Asiakasneuvoja, Kolin luontokeskus Ukko Metsähallitus | Monster.fi\nAsiakasneuvoja, Kolin luontokeskus Ukko, Metsähallitus\nHaemme nyt joukkoomme asiakasneuvojaa määräaikaiseen työsuhteeseen Kolin luontokeskus Ukkoon, ajalle 1.1.2021-31.10.2021 (10 kk). Kyseessä on pidempi kausityöntekijän pesti.\nTehtävät sijoittuvat luontokeskus Ukon ja Kolin kansallispuiston asiakaspalveluun ja opastukseen. Asiakasneuvojana työtehtäviisi kuuluvat Metsähallituksen Itä-Suomen puistoalueen asiakaspalvelu, Ukon näyttelyopastukset, myymälän hoitaminen, luontokeskuksen tapahtumatuotanto ja viestinnälliset tehtävät. Päivittäisiä tehtäviäsi ovat mm. retkeily- ja matkailuneuvonta kasvokkain palvelupisteellä sekä puhelimitse ja sähköisesti taustalla, museokaupan työt, näyttelyiden ylläpito sekä luontoon.fi -verkkosivujemme ja sosiaalisen median kanavien päivittäminen.\nTehtävässä menestyminen edellyttää soveltuvaa koulutusta, sujuvaa suomen ja englannin kielen taitoa, Itä-Suomen luontokohteiden tuntemusta ja perustason tietoteknisiä taitoja. Venäjän, ranskan tai saksan kielen taito katsotaan eduksi. Työssä on hyödyksi myös aiempi kokemus vastaavista tehtävistä, retkeilyharrastuneisuus, Metsähallituksen järjestelmien tuntemus sekä ajokortti ja oman auton käyttömahdollisuus. Toivomme sinulta iloista palveluasennetta, itsenäistä otetta työhön, hyvää visuaalista silmää sekä hyviä yhteistyö- ja vuorovaikutustaitoja. Työaikamuoto on asiakaspalvelun kolmen viikon jaksotyö, johon sisältyy ilta- ja viikonlopputyötä.\nTarjoamme sinulle monipuolisen ja aktiivisen tehtäväkuvan yhteiskunnallisesti merkityksellisessä organisaatiossa. Asiakasneuvojana työskentelet mukavien työkavereiden ja vierailijoiden parissa vaihtelevissa tehtävissä, joissa pääset yhdistelemään työtä ja kiinnostustasi luontoa, tapahtumatuotantoa tai someviestintää kohtaan. Metsähallitus tukee henkilöstön hyvinvointia liikunta- ja kulttuuriharrastuksiin, terveydenhuoltoon ja vapaa-aikaan liittyvillä henkilöstöeduilla. Palkkaus määräytyy Metsähallituksessa noudatettavan palkkausjärjestelmän mukaan työn vaativuuden ja henkilökohtaisen työsuorituksen perusteella.\nTäytäthän sähköisen hakemuksen mahdollisimman pian, kuitenkin viimeistään 30.11.2020 osoitteessa www.metsa.fi/avoimet-tyopaikat\nAnnamme mielellämme lisätietoja tehtävästä. Kysymyksiisi vastaa erikoissuunnittelija Katja Vuorensyrjä, puh. 040 585 0629.


Kahden raaka-aineen Biscoff-mousse - Savusuolaa\nJulkaistu joulukuu 23, 2020 Jälkiruoat ja leivonnaiset, Reseptit\nJoulupöydän jälkiruoka ei ole koskaan ollut lempihommani, eikä suvussamme kukaan muukaan siitä erityisemmin innostu. Olisi kuitenkin kivaa, että aterian päättäisi jokin makea, ei pelkkä konvehti. Mutta kukaan ei yksinkertaisesti jaksa tehdä mitään kovin fancya, koska kaikki paukut laitetaan alkupalapöydän kaloihin ja kylmiin salaatteihin. Keksin onneksi superhelpon ja nopean vegaanisen jälkiruoan, jossa on jouluinen maku. Se on kahden raaka-aineen Biscoff-mousse!\nKeksitahna on jumalten keksintö!\nHehkutin Bicoff-tahnaa jo pari viikkoa sitten, kun tein siitä kastiketta uuniriisipuuron lisukkeeksi (ko. ohje on muuten vegaaninen).\nBiscoff-tahna on siis tehty kirjaimellisesti Biscoff-kekseistä. Keksit maistuvat hieman piparkakkujen ja toffeen sekoitukselle. Vegaaninen Biscoff-tahna on syntistä herkkua sellaisenaan. Se sopii vaikka puuroon tai paahtoleivän päälle banaanin ja pienen suolahippusen kera.\nTahna on herkkua myös ihan vain purkista vedeltynä. Siitä voi myös jatkojalostaa vaikka mitä: täytettä ja kuorrutetta kakkuihin, kastiketta puuron, jäätelön tai muiden jälkkäreiden päälle, fudgea tai korvapuustitäytettä Chocochilin tyyliin.\nTällä kerralla tein tahnasta Biscoff-moussea, joka on suorastaan idioottimaisen helppo vegaaninen jälkiruoka. Kaikkein karsituimmillaan aineksiksi riittävät Biscoff-tahna ja mieluinen vispikerma. Jos haluat syventää Biscoff-moussen hienoista suolaisenmakeutta, mausta se pienellä suolahipulla. Päälle voi murustella koristeita, jos fiiniksi heittäytyy.\nVINK: Tein vegaanisen version, joten käytin kauravispiä, jonka maku sopii hyvin kekseihin. Voit käyttää myös soijavispiä tai vispikermaa.\n4 desiä (kaura)vispikermaa\n170 grammaa eli vajaa puoli purkillista Biscoff-tahnaa\n1/3 teelusikallista suolaa (jos haluat)\nkoristeeksi keksimurua ja/tai marjoja (jos haluat)\nLusikoi Biscoff-tahna pieneen kattilaan. Sulata tahna miedolla lämmöllä koko ajan sekoittaen. Voit sulattaa tahnan myös vesihauteessa.\nMaistele sulanutta kastiketta. Jos haluat korostaa suolaisenmakeaa makua, voit lisätä kastikkeeseen pienen ripauksen suolaa, mutta tämä ei ole pakollista. Ota kastike pois liedeltä ja anna sen jäähtyä kädenlämpöiseksi.\nKun kastike jäähtyy, vispaa kerma. Kaada Biscoff-kastike ohuena nauhana kermavaahtoon ja sekoita hyvin.\nLusikoi Biscoff-mousse annosmaljoihin. Nauti sellaisenaan tai koristele halutessasi piparimurulla ja marjoilla.\nHelppo mousse toimii aina\nNoh nih, jos tämä joulu sujuisi aterioinnin puolesta nyt vähän iisimmin kuin pari vuotta sitten, jolloin tein joulupöytään elämäni ensimmäisen ja viimeisen raakakakun. Tuon kokemuksen jälkeen en ole suostunut syömään raakaruokaa, ja kutsun raakakakkuja hyydykkeiksi. 😀\nToinen helppo jälkkäri laiskoille kokeille on vegaaninen Snickers-mousse. Siihen tulee vispikermaa, suklaata ja maapähkinävoita. Suolaisenystävä taas voi surauttaa vuohenjuustomoussen, joka maistuu raikkaiden hedelmien, esimerkiksi päärynän tai persimonin kanssa.\nMutta mutta. Nyt huokaisen syvään. Imuroin eteisestä kurat pois, mössähdän sohvalle, otan lasin punkkua ja toivon, että joulumieli tulisi. Siitä huolimatta, että tämä pelontäyteinen syksy on ollut tosi, tosi raskas.\nHyvää joulua pupuset!\nBiscoff-mousse Biscoff-vaahto helppo jälkiruoka joulujälkiruoka jouluruoka vegaaninen Biscoff-mousse\ntammikuu 2, 2021 at 11:58 · Reply


Suorakaiteen muotoinen – Talot Suomessa\nSuorakulmio eli suorakaide on geometriassa yksinkertainen nelikulmio, jonka. Tasapelin verkkokaupasta löydät ison valikoiman suorakaiteen muotoisia trampoliineja. Tutustu valikoimaan ja tilaa helposti netistä! Tilaa netistä tai soita ja saat henkilökohtaista palvelua!\nVirkattu kaunis ja käytännöllinen suorakaiteen muotoinen säilytyskori Novita Tuubi -langasta. Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa on julkaisut valokuvan poikkeuksellisen muotoisesta jäävuoresta, se on lähes täydellinen neliö ja.\nKuvan suorakaiteen muotoinen matto\nNeliönmuotoinen voidaan kirjoittaa joko yhteen tai erikseen. Meloni kirjoitetaan yhdellä o:lla. Mikä olikaan sääntö koskien oni-päätteisiä. NASA julkisti kuvan jäävuoresta, joka on täsmällisen suorakulmion muotoinen – Tästä on kysymys. Novitan Tuubi-langasta virkattu suorakaiteen muotoinen matto. Matto on selkeälinjainen ja sopii hyvin moderniin kotiin.\nKategoria: Tundra Tableware – funktionaalista käyttökeramiikkaa.\nSuorakaiteen muotoinen ruokintahäkki nautakarjalle\nSuorakaiteen muotoinen tapasastia. MINERAL B ELEMENT pan: iron is a 100% natural mineral material Anti- oxydation protection Favoured seasoning Improved nonstick qualities Organic. Katso sanan suorakaiteen muotoinen käännös suomi-englanti. Ilmainen Sanakirja on monipuolinen sanakirja netissä.\nSuomi, englanti, ruotsi ja monta muuta. Osaako kukaan sanoa mistä löytyisi maksimissaan 12cm korkea mielellään suorakaiteen muotoinen poistoilmaventtiili? Olen etsinyt jo pitkään edullista aika pitkää suorakaiteen muotoista ruukkua. Tarkoituksena olisi istuttaa siihen riviin Bambuja taikka sitten Anopinkieltä. Muunneltava hajotuskuvio ja lähivyöhyke.\nOhessa WRANGE CROSSRACK -tuoteperhettä kuvastava yleiskuva, lopullinen tuote riippuu valituista vaihtoehdoista! Vierailija: "Sopisi meidän pihalle paremmin kuin pyöreä, mutta mistä ihmeestä niitä saa? Olen nähnyt eräällä pihalla, mutta en kehtaa mennä kysymään kun ei. Voit monistaa alkioita suorakaiteen tai ympyrän muotoon sekä monistaa alkioita. Lokoisa ja lystikäs keinu, jonka voi ripustaa keinutelineeseen tai tukevaan puunoksaan.\nKeinussa on pehmeä istuinalusta. Kuvan suorakaiteen muotoinen matto. Pitsipöytäliina, suorakaiteen muotoinen.\nSuorakaiteen muotoinen harjoitusräkki\nIlmoittajan kaikki ilmoitukset (235) Kainuu Kajaani. Kysy tarvittaessa tarjous haluamastasi väristä! Tämä sileä ja tasainen alue oli suorakaiteen muotoinen. LK11 ― Osuuskaupan lattialla makasi väsynyt mies Osuuskauppa oli suorakaiteen muotoinen, keltaiseksi maalattu puurakennus. Voit monistaa elementtejä suorakaiteen tai ympyrän muotoon Array‐käskyllä. Kinuskikissa-leivontasarjan suorakaiteen muotoinen piirakkavuoka.\nKinuskikissa -leivontasarjan suorakaiteen muotoinen piirakkavuoka. Taivaalla tuikkivien "tavallisten timanttien" lisäksi avaruutta koristavat myös smaragdihiotut jalokivet, sanovat eriskummallisen suorakaiteen. DuuriPro -esteettömyystuotteet ovat valmistettu ruostumattomasta teräksestä. Esteettömyystuotevalikoimaan on tullut. SUORAKAITEEN MUOTOINEN: Suodatinkangas. Suodattaa pölynimurin pölypussin… Tavara on sintraamalla valmistettu suorakulmainen… Tavara on. Glosbessa, ilmaisessa online-sanakirjassa.\nSelaa miljoonia sanoja ja sanontoja kaikilla kielillä. Riipuksen keskellä kulkee ruusukullanväristen sydänten jono.\nVirkattu suorakaide matto ohje helppo


Sukumanni / 10. Kasper Gröhnin sukuseuran jäsenviesti Kesäkuu PDF\nDownload "Sukumanni / 10. Kasper Gröhnin sukuseuran jäsenviesti Kesäkuu 2010"\n1 Sukumanni / 10 Kasper Gröhnin sukuseuran jäsenviesti Kesäkuu 2010\n2 2 Hyvä Sukuseuralainen! Sukumannin ilmestyminen siirrettiin tarkoituksella myöhempään ajankohtaan toukokuun loppuun, koska muuten sukujuhlaan jää paljon aikaa jos se olisi sijoitettu, jo maaliskuulle. Tällöin olisi saattanut sotaväsymys iskeä, ja oltaisiin siinä tilanteessa, että liian aikaisin informoituna kiinnostus kyseiseen tapahtumaan olisi laantunut. Juhlan valmistelut ovat pitkällä ja se on tärkeä sukuseuran toiminnan kannalta. 20:n vuoden taival on merkittävä aktiivisesti toimivalle sukuseuralle, ja juhlan ohessa käymme läpi sukuseuran historiikkia. Historiikki keskittyy lyhyesti puheenjohtajien ja sihteerien toimintakausien tarkasteluun.. Sukuseuran 20-vuotistaival toimivana seurana on sinänsä merkittävä saavutus, jonka perusteella valmisteltu sukujuhla on merkittävä tapahtuma sukuseurojen kannalta verrattuna. Tärkeänä yhdistävänä tekijänä sukuseuran toiminnalle on ajan tasalla oleva sukukirja. Sukuseurojen buumi alkoi tuossa 1950-luvulla, jolloin eri suvut aloittivat etsiä juuriaan. Sukututkimusta on opetettu ainakin 1950-luvulta lähtien Helsingin yliopistossa. Historiallisesti tarkasteltuna sukututkimus on paljon vanhempaa kuin pohjoismaissa. Euroopassa Espanjan vanhimmat sukututkimuksen lähteet alkavat 1300-luvun loppuvuosilta. Englannissa seurakunnalliset lähteet alkavat vuodesta 1538, tosin syntymisen, vihkimisen ja kuoleman rekisteröinti tuli maassa pakolliseksi vasta 1800-luvun alkupuolella. Uskonpuhdistuksella on merkittävä osuus rekisteröinnin laajenemisessa, joka näkyy esimerkiksi Pohjoismaiden varhain alkaneissa sekä kirkon että valtion tarpeita palvelevissa rekistereissä. Huomattavan työn sukututkimuksen leviämisen edistämiseksi ovat tehneet mormonit, jotka uskonnollisista syistä ovat laatineet valtaisat henkilörekisterit. He ovat myös tallentaneet usein vaikeasti saatavissa olevaa tietoa helpommin käytettävään muotoon ja kehittäneet ilmaisia tietokoneohjelmia sukututkimuskäyttöön. Sukututkimuksesta löytyy myös tutkimuskirjallisuutta, joka voidaan jakaa varsinaisiin sukututkimusoppaisiin, sekä painettuihin tai muulla tavoin julkaistuihin sukututkimuksiin. Osasta sukututkimuksista on tullut eräänlaisia käsikirjoja, referenssiteoksia. Sukuseurojen keskusliiton tarkoituksena on olla yhdysside suomalaisten sukuseurojen välillä ja toimia niiden yhteistyöfoorumina. (Wikipedia) Viime vuosina sukututkimuksen harrastaminen on voimakkaasti lisääntynyt suurten ikäluokkien kiinnostuessa asiasta. Aikaisemmin sukututkimusta pidettiin eläkeläisten harrastuksena, nyt mukaan tulee yhä nuorempia ikäpolvia. Sukututkimuksen perusteet on helppo oppia, ja perustaidoilla pääsee melkoisen pitkälle. Apuna on suuri määrä valmiita sukututkimuksia sekä maamme hyvä ja kaikkialla käytössä oleva perustietokanta kirkollisista toimituksista: mm. syntyneistä, kuolleista ja vihityistä. Pidemmälle vietynä sukututkimus vaatii erikoisosaamista, sillä jo vanhojen asiakirjojen kieli on vanhaa virkamiesruotsia, latinaa tai saksaa, ja asiakirjojen etsiminen arkistoista vaatii usein osaamista. Kasper Gröhn sukuseuran historia alkoi 20v. sitten, Kiteellä seurakuntatalossa, perustamiskokouksessa. Tällöin läsnä oli 92 henkilöä. Sopimuskirjan tuolloin allekirjoittivat samana päivänä Sirkka Gröhn, Uuno Gröhn, Elina Kortekangas, Jaakko Lamminsalo ja Mirja Pirhonen. Sukuseuran puheenjohtajana on ollut 3 henkilöä, sihteerinä kolme, rahaston hoitajana kaksi henkilöä ja vuodesta 2006-alkaen sitä on hoitanut kiteeläinen tilitoimisto. Vuosikokouksia on pidetty yhdeksän ja suku on matkaillut yhdeksän kertaa. Sukuseuran toiminta koetaan mielekkääksi ja kiinnostavaksi ja yhä nuoremmat jäsenet ovat kiinnostuneet suvun toiminnasta. Tämä trendi on huomattu myös muissakin sukuseuroissa. Juhla pidetään Kiteellä alkaen klo seppeleen laskulla Sirkka Gröhnin haudalle Kiteen Palomäen hautausmaalla. Haudalle kokoonnumme klo 11.30, jolloin sukuseuran edustajat laskevat seppeleen ja tilaisuudessa lauletaan sukuseuralle tuttuvirsi. Tilaisuus jatkuu Kitee -salissa ohjelman mukaisesti. Juhlan loputtua on mahdollisuus käydä seuraamassa Kiteen Pallon superpesis pesäpallo-ottelua tai käydä tekemässä ostoksia Marimekon tehdasmyymälässä Kiteen Hutsissa. Marimekolle on varattu linjaautokuljetus, joka lähtee lukion edestä. Tervetuloa Kiteelle viihtymään ja juhlimaan sukuseuran 20-vuotista taivalta! Mauri Lamminsalo hpj.\n3 3 Mauri Lamminsalo: Sukuseuran matka Saarenmaalle kesäkuussa 2009 Kesäretki Saarenmaalle toteutettiin kesällä v.2009, alkaen perjantaina 5. kesäkuuta klo ja päättyen maanantaina 8. kesäkuuta klo 3.00 lähtö- ja paluupaikka Joensuu. Tosin paluumatkalla yhdistettiin kyytejä Pohjolan Matka liikkeen autojen kanssa ja Joensuuhun menijät vaihtoivat Simpeleellä autoa, ja pääsivät siten nopeammin Joensuuhun. Matkan johtajana toimi Jorma Gröhn, erittäin hienosti ja kaikkien hyvinvoinnin huomioiden. Suuret kiitokset hänelle tekemästään pyyteettömästä työstä matkan onnistumisen eteen. Hieman saaresta ja sen historiasta Saarenmaa (viroksi Saaremaa, ruots. Ösel) on Viron suurin saari. Vuosina Saarenmaa muodosti maakunnan, ja vuodesta 1991 jälleen Saaren maakunnan, johon kuuluu lähisaaria. Saaren pinta-ala on km² ja se on Itämeren toiseksi suurin saari Gotlannin jälkeen. Saarella asuu noin ihmistä. Saarenmaan ainoa kaupunki on Kuressaare ja saari kuuluu Saaren maakuntaan yhdessä Muhun ja Ruhnun sekä lukuisten pienempien saarten kanssa. Hiidenmaa, Läänemaa ja Saarenmaa muodostavat Viron riigikogun vaalien vaalipiirin numero 5, viidennen vaalipiirin ja samalla toisen pääkaupunki Tallinnan ulkopuolisen vaalipiirin, josta valitaan yhteensä seitsemän kansanedustajaa Viron 101-jäseniseen parlamenttiin. (Wikipedia) Historiaa Saarenmaa muodosti rautakaudella Saarenmaan muinaismaakunnan, joka oli Viron muinaismaakunnista voimakkain. Saarenmaalla oli suuri laivasto, jolla he tekivät ryöstöretkiä muunmuassa Tanskaan ja Ruotsiin. Pakanallisen Saarenmaan kukisti veristen taisteluiden ja kapinoiden jälkeen vuonna 1237 Kalparitaristolle ja Saarenmaan-Läänemaan hiippakunnalle. Vuonna 1559 saari siirtyi Tanskan hallintaan. Vuonna 1645 Saarenmaa luovutettiin Ruotsille Brömsebron rauhassa ja liitettiin osaksi Viron hallintoaluetta. Uudenkaupungin rauhassa 1721 saaresta tuli Viron mukana osa Venäjän keisarikuntaa. Myöhemmin Viron itsenäistyessä se koko ajan pysyi Viron osana. (Wikipedia) Kulttuuri Saarenmaalla on rikas musiikkielämä, joka tunnetaan Saarenmaan ja koko Viron ulkopuolella saakka (esimerkiksi Saarenmaan valssi). Saarenmaalta on kotoisin useita tunnettuja virolaisia muusikoita, säveltäjiä, laulajia ja kapellimestareita, kuten urkuri ja musiikkimies Joosep Aavik sekä säveltäjät Peeter Süda ja Olev Sau.. (Wikipedia) Matkan vastuullisena järjestäjänä toimi Pohjolan Matka Oy Kiteen toimisto ja sukuseuran yhteyshenkilönä toimi ansiokkaasti Jorma Gröhn. Alkuperäisen suunnitelman mukaan perjantain vastaisena yönä kerättiin matkustajat kyytiin Joensuusta, Rääkkylästä, Kiteeltä ja perjantai-aamuna Helsingistä. Matka eteni aikataulun mukaisesti ja Helsingin Länsisataman terminaaliin saavuttiin n. klo Matka jatkui Tallink Star laivalla Helsingistä klo 10.30, joka saapui Tallinnaan klo Kaikki saapuivat onnellisesti bussiin, joka odotteli aseman laiturien lähellä matkustajiaan. Tähän asti matka sujui ilman suurempia vastoinkäymisiä, ainoastaan pitkät kävelymatkat siirryttäessä laivaan aiheuttivat vaikeuksia. Merimatka sujui hyvin ja rattoisasti ja ilman kommelluksia. Matkalle osallistui kaikkiaan 42 matkustajaa jakautuneena suunnilleen tasan eri paikkakuntien kesken. Lähtövilkutukset tehtiin Rasivaarassa n pilvisessä ja kosteassa kesäsäässä. Sitten menimme Kiteelle n ja sen jälkeen oli kohteena Helsinki, jonne saavuimme n Aikaisimmat kyytiinnousijat olivat Joensuussa ja myöhäisimmät Helsingin länsi-satamassa. Matkustajamäärä tuntui sopivalta ja bussissa oli\n4 4 tilaa matkustaa hieman väljemmin ja seurustella muidenkin, kuin oman vierustoverin kanssa. Tallinnaan saavuimme n. klo 12.30, jolloin lähdimme kohti Saarenmaata. Tallinnasta jatkoimme matkaa Virtsuun, jossa nousimme lauttaan ja ajoimme Saarenmaalle Kuivastuun. Tässä välillä esittelivät Mauri ja Jorma Saarenmaan historiaa ja nykypäivää hallinnolliselta ja omistukselliselta kannalta. Illan suussa n. klo saavuimme Kuresaareen, jossa majoituimme Hotelli Meri:n. Tässä vaiheessa jäi hieman omaa aikaa jaloitella hotellin edessä olevalla viehättävällä ja siistillä ranta-alueella, joillekin tuntui olevan halu kirmaista kuin Anttila kevätnurmella. Myöhemmin illalla söimme maukkaan päivällisen Hotelli Meressä. Tuutulauluja ei tarvittu! Seuraavana päivänä söimme aamupalan alkaen klo 7.00, joka oli maukas ja riittävä. Tänään teimme kiertoajelun Saarenmaalla, joka kesti koko päivän. Lähtiessämme kiertoajelulle poimimme oppaaksemme kaupungilta miellyttävän rouvan, Maria Peep:n. Aluksi vierailimme Kuresaaren keskiaikaisessa piispanlinnassa. Piispanlinna on rakennettu 1300-luvulla, jota ympäröi luvulla rakennettu linnoitus. Restauroidussa linnassa voi tutustua Saarenmaan historiaan ja luontoon sekä käydä taidenäyttelyssä ja konserteissa. Seuraavana vuorossa oli Kaalin kraaterijärvi. Täällä viehättävässä ympäristössä ruokailimme, jotta jaksoimme taivaltaa pitkän päivän. Kaalin lampi sijaitsee Kuressaaresta 18 km Kuivastun suuntaan ja se on Saarenmaan erikoinen geologinen ilmiö. Sen säännöllinen pyöreä muoto ja tehdyt tutkimukset näyttävät, että ollaan tekemisissä meteoriitin tekemän kraaterin kanssa. Kansan suussa puhutaan lammesta pohjattomana lampena. Sitä se ei kuitenkaan ole, vaan viimeistään 16 m syvyydellä on kova pohja vastassa. Vedenpeilin läpimitta on keskeltä lampea 50 m. Vallin harjalta mitattuna on kraaterin ympyrän läpimitta 110 m. 30:n rautameteoriitin löytäminen v vahvisti alkuperäisiä oletuksia. Tiedemiesten arvion mukaan tapahtui meteoriitin putoaminen ja lammen syntyminen noin 700 vuotta e.kr. Suuren meteoriitin putoaminen Saarenmaalle on jättänyt meille ainutlaatuisen luonnonilmiön - Kaalin kraaterin alueen. Ympyrän muotoinen lampi, jota ympäröivät paikaltaan heitetyt dolomiittiplokit antaa silmien eteen kuvan tapahtuneesta katastrofista. Tämä Kaalissa sijaitseva harvinainen luontokohde oli vuosina Neuvostoliiton meteoriittien tutkijoiden kaikkein tärkein oppi - ja tutkimuskohde. Vaikka aika ja ihmistyö on paljon selvittänyt kätkee kova dolomiitti vielä määrän paljastamatonta tietoa. Viron ainoalla, 50 ha suuruisella geologisella alueella on 9 meteoriittikraateria. Näistä suurin on pohjoisessa oleva luonnonvesistö - Kaalin järvi. Pienemmät, paikallisen väestön kuivajärviksi nimittämät pikkukraaterit muistuttavat omalta osaltaan hiukan pääkraateria. Ne muistuttavat matalaa, vatimaista notkoa, jonka törmällä on paikoittain nähtävissä epäyhtenäinen valli. Valitettavasti suureen osaan kuivajärvistä on kasvanut vesakkoa. Kaalin kraatereitten ikää on yritetty kerta kerralta määritellä, kuitenkaan ei olla valitettavasti päästy yhteiseen tulokseen. Siitepölyanalyysin ja turpeen kasvunopeuden pohjalta määrittelee H.Kessel kraatereiden iäksi 3500 vuotta. Kraatereiden muoto viittaa jättiläismäisen meteoriitin pudonneet itä - koillinen suunnasta 35 asteen kulmassa. Meteoriitin alkuperäinen massa voisi olla noin 1000 tonnia ja nopeus maanpintaan iskeytymishetkellä km/s. Pääkraaterin muodostanut meteoriitti voisi olla noin tonnin painoinen. Kaalin pääkraateri eli Kaali järvi pistää silmään omaperäisen, melkoisen täydellisen ympyrän muotoisena notkona, jota ympäröivät ylösheitetyt dolomiittiplokit ja niitä peittävät savivallit. Kraaterivallin korkeus on 3 ja 7 m:n välillä. Kraaterin läpimitta vallista toiseen on 110 m ja syvyys korkeimmasta vallinharjasta mitattuna m.\n5 5 Kuivana kesänä kuivaa järvi melkein kokonaan, joskus on siinä vain cm vettä (vesipeilin läpimitta on silloin 30 m). Keväällä, kun on tulvaa ja runsaasti sadetta jäävät kraaterin sisällä kasvavat puut metri - puolitoista veden alle. (veden syvyys järvessä on silloin 5-5,5 m ja järven läpimitta noin 70 m. ) Seuraavana matkakohteena oli Karjan kirkko, tarkemmin Karja Katariinan kirkko. Kirkon muotoilussa on uhkeita varhais - ja korkeagoottilaistyylisiä elementtejä, jotka yllättävällä tavalla yhdistyvät monien romaaniperaste joontega. Saarenmaan kaikkein pienin kirkko on keskiaikainen Katariinan ja Nikolauksen kirkko Karjassa. Omasta pienuudestaan huolimatta on se kuitenkin näistä kaikkein kaunein. Kirkon arkitehtuuri on äärimmäisen yksinkertainen: kaksivalvinen pitkittäinen huone, koori ja sakasti. Arvokkaaksi tekevät kuitenkin kirkon sen muotokuvalliset koristelut. Portaalit, valvituet ja peruskivet on koristellut mestarillisilla korkeagoottilaisilla kuvioilla. Sellaista koristelujen tuhlausta, mutta taiteellista tasoa ei kohtaa missää muualla Viron dolomiittikiviarkitehtuurissa. Luonnonmukaisten kasvimotiivien rinnalla on siinä myös figuraalisia kohtauksia. Karjan kirkon muotojen alkuperä, sekä myös kirkon tarkan rakennusajan suhteen on vielä paljon kysymyksiä auki. Rakennustyöt ovat huipentuneet 13. Vuosisadan lopulla tai jopa 14. Vuosisadan puolella. Karjan rikkaassa kivikoristelussa on paljon yhteistä Pöiden kirkon kanssa. Ilmeisesti siinä työskentelivät osittain samat mestarit, joista jotkut voisivat olleet värvatut Saksasta. Karjan kirkossa on omaperäinen takalla varustettu huone sakastin kohdalla, toinen takka löytyy koorin vintiltä. Oletettavasti saatiin sen kanssa yöpymismahdollisuudet pyhiinvaeltajille, joita Skandinaavian ja Gotlannin kautta vaelsi Maarjamaalle. Mahdollista on, että juuri se rooli selittää Karjan kirkon epätavallisen runsasta koristelua. Koorihuoneessa on säilynyt rakennusaikaiset seinämaalaukset. Kirkossa on keskiaikainen ristimiskivi (14. Vuosisadalta) ja pieni alttarikrusifiksi (15. Vuosisadan lopulta), Renesanssityylisen saarnastuolin valmisti v B. Raschky. Ulkonäkö - Kirkko on säilyttänyt melkein muuttumattomana oman alkuperäisen muotonsa. Ainoaksi uudenaikaiseksi lisäksi on tullut portaalin eteinen eteläkyljelle. Nykyinen katto on myös matalampi verrattuna keskiaikaiseen. Saarenmaalle tyypillinen torni puuttuu ja kellot sijoitettiin läntiselle parvekkeelle. Sisäkuva - Huolimatta pienuudestaan, kirkko vaikuttaa avaralta - kiitos siitä valveille, joiden korkeus nostaa seinien mittaa kaksi kertaa. Erittäin juhlalliselta vaikuttaa riemukaari, jota ympäröivät veistosryhmät baldakiinikatoksen alla. Seuraava matkakohteena olivat Anglan tuulimyllyt. Saarenmaan kuuluisimmat tuulimyllyt sijaitsevat Anglassa, Upa - Leisi maantien varressa 32. km. Siinä on ainoa Saarenmaan oman tyylin säilyttänyt tuulimyllymäki - tuulelle avoin korkein kohta, johon rakennettiin kylän myllyt vuonna 1925, kun Anglassa oli 13 taloa. Silloin siinä oli yhteensä 9 myllyä. Vielä tänään tekevät jäljellä olevat viisi tuulimyllyä mahtavan vaikutuksen. Anglan viidestä myllystä neljä on tyypillistä Saarenmaan pukkimyllyä, rakennettuja edellisen vuosisadan\n6 6 alussa. Niiden keskellä seisoo vähän korkeampi vuonna 1927 pystytetty hollantilainen mylly. Sen runko ei ole kivestä kuten hollantilaisilla tapaa olla, vaan on kahdeksankulmainen puurakenne. Tämä vaikuttava tuulimyllyryhmä restauroitiin viimeksi v Seuraavana kohteena oli Pangan rantatörmä, jossa saatiin ihailla matalaa rannikkoa ja suuria jyrkänteitä. Pangan jyrkänne on Saarenmaan ja Muhun pohjoisrannikon jyrkänteistä korkein. Sen suurin korkeus on 21,3 m ja pituus 2,5 km. Jyrkänteen korkeimmalla paikalla on muinainen uhripaikka, jossa vanhaan aikaan annettiin uhreja merelle. Tutustumisen jälkeen siirryimme Kuresaareen Hotelli Mereen ja söimme maistuvan päivällisen siellä. Illalla tutustuimme Hotelli Meren ympäristöön ja kävimme kaupungilla tutustumassa. Seuraavan yön vietimme hotelli Meressä tutustuen paikallisiin ihmisiin ja ruokiin. Samalla osa matkustajista teki verovapaita ostoksia paikallisista liikkeistä. Kolmannen matkapäivän aamuna, aamupalan syötyämme, lähdimme kotimatkalle kohti Kuivastua, josta lähtee lautta mantereelle. Alkumatkasta katselimme Kuresaaren kaupunkia ja lopulta suuntasimme kohti lauttarantaa Kuivastuun ja josta suuntasimme lautalla kohti Virtsua. Lautalla alkoi jo pitkäänmatkustaneita ja paljon valvoneita matkaajia jo väsyttää; onneksi ei sentään mitään pahempaa sattunut. Tallinnaan saavuimme n. klo ja päivällisen söimme ravintola Steak Housessa, lähellä satamaa ostosparatiisien lähellä. Kaikki osallistuivat kiitettävästi verovapaisiin ostoksiin, etenkin kotimaisen alkoholiliikkeen kilpailijan varastoon. Onneksi oli linja-auto, varustettuna riittävillä tavaratiloilla ja kantavuutta oli riittävästi. Palasimme n. klo lähtöselvitykseen hiukan aikaa etsiskelimme toisiamme ja lopulta toisemme löydettyämme pääsimme astumaan laivaan. Helsinkiin saavuimme n. klo jossa hyvästelimme sinne jäävät matkustajatoverimme ja jatkoimme paluumatkaa kohti Joensuuta. Tekstissä on käytetty viittauksia Wikipedian tiedostoihin ja tietokantoihin. Kuvia matkastamme on esitetty internet sivuillamme kuvia-osiossa olevassa linkissä Kiitokset kaikille mukana matkalla olleille ja tukijoukoissa toimineille! Matka oli mieleenpainuva ja hauska! Minä, Kitee ja Sukuseura Kun sukuseuran hallituksen taholta minua pyydettiin kertomaan otsakkeessa olevista aiheista, olin heti valmis, koska kaikki nämä aiheet ovat aina olleet minulle hyvin läheisiä. Isäni Juho oli syntynyt Kiteen Kontiolan Haapalassa Juho ja Helena Gröhnin nuorimpana lapsena. Jo aivan nuorena hän muutti Gröhnin Onnelaksi, koska silloin oli niitä suuria nimenmuuttokampanjoita. Isän tie vei Sortavalan kautta Viipuriin. Siellä hän tapasi äitini. Avioiduttuaan he asuivat monia vuosia Viipurissa, kunnes kolmekymmentäluvulla muuttivat 25 km:n päähän Viipurista äidin kotipaikalle Johannekseen. Minä synnyin siellä tälle iäkkäälle pariskunnalle. Jouduin ikään kuin väärään sukupolveen. Serkkujeni lapset ovat lähempänä minun ikääni. Elämä oli kaikin puolin järjestyksessä, kunnes Iso Naapuri sekoitti kaiken täysin. Meistä tuli evakkoja, jopa kahteen kertaan. Asuimme eräitä vuosia Länsi-Suomessa, kunnes 60 vuotta sitten\n7 7 asetuimme tänne Lappeenrantaan. Olen käynyt kansakoulua kolmella ja oppikoulua kahdella paikkakunnalla. Kauppaopisto sentään tuli käydyksi yhdessä paikassa. Työpaikkoja minulla oli kaikkiaan kaksi, nimittäin Sanomalehti Etelä-Saimaa ja Oy Kaukas Ab (nyk. UPM Kymmene). Eläkkeellä olen ollut 15 vuotta. Työvuosia yhteensä yli 39. Entäpä sitten Kitee. Minulle on kerrottu, että olin yksivuotias, kun kävin ensimmäisen kerran Kiteellä. Siitä alkaen olen ollut osa-aika kiteeläinen. Siis jo hyvin kauan. Oli erittäin tärkeää, että Kitee oli olemassa silloin, kun kuljimme kodittomina evakkoina. Kitee korvasi menetettyä Karjalaa. Lukuisat käynnit ja lomat lapsuuden ja nuoruuden Kiteellä säilyvät aina kauniina muistoina. 45 vuotta olen ollut varsinainen kesäkiteeläinen, mökkiläinen Pyhäjärven rannalla. Parasta Kiteellä: mukavat ihmiset, kaunis luonto, pesäpallo ja Nightwish. Entäpä sitten tämä sukuseura. Olin perustamiskokouksen sihteerinä ja siitä se sitten alkoi. Minusta tuli 15 vuodeksi jonkinlainen puheenjohtaja Sirkka Gröhnin avustaja. Auttelin häntä erilaisissa hommissa, kuten postitus, sukukirjan oikoluku ym. Esimerkiksi silloin kun anottiin seuran rekisteröintiä, sain tehtäväkseni seuran sääntöjen puhtaaksikirjoituksen. Muistan kuinka kirjoitin tavallisella kirjoituskoneella kieli keskellä suuta, koska virheitä ei saanut tulla. Oma vakanssini oli 10 vuotta rahastonhoitajana. Siinä suurimman työn teetti jäsenmaksujen seuranta. Mutta aikaahan eläkeläisellä oli. Noina vuosina seuran toiminta tuli hyvin tutuksi. Koin sen ajan hyvin myönteisenä. Jäsenenä aion pysyä. Toivotan menestystä 20-vuotiaalle seuralle. Eeva-Leena Onnela Heikki Savolainen Heikki Savolainen syntyi Porissa. Siellä eivät kuitenkaan ole hänen sukujuurensa. Hänen vanhempansa, Kiteeltä lähtenyt Aukusti Savolainen ja tamperelainen Fanny Maria Stenman, olivat muuttaneet Poriin edellisenä vuonna työn perässä. Aukustin työsuhde jäi kuitenkin Porissa lyhyeksi. Heikki ei ollut vuoden ikäinenkään, kun perhe muutti Tampereelle. Siellä syntyivät perheen kaksi muuta poikaa, Veikko ja Keijo. Juuri kun Heikki tuli tuli kouluikään, perheelle tuli jälleen muutto, tällä kertaa Viipuriin. Viipuri oli Heikille paitsi koulukaupunki myös paikka missä hänen taiteellinen lahjakkuutensa tuli esiin. Mutta tuohon aikaan Savolaisen perheen asema huononi aivan ratkaisevasti. Suomessa elettiin syvintä pulaaikaa. Maata koetteli valtava työttömyys, ja työttömäksi joutui Aukustikin. Hän päätti tällöin lähteä monien muiden tavoin Neuvostoliittoon työtä ja parempaa elämää etsimään. Hänen mielessään kangasteli aina Pietari, missä hän oli ennen vallankumousta hankkinut puusepän ammattitaitonsa. Äiti-Fanny jäi näin yksin elättämään kolmea alaikäistä poikaansa. Hänellä ei tietenkään ollut mitään mahdollisuuksia kustantaa Heikin taideopintoja. Hänen suuri haaveensa siitä, että esikoispojasta tulisi joskus näyttelijä, näytti jäävän toteutumatta. Onneksi Heikin lahjakkuuden oli huomannut myös Viipurin kansankonservatorion johtaja Hellin Sivori. Hän otti Heikin vapaaoppilaaksi oppilaitokseensa. Siellä Heikki opiskeli neljä vuotta pianonsoittoa, musiikinteoriaa ja laulua. Lausunnan opetusta hänelle antoi Helinä Svensson-Timari. Kelkkalan Nuorisoseuran näyttämöllä Heikki sai ensimmäisen tuntuman näyttelemiseen Tukkijoellanäytelmän Pölhö-Kustaan roolissa. Välirauhan aikana Heikki kuului Tampereen Työväen Teatterin iltahenkilökuntaan. Pikku rooleja näytellessään hän pääsi sisältä tutustumaan ammattiteatterityöhön ja työtapoihin. Heikin ammattinäyttelijän ura alkoi kuitenkin jatkosodan aikana hänen vanhan koulukaupunkinsa Viipurin kaupunginteatterissa. Sodan päätyttyä Heikki sai kiinnityksen Kotkan maakuntateatteriin. Hänen nousussa ollut uransa johti varsinaiseen läpimurtoon näyttelijänä vuonna 1948 maakuntateatterin uuden teatteri-talon vihkiäisjuhlissa. William Shakespearen Kuinka äkäpussi kesytetään -näytelmän miespääroolin Petruchion esitys oli suuri menestys. Sen jälkeen hänet kutsuttiin Suomen Kansallisteatteriin näyttelijäksi. Siitä pitäen Heikki kuului aina vuoteen 1973 Suomen Kansallisteatterin kantaviin voimiin.\n8 8 Heikin Kansallisteatterissa näyttelemän 122 roolin joukossa oli monenlaisia töitä, pieniä ja suuria. Hän tulkitsi niin uuden ajan ihmisiä kuin näytelmäkirjallisuuden suurten klassikkojen henkilöhahmoja. Mich (Williamsin Viettelyksen vaunu), Marco (Millerin Näköala sillalta), Niilo (Aleksis Kiven Karkurit), Lopahin (Tshehovin Kirsikkapuisto), Arnolphe (Molie`ren Naisten koulu), Thomas Becket (Anoulhin Becket), Mercutio, Petruchio ja Macbeth (Shakespearen näytelmissä), Mefisto (Goethen Faust), Kurt Gerstein (Hochutin Sijainen) kertovat paljon Heikin miehisestä näyttelijänlaadusta ja hänen saamistaan vaativista tehtävistä. Suuri yleisö muistaa Heikki Savolaisen kuitenkin lähinnä hänen elokuvarooliensa kautta. Ennen muuta hänet tunnetaan Tuntemattoman sotilaan alikersantti Hietasena. Edvin Laineen ohjaama Tuntemattoman elokuvaversio antoi Väinö Linnan romaanin henkilöille hahmot ja kasvot, jotka siitä pitäen ovat eläneet romaanin rinnalla, niin myös Heikki Savolaisen Hietanen. Hänen roolityönsä Hietasena on tullut tutuksi yhä uusille ja uusille ikäluokille television välityksellä, kun Edvin Laineen ohjaama Tuntematon on kuulunut lähes jokaisen itsenäisyyspäivän ohjelmistoon. Heikki oli tuskin täyttänyt 50 vuotta kun hänen uransa päättyi sairastelun vuoksi. Hän kuoli 52 -vuotiaana Keijo Savolainen Kirjoittaja Keijo Savolainen on Heikin veli, nuorin Savolaisen kolmesta pojasta. Hän on syntynyt Tampereella. Hän on tehnyt elämäntyönsä tiedotusalalla. Vuonna 1953 hän meni toimittajaksi SKDL:n tamperelaiseen maakuntalehteen Hämeen Yhteistyöhön. Pienessä lehdessä hän joutui tekemään monenlaista työtä, olemaan uutistoimittajana, kirjoittamaan urheilusta ja taiteesta. Hän oli myöhemmin lehden toimitussihteerinä ja toimituspäällikkönä sekä vv päätoimittajana. Vuoden 1968 lopussa Keijo Savolainen siirtyi Yleisradion palvelukseen. Hän oli ensin PTS-elimessä ohjelmatoiminnan tarkkaajana, sitten vv Hämeen alueradion päällikkönä. Vuoden 1975 alusta hänet valittiin Radio 2:n johtajaksi. Siinä tehtävässä hän oli kymmenen vuotta. Viimeisen viisivuotiskautensa aikana hän oli radion ohjelmajohtajana ja koko radion johtajana. Eläkkeelle hän jäi vuoden 1990 alussa. Keijo Savolainen tunnetaan aktiivisena yhteiskunnallisena keskustelijana. Monet muistavat hänet 60- luvulta Kerho 66 :n ja Aikamme kasvot keskusteluryhmän vetäjänä. Ryhmään kuuluivat hänen lisäkseen jäseninä mm. Professorit Urpo Harva, Raino Vehmas ja Yrjö Littunen. Keijo Savolaisen kiinnostuksen kohteena ovat viime vuosina olleet yhteiskunnallisten asioiden ja taiteen ohessa erityisesti lähihistoria ja globaalin maailmantalouden muutokset. Sirkka Gröhn Teksti Savolaisen veljeksistä on Sirkka Gröhnin toimittamasta kirjasta Kontiola, kylä Kiteellä vuodelta Savolaiset liittyvät sukuun Kalle Gröhnin ( taulu 2087)vaimon Kaisa Savolaisen kautta. Heikin ja Keijon isosisä Pekka Savolainen asui Kontiolassa talossa, joka on Haapalan/Uutelan tilan pellolla. Nykyinen isäntä Ismo Gröhn (taulu2117). Paikkaa sanottiin kauan Savolaisen mäeksi. Kaisa Savolainen ( ) oli Pekka Savolaisen sisko. Kaisa ja Kalle Gröhnin jälkeläiset olivat siis Heikki ja Keijo Savolaisen isän, Kiteeltä lähteneen, Aukustin serkkuja. Savolaisten suku liittyy myös kiinteästi Kiteen Holopaisten sukuun. Veljesten isoisä Pekka( ) avioitui Anna-Maria Holopaisen ( ) kanssa. Hän oli Keijon ja Heikin isoäiti. Anna-Maria Holopaisen suku jatkuu Närsäkkälässä Heikki Holopaisen (puoliso Kristiina Gröhn, taulu 2166), Juho Holopaisen (taulu 2191)ja Kaarlo Holopaisen (taulu 2205) sukupolvien kautta. Juho Holopainen ( Pätsi ) ja veljesten isä Aukusti Savolainen olivat serkuksia.\n9 9 Sukupalsta Tälle palstalle olemme koonneet tietoomme tulleita suvun tapahtumia. Syntyneitä Taulu 2104 IX Airi Anna Katri Gröhn (isä Heikki Gröhn, taulu 2103). Syntynyt , Kitee, Matkaselkä. Puoliso Väinö Tiainen. Syntynyt Kitee, Närsäkkälä. Kuollut , Kitee X.Lapsia --- Jari Ensio Tiainen. Syntynyt Kitee. Ajojärjestelijä Tiina Anne Kaarina Tiainen. Syntynyt Kitee. Keittäjä X. Jari EnsioTiainen, syntynyt Kitee, XII. Lapsi Riku Väinö Waltteri Tiainen, syntynyt Tampere X. Tiina Anne Kaarina Timonen os. Tiainen, syntynyt Kitee XII. Lapsi Inka Anna Maria Timonen, syntynyt , Kitee Veeti Aatu Juhani Timonen, syntynyt , Kitee XI. Seija Kyllikki Lamminsalo Taulu 656 XII. Lapsia --- Taija Elina Kotilainen. Syntynyt Rääkkylä XIII. Lapsi Veikka Juhani Kröger. Syntynyt X. Heikki Antero Lamminsalo Taulu 655 XII. Jukka Urmas Lamminsalo. Syntynyt Rääkkylä XIII. Lapsi Janne Juhana Lamminsalo. Syntynyt Joensuu\n10 10 Muistoa kunnioittaen Taulu 2674 Yrjö Havurinne. Syntynyt Kitee. Kuollut Kitee Toiminta vuonna 2010 Sukukokous ja sukuseuran 20-vuotisjuhla pidetään Kiteellä lauantaina Kiteesalissa ja Kiteen lukion tiloissa os. Koulutie 3, Kitee. Juhlapäivän aikataulu on seuraavanlainen seppeleen lasku Sirkan Gröhnin haudalla os. Kappelintie lounas lukion ruokalassa os. Koulutie sukukokous Kiteesalissa käynti Marimekon tehtaanmyymälässä, jonne on juhlapaikalta linjaautokyyditys. Paluu linja-autolla n. klo juhlapaikalle. Mahdollisuus ostoksiin. Sukujuhlan ja kokouksen ohjelma: -katsaus historiaan -yhteislaulu; Sunnuntaiaamuna (On kesän kirkas huomen..) säv Hjalmar Backman -tervehdyssanat hpj. Mauri Lamminsalo -Steely Wonder-yhtyeen musikkiesitys - Kiteen hallintojohtaja evp. Jaakko Turusen esitelmä Kiteen teollistumisen vaiheista -Steely Wonder-yhtyeen musiikiesitys -sukukokous Pyydämme ilmoittautumaan ruokailua varten mennessä hallituksen jäsenille. Yhteystiedot jäljempänä. Vuosikokouksen esityslista: 1 1. Kokouksen avaus 2 2. Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 3 3. Kokouksen järjestäytyminen 1 - puheenjohtaja 2 - sihteeri 3 - pöytäkirjan tarkastajat/ääntenlaskijat 4 4. Kokouksen työjärjestyksen ja esityslistan hyväksyminen 5 5. Esitetään hyväksyttäväksi vuosien 2008 ja 2009 toimintakertomukset 6 6. Esitetään vuosien 2008 ja 2009 tilinpäätökset ja tilintarkastajien tarkastuskertomukset 7 7. Tilinpäätösten vahvistaminen ja vastuuvapauden myöntäminen tilivelvollisille 8 8. Esitetään vuosien 2010 ja 2011 toimintasuunnitelmat ja talousarviot 9 9. Valitaan hallituksen jäsenet. Erovuorossa ovat Jorma Gröhn, Mauri Lamminsalo ja Anja Liukku Valitaan tilintarkastajat ja heille varahenkilöt Päätetään jäsenmaksusta vuosille 2010 ja Muut asiat Kokouksen päättäminen\n11 11 Standaarit Standaareja on edelleen saatavana hintaan 18 + postikulut. HALLITUKSEN YHTEYSTIEDOT: Mauri Lamminsalo (pj) Kari Uuksulainen (vpj) Riitta Väistö (siht) Haapasalmentie 170 Hakolahdenniementie 1 Kyntäjäntie RASIVAARA NÄRSÄKKÄLÄ KITEE Jorma Gröhn (j) Matti Gröhn (j) Anja Liukku. (j) Olkontie 7 A 18 Tohmarivintie 5 B Harjuntie 10 C KITEE TOHMAJÄRVI KITEE


VTT tutki - nastarenkailla ajavilla vähemmän onnettomuuksia - Konepörssi.com\nVTT tutki – nastarenkailla ajavilla vähemmän onnettomuuksia\nVTT:n julkaisema tutkimus osoittaa, että mitä liukkaampi keli, sitä todennäköisemmin onnettomuusautossa on kitka- kuin nastarenkaat. Tutkimuksen perusteella kitkoja käyttävät ovat kokeneempia kuljettajia kuin nastoilla menijät, mutta he eivät huomioi keliolosuhteita riittävästi. Pimeys ja liukkaus lisäävät onnettomuusriskiä talviajossa. Onnettomuuteen joutumiseen vaikuttaa varsinkin se, miten kuljettaja suhteuttaa ajamisensa vallitseviin olosuhteisiin. Myös rengasvalinnalla todetaan olevan merkitystä.\nVTT:n julkaiseman tutkimuksen mukaan talvikelillä kuolemaan johtaneissa onnettomuuksissa alla on ollut useammin kitkat kuin nastat, kun vertailukohtana ovat erityyppisten renkaiden osuudet. Kaikkein selvin ero nastallisten ja ei-nastallisten talvirenkaiden välillä oli jäisellä tiellä ajettaessa: kitkarenkailla ajetut onnettomuudet olisivat vähentyneet jopa 83 %, jos olisi käytetty nastoja. Nasta- ja kitkarenkaat kuolemaan johtaneissa talviajan onnettomuuksissa -tutkimuksen ovat tehneet Juha Luoma VTT:ltä ja Mikko Malmivuo Innomikko Oy:stä.\n”Jos kaikki kitkarenkaita käyttävät vaihtaisivat nastoihin, voitaisiin välttää keskimäärin yksi kuolemaan johtanut liikenneonnettomuus talvikaudessa. Vastaavasti, jos kaikki ajaisivat kitkoilla, kuolemaan johtaneet onnettomuudet lisääntyisivät vuosittain keskimäärin yhdeksällä”, sanoo VTT:n tutkija Juha Luoma.\n”Muuttuvat olosuhteet tien pinnassa saattavat yllättää kitkojen käyttäjän esimerkiksi risteyksessä, jossa on usein kovaksi pakkautunutta lunta tai ns. mustaa jäätä. Vaikka kitkarenkaat pitäisivät muuten hyvin, muuttunut kitkataso voi tehdä tepposet. Tien pinnan kitka ei ole samanlainen kaikkialla ja eron huomaa nimenomaan ei-nastoitetulla renkaalla”, Morri sanoo.\nNastoja tarvitaan myös kaupungissa\nKitkarenkaita käytetään varsinkin kaupunkiolosuhteissa, koska niiden aiheuttama meluhaitta on pienempi ja ne kuluttavat tienpintaa vähemmän. Helsingissäkin on keskusteltu nastarenkaiden rajoittamisesta ympäristötekijöiden vuoksi, ja Oslossa on jo käytössä nastarengasmaksu. Mitä tähän malliin siirtyminen tarkoittaisi liikenneturvallisuuden kannalta, on vaikea arvioida.\n”Kaupungista maakuntien jäisille teille lähtevät kitkakuljettajat saattaisivat olla vaikeuksissa”, Juha Luoma arvioi.\n”Nastarenkaat karhentavat liukasta tien pintaa, jolloin kitkarenkaat pitävät sillä paremmin. Jos nastarenkaat kiellettäisiin kokonaan, tarvittaisiin entistä enemmän hiekoitusta, mikä taas lisäisi katupölyä”, Morri sanoo.\nTutkimustulosten mukaan kitkarenkaat ovat keskimäärin huonokuntoisempia kuin nastarenkaat. Niissä on vähemmän urasyvyyttä ja rengaspaineet ovat enemmän vinksallaan. Tämä voi selittyä sillä, että kitkoilla saatetaan ajaa ympäri vuoden, jolloin niiden kuntoa ei tule tarkistettua kausittaisen renkaanvaihdon yhteydessä.\n”Tutkimus ei kuitenkaan kerro, ovatko tieliikennerikkomuksiin syyllistyvät ja kokeneet kuskit samoja henkilöitä”, muistuttaa Juha Luoma.\nEurooppalaisella talvirenkaalla ei Suomessa pärjää\n”Noin 17 prosenttia Suomessa käytettävistä kitkarenkaista on Keski-Euroopan olosuhteisiin suunniteltuja. Kuluttajia pitäisi informoida enemmän Pohjoismaiden ja Keski-Euroopan oloihin suunniteltujen talvirenkaiden pito-ominaisuuksista eri keleillä”, Juha Luoma painottaa.\nMyös Matti Morri peräänkuuluttaa nettikauppiaiden ja rengasostoksia tekevien autoilijoiden vastuuta.\n”Nastattomalla eurooppalaisella talvirenkaalla ei todellakaan pärjää Suomen talvioloissa, sillä sen kumiseos on tarkoitettu suurempiin ajonopeuksiin ja helppoihin talviolosuhteisiin. Märkäpito on tyypillisesti hyvä, mutta jääpito olematon. On syytä huomioida, että Keski-Euroopasta talvella ostetussa autossa saattaa olla meidän keleihimme sopimattomat kumit alla. Vaikka toisikin auton ulkomailta, renkaat kannattaa vaihdattaa pohjoisen talveen sopiviksi, mikä on paras vaihtoehto kaikkien tielläliikkujien turvallisuuden kannalta”, Morri painottaa.


EM-kisojen ”Hype Man” Tidjân Ba odottaa koripallojuhlaa\n30.8.2017 Huomenna käynnistyvissä koripallon EM-kisoissa juontajan ja viihdyttäjän roolissa toimiva Kwan-yhtyeestä tuttu muusikko Tidjân Ba odottaa malttamattomana kisojen alkua.\nTidjân Ba odottaa innokkaana EM-kotikisojen alkua.\nTidjân Ba pitää huolta siitä, että EM-kotikisojen tunnelma pysyy katossa. Kuvat: Ville Vuorinen\nVaikka suomalaisten luonteenpiirteisiin lasketaan hiljaisuus ja rauhallisuus, koripallon EM-kisoissa yleisö yltyy varmasti useaan otteeseen villiin kannustukseen. Ja jos yleisö ei räjähdä huikeista otteista pelikentällä, yleisön tunnelmaa nostattaa Tidjân Ba, joka kuvailee rooliaan "haippimieheksi" –yleisönsytyttäjäksi.\n– Olen EM-skabojen suomalainen Flavor Flav. Olen se, joka laittaa meininkiä pystyyn jos yleisö ei muuten syty, mutta epäilen sitä vahvasti, varsinkin Suomen peleissä. Minulla on kisoihin muutama pieni yllätys. Sieltä tulee yllätyskappaletta, huutoa ja tanssia. Jotain, mitä ei kuule joka areenalla, Ba vinkkaa pilke silmäkulmassa.\n– Tämä on minulle unelmajobi, kun saan yhdistää kahta rakkauttani: koripalloa ja esiintymistä.\nTidjân Ban rooli on yksinkertaisesti tiivistettynä MC (Master Of Seremonies): seremoniamestari. Vaikka esiintymisen pääpaino on Suomen peleissä, Ba kertoo, että tunnelmaa pyritään saamaan myös muihin otteluihin.\nTidjân Ba odottaa kotikisojen alkua äärimmäisellä innokkuudella. Hän uskoo, että tunnelma tulee olemaan kisojen aikana katossa.\n– Odotan huikeaa juhlaa ja koripalloiloittelua. Kun ajattelee, että tämä koko Suomen kannattajalauma oli messissä Espanjassa ja Ranskassa, niin kotikisoissa ei voi dottaa kuin parasta. Siitä tulee huikeaa.\nBa kertoo osaavansa viihdyttää kansaa myös Ranskan kielellä, ja muutkin kielet vääntyvät tarpeen vaatiessa.\n– Osaan kaikkia kieliä kohtuullisesti, siksi minut varmaan otettiinkin mukaan. Olen vähän niin kuin Folke West. Minulla ei ole varsinaista äidinkieltä.\nBa kertoo rakkaustarinansa koripallon kanssa syntyneen hänen seuratessaan vuoden 1992 olympialaisten harjoitusottelua Usan Dream Teamin ja Ranskan välillä.\n– Silloin se palo syttyi. Olin aivan ihmeissäni, että wau, mikä tämä juttu on. Siellä oli Michael Jordanit ja Magic Johnsonit. Se oli kuin balettia pallon kanssa.\nTidjan aloitti pelaamaan nuorena Ranskassa asuessaan. Hän pelasi noin 12-vuotiaasta A-junioreihin, jonka jälkeen mies alkoi panostamaan musiikkiuraansa.\n– Tajusin, että minulla on musiikin saralla enemmän mahdollisuuksia. Ei minusta tullut uutta Isaiah Thomasia, Ba sanoo nauraen.\nBa kertoo omanneensa nuorena hyvän pompun. Hän pystyi donkkaamaan 18-vuotiaana.\nBa löytyy koripallokatsomosta aina kun se on mahdollista. Hän kertoo seuraavansa monipuolisesti koripalloa Korisliigasta NBA:aan ja Euroliigoihin. Hän seuraa Susijengin pelaajien uria mahdollisimman monipuolisesti.\n– Olen todellinen koriksen hc-fani. Se on ehdottomasti lempilajini. Vaikka seuraan muutakin urheilua, koris on selkeesti ykkönen.\nMuusikko kertoo, että koripallosta tutut termit sekoittuvat usein hiphoppiin ja rap-kappaleisiin. Jos Ban pitäisi tehdä kappale jostain Susijengin pelaajasta, hän valitsisi ehdottomasti Sasu Salinin.\n– Sasusta pitäisi tehdä joku oodi. Hän on maailman iloisin tyyppi, mutta varsinainen terrieri puolustuksessa. Mahtava paradoksi.\n22.11.2016 22:05 Haastattelu\nSusikapteeni Shawn Huffin analyysi EM-vastustajista: “Kovia koripallomaita kaikki”\nSusijengin kapteenin viittaa kantava Shawn Huff, 32, seurasi Helsingin EM-alkulohkon joukkuearvontoja hyvillä mielin. Maajoukkuekonkari kiittelee Susijengin kisavastustajien laatua ja leveyttä ja korostaa, että vastaan on tulossa pelityylillisesti toisistaan merkittävästi poikkeavia, mutta kukin omalla tavallaan hankalia vastustajia.\nMU16-päävalmentaja Miikka Sopanen: ”Pelaajat uskoivat omiin vaikutusmahdollisuuksiinsa”\nSuomen 16-vuotiaiden poikien maajoukkue teki suomalaista koripallohistoriaa tänään lauantaina, kun Sudenpennut kaatoivat EM-kisojen päätöspelissään Ranskan ja sijoittuivat viidenneksi. Kyseessä on Suomen kaikkien aikojen toiseksi paras EM-sijoitus kautta historian. Suomen päävalmentaja Miikka Sopanen kertoo haastattelussa MU16-maajoukkueen EM-taipaleesta.\n22.7.2016 10:55 Haastattelu\nHenrik Dettmann FIBA:n sivuilla: ”Markkasessa on All Star -potentiaalia”\nSusijengin päävalmentaja Henrik Dettmann keskusteli FIBA:n haastattelussa Suomen Sudenpentujen syömähampaan Lauri Markkasen, 19, urasta, potentiaalista ja kehityskaaresta. Dettmann näkee Markkasella olevan mahdollisuudet jopa lajin kirkkaimmalle huipulle asti.\n21.7.2016 11:40 Haastattelu\nArttu Saarijärvi: ”Haluamme, että seuraavatkin ikäluokat saavat pelata EM-kisoissa”\nEM-alkulohkonsa ikimuistoisiin Espanja- ja Ranska-voittoihin päättänyt Suomen 20-vuotiaiden miesten maajoukkue joutui keskiviikkoiltana pettymään, kun Liettua pudotti Suomen alempaan loppusarjaan. Sudenpentujen energiapakkaus Arttu Saarijärven, 20, mukaan joukkueen prioriteetti on nyt varmistaa paikka A-divisioonan EM-kisoissa kotiyleisön tuella.\n19.7.2016 22:20 Haastattelu\nAnton Mirolybov: ”Jätkät tietää, miten mielenmaltti pidetään”\nSuomen 20-vuotiaat Sudenpennut päätti EM-kotikisojen alkusarjasavottansa kaatamalla jo toisen eurooppalaisen koripallojättiläisen peräkkäin, kun Ranska kaatui Espanjan vanavedessä. Päävalmentaja Anton Mirolybov luottaa omiensa mielenlujuuteen ja keskittymiseen, kun Jäähalli valmistautuu keskiviikkona pelattavaan neljännesvälierään.\n17.7.2016 21:58 Haastattelu\nEspanja-voiton työjuhdat Nikkarinen ja Henttonen: ”Pitää olla sydäntä”\nSuomen 20-vuotiaiden maajoukkue piti sunnuntai-iltana huolen siitä, ettei tule saamaan Espanjan ikäluokkamaajoukkueen pelaajilta turhaan ystävänpäiväkortteja. Vaihdosta energiaa tuoneet ToPo Juniorien kasvatti Lassi Nikkarinen, 19, ja Namika Lahti Juniorien junnumyllyn läpikäynyt Juho-Matti Henttonen, 20, uivat kumpikin vuorollaan espanjalaispelaajien päähän.\n16.7.2016 21:40 Haastattelu\nTomas Murphy: ”Iho meni kananlihalle, kun ’Suomi’-huudot alkoivat”\nLauantai-iltana Helsingin Jäähallin ilmassa oli keskimääräistä enemmän odotusta, kun Suomen 20-vuotiaat miehet polkaisivat EM-kisansa käyntiin ottelullaan Israelia vastaan. Ilta oli erityisen mieleenpainuva joukkueen kuopukselle Tomas Murphylle, 17, joka teki läsnäolonsa tiettäväksi kentällä.\n16.7.2016 12:30 Haastattelu\nTuomas Hirvonen: ”Lähdetään taistelemaan alusta asti”\nKouvolan Kouvoissa keväällä Suomen mestaruutta juhlinut 20-vuotiaiden miesten maajoukkueen aloitusviisikon pelinrakentaja Tuomas Hirvonen, 20, uskoo omiensa yllätyskypsyyteen lauantaina Helsingissä alkavissa ikäluokan EM-kisoissa. Joukkue on pelinrakentajansa mukaan valmis tekemään vaikutuksen.\n11.7.2016 12:47 Haastattelu\nOkko Järvi: ”Meidän jengistä ei voi jättää yhtäkään jätkää kaarelle vapaaksi”\nOkko Järvi, 20, oli vuosi sitten onnensa kukkuloilla, kun Suomen 20-vuotiaiden maajoukkue tuuletteli B-divisioonan EM-kultaa päihitettyään Ruotsin kisojen finaalissa. Erinomaisen kauden Korisliigan Salon Vilppaassa pelannut 192-senttinen Tapiolan Hongan kasvatti uskoo myös tämän kesän joukkueen yltävän urotekoihin.\nSasu Salin: ”Yhdessä pelissä kaikki on mahdollista”\nSusijengi on vaihtanut kaupunki EM-kisoissa, kun joukkue matkusti Montpellierin välimeren helteistä viileämpään Pohjois-Ranskaan. Belgian rajan tuntumassa olevassa Lillessä Susijengi ja Sasu Salin valmistautuvat kohtaamaan sunnuntaina MM-hopeamitalisti Serbian, joka selvitti tiensä jatkopeleihin voittamattomana.\nPetteri Koponen: ”Onneksi se viimeinen meni sisään”\nSusijengi avasi eilen voittotilinsä EM-kisoissa, kun Suomi voitti alkulohko A:ssa Venäjän 3,5 sekuntia ennen loppua Petteri Koposen hyppyheitolla Montpellieriin tuhansittain matkustaneiden Susijengi-fanien riemuksi. Koposen mukaan voittotili on nyt aukaistu, mutta pelit tulevat olemaan tulevaisuudessakin tiukkoja.


Viiden auton ketjukolari ruuhkautti liikennettä Pohjantiellä Oulussa – Jono ylsi Kuusamontien rampilta Kaakkurin paikkeille | Oulu | Kaleva.fi\nEtusivu Oulu Viiden auton ketjukolari ruuhkautti liikennettä Pohjantiellä Oulussa – Jono ylsi Kuusamontien rampilta Kaakkurin paikkeille\nMoottoritiellä on ruuhkaa. KUVA: Jukka Siirilä / Lukijan kuva\nOulu 18.4.2019 15:44 | Päivitetty 18.4.2019 18:05\nTaina Virolainen, Greta Virranniemi\nPohjantiellä Oulussa on sattunut viiden auton ketjukolari, kertoo poliisi. Onnettomuuspaikka on pohjoisen suuntaan menevillä kaistoilla ennen Kuusamontien ramppia.\nOnnettomuuspaikka on poliisin mukaan saatu raivattua ja liikenne kulkee nyt normaalisti.\nOnnettomuudessa on mukana pakettiauto ja henkilöautoja. Poliisin teidossa ei ole loukkaantuneita.\nYksi ajokaista oli suljettu liikenteeltä. Raivaustyöt kestivät reilun tunnin.\nKolari tapahtui kohdassa, jossa tie muuttuu kolmikaistaisesta kaksikaistaiseksi.\nPoliisin mukaan kolari aiheutti pahaa ruuhkautumista ja jonon pää ylsi Kaakkurin paikkeille.\nJuttua päivitetty kauttaaltaan kello 18.00.\nsyyllinen on tiedossa 18.4.2019 22:29\nSe tai ne ovat liikenteen rajoitusten asettajat.\nEi oo älliä ymmärtää nopeuksia oikein.\nPaikoissa joissa ei lähelläkään edes näkyvissä koneita eikä miehiä on 50 ( viidenkympin) nopeusrajoitus.\nTien pinta on hyvä ja näkyvyys erinomaonen ja viittäkymppiä pitäis mennä.\nJust oo 19.4.2019 01:52\nEi se nopeusrajoitus ole työntekijöitä ja koneita varten vaan siksi että te ajaisitta turvallisemmin työmaan ohi kun tiejärjestely muuttuu kapeammaksi tuskinpa ajat mökkitielläkään 100km/h kun siinä voi turvallisesti ajaa 60km/h\nHeppu Keppuli 19.4.2019 09:56\nVai olisko syytä kuskeissakin? Minusta on hölmöläisten hommaa kansoittaa sitä oikeanpuoleista kaistaa, jos matka jatkuu telästä tultaessa Kuusamontien rampin pohjoispuolelle. Se sakki, joka kuvittelee pystyvänsä ajamaan vähintään nopeusrajoituksen osoittamaa nopeutta voisi siirtyä suosiolla vasemmanpuoleiseke kaistalle viimeistään osaon kohdalla - tulijaa kun motarille on näillä tulorampeilla melko lailla. Tällöin löytyisi tilaa tekijöillekin ja Kuusamontien poistumiskohtaa aikovat jarruttelijat saisivat jarrutella sen kaksi kilometriä ennen ramppia aivan rauhassa. Sitten se vasemmankaistan enemmistö voisi siirtyä takaisin oikealle puolelle Kuusamontieltä tulijoiden liitttymärampin jälkeen. Ja sama homma "aamuruuhkassa" pohjoisesta tultaessa. On aivan turha jämähtää vasemmanpuoleiselle kaistalle puokkarin alastulorampin kohdalta, jos matka jatkuu Oulujoen sillan toiselle puolelle. Vasemmanpuoleinen kaista vetää paremmin ja tulijoille jää oikealla reilummin tilaa. Mutta eihän näin voi tietenkään toimia.\nBeltipolliisi 18.4.2019 21:56\nVolovo kuskien päivä jälleen saivat kiilata sydämmensä kyllyyestä kun olivat ensi karanneet liian aikaisin työpaikaltaan( siis ei töistä)\nPojat pojat 18.4.2019 22:08\nDDD 18.4.2019 21:46\nKajaanintieltä kun laskeutuu moottoritielle, siinä on ensin 4 kaistaa rinnan (kiihotuskaista mukaan lukien), sitten kaksi niitä loppuu Oulujoen ylittävään siltatolppaan. Oululaisella kohteliaisuudella vedetään kaikki välit umpeen, jotta kukaan ei varmasti pääse väliin, sitten rysähtää ja paha saa palkkansa.\nMorkku 18.4.2019 21:40\nTänään Kuusamontiellä keksi joku fiksu torpata vasenta kaistaa menijät ajamalla hitaasti oikean kaistan vauhdin mukaan. Ei tullu sumppua kun nelikaista vaihtuu kaksikaistaiseksi. Siitähän suurin ruuhka tulee kun kiilaajat änkeää jonoon takaisin.\nsamaa oulunsaloon päin 19.4.2019 10:55\nLähtö liikennevaloista , kasitien risteyksestä, Oulunsalon suuntaan on kuin formula lähtö. Syy siihen ei ole autoilijoiden vaan tiesuunnittelijoiden.\nPuolen kilometrin päästä oikenpuolimmainen kaista loppuu ja ongelma on siinä.\nKoska liikennevaloissa vamemmalla kaistalla seisoo autoja melekein se puoli kilometriä oikeaa kaistaa tulevat koetaan kiilaajiksi ja rakoa ei löydy\nNo, ehdotan että on laitettava valoihin opaste jossa selvästi kerrotaan, että täytetään vasemmalta .\nVesemmalle oikealle seuraavavasemmalle j ne. Jospa tämä panisi ajattelemaan että miten jatkossa.\nXxzx 18.4.2019 19:51\nTänään pohjoiseen päin kolmikaistalla keski ja vasen kaista mateli kävelyvauhtia niin eikös muutama vedellyt oikeaa loppuvaa kaistaa vauhdilla ohi..sitten väkisten oikean puoleiselle kaistalle...ei ihme jos kolahti jonkun perään.\nfgty 18.4.2019 20:29\nHyvinkin tyypillistä Oulussa joka paikassa missä kaistat vähenee. Oikealta ja vasemmalta kaahataan päättyvän kaistan loppuun asti jotta voitetaan muutama paikka jonossa. Taas siinä jonossa johon tää kaahaaja pyrkii vedetään välit kiinni jotta etuilija p*rkule eteen et varmasti tule, takana on tilaa... ei ihme että tulee äkkijarrutuksia.\nVasuria ohi 18.4.2019 19:07\nSiellä on taas körötelty ilman turvavälejä ja muutenkin ollut sokka irti.\nkiirettä pukkaa 18.4.2019 18:54\nTämmösenä päivänä sielä on runsaat määrät muitaki kulkijoita, kuin oululaisia, tai meitä "maalaisia", Ouluun pakkoliitettyjä. Ja kiirehän se tietty kaikilla on johonki, pääsiäistä viettään, ja varmin tapa on se kiire lopettaa kaahaamalla, jotta ois vaikka sen vartin aiemmin perillä siellä jossain, taikka sitte kolaroida tai juuttua toisten kolaroinnin takia. Parempi ois perillä myöhään, kuin ei ollenkaan.\nPöhh 18.4.2019 20:17\nEi, mutta torstaisin on tosi hankalaa.\nJyrseri 18.4.2019 18:34\nOlen ajanut autolla eläissäni noin 150000 kilometriä. Nykyään ajan autolla harvoin (Oulun alueella) koska käyn pyörällä töissä. Jatkuvasti tulee autoillessa yllätyksiä vastaan.\nInhoan 18.4.2019 18:32\n.. Oulua ja ennenkaikkea oululaista liikennekulttuuria. Kierrän kaukaa!\nKorjajah 19.4.2019 07:02\nEi nämä Oulussa nykyään asuvat ole oululaisia. Ne on jostakin maalta tulleita. Oululaiset ei edes liiku autolla.\nAjotaidottomat 19.4.2019 10:54\nMaalaiset tulee Ouluun törmäileen\nback in black 18.4.2019 18:18\nTuota en yhtään ihmettele, pari suksiboksi -ässää hiillosti ennen Liminkaa. Ohittivat siihen metrin päähän eteen. Kuittasin molemmat motarin kiertoliittymässä vasenta kaistaa pitkin, Toinen pääsi jarruttamaan reippaasti, kun alkoi vaihtamaan kaistaa vasemmalle katsomatta.\nAjoi perässä Kaakkuriin asti, josta itse erkanin. Oisko syynä ollut se, kun vänkärin puolella istunut näytti aika hiiltyneeltä :)\nrillit 18.4.2019 18:09\nCIttarissa kahvitarjous ;)


Internet-ohjeet KARTAT, TIEDOSTOJEN SIIRROT JA OHJELMISTO- JEN PÄIVITYS - PDF\nDownload "Internet-ohjeet KARTAT, TIEDOSTOJEN SIIRROT JA OHJELMISTO- JEN PÄIVITYS"\n1 Internet-ohjeet KARTAT, TIEDOSTOJEN SIIRROT JA OHJELMISTO- JEN PÄIVITYS\n2 SISÄLLYSLUETTELO Karttojen lisääminen 4 Navigointidatan vienti ja tuonti 5 Tiedostojen vienti (varmuuskopiointi) 5 Tiedostojen tuonti 6 Humminbird laitteiden rekisteröinti 8 Humminbird PC -ohjelmiston käyttö 8 Ohjelmistojen päivitys 9 Humminbird päätelaitteen ohjelmiston päivitys 9 Lisälaitteiden päivitys 11\n3 Tässä ohjeessa (tiedot tarkistettu 02/2015) on pyritty kertomaan lyhyesti, kuinka Humminbird päätelaitteeseen voidaan lisätä karttoja, ja kuinka päätelaitteiden tietoja (navigointitiedot, kuvat ja nauhoitteet ym.) voidaan siirtää päätelaitteen ja tietokoneen tai kahden päätelaitteen välillä. Lisäksi kerrotaan kuinka päätelaitteen ja/tai siihen liitettyjen lisälaitteiden ohjelmistoja voidaan päivittää. On mahdollista, että nämä ohjeet vanhenevat uusien Humminbird-laitteiden ja ohjelmistojen myötä, mutta ajantasaisin tieto löytyy aina osoitteesta humminbird.com (englanniksi). Kaikki tässä ohjeessa kuvatut toiminnot edellyttävät, että Humminbird päätelaitteessa on joko muistikorttipaikka ja lisävarusteena myytävä muistikortti tai lisävarusteena myytävä Humminbird PC - yhteyskaapeli (USB). Epäselvissä tilanteissa, varmista päätelaitteesi tiedonsiirtovälineiden ja päivitysmahdollisuuksien yhteensopivuus osoitteesta humminbird.com (englanniksi). HUOMIO! Pääsääntöisesti Humminbird päätelaitteisiin käy mikä tahansa muissakin kuin Humminbird laitteissa (esim. kamerat, kännykät) toimiva normaali SD- tai Micro SD -muistikortti. Sitä vastoin Humminbird PC-kaapelit ovat erikoisvarusteita, joiden toinen liitin sopii vain Humminbird päätelaitteiden tietoliikenneliitäntään; Humminbird päätelaitteissa ei ole standardia USB-liitintä. VAROITUS! Humminbird, maahantuoja tai laitteen myyjä eivät ole vastuussa tiedostojen (reittipisteet, reitit, jäljet, ryhmät, pikakuvat, tallenteet yms.) katoamisesta/palauttamisesta, jos päätelaitteen ohjelmisto tai runko vahingoittuu suoraan tai välillisesti. On käyttäjän vastuulla tehdä päätelaitteen tiedostoista varmuuskopiot tietokoneelle tai muistikortille säännöllisin väliajoin. Ellei varmuuskopioita ole, tietoja ei voida palauttaa sen jälkeen kun päätelaitte on palautettu tehdasasetuksiin, tai kun laitteen ohjelmisto on päivitetty.\n4 Karttojen lisääminen Humminbird päätelaitteessa on sisäänrakennettu UniMap-maailmankartta. On kuitenkin suositeltavaa hankkia erikseen muistikortilla myytävä tarkempi paikallinen kartta, mikä parantaa sekä päätelaitteen käyttökokemusta että itse pääasiaa, kalastusta ja veneilyä! Tarkista karttojen saatavuus ja niiden yhteensopivuus päätelaitteeseesi jälleenmyyjältä tai maahantuojalta. Aseta kartan sisältävä muistikortti Humminbird päätelaitteen muistikorttipaikkaan. Humminbird päätelaite ottaa automaattisesti käyttöön uuden kartan ja päivittää valikot vastaamaan sen ominaisuuksia. Tarvittaessa karttalähdettä voidaan vaihtaa myös käsin Kartta (Chart) välilehdeltä kohdasta Kartan valinta (Chart Select). Katso myös Kartta välilehdeltä kohta Kartan tarkkuus (Chart Detail Level). Navionics 44XG Suomen järvet ja Itämeri 4\n5 Navigointidatan vienti ja tuonti Tiedostojen vienti (varmuuskopiointi) Reittipisteiden muokkaustoiminnolla (ks. lisätietoja päätelaitteen ohjekirjasta) voidaan kaikki päätelaitteessa olevat navigointiin liittyvät tiedostot tallentaa laitteen muistikorttipaikassa olevalle muistikortille (kirjoitussuojaamaton, alustettu). Vaihtoehtoisesti voidaan valita vain osa tiedoista. 1 Aseta muistikortti päätelaitteen muistikorttipaikkaan. 2 Avaa Reittipisteiden muokkaustoiminto: Päävalikko > Navigointi (Navigation) välilehti > Reittipisteet, reitit, jäljet (Waypoints, Routes, Tracks). 3a Valitse Asetukset (Options) > Valitse kaikki (Select All ) > Vie (Export). TAI 3b Valitse Asetukset (Options) > Valitse usea ja (Select Multiple and ) > valitse Kursorinäppäimellä vietävät tiedot > paina EXIT näppäintä ja valitse Vienti valittu (Export Selected). 4 Seuraa ruudulle tulevia ohjeita vahvistaaksesi tai peruuttaaksesi toiminnon Kursorinäppäimellä. Navigointidata viety onnistuneesti muistikortille 5\n6 Tiedostojen tuonti Humminbird päätelaitteet tallentavat pääsääntöisesti navigointidatan joko.hwr tai.gpx -tiedostomuotoon. Jos päätelaitteeseen tuotavat tiedot (reittipisteet, reitit, jäljet, ryhmät) ovat peräisin erilaista datatyyppiä käyttävästä päätelaitteesta, käytä Humminbird PC -ohjelmistoa (saatavilla humminbird.com) muuttaaksesi tiedot omalle päätelaitteellesi sopivaan muotoon. Yksinkertainen tapa tarkistaa päätelaitteiden käyttämä datatyyppi on viedä navigointidata tyhjälle muistikortille (ks. ohjeet edeltä) ja tarkistaa tietokoneella, missä muodossa (eli millä tiedostopäätteellä) tiedosto on. VAROITUS! Vääränlaisten navigointitietojen tuonti saattaa johtaa kaikkien navigointitietojen tuhoutumiseen! Valmistaja, maahatuoja tai jälleenmyyjä ei ole millään lailla vastuussa tuhoutuneiden tietojen palauttamisesta. 1 Vie siirrettävät navigointitiedot ensimmäisestä Humminbird päätelaitteesta muistikortille (ks. ohjeet edeltä). 2 Aseta tarvittaessa muistikortti tietokoneen muistikortinlukijaan, käynnistä Humminbird PC ja tuo edellä tallennettu navigointidata Humminbird PC - ohjelmistoon (esim. DATA.HWR tai SD_ GPX) klikkaamalla sinistä alaspäin osoittavaa nuolta. Klikkaa tuotua navigointidataa hiiren oikealla painikkeella, valitse Tallenna nimellä (Save As), ja tallenna data muistikortille vaihtoehtoisessa tiedostomuodossa (.HWR tai.gpx). Klikkaa punaista ylöspäin osoittavaa nuolta, minkä jälkeen voit poistaa muistikortin tietokoneesta. 3 Aseta tuotavat tiedot sisältävä muistikortti toisen Humminbird päätelaitteen muistikorttipaikkaan, ja seuraa ruudulle tulevia ohjeita. Joissain päätelaitteissa tiedot siirtyvät automaattisesti. 6\n7 Navigointidatan muunto Humminbird PC -ohjelmistolla\n8 Humminbird laitteiden rekisteröinti On suositeltavaa luoda käyttäjätili ja rekisteröidä Humminbird laitteesi (päätelaite ja lisälaitteet) kotisivulla (englanniksi). Käyttäjätilisi avulla voit ladata Humminbird PC -ohjelmiston ja Humminbird päätelaitteiden sekä lisälaitteiden ohjelmistojen päivitystiedostoja. 1 Mene osoitteeseen humminbird.com ja valitse My Account. 2 Seuraa ohjeita (englanniksi) luodaksesi käyttäjätilin. Tämän jälkeen valitse Register a Product rekisteröidäksesi laitteesi. Humminbird PC -ohjelmiston käyttö Humminbird PC -ohjelmiston avulla voit järjestellä reittipisteitä, reittejä, jälkiä ja ryhmiä Windows-tietokoneellasi. Ohjelmiston avulla voit myös päivittää päätelaitteen ohjelmiston. 1 Kirjaudu humminbird.com käyttäjätilillesi (ks. Humminbird laitteiden rekisteröinti yllä). 2 Valitse My Profile/My Equipment välilehdeltä latest version of Huminbird PC ja tallenna se tietokoneellesi. Asenna Humminbird PC -ohjelmisto ruudulle tulevien ohjeiden mukaan. 3 Käynnistä asennettu Humminbird PC tietokoneeltasi. Voit käyttää esimerkiksi online ohjeita kohdasta Help > User Guide. HUOMIO: Humminbird PC käyttää Javaa. Tietokoneessa tulee olla Java version 6 update 26 tai uudempi asennettuna. 8\n9 Ohjelmistojen päivitys Humminbird päätelaitteen ohjelmiston päivitys Tärkeää: Ennen kuin päivität päätelaitteen ohjelmiston, tee päätelaitteen tiedostoista (navigointidata, kuvat ja nauhoitteet) varmuuskopiointi muistikortille ja/tai PC:lle, sillä päätelaite palautetaan tehdasasetuksiin päivityksen aikana! Jos näkymien pikavalintanäppäimiin (vain jotkin päätelaitemallit) on tallennettuna näkymiä, joita ohjelmistopäivityksen jälkeen ei ole enää saatavilla, laitteen käytössä saattaa ilmetä ongelmia! Jos päätelaitteen ohjelmisto voidaan päivittää, voit ladata tarvittavat tiedostot hummibird.com käyttäjätililtäsi. 1 Kirjaudu humminbird.com käyttäjätilillesi ja valitse My Profile/My Equipment välilehdeltä viimeisin päätelaitteen ohjelmistopäivitys (päätelaitteen mallinumero [versio #]) ja tallenna tiedosto(t) joko suoraan muistikortille tai ensin tietokoneelle ja sieltä muistikortille. ÄLÄ MUUTA TIEDOSTON NIMEÄ! 2 Irrota lisälaitteet (ulkoinen GPS, InterLink/CannonLink ym.) päätelaitteesta (paitsi Minn Kota ipilot Link tai Humminbird 360 Imaging, jos myös niiden ohjelmisto päivitetään samalla). Jos mahdollista, älä kuitenkaan irrota kaikuanturia! HUOMIO: Mikäli laite käynnistetään ilman anturia ja se menee automaattisesti simulaattoriin, laite ei tallenna mitään asetuksia. Jos käyttäjä käynnistää simulaattorin itse käsin, tällöin asetukset tallentuvat ja päätelaitteen ohjelmisto saattaa olla mahdollista päivittää. On kuitenkin suositeltavaa päivittää ohjelmisto normaalissa toimintatilassa (anturi kiinnitettynä). 9\n10 3 Käynnistä Humminbird päätelaite normaalisti, palauta tehdasasetukset: päävalikko > Asetukset (Setup) välilehti > Palauta oletusasetukset (Restore Defaults) ja sammuta laite. 4A Päätelaitteiden päivitys muistikortin avulla: 1. Käynnistä laite. Anna päätelaitteen käynnistyä normaaliin toimintatilaan (kaikuanturi liitettynä päätelaitteeseen). 2. Aseta päivitykset sisältävä muistikortti päätelaitteeseen ja toimi ruudulle tulevien ohjeiden mukaan. HUOMIO! Huolehdi että päätelaite pysyy käynnissä (ts. akussa/paristoissa riittää virtaa) koko ohjelmistopäivityksen ajan. Jos laite sammuu kesken päivityksen, on todennäköistä että laite joudutaan palauttamaan tehtaalle korjausta varten! TAI 3. Kun laite käynnistyy uudelleen ja ruudulle tulee ilmoitus että ohjelmisto on onnistuneesti päivitetty, voit poistaa muistikortin päätelaitteesta. 4B Päivitys Humminbird PC:n avulla (jos päätelaitteessa ei ole muistikorttipaikkaa, mutta sen ohjelmisto on päivitettävissä. Ks. laitteesi tiedot humminbird.com) 1. Liitä päätelaite PC-yhteyskaapelilla (USB) tietokoneeseen, mutta ÄLÄ KYTKE vielä päätelaitteen virtakaapelia (paristokäyttö tai akku). 2. Käynnistä Humminbird PC tietokoneelta, ja vasta sen jälkeen liitä virtakaapeli ja käynnistä myös Humminbird päätelaite. 3. Humminbird PC:hen ilmestyy päätelaitteen kuvake. Klikkaa sitä. 4. Klikkaa keltaista ovaalia, jonka ympärillä on sininen reunus (Software Update Wizard). Seuraa ruudulle tulevia ohjeita ja etsi päivitystiedosto tietokoneeltasi. HUOMIO! Huolehdi että päätelaite pysyy käynnissä (ts. akussa/paristoissa riittää virtaa) koko ohjelmistopäivityksen ajan. Jos laite sammuu kesken päivityksen, on todennäköistä että laite joudutaan palauttamaan tehtaalle korjausta varten! 10\n11 5. Kun laite käynnistyy päivityksen jälkeen uudelleen, palauta tehdasasetukset kuten edellä kohdassa Sammuta ja käynnistä päätelaite uudelleen. 5 Liitä kohdassa 2 irrotetut lisälaitteet takaisin päätelaitteeseen siinä järjestyksessä, että ensimmäisenä kytketään InterLink. On mahdollista, että myös InterLinkin ohjelmisto tulee päivittää, joten päätelaite päivittää myös sen (muistikortin ei tarvitse olla enää päätelaitteessa tai päätelaitteen yhteydessä tietokoneeseen). InterLinkin päivityksen jälkeen voit kytkeä loputkin lisälaitteet, ja laitteistosi on jälleen käyttövalmis. 6 Lisäksi nyt voit tehdä navigointi- ym. tietojen tuonnin varmuuskopioiduista tiedostoista (ks. Navigointidatan vienti ja tuonti yllä). Lisälaitteiden päivitys Joidenkin Humminbird-lisälaitteiden ohjelmistot voidaan päivittää, esimerkiksi Humminbird 360 Imaging -anturi ja Minn Kota i-pilot Link. Lisälaitteiden päivitys tapahtuu Humminbird päätelaitteen kautta ja pääsääntöisesti aivan samoin kuin päätelaitteenkin päivitys. HUOMIO! Jotta lisälaitteet voidaan turvallisesti päivittää, tulee Humminbird päätelaitteen olla päivitettynä uusimpaan ohjelmistoversioon! Rekisteröi lisälaitteesi humminbird.com -käyttäjätilillesi, ja lataa mahdolliset päivitystiedostot tietokoneelle/muistikortille. Huomaa, että esim. i-pilot Link -järjestelmän päivitykseen tarvitaan kaksi tiedostoa (ohjausyksikölle ja kaukosäätimelle). Kaikki päivitystiedostot (päätelaite ja lisälaitteet) voidaan kopioida samalle muistikortille ja päivittää kaikki laitteet yhtä aikaa. Aseta muistikortti päätelaitteeseen ja liitä (vain) päivitettävät lisälaitteet (ja kaikuluotainanturi) päätelaitteeseen. Päätelaite valitsee automaattisesti oikean laitteiden päivitysjärjestyksen. Huomaa kuitenkin, että i-pilot Linkiä päivittäessä myös kaukosäätimen ohjelmisto päivittyy. Lue tarkempi i-pilot Linkin päivitysohje jäljempää tästä ohjeesta. 11\n12 i-pilot Linkin päivitys 1 Käynnistä i-pilot Link -sähkömoottorin virta. Jos käytössäsi on Terrova tai Riptide ST -moottori, laske moottori. 2 Käynnistä i-pilot Link -kaukosäädin painamalla kaukosäätimen OK näppäintä. Kaukosäätimen tulee olla päällä koko päivityksen ajan. Olisi myös hyvä palauttaa kaukosäädin tehdasasetuksille valitsemalla Asetukset (Controls) > Määritykset (Setup) > Palauta (Restore). HUOMIO! Varmista, että akustossa (myös kaukosäätimessä!) on riittävästi virtaa. Jos jännite putoaa liikaa päivityksen aikana, järjestelmä kehottaa käynnistämään akkulaturin. 3 Käynnistä Humminbird päätelaite normaaliin käyttötilaan (anturin tulee olla liitettynä päätelaitteeseen). Paina VIEW näppäin pohjaan ja valitse Järjestelmä (System) > Lisälaitetesti (Accessory Test). HUOMIO! Jos Lisälaitetesti ei ole listattuna näkymissä, valitse päävalikko > Näkymät välilehti > Lisälaitetesti (Accessory Test) > Näkyvissä (Visible). 4 Varmista, että i-pilot Link on liitettyjen lisälaitteiden listalla. Saattaa kestää noin minuutin ennen kuin kaikki päätelaitteeseen liitetyt lisälaitteet on tunnistettu. Huomioi i-pilot Linkin ohjelmistoversio, joka on listattuna Lisälaitetesti näkymässä. 5 Päivitä ohjelmistot asettamalla päivitystiedostot sisältävä muistikortti Humminbird päätelaitteen muistikorttipaikkaan. Jos muistikortti sisältää uudemman päätelaitteen ohjelmiston, se asentuu automaattisesti ensiksi. 6 Kun päätelaite on päivitetty, ja varsinainen i-pilot Linkin päivitys alkaa, 12\n13 saattaa kestää jopa 2 minuuttia ennen kuin järjestelmä tunnistaa i-pilotin verkosta ja aloittaa päivityksen. Ensiksi päivittyy i-pilot Link ohjausyksikkö. HUOMIO: Saatat huomata, että päivityksen aikana päätelaite katkaisee yhteyden i-pilot Linkiin; tämä on normaali osa päivitystä. Varmista kuitenkin, ettei fyysinen kaapeliyhteys päätelaitteen ja i-pilot Linkin välillä pääse katkeamaan päivityksen aikana, koska se todennäköisesti rikkoo ohjelmiston ja saattaa i-pilot Linkin toimintakelvottomaksi. 7 Kun i-pilot Link ohjausyksikön päivitys on valmis, voit tarkistaa Humminbird päätelaitteen Lisälaitetesti näkymästä uuden i-pilot Linkin ohjelmistoversion numeron. Huomaa että tämän jälkeen myös i-pilot Link kaukosäätimen ohjelmisto pitää vielä päivittää. i-pilot Link ohjausyksikön päivityksen yhteydessä myös kaukosäätimen päivitystiedosto on siirtynyt automaattisesti ohjausyksikköön, josta käyttäjän pitää siirtää se edelleen kaukosäätimeen. 8 Valitse i-pilot Link kaukosäätimen koti näkymässä Asetukset (Controls) > Päivitä ohjelma (Update Software) ja paina OK näppäintä. Valitse Päivitä (Update). 9 Kaukosäätimen päivityksen aikana ruudulla näkyy viestit Ohjelmistoa päivitetään (Software Updating) ja Ohjelmoidaan flash (Programming Flash) päivitysten edistymistä kuvaavien palkkien lisäksi. Flashin päivityksen jälkeen kaukosäädin käynnistyy automaattisesti uudelleen. Sammuta ja käynnistä tämän jälkeen myös sähkömoottori uudelleen, jolloin i-pilot Link järjestelmän päivitys on valmis ja moottoria voidaan taas käyttää normaalisti. 13\nHumminbird ONIX sarjan laitteiden ja lisälaitteiden ohjelmiston päivitysopas...2\n1 SISÄLLYS Humminbird ONIX sarjan laitteiden ja lisälaitteiden ohjelmiston päivitysopas...2 1 MyHumminbird tilin avaaminen, ohjelmistopäivitysten lataaminen ja siirtäminen...4 1.1 MyHumminbird tilin avaaminen:...4


Hannan judanssit vol 2: tammikuuta 2012\nPäätin ottaa sanonnan "Uusi vuosi, uudet kujeet" ihan tosissaan tänä vuonna.\nTänään otin ensikosketuksen uuteen harrastukseen ja täytyy sanoa että rakastuin siihen heti: Lumikenkäily.\n"Tuolta mie tulin"\n"Ja tuonne mie menin"\n"Ja mukavoo oli"\nLähettänyt Hanna klo 18.58 3 kommenttia:\nTunnisteet: Kuukauden kuva, Sportti\nTottakai, minä myös kun kaikki muutkin kerran! Ensimmäinen amigurumini valmistui. Ja tiedättekös mitä?? Tähän jää koukkuun!\nSiis mikäs sen hienompaa kuin virkkaaminen, tulosta syntyy nopeasti, jämälangat kuluvat ja lapset tykkää!\nPieni käärme veikeä\nLähettänyt Hanna klo 14.32 3 kommenttia:\nKaksi pian 80 vuotiasta vanhaa piikaa.\nUusi komea naapuri.\n- Postimyynti firma\nElämä voi muuttua jännittäväksi vielä kasikymppisenäkin.\nIhanan lämmin kirja. Ei turhaa kiemuraa ja koukeroa.\nLähettänyt Hanna klo 21.35 3 kommenttia:\nEnsimmäinen joululahjakirja luettu. Härkösen Onnen tunnin parissa aika meni kuin siivillä. Kirja kertoo vanhemmuudesta, sijaisvanhemmuudesta, äidin omista kasvukivuista. Erittäin mielenkiintoinen ja ajankohtainen kirja. Annan tälle teokselle paljon kiitosta sen rehellisyydestä, toki tässäkin oli sellaista lässyn lässyn diipadaapaa, mutta koska kirja on fiktiivinen, se lienee silloin myös sallittua. Härkösen teksti on suoraa ja kaunistelematonta. Kirja kertoo paljon sellaisista tunteista joita varmaan ihan jokainen äiti arjessa kokee.\nKirjalle annan arvosanaksi 9+\nLähettänyt Hanna klo 18.12 4 kommenttia:\nPipo, pipompi, pipoin.. The Pipo!\nKarkasiko käsistä??? En myönnä mittään.\nNäin talvisaikaan voisin sanoa, että tarpeeseen tulivat.\nJossain näin kivan neulotun pipon jossa oli kaksi tupsua korvina.. Minusta virkkaaminen on kivempaa ja tykkään että lasten pipoissa on korvaläpät, joten siitä vain soveltamaan.\nLanka: Novitan Kelo\nLangan menekki: vajaa kerä\nAika: n.1 tunti\nKoristelulanka: Novitan isoveli.\nTein pipoja kahta kokoa. Molemmissa tein aloituslenkkiin 7 kiinteää silmukkaa. Ja tästä sitten jatkoin tasaisesti kasvattamalla silmukkamäärää 40 pienemmässä ja 46 isommassa. Sitten vain koukuttelin kunnes pipo näytti sopivan korkealta lapsen päässä. Korvaläpät paikoileen. Koristusta kehiin ja siinä se on.\nTarkempaa ohjetta en kirjoittele koska RuttuNutun blogissa on aivan mainio ohje tällaiseen pipoon. Siitä minäkin sovelsin ohjetta omemmakseni. Keskimmäiselle ei nyt sattunut just passelia pipoa. Pienempi versio puristaa ja isompi pyörii päässä, ajattelin jos yrittäisin vuorittaa sitä isompaa.\nJa tarkkasilmäiset varmaan huomasivat, näitä tuli tehtyä 4 kipaletta, miltei yhdeltä istumalta.\nLähettänyt Hanna klo 19.28 5 kommenttia:


This is my life: toukokuuta 2013\nJos lapsi syntyisi huomenna, hän ei olisi enää ennenaikainen. Eilen terveydenhoitaja sanoi, että vauva on jo asettunut lähtökuoppiinsa, mutta hyvä olisi vielä pari viikkoa kerätä painoa ja oli vakaasti sitä mieltä, että näemme vielä ainakin pari kertaa. En siis ole täällä pakkaillut vielä sairaalakassia enkä kovin aktiivisesti valmistautunut. Paitsi pessyt tietenkin pyykkiä, kun saatiin se makuuhuoneen kaappi.\nEräs tuttu sanoi taannoin, että nauti nyt, kun vielä voit nukkua yösi rauhassa ja heräämättä. En sitten viitsinyt oikaista häntä, että en ole tainnut maaliskuun jälkeen nukkua yhtään yötä ilman, että olisin herännyt ainakin pari kertaa. Eli se niistä keskeytymättömistä unista. Ensin tuli se jumalaton yskä ja kun se helpotti, alkoivat selkävaivat. Selkävaivat jatkuvat edelleen. Liika istuminen kostautuu kipuna yöllä, samoin liika seisoskelu. Herään myös joka kerta, kun käännyn. Enkä vain osaa nukkua kyljelläni. Onneksi voi nukkua päivisin. Ja onneksi on koira, joka pakottaa lähtemään ulos kävelemään. Kävely sentään onnistuu suhteellisen vaivattomasti.\nTiistaina kävimme tutustumassa synnytyssairaalaan. Käytiin taas vähän kalvosulkeisia, yli tunnin verran, milloin kannattaa lähteä sairaalaan. Kalvojen ja kätilön perusteella todella myöhään, tyyliin silloin, kun luulee kuolevansa. Kätilö tuntui myös suhtautuvan kivunlievitykseen, siis lääkkeelliseen, todella nihkeästi. Eikä niitä edes käyty lävitse. Synnytyshuoneessa käytiin. Pääsimme käymään myös lapsivuodeosastolle, mutta emme nähneet yhteenkään huoneeseen, koska ne kaikki olivat täynnä. Päällimmäisenä käynnistä jäi kuitenkin rauhallinen fiilis. Kukaan ei karjunut tai kiljunut missään, edes vauvan itkua ei kuulunut. Tunnelma oli unettava.\nKoska kesä on täällä, yllätin itseni pohtimasta uimaan menoa, siis Stadikalle, ei suinkaan mereen, niin lämmin ei sentään ole. Ensin tosin täytyy tsekata, mahtuvat bikinit vielä päälle. Olen myös haikaillut purjehtimaan pääsystä, mutta tällä vatsalla se olisi kyllä hieman hankalaa. Olo ei ole sieltä ketterimmästä päästä. Tuli myös kesän ensimmäinen (ja ainut) hääkutsu. Häät ovat elokuussa. On todella vaikea ajatella vielä sinne asti...\nLähettänyt Fru L klo 18.14 Ei kommentteja:\nTunnisteet: bebis, krempat, omaelämä\nÄitiyslomaa on takana kohta viikko ja ihan hirveästi en ole lomailla ehtinyt, kun se kuuluisa toinen tutkinto pitäisi saada plakkariin asap. Olen kuullut sankaritarinoita viikossa tehdyistä graduista jne. ja voin näiden päivien jälkeen sanoa, että onneksi se G on tehty. Muuten ei hommasta tulisi mitään. Mutta vaikka varsinaista lomaa ei ole ollutkaan (vielä), olen silti nauttinut näistä päivistä. Pelkäsin, että töiden päättyminen tuntuisi katastrofilta ja tuntisin oloni ihan irralliseksi, mutta onneksi näin ei ole ollut. Hieman oli haikeutta ilmassa torstaina, mutta en ruvennut erityisen tunteelliseksi. Tyhjensin pöytäni, tarjosin työkavereille kakkua ja lähdin onnellisena kotiin. Sinnehän siis pääsee aina takaisin, jo 9 kk:n kuluttua jos haluaa. Siksi ei ehkä niitä krokotiilinkyyneleitä tullut vuodatettua.\nNyt pitäsi pestä pienen tyypin vaatteita hieman lisää. Pitäisi myös ostaa vaippoja. Pitäisi ehkä ylipäätään päättää, haluaako käyttää kestovaippoja. Äitiyspakkauksen mukana tuli kaksi, niitä tarvitaan rutkasti lisää. Perhevalmennuksessa suositeltiin synnytyssuunnitelman tms. tekemistä. Pitiäisikö joko nyt? Ei mulla ole mitään suunnitelmia mietittynä. Miksi ihmeessä minun pitäisi tehdä suunnitelma jostain, josta en tiedä mitään? Tai no, on minulla kaksi toivetta. Se, että vauva syntyy terveenä ja että kaikki menee ylipäätään hyvin. Ei muuta.\nEilen oli neuvolalääkäri, jossa tarkistettiin mm. vauvelin asento ultralla. Siellä se loikoili pää alaspäin. Paljon muuta ei ultrasta sitten näkynytkään. Oma verenpaineeni oli tällä kertaa erinomainen, ehkä se loma auttaa, vauvan sykkeet taas kävivät lääkärin mielestä aluksi turhan korkealla. En varsinaisesti ihmetellyt, koska kaveri riehui mahassa samaan aikaan, kun lääkäri yritti kuunnella sykkeitä. Seurauksena oli kuitenkin konsultaatio (ilmeisesti synnytys)lääkäriltä ja sykkeiden uudelleen kuuntelu. Tällä kertaa kaveri ei enää riehunut ja sykkeetkin olivat normaalit. Menen kuitenkin ne vielä huomenna kuunteluttamaan uudelleen. Painoni oli laskenut taas joitain satoja grammoja, mutta maha kasvaa hyvällä käyrällä, joten ei syytä huoleen. Tosin tuo painonlasku hämmentää kyllä, kokonaispainonnousu on jäänyt sitten 5 kiloon. No, vielä ehtii.\nTänään huomasin, että pää tuntuu jotenkin tyhjältä. Vielä alkuviikosta jotkut työasiat kummittelivat mielessäni, mutta ilmeisesti ne viimeisetkin aaveet ovat kaikonneet ja aivokapasiteettia on vapautunut mukavasti. Olen jopa saanut päivitettyä sukuseuran sähköpostilistaa. Siinä on muutes pesti, siis sukuseuran eräänlainen jäsenvastaava, jonka päättymisestä en ole lainkaan harmissani. Ensimmäinen ja viimeinen kerta, kun menen mihinkään sukuhommiin mukaan. Minulla oli jotenkin romanttinen mielikuva siitä pestistä, mutta totuus oli kyllä toinen. Taitaa nuo sukukokoukset jäädä väliin tulevaisuudessa.\nLähettänyt Fru L klo 18.02 6 kommenttia:\nLähettänyt Fru L klo 12.05 3 kommenttia: