jotkut ovat osaltaan ottaneet vastuuta myös näiden valmisteluissa. Lisäksi sinkkutoiminta tarjoaa erilaisia vapaaehtoistyön mahdollisuuksia. Pitkäjänteisempi vapaaehtoistoiminta ei ole kuitenkaan ollut kovin suosittua. (Peltonen 2007, ) Sinkkutoiminnan ilmoittelussa pitää kiinnittää huomiota siihen millä sanoilla toiminnasta tiedotetaan ja ilmoitetaan. Jotkut toiminnasta kiinnostuneet ovat halunneet etukäteen tietää miten kiinteä sinkkuryhmä on, sillä joitakin pelottaa tulla valmiiseen ryhmään. Jollakin ryhmätoiminnassa mukana olleella voi olla vahva ennakkokäsitys siitä, että ryhmä toimii hänelle tuttujen ryhmien mukaisesti, jolloin kaikki myös tuntevat toisensa. Sinkkutoiminnassa olevien joukossa kaikki eivät voi kuitenkaan oppia tuntemaan toisiaan, koska osallistujat vaihtuvat joka kerta, vaikka osin osallistujat 17


Astromenda on hakukone, joka näyttää sama istartsurf.com, Lasaoren.com ja Vosteran.com. Nämä sivustot voi tulla laiminlyöminen etsiä ehkäistä ilman lupaasi, koska ne ovat edistäneet selaimen kaappaajia. On tärkeää pitää käyttöjärjestelmän suojattu niin, että sinulla ei ole vaikea poistaa ei-toivotut hakupalvelun selaimissa. Visuaalisesti Astromenda saattaa tuntua erittäin houkutteleva hakukone; kuitenkin, sinun ei tulisi luottaa se koska hakutulokset hakee yaimo.com, joka on toinen etsiä kone että avulla edistetään selaimen kaappaaja.\nImuroi poistotyökalupoistaa Astromenda\nAstromenda on poistettava tietokoneesta paitsi siksi, että se korvaa hakukoneen ja kotisivun. Tämä hakukone näyttää eri mainoksia auttaa kolmannen osapuolen ajaa enemmän liikennettä niiden verkkosivuilla. Nämä kolmannen osapuolen mainoksia pidä jättää huomiotta, koska jotkut niistä ovat harhaanjohtavia. Astromenda ei ota vastuuta kolmansien osapuolien toimintaa, mikä tarkoittaa, että online politiikantekijät voi käyttää Astromenda foorumi mainostaa niiden sivustoilla. Voidaan kutsua pelata verkkopelejä, Selaa ostokset kudos, osallistua kyselyyn, Lataa ohjelma, jne. Sen sijaan vuorovaikutuksessa Astromenda pop-up, olisi ryhdyttävä toimiin poistaa Astromenda tietokoneesta, jotta voit estää haittavaikutukset.\nHakukone voi myös seurata sinua. Kiinnostavaa kyllä Astromenda ei ominaisuus ehtojen käyttämisestä eikä yksityisyydestä politiikkaa, joka pitäisi herättää epäilyn.\nJos et muista muuttaa asetuksia selaimissa, kannattaa kartoittava elimistö koska muut uhka voi olla läsnä tietokoneellesi. Selaimen kaappaajia olla mukana eri ohjelmat, kuten selaimen lisäosat, mediasoittimet, järjestelmän optimointi ohjelmat ja muita ohjelmia.\nAlla on myös ohjeet, että pitäisi auttaa sinua poistaa Astromenda tietokoneesta, mutta suosittelemme käyttämään hyvämaineinen turvaohjelma, varsinkin jos sinulla ei ole tarpeeksi tietoa kuinka malware ja spyware uhka on poistettava manuaalisesti. Ohjeiden avulla voit poistaa ei-toivotut ohjelmat ja korjata selaimissa, mutta kannattaa myös analyysi järjestelmästä ilman muita uhkia käynnissä taustalla. Suosittelemme käyttämään SpyHunter, koska tämä ohjelma torjuu menestyksekkäästi selaimen kaappaajia, ransomware infektiot, troijalaiset, adware-ohjelmia, rootkits ja monia muita uhkia. Jos sinulla on kysyttävää tämän uhan, voit jättää kysymys alla kommentti isku.\nMiten poistaa Astromenda\nWindows Vistan ja Windows 7\nPoistaa epäillä ohjelmia.\nPoistaa kyseenalainen ohjelmia.\nPoista ohjelmat liittyvät Astromenda.\nPoistaa Astromenda selaimen\nAstromenda poistaminen Internet Explorer\nPainamalla Alt + T ja Internet-asetukset.\nMuuttaa kotisivun yleiset -välilehdessä ja valitse OK.\nPaina ALT + T ja valitse Lisäosien Hallinta .\nUusi oletushakupalvelun määrittäminen\nAstromenda poistaminen Mozilla Firefox\nValitse hakukonekuvaketta selaimen Etsi-ruudun vieressä.\nMääritä uutta hakupalvelua.\nMuuttavat kotisivun yleiset -välilehdessä.\nAstromenda poistaminen Google Chrome\nKäynnistettäessä -osassa Valitse viimeinen vaihtoehto ja valitse Aseta sivun.\nAseta uusi käynnistys-sivu.\nHaku osiostaValitse Hallitse hakukone ja uuden oletushakukoneen määrittäminen.\nJos haluat varmistaa, että olet poistanut Astromenda selaimissa, sinun pitäisi toteuttaa hyvämaineinen skanneri. Alla löydät ohjeet, joiden avulla voit asentaa suositella turvallisuus työkalu SpyHunter. Jos havaitaan jokin ilkeä tiedostoja, poistaa ne manuaalisesti tai sijoittaa niiden ohjelma.


Töitä pitkin poikin Suomea, katso yritykset ja työtehtävät | Rekrytori\nTöitä pitkin poikin Suomea, katso yritykset ja työtehtävät\n(päivitämme sitä mukaa kun saamme työnantajien, yhteisöjen ja oppilaitosten vastauksia)\nyritys, yhteisö ja oppilaitos, vastaa ENNAKKOKYSELYYN\ntarkista TYÖ- JA OPISKELUPAIKAT -sivun linkkisi ja ilmoita korjauksista\ntulosta POHJAKARTTA mukaan (julkaistaan viikolla 37)\nke 18.9.2019 klo 11–17 Koskikeskus, Tampere\nPikarekry klo 14, tule paikalle! Ei ennakkoilmoittautumista\nlivetyöhaastattelu klo 15\nTampereen kaupungin työllisyys- ja kasvupalvelut, Nuorten Ohjaamo ja Tailor's House\nYhteinen yhteyshenkilö: Salmi Elina Elina.M.Salmi@tampere.fi\n1.) Teemme työnvälitystyötä ja avointen työpaikkojen määrä riippuu alueen työnantajien rekrytarpeista. Paikkoja on suunnilleen saman verran kuin viime vuonna. Määrää en osaa arvioida.\n2.) Työpaikkoja on eri toimialoilta ja erilaisiin työtehtäviin ihan laidasta laitaan.\n3.) Tarjoamme työnhakuvalmennusta kaikille tamperelaisille. Täyden palvelun työnhakupäivästä ja muista työnhaun ryhmäpäivistä löytää tietoa osoitteessa https://omavisio.fi/\nTeemme yhteistyötä eri oppilaitosten kanssa. Erilaiset rakentamishankkeet työllistävät edelleen hyvin Tampereella ja niihin tarvitaan osaajia. Tulossa mm. rekrytoivaa infrarakentajan koulutusta tähän tarpeeseen (löytyy te-palveluiden sivuilta).\n4.) Tampereen kaupungin työllisyys- ja kasvupalvelut tarjoavat alueen yrityksille apua rekrytointitarpeisiin ja kaikille tamperelaisille apua työnhakuun liittyvissä asioissa. Tutustu ja ilmoittaudu palveluihimme osoitteessa https://omavisio.fi/.\nTailor's House on nuorten työllistymisen palvelu, jossa tarjoamme räätälöityjä ratkaisuja työnantajille sekä työtä ja koulutusvaihtoehtoja nuorille.\nNuorten talo Ohjaamo tarjoaa tietoa, tukea ja ohjausta alle 30-vuotiaille:\nJos et tiedä, mistä aloittaa, aloita Nuorten talo Ohjaamosta!\nFuture Savo, Jukka Vattukallio p. 040 190 4916\n1.) Osastolla tuodaan esille koko Pohjois-Savon sekä Joroisten ja Pieksämäen alueen työpaikkoja. Pohjois-Savossa on avoimia työpaikkoja noin 2 700 kpl eri toimialoilla.\n2.) Eniten työpaikkoja on tarjolla teknologia-alalla, sosiaali- ja terveysalalla. Tarve on mm. koneistajista, hitsaajista, lähihoitajista, kokeista.\n4.) Meillä on työpaikkoja. Hei rakas! Muutetaanko Savoon?\nHyvät Lehdet/ HL-Family, Riku Katajala\n1.) 13 paikkaa, tarve on aika lailla sama kuin viime vuonna\n2.) Myyntineuvottelija, vitamiinit/aikakauslehdet\n3.) Oppisopimuksella liiketalouden perustutkinto/merkonomi.\n4.) Telemarkkinointi on myynnin korkeakoulu, jota työnantajat arvostavat, oli ala mikä tahansa.\nYleinen työttömyyskassa YTK, Elli Lindqvist\n4.) Sinussa on mahdollisuuksia. Ammatista tai koulutustaustasta riippumatta. Silloin jos töitäei ole, saat turvaa YTK:sta. Palvelemme nopeasti ja mutkattomasti kaikissa ansioturvaanliittyvissä asioissa. YTK:n kassajäsenenä voit liittyä YTK-Yhdistykseen ja saada tukeamuihinkin työelämän haasteisiin.\nISS Palvelut Oy, Riina Ahonen\n1.) 100-200, yhtä suuri\n2.) Siivooja, monipalvelutyöntekijä, kiinteistönhoitaja, tekninen kiinteistönhoitaja, kokki, ravintolatyöntekijä, astiahuoltaja, vartija, sähkötyönjohtaja, palveluesimies, palveluohjaaja, vuoropäällikkö, matalapainepesijä\nUudenkaupungin kaupunki ja alueen työpaikat, Teija Isotupa\n1.) n. 300. Määrä on pienempi kuin vuonna 2018\n- Asiantuntijatehtäviä teollisuustuotannossa ja tekniikassa, mm. prosessi- ja rakennesuunnittelijat\n- Terveydenhuollon eri työtehtäviä lääkäreistä ja sairaanhoitajista perhetyöntekijöihin\n- Asiakaspalvelun ja myynnin osaajat, mm. asiakasneuvojat ja edustajat\n- ravintola-alan kokit, tarjoilijat muut asiakaspalvelijat\n- Rakennusalan monipuoliset työtehtävät\n4.) Monipuolisen työpaikkatarjonnan lisäksi länsirannikon yhteisöllinen ja turvallinen pikkukaupunki tarjoaa aitoa elämää. juuri Sinulle! Tervetuloa meille!\nLEAD Henkilöstöratkaisut Oy yhdessä Elisa Oyj:n kanssa\nYhteyshenkilö LEADiltä Laura Vesa, puh. 040 74 33 717\n1.) LEADillä on useita hakuja ei asiakasyrityksille, esimerkiksi myynti-, asiakaspalvelu-, ja markkinointitehtäviin. LEAD tekee myös yhteistyötä Elisan kanssa myynnillisten huippuosaajien löytämiseksi.\n2.) Myyntineuvottelija, Palveluneuvoja, Ratkaisumyyjä, Asiakaspalvelukoordinaattori, Tekninen Asiakasneuvoja.\n4.) Tervetuloa moikkaamaan meitä Rekrytorille, niin etsitään yhdessä sinulle sopiva työpaikka. Me teemme työnhausta sinulle mukavaa, helppoa ja joustavaa!\nMoment Group Oy/ Inka Jaakkola\n1.) Yhtä suuri, 10–20\n2.) Haemme joukkoomme positiivisia ja aktiivisia asiakaspalvelijoita.\nMeillä asiakasneuvojat tunnetaan nimellä Moment Maker. Moment Maker on tärkeä työntekijä, joka synnyttää omalla ammattitaidollaan tuloksellisia kohtaamisia. Jokainen hetki asiakkaan kanssa on ainutkertainen ja sillä on todellakin merkitystä millainen muistijälki kohtaamisesta jää. Asiakaskokemus syntyy tekemällä ? ei sattumalta.\n4.) Moment Group Oy tuottaa tuloksellisia kohtaamisia puhelimessa, sähköpostissa ja verkossa - ympäri vuorokauden, 24/7. Otamme roolimme työnantajana vakavasti. Haluamme, että Moment Group on paitsi asiakkaalle, myös työntekijöilleen se paras vaihtoehto.\nMeillä asiakaspalvelutyö on monipuolista. Kumppaneinamme on huippubrändejä, joiden arvokas asiakaspalvelu on uskottu meidän käsiimme. Jokainen päivä asiakaspalvelussa on erilainen ja värikkään vaihteleva!\nValkeakosken ammattiopisto /Martta Klemetti-Hyvärinen\n3.) Koko koulutustarjonta jatkuvassa haussa, yksilölliset koulutuspolut tarvittavien opintojen mukaisesti.\n4.) Tee opiskelusta mielenkiintoinen matka tavoitteeseesi. Tule penkomaan VAAOn koulutustarjontaa. VAAO -ilo oppia!\nFysioline Fressi Oy, Jenna Hurskainen\n1.) Keskimäärin vuodessa rekrytty 5-8 ihmistä. Määrä säilyy suurinpiirtein samana aina, tietysti joskus saattaa kerralla suunnata isompikin väki uusia haasteita kohti, jolloin joudutaan rekryäkin avaamaan suuremmalle väelle!\n2.) Lasten Fressi -työntekijä, asiakaspalvelija, promootiotyöntekijä, myyjä/asiakasneuvoja, personal trainer, fysioterapeutti, hieroja, eri vastaavuudet tarvittaessa (Asiakaspalvelu, Trainer- ja Fysioterapiapalvelut, keskusvastaa).\n4.) Huikeille tyypeille on aina tilaa!\nFressin porukassa pääset osaksi innostavaa ja kehittyvää työympäristöä. Tule mukaan ? voit milloin vain lähettää meille avoimen hakemuksen.\nSuomalaiset ovat tunnetusti huonoja kehumaan itseään ? ole poikkeus ja kerro meille miksi haluamme juuri sinut Fressille! Kutsumme parhaat hakijat henkilökohtaiseen haastatteluun.\nJaana Palmu, puh. 044 7906 504\n3.) TAKK on monialainen ammatillinen oppilaitos, jossa on tarjolla ammatillista tutkintokoulutusta sekä monenlaista lisä- ja täydennyskoulutusta. Koulutuksia on tarjolla laajasti eri ammattilaloilta. Yritysten kanssa yhteistyössä toteutetaan erilaisia rekrytoivia koulutuksia, joissa on tavoitteena työllistyminen kyseiseen yritykseen. Tutkintokoulutuksia voi opiskella oppisopimuksella, omaehtoisena sekä työvoimakoulutuksena. Tutkintokoulutusten lisäksi TAKKista löytyy Pirkanmaan laajin tarjonta eri alojen pätevyys-, sertifikaatti- ja korttikoulutuksia. Pätevyyskoulutuksia toteutetaan myös yrityksille räätälöityinä paketteina.\n4.) TAKKissa on koulutushakuja käynnissä ympäri vuoden. Opiskelu on joustavaa: koulutusmahdollisuuksia löytyy monenlaisiin elämäntilanteisiin. Koulutuksissamme painottuu tekemällä oppiminen ja työelämä on vahvasti läsnä koulutuksen aikana. Opiskelijapalvelumme auttaa löytämään sopivimman koulutuspolun ja neuvoo opintojen rahoitusasioissa. Kannattaa ottaa rohkeasti yhteyttä opintoneuvonta@takk.fi tai p. 044 7906 400.\nUrheilun Unelma-arpa, Annukka Lehtonen & Torsti Korpela\n1.) Vapaita paikkoja on noin 80 kappaletta, arvio on suunnilleen sama kuin viime vuonna.\n2.) Myyntineuvottelija, asiakasneuvottelija, seuramyyjä, myyntiedustaja, esimiesharjoittelija, esimies, asiakaspavelu\n3.) Oppisopimuksella parhaiten meille sopii merkonomin ja tradenomin tutkinnot\n4.) Meillä pääset tekemään merkityksellistä työtä lasten ja nuorten urheilumahdollisuuksien edistämiseksi.\nSPR Veripalvelu, Päivi Metsola /Sofia Niemelä\n1.) 3–4, pääasiassa kesätyöpaikkoja. Muita paikkoja tulee harvemmin auki. Sama määrä kuin aiemmin\n2.) Hoitaja, verenluovutus. Pääasiassa vaaditaan sairaanhoitajan koulutus\n3.) Sairaanhoitajaopiskelijoille tarjoamme syksyisin ja keväisin käytännön harjoittelun paikkoja\n4.) Käden ojentaminen hyvän asian puolesta on helppo ja hyvä tapa auttaa.\nVeripalvelu on hyvä työpaikka.\nKatso kaikki TYÖ- JA OPISKELUPAIKAT


Yksinäisyys ei ole spitaali - Image-blogit\n26.11.2015 by laurahonkasalo |\nKurjien uutisten ja nettivihan keskellä tuli todella iloinen olo Facebookin ystävänhakutempauksista. Satuin olemaan linjoilla, kun nuori nainen laittoi Facebookin kaupunginosaryhmään alkuperäisen viestin, jossa etsi ystävää. Ajattelin heti, että hän oli hyvin rohkea. Yksinäisyys aiheuttaa suurta häpeää, siksi sitä ei haluta tunnustaa, omalla naamalla ainakaan. Pelätään, että yksinäisyyden tunnustaminen viimeistään karkottaa muut ihmiset. Tai ajatellaan, että muut pelkäävät yksinäisyyden tarttuvan. Ilmoituksen perään hetkessä ryöpsähtänyt ketju osoitti, miten monilla on sama ongelma. Tyhmää, jos yksinäisyydestä kärsitään hiljaa omassa pesässä, kun samoin tuntevia on pilvin pimein. Hyvin nopeasti Facebookiin syntyi muidenkin kaupunginosien ystäväryhmiä, sovittiin tapaamisia ja jaettiin kokemuksia. Some näytti parhaat puolensa!\nYksinäisyyden häpeäminen on tyhmää, koska kaikki kokevat joskus yksinäisyyttä. Syynä voi olla ero, kaverien perheellistyminen, oma vanhemmuus ennen ystäväpiiriä, ystävien muuttaminen ulkomaille, työttömyys tai sairaus. Erästä työprojektia varten olen lukenut paljon yksinäisyyden psykologiasta sekä seurannut nettikeskusteluja aiheesta. Pahinta on, jos yksinäisyys pitkittyy, sillä silloin se alkaa murentaa itsetuntoa. Lopulta yksinäinen ei enää uskallakaan hakeutua muiden pariin. Pitkittynyt yksinäisyys voi johtaa myös masennukseen, johon kuuluu itsetunnon romahtaminen. Ja lopulta se vaikuttaa myös terveyteen.\nJotkut ovat yksin 24/7, koko elämänsä ajan. Tällaiset ihmiset avautuvat lähinnä anonyymisti. Ärsyttävää on, että jokaikiseen netin yksinäisyyskeskusteluun tunkee aina kaksi vakkarikommentoijaa: toisen mielestä yksinäisyys on oma vika, sen kun ottaa itseään niskasta kiinni ja menee vaikka kurssille, missä tapaa ihmisiä. Kipeästi yksinäinen on yleensä jo kokeillut kaikki keinot, eikä besserwisserin neuvoista ole mitään hyötyä. Toinen on sitten se tyyppi, joka julistaa, että hän kyllä tarvitsee silloin tällöin yksinäisyyttä ja viihtyy omassa seurassaan. Tältä kommentoijalta on jäänyt tajuamatta, että on eri asia viihtyä omassa seurassaan, jos ei joudu viihtymään siten vuorokauden kaikkina tunteina, aina ja iäti. Suomessa on paljon ihmisiä, jotka eivät puhu koskaan kenellekään. Suomessa keskitytään huolehtimaan omista asioista ja sairaseläkkeellä oleva liikuntarajoitteinen saattaa todellakin jäädä täysin yksin, kuten säännöllisin väliajoin löytyvät ”muumiot” todistavat. Heistä tosin kaikki eivät ole sairaita. He saattavat liikkua ihmisten ilmoilla ja jutella vain kaupanmyyjän kanssa. (Olen usein ajatellut, että sydämelliset myyjät tekevät ehkäisevää mielenterveystyötä, samoin kirjastovirkailijat.)\nKatkera varmaan sanoisi, että helppohan nuorten ja nättien naisten on löytää netistä ystäviä ja totta se onkin. Jostain syystä naisille on sallitumpaa etsiä aktiivisesti ystäviä kuin miehille. Facebookin ketjuissa moni nuori nainen ilmaisi halunsa löytää porukka, jonka kanssa voi tehdä ”tyttöjen juttuja”. Mieheltä vaatisi varmaankin enemmän uskallusta ilmoittaa julkisesti etsivänsä ystäviä, joiden kanssa voi tehdä ”poikien juttuja”. Miesten yksinäisyys jääkin usein katveeseen. Välillä tuntuu, että sinkkuus on nuorelle miehelle eri lailla kipeä asia kuin naiselle, jonka itsellisyys on ihailtavaa. Nuori mies nähdään epäonnistujana, jos ei ole tyttöystävää.\nBritanniassa on tutkittu, että yksinäisyys vaivaa eniten eläkeikäisiä miehiä. Työyhteisöstä poistuminen jättää aukon sosiaalisiin suhteisiin, eivätkä miehet ole yhtä halukkaita hakeutumaan kerhoihin ja kursseille kuin naiset. Vaimo saattaa olla ainoa, jolle mies kertoo tunteistaan ja huolistaan, ja jos vaimo kuolee ensin, mies jää emotionaalisesti ypöyksin. Perinteisesti miehet (ainakin Englannissa) harrastavat yksinäisiä juttuja kuten nikkarointia pihavajassa. Hyväntekeväisyystyössäkin on enemmän naisia.\nSosiaalisen median aikakaudella ihmisen arvoa mitataan usein sosiaalisilla suhteilla. Kuulin yksinäisestä, joka ei voi mielestään liittyä Facebookiin, koska hän saisi kasaan korkeintaan yhden ystävän ja muilla on 500 parasta kaveria. Tietysti sekin, jolla on 500 kaveria, saattaa olla pohjimmiltaan yksin. Ehkä he ovat kaikki hyvänpäiväntuttuja, eikä hän voi avautua kenellekään. Tai ehkä hän on ystäväpiirin auttaja ja olkapää, jonka omia kuulumisia kukaan ei kysele.\nPoikien muorina suhtaudun tietysti äidillisesti nuoriin miehiin ja toivon, että he rohkaistuisivat perustamaan Facebookiin omia ystäväryhmiään, tai sekaryhmiä. Ja miehetkin voivat ihan hyvin mennä mukaan vapaaehtoishommiin. Tunnen ikäiseni miehen, joka on mukana vanhusten ystävätoiminnassa. Mummelit ovat onnesta soikeina, kun ”nuori mies” käy heitä katsomassa. Ja ehkäpä tulevat polvet suhtautuvat asiaan eri tavoin? Ollessaan tokalla poikani tuli koulusta ja kertoi, että joku mummo oli ihaillut hänen reppuaan. ”Sitten me juteltiin melkein koko matka.” Sanoin että se oli hienosti tehty, koska monella vanhuksella ei ole ketään juttukaveria. Pikkumies hieman harmistui: ”Kyllä mä sen tiedän! Siksi mä juuri juttelinkin sen kanssa!”\nSkannaukset ovat ehkä kauneimmasta ystävyyttä ja yksinäisyyttä käsittelevästä kirjasta, Ruth Kraussin ja Maurice Sendakin kuvakirjasta Minä olisin sinä ja sinä olisit minä (suom. Martti Qvist, Karisto 1954). Krauss haastatteli lapsia ystävyydestä ja yksinäisyydestä, ja laittoi lasten ajatukset melkein sellaisenaan kirjaan.\neija heikkinen sanoo\n11.8.2016 at 11:01


Sairastelunsa vuoksi 79-vuotias hallitsija joutui perumaan osallistumisensa Monacon kansallispäivän juhlallisuuksiin tiistaina. Palatsin parvekkeelta kansaa tervehtivät hänen lapsensa, prinssi Albert sekä prinsessat Caroline ja Stephanie.Rainier joutui monacolaiselle sydän- ja rintakipuklinikalle lauantaina keuhkoputkentulehduksen vuoksi. Ruhtinas lepäsi samassa sairaalassa viikon toukokuussa. Silloinkin hän sairasti keuhkoputkentulehduksen ja kärsi uupumuksesta. Joulukuussa 1999 ruhtinaalle tehtiin ohitusleikkaus.


459 m² Nallintie 7, 21420 Lieto Liiketila myynnissä - Oikotie 13540687\nMyytävät toimitilat Lieto Tuulissuo Nallintie 7, 21420 Lieto\n395 000 €●459 m²\nNallintie 7, Tuulissuo, Lieto\nTeollisuushalli 459 m2 Lieto Tuulissuo\nMyydään 2013 Lietoon Tuulissuolle valmistunut edustavan näköinen teollisuushalli, jonka kokonais pinta-ala on 459 m2. Tontin pinta-ala on 2095 m2 ja rakennusoikeutta tontilla on 628,5 m2, joten jäljellä 169,5 m2. Alueen kaavoitus sallii lisäksi rakentaa 628,5 m2 alueen kaksi kerroiseksi.\nRakennus on kokonaan kalliosta louhitun alueen päällä, joten lattian kantavuus on erittäin suuri. Hallissa kolme nosto-ovea ( leveys 4m x korkeus 4,5m ) ja on jaettu kolmeen 153 m2 osaan. Hallin toiminnot on jaettu osastoittain, kuten valaistus ja vesipisteet. Kaikissa osastoissa on sähkö ja vesi varustettu omalla mittarilla. Nosto-ovien kohdalla on lattiakaivo.\nKaksi 153 m2 hallia on vuokrattuna, joista vuokratulo on 1530 €/kk ( alv. 0 %)\nHallia myy sen rakentajat itse ja voimme auttaa mahdollisissa muutoksissa. Näytämme hallia mielellämme ja otamme vastaan tarjouksia.\nNallintie 7, 21420 Lieto\n860,57 € / m2


lomakodit – Palaio Faliro, GR: Talot ja muut | Vrbo\nPalaio Faliro loma asunnot\nLöysimme majoitustyypistä loma-asunnot 3 069 vaihtoehtoa – anna haluamasi päivät\nYksiöt – katso 2 549 vaihtoehtoa\nLöydä sinulle sopivin paikka – Palaio Faliro\nHae 3 069 loma-asunnon joukosta\nAteenan panoraamanäköala merelle ja auringonvalolle 18 min Acropoli\nAteenan Panoramic Ylimmän kerroksen näkymä oma terassi\nParas omakotitalo Ateenassa, lähellä Ateenan lentokenttää\nAteenan merinäköalalla sijaitseva 2. kerroksen huoneisto Marinan vieressä\nRannalla sijaitseva Palaio Faliro on upea kohde\nNauti museoista ja muusta alueen Palaio Faliro tarjonnasta. Tämä kaupunki on vieraanvarainen ja rentouttava, ja se tunnetaan rannoista, kahviloista ja merestä. Filopappos-kukkula ja Parthenon ovat näkemisen arvioisia kohteita alueella, jossa riittää nähtävää. Vuokraamalla loma-asunnon yövyt kuin kotonasi lomasi aikana – monissa niistä on täysikokoiset keittiöt ja ulkoilmagrillit.\nTekemistä ja näkemistä alueella – Palaio Faliro\nEtsitkö kenties tekemistä matkallesi? Vaikka ajan viettäminen mukavassa loma-asunnossa saattaa viehättää, astu välillä ulos ja koe, mitä Palaio Faliro lomalaisille tarjoaa. Katso lista suosituimmista nähtävyyksistä, jotka sijaitsevat korkeintaan 50 kilometrin päässä keskustasta. Vieraile näissä:\nFilopappos-kukkula (5,1 km)\nAttican eläintieteellinen puisto (19,5 km)\nLycabettus-teatteri (7,4 km)\nDora Stratou -tanssiteatteri (4,5 km)\nTyypillinen sää eri vuodenaikoina – Palaio Faliro\nTutustu rantoihin ja muihin luontokohteisiin – Palaio Faliro\nInnostutpa sitten ulkoilmasta tai keskityt mieluummin maisemien ihailuun, Palaio Faliro on upea kohde ulkoiluun. Kokosimme listalle alueen merkittävimpiä nähtävyyksiä, jotka kaikki sijaitsevat alle 50 kilometrin päässä keskustasta:\nLycabettus-vuori (7,4 km)\nStávros Niárchoksen puisto (1,6 km)\nAteenan kansallispuutarha (5,9 km)\nSyntagman aukio (6,1 km)\nAristoteleen Lykeion (6,4 km)\nMiten kulkea alueella – Palaio Faliro\nPalaio Faliro aukeaa kätevästi, jos hyppäät julkiseen liikenteeseen esimerkiksi näiltä pysäkeiltä: Panaghitsan asema, Amfitheasin asema tai Moussonin asema.\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Palaio Faliro, GR?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Palaio Faliro: 3 069 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Talot (397 kpl) ja Asunnot/huoneistot (2 469 kpl). Löydä upea loma-asunto pitkälle tai lyhyelle lomalle perheesi tai ystäviesi kera. Paras majoitus läheltä kohdetta Palaio Faliro löytyy Vrbosta.\nMikä on paras alue yöpyä matkustettaessa kohteeseen Palaio Faliro?\nMatkustitpa sitten perheesi tai ystäviesi kanssa ja olipa suunnitelmissasi sitten pitkä lomamatka tai lyhyt viikonloppuloma, seuraavilta alueilta löydät laajimman loma-asuntovalikoiman kohteessa Palaio Faliro:\nKoukaki: 1 086 loma-asuntoa\nMitkä ovat kohteen Palaio Faliro suosituimmat nähtävyydet ja maamerkit, joiden lähellä yöpyä?\nVrbo tarjoaa laajan valikoiman loma-asuntoja, jotka sijaitsevat lähellä kohteen Palaio Faliro upeita nähtävyyksiä. Vrbon asiakkaiden keskuudessa suosituimmat nähtävyydet, joiden lähellä yöpyä, ovat:\nFaliro Sports Pavilion Arena: 3 617 loma-asuntoa\nAteenan planetaario: 3 614 loma-asuntoa\nRean synnytyssairaala: 3 610 loma-asuntoa\nFlisvoksen venesatama: 3 619 loma-asuntoa\nAverof-museo: 3 610 loma-asuntoa\nVrbon avulla voit löytää itsellesi majapaikan myös monien muiden kohteen Palaio Faliro nähtävyyksien lähettyviltä. Voit tarkastella haluamasi nähtävyyden lähellä sijaitsevia loma-asuntoja hakukenttämme avulla.\nTalot: voinko varata tämän loma-asuntotyypin kohteesta Palaio Faliro?\nTietysti. Kohteessa Palaio Faliro tarjolla olevat Talot: 397 kpl Vrbon sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme kohteessa Palaio Faliro kuuluvat:\nAsunnot/huoneistot: 2 469 lomakotia\nYksiöt: 2 549 lomakotia\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas, kohteesta Palaio Faliro?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 73 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat kohteessa Palaio Faliro. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia loma-asuntoja hakukentän avulla.\nTutustu kohteen Palaio Faliro lähellä sijaitseviin alueisiin\nParko Flisvoun asema