TUNNISTATKO NÄYTTÖTUTKINTOMESTARIN - PDF\nDownload "TUNNISTATKO NÄYTTÖTUTKINTOMESTARIN"\n1 Lea Lakio (toim.) TUNNISTATKO NÄYTTÖTUTKINTOMESTARIN Näyttötutkintomestarien koulutusta kehittämässä Raportit ja selvitykset 2014:12\n2 Raportit ja selvitykset 2014:12 Lea Lakio (toim.) TUNNISTATKO NÄYTTÖTUTKINTOMESTARIN Näyttötutkintomestarien koulutusta kehittämässä\n3 Opetushallitus ja tekijät Raportit ja selvitykset 2014:12 ISBN (nid.) ISBN (pdf) ISSN-L ISSN (painettu) ISSN (verkkojulkaisu) Taitto: Kopijyvä Oy/Jaana Jääskeläinen Julkaisun kuvat: Sfinksi, Lea Lakio (kannessa) Taurus, Lea Lakio, s. 13 Maapallo, Annu Niskanen, s. 55 Nimetön 3, Annu Niskanen, s. 69 Leo, Lea Lakio, s. 85 Nimetön 2, Annu Niskanen, s Painopaikka: Juvenes Print - Suomen Yliopistopaino Oy, Tampere 2014\n4 SISÄLTÖ Esipuhe... 5 Näyttötutkintojärjestelmästä, sen toimeenpanosta ja näyttötutkintomestarikoulutuksesta... 7 Lea Lakio, Opetushallitus Henkilökohtaistaminen näyttötutkintomestarin koulutusohjelmassa Jarmo Salo, Päivi Kilja, Hannu Korkala, Oulun ammattikorkeakoulu, Ammatillinen opettajakorkeakoulu, Näyttötutkintomestari, koulutusohjelmatiimi Näyttötutkinnot ja työelämäyhteistyö Jarmo Salo, Oulun ammattikorkeakoulu, Ammatillinen opettajakorkeakoulu Näyttötutkintomestarin osaamishaaste: näyttötutkintotoiminta laadukkaana palveluprosessina Jaakko Ansaharju, HAMK, Ammatillinen opettajakorkeakoulu Näyttötutkintomestarikoulutettavat opiskelevat teknologisesti joustavissa ja henkilökohtaistetuissa oppimisympäristöissä hyöty siirtyy näyttötutkintoja suorittaville Anne-Maria Korhonen, HAMK Ammatillinen opettajakorkeakoulu Näyttötutkintomestarin asiantuntijuuden kehittymisvaihe syventää yhteistyön käytäntöjä Annu Niskanen, Hannele Torvinen, Jyväskylän ammattikorkeakoulu, Ammatillinen opettajakorkeakoulu Työelämän edustajien arvioijien kokemuksia näyttötutkintotoiminnasta Maiju Kangasaho, HAAGA-HELIA, Ammmatillinen opettajakorkeakoulu Har examensmästarutbildningen inverkat på utvecklingen av vuxenutbildningen i Svenskfinland? Christel Holmlund-Norren, Yrkesakademin i Östebotten Liitteet Liite 1 Valmistuneet näyttötutkintomestarit koulutuksen järjestäjittäin ja koulutusaloittain Liite 2 Näyttötutkintomestareiksi valmistuneet työelämän edustajat\n6 Esipuhe Näyttötutkinnot ovat ammattitaidon hankkimistavasta riippumattomia tutkintoja. Tutkintojen perusteissa vaadittavan osaamisen on voinut saavuttaa työkokemuksen, koulutuksen, harrastusten tai muun toiminnan kautta. Tutkinnon suorittaja osoittaa ammattitaitonsa tutkintotilaisuuksissa ja saa hyväksytyistä tutkintosuorituksista tutkintotoimikunnalta todistuksen, joko koko tutkinnosta tai sen osasta. Näyttötutkintojärjestelmän perustamisesta lähtien opetushallinto on pitänyt keskeisenä kehittämiskohteena toiminnan laadun ylläpitoa ja kehittämistä. Työelämän tulee voida luottaa siihen, että tutkinnon suorittaneella on tutkinnon perusteiden mukainen ammattitaito. Tutkinnon suorittajan tulee voida luottaa siihen, että suoritettu tutkinto on Opetushallituksen päättämien tutkinnon perusteiden mukainen riippumatta siitä, kuka näyttötutkinnon järjestäjä on tutkintotilaisuudet järjestänyt. Näyttötutkintotoiminnan toimeenpanosta vastaavien tutkintotoimikuntien tulee puolestaan voida luottaa siihen, että näyttötutkintoprosessissa toimitaan laadukkaasti ja sen mukaan kuin tutkintotoimikuntien kanssa on sovittu. Näyttötutkintomestarikoulutus käynnistyi samanaikaisesti, kun näyttötutkintojärjestelmä perustettiin. Opetushallitus haluaa varmistaa, että näyttötutkintotoiminnassa mukana olevilla on tarvittava asiantuntemus tutkintojen järjestämisessä, arvioinnissa, henkilökohtaistamisessa, työpaikkaohjauksessa ja tutkintotoimikuntien jäseninä. Näyttötutkintomestarin koulutuksen suorittanut on asiantuntija, joka vastaa toiminnan laadusta, sen ylläpidosta ja kehittämisestä. Koulutuksen jatkuva suosio jo kahdenkymmenen vuoden ajan osoittaa, että koulutus koetaan tarpeelliseksi ja että siihen osallistuneet haluavat olla näyttötutkintotoiminnan mestareita. Kiitän tämän julkaisun laatijoita vuosien ansiokkaasta työstä näyttötutkintomestareiden kouluttajina ja kokemustensa välittämisestä tämän julkaisun kautta. Toivon, että lukijat saavat artikkeleista uusia näkökulmia ja ideoita oman näyttötutkintotoimintansa kehittämiseen. Helsingissä, huhtikuussa 2014 Seppo Hyppönen Ammatillinen aikuiskoulutus - yksikön päällikkö 5\n8 Näyttötutkintojärjestelmästä, sen toimeenpanosta ja näyttötutkintomestarikoulutuksesta Lea Lakio, opetusneuvos, Opetushallitus Näyttötutkintojärjestelmän syntyvaiheista Ammattitutkintojärjestelmän perusteet luotiin ja 1990-lukujen taitteessa. Koulutuspolitiikan ja elinkeinopolitiikan rajapinta oli tuolloin suhteellisen matala. Aika oli kypsä uudenlaiselle ajattelulle. Tätä aiemmin laajamittaista ammatillista aikuiskoulutusta oli järjestetty lähinnä työllisyyskoulutuksena silloisissa ammatillisissa kurssikeskuksissa. Ammatilliset oppilaitokset järjestivät aikuissovelluksia nuorten tutkintoon johtavasta koulutuksesta. Aikuiskoulutus oli laajenemassa ammattioppilaitoksiin sinne perustettujen aikuiskoulutusosastojen myötä. Samoihin aikoihin valtioneuvoston periaatepäätöksellä määritettiin ensimmäistä kertaa omaehtoisen koulutuksen, henkilöstökoulutuksen ja työvoimapoliittisen koulutuksen käsitteet. Näitä koulutusmuotoja haluttiin kehittää omina kokonaisuuksinaan. Sisällöllisesti ei kuitenkaan nähty tarvetta ylläpitää niille kullekin omia tutkintojärjestelmiä. Tästä alkoi omaehtoisen koulutuksen ja työvoimapoliittisen koulutuksen sisällöllinen lähestyminen ja uudenlaisen tutkintoajattelun kehittyminen. Uuden tutkintoajattelun keskeisiksi lähtökohdiksi muodostuivat huomion kiinnittäminen osaamiseen, ei tapaan, jolla tuo osaaminen oli hankittu mahdollisuus havainnoida suoraan ammattiosaamista riippumatta niistä koulutuksista ja kursseista, joilla osaaminen hankitaan työelämän ja sen osapuolten vahva mukaantulo määrittämään kullakin ammattialalla tarvittavaa osaamista ja hallinnoimaan osaamisen tunnustamisjärjestelmiä (tutkintotoimikunnat) irtaantuminen oppilaitosten monopolista tutkintojen tuottajina. Opetushallinnon edustajilla oli vahva usko noihin ajatuksiin. Pidettiin itsestään selvänä, että näin kirkkaasti määritellyt ajatukset on moneen kertaan keksitty ja otettu käyttöön maailmallakin. Suomesta tehtiinkin tuolloin paljon opintomatkoja muun muassa Isoon-Britanniaan, Yhdysvaltoihin ja Saksaan. 7\n9 Jälkeenpäin on helppo sanoa, että ammattitutkintojen ja erikoisammattitutkintojen vakiintumisen myötä tässä on onnistuttu erityisesti yritysten ja julkisyhteisöjen tuen ansiosta. Ne ovat ottaneet järjestelmän omakseen henkilöstönsä kehittämisen työkaluna. Näyttötutkintojärjestelmä käyttöön Näyttötutkintojärjestelmä otettiin käyttöön Suomessa vuonna 1994 säädetyllä ammattitutkintolailla. Laki valmisteltiin opetusministeriön asettamassa ammatillisessa aikuiskoulutustyöryhmässä, jossa olivat edustettuina työelämän ja opetusalan osapuolet. Järjestelmä kehitettiin soveltuvaksi elinikäisen oppimisen ja ammattitaidon hankkimistavoista riippumattoman osaamisen tunnistamisen ja tunnustamisen periaatteisiin. Näyttötutkintojärjestelmän kolmeksi keskeiseksi periaatteeksi määriteltiin työelämän ja opetusalan tiivis yhteistyö, tutkintojen ammattitaidon hankkimistavasta riippumattomuus sekä ammattitaidon osoittaminen näytöillä (sittemmin tutkintotilaisuuksissa). Koulutuslainsäädännön kokonaisuudistuksen yhteydessä ammattitutkintolaki kumottiin ja näyttötutkintojärjestelmää koskevat säädökset siirrettiin vähäisin muutoksin lakiin ammatillisesta aikuiskoulutuksesta (631/1998, jota täydennettiin /1013). Uudistetussa lainsäädännössä vakiinnutettiin termit näyttötutkinto ja näyttötutkintoon valmistava koulutus. Tällöin myös määrättiin, että koulutuksen järjestäjä huolehtii näyttötutkintoon ja siihen valmistavaan koulutukseen hakeutumisen, tutkinnon suorittamisen ja tarvittavan ammattitaidon hankkimisen henkilökohtaistamisesta. Opetushallitukselle annettiin valtuutus antaa tarkempia määräyksiä henkilökohtaistamisesta. Näyttötutkintojärjestelmässä tutkinto suoritetaan osoittamalla tutkinnon perusteissa määritelty osaaminen tutkintotilaisuuksissa. Näyttötutkintojen suorittaminen tukee ammatissa toimivan, työikäisen ihmisen aktiivista ammattitaidon kehittämistä muuttuviin työelämän tarpeisiin. Tutkintotilaisuuksien järjestämisestä ja tutkintotodistusten antamisesta vastaavat kolmikantaiset tutkintotoimikunnat. Ne sopivat näyttötutkintojen järjestämisestä koulutuksen järjestäjien ja tarvittaessa muiden tahojen kanssa. Tutkinto ja tarvittavan ammattitaidon hankkiminen on erotettu toisistaan. Lainsäädännössä säädetään tutkinnon perusteista siten, että niissä on määriteltävä tutkinnossa vaadittava ammattitaito, tutkinnon osat ja mahdollisesti niistä muodostuvat osaamisalat, ammattitaidon osoittamistavat sekä tutkinnon arvioinnin yleiset perusteet. Opetushallitus määrää tutkintotodistuksista. Lainsäädännössä velvoitetaan koulutuksen järjestäjä järjestämään valmistava koulutus tutkinnon perus- 8\n10 teiden mukaisesti. Näyttötutkintoon valmistavaan koulutukseen osallistuvalle tulee osana koulutusta järjestää mahdollisuus suorittaa näyttötutkinto. Näyttötutkintojen järjestämisen toimeenpanokoulutus eli näyttötutkintomestarikoulutus Näyttötutkintojärjestelmän käyttöönoton yhteydessä oli selvää, että näyttötutkinnon parissa toimivat oli koulutettava uuteen järjestelmään, koska näyttötutkintojärjestelmä perustui uuteen ajattelumalliin ja oli tarpeen kääntää ajatusmallia perinteisestä opettamista osaamisen osoittamiseen. Siihen tarvittiin koulutusta opettajille. Tuo uusi ajattelu perustui opetushallinnon rahoittamalle osaamisen luonteeseen liittyneelle tutkimukselle. Tutkijat selvittivät mistä osaamisessa oli kysymys ja kuinka sitä on mahdollista arvioida. Opetusministeriö ja Opetushallitus rahoittivat tähän liittyvää tutkimusta Jyväskylän, Tampereen ja Turun yliopistoissa. Nämä tutkijat toimivat aktiivisessa vuorovaikutuksessa kentän toimijoiden kanssa sekä olivat merkittävässä asemassa opettajien kouluttajina näyttötutkintomestareiksi. Näyttötutkintojen kehittämisen ja toimeenpanon vastuuviranomainen on Opetushallitus, joka vastaa myös näyttötutkintomestarin koulutusohjelman laatimisesta. Opetushallitus suosittelee ohjeistuksissaan näyttötutkintojen järjestäjää huolehtimaan siitä, että tutkinnon vastuuhenkilöllä sekä tutkintosuoritusten arvioijista vähintään yhdellä on näyttötutkintomestarin koulutusohjelma suoritettuna. Opetushallitus ohjaa näyttötutkintomestarin koulutusohjelman perusteella näyttötutkintomestarin koulutusohjelman järjestäjiä sekä ohjelmaan osallistujia. Näyttötutkintojen järjestämisen toimeenpanokoulutusta on järjestetty vuodesta 1995 alkaen. Alussa koulutus toteutettiin kolmen viikon mittaisena, sitten siihen tuli mahdollisuus täydentää osaamista 10 opintoviikolla ja loppujen lopuksi koulutuksen kokonaispituudeksi muodostui 15 ov. Tätä 15 opintoviikon koulutusohjelmaa on uudistettu vuosina 2001 ja 2003 (Näyttötutkintojen järjestämisen kehittämiskoulutus 15 ov). Koska näyttötutkintomestarikoulutuksen järjestäjiä ovat ammatilliset opettajakorkeakoulut, muutettiin opintoviikot opintopisteiksi vuoden 2007 koulutusohjelman uudistuksen yhteydessä (Näyttötutkintomestari, koulutusohjelma 25 op). Viimeksi koulutusohjelma on päivitetty vuonna Tällöin koulutusohjelmaa muokattiin sellaiseksi, että työelämän arvioijat ja oppisopimuskoulutuksen edustajat voivat entistä paremmin osallistua siihen. Opetushallitus on kohdentanut rahallisen panostuksen työelämän arvioijien kouluttamiseen näyttötutkintomestareiksi vuodesta 2012 alkaen, ja tämän jälkeen on myönnetty korvamerkittyä määrärahaa samaan tarkoitukseen. 9\n11 Näyttötutkintomestarin koulutusohjelman uudistuksissa, sisällön laadinnassa ja esittämistavassa on sovellettu näyttötutkintojärjestelmän periaatteita sekä tutkintojen perusteiden kirjoittamistapaa. Sisältöä ja rakennetta on päivitetty säädösten uudistumisen vuoksi. Näyttötutkintomestarin koulutusohjelman osiin sisältyvät ammattitaitovaatimukset, arvioinnin kohteet ja kriteerit sekä ammattitaidon osoittamistavat on jäsennetty samalla tavoin kuin tutkinnon perusteiden, näyttötutkinnon järjestämisen ja ammattitaidon arvioinnin prosessit. Näyttötutkintomestarin koulutusohjelma valmistaa näyttötutkintojärjestelmän toimijoita kullekin osallistujalle henkilökohtaistetun ohjelman mukaan kehittämään näyttötutkintojen suunnittelun ja järjestämisen, ammattitaidon arvioinnin sekä näyttötutkintotoiminnan laadun varmistamisen taitojaan asiantuntijatasolle. Näyttötutkintomestarin koulutusohjelmaa järjestävät ammatilliset opettajakorkeakoulut ja Yrkesakademin i Österbotten. Ne vastaavat näyttötutkintomestarin koulutusohjelman määrittämällä tavalla järjestelyistä koulutusohjelmaan hakeutumisessa, ammattitaidon osoittamisessa (osaamisen tunnistamisessa ja tunnustamisessa) ja tarvittavan ammattitaidon hankkimisessa. Koulutusohjelmassa vaadittava osaaminen osoitetaan, arvioidaan ja tunnustetaan näyttötutkintojärjestelmän periaatteita noudattaen ensisijaisesti kunkin osallistujan omissa työtehtävissä. Tutkittua tietoa tarvitaan lisää Ammattitutkintojärjestelmän kehittämistä ja toimeenpanoa edistetään vain työelämän, opetustoimen ja monitieteisen tutkimuksen tiiviinä yhteistyönä. Erilaisilla opetushallinnon rahoittamilla tutkimus- ja kokeiluhankkeilla on jo vuodesta 1992 alkaen tuettu tutkinnon perusteiden ja näyttökokeiden (myöhemmin tutkintotilaisuuksien) laatimistyötä. Kokeiluhankkeita oli kymmeniä, ja keskeisimpiä aloja olivat tekniikan alat, koti- ja laitostalous, hotelli- ja ravintola-ala sekä kauppa. Opetushallinnon toimeksiannosta suoritettiin jo melko varhaisessa vaiheessa suhteessa näyttötutkintojärjestelmän käynnistymiseen näyttötutkintojärjestelmän kokonaisarviointi vuosina Keskeisinä tuloksina todettiin, että valmistava koulutus ja näyttötutkinnot eivät välttämättä tue toisiaan, osallistujat eivät vielä olleet löytäneet uutta tutkintojärjestelmää kaikilla aloilla ja että tutkintotilaisuuksien järjestämisessä oli kirjavuutta. Normiohjaus sekä Opetushallituksen ja työelämän osapuolten informaatio-ohjaus eivät siis toteutuneet riittävästi eivätkä yltäneet tarkoitetulla tavalla tutkintojen ja valmistavan koulutuksen toimintaan. Näyttötutkintojen tunnettavuus työelämässä oli tuolloin huono. Hyvää palautetta sai aikuiskoulutuksen kehittynyt työelämälähtöisyys ja 10\n12 uuden ammatillisen aikuiskoulutuksen kehittämisnäkökulman vaikutus selvästi koko ammatillisen koulutuksen ajatteluun. Mielenkiintoista olisi tehdä uusi kokonaisarviointi nyt, kun järjestelmä on ollut käytössä 15 vuotta kauemmin aikaisemman tutkimuksen ajankohdasta. Näyttötutkintomestarikoulutuksesta on tutkimusta tehty niukasti. Ensimmäinen laaja tutkimus on valmistunut vuoden 2004 lopussa, jolloin Jarmo Salo väitteli Tampereen yliopistossa näyttötutkintomestarikoulutuksen vaikuttavuudesta kohderyhmänä Pohjois-Suomessa koulutetut näyttötutkintomestarit. Hänen mukaansa (2004, 5) tulokset osoittivat, että kehittämiskoulutus oli vaikuttanut opettajien asiantuntijavalmiuksien oppimiseen. Koetaan, että näyttötutkintojärjestelmä sekä näyttötutkintojen suunnittelu ja arviointi hallitaan koulutuksen jälkeen paremmin kuin aikaisemmin. Opetustyön koetaan muuttuneen työelämä- ja opiskelijalähtöisemmäksi aiempaan verrattuna. Työkäyttäytymisen muutokset liittyvät pitkälti opetustyön luonteen muuttumiseen asiantuntijatyöksi, joka näkyy opettajien yhteistyössä ja heidän työyhteisöissään jaettuna asiantuntijuutena. Kehittämiskoulutukseen osallistuneet opettajat kokevat työyhteisönsä opetustyön muuttuneen työelämä- ja opiskelijalähtöisemmäksi aiempaan verrattuna. Koulutusorganisaatioiden edustajat kokevat puolestaan työkäyttäytymisen muutosten omissa organisaatioissaan liittyvän pitkälti opetustyön luonteen muuttumiseen, jota edistää kehittämiskoulutuksen käyneiden opettajien asiantuntijamainen toiminta. Yhteistyön ja yhdessä oppimisen lisääntyminen näkyy tutkimuksen kohteena olevan opetushenkilöstön verkottumisena omissa työyhteisöissään siten, että tieto leviää opettajalta toiselle. Edellinen näkyy asiantuntijamaisena toimintatapana, jossa kokeneet näyttötutkintomestarit tutoroivat nuorempiaan ja oman työorganisaationsa henkilöstöä. Verkottuminen omissa työyhteisöissä saattaa olla tulosta siitä, että näyttötutkinnot koetaan yhteisenä koko työyhteisöä koskettavana asiana. (Salo 2004, ) Koulutusorganisaatioiden edustajien näkökulmasta kehittämiskoulutuksen tuottama hyöty näkyy yhteistyön parantumisena. Heidän mukaansa henkilöstö suhtautuu kehittämistyöhön yleensä positiivisesti, mikä saattaa johtua siitä, että henkilöstön tietämys näyttötutkintoihin liittyvistä asioista ja toimintatavoista on lisääntynyt. (emt, 158) Nykymuotoinen näyttötutkintomestarikoulutus on toimivaa ja vaikuttavaa. Kuten tutkimuksen tulokset osoittavat, koulutus näyttää vaikuttaneen mikro- ja mesotasolla omalta osaltaan siihen, että koulutusorganisaatiot ja heidän näyttötutkintomestarinsa työskentelevät asiantuntijamaisemmin kuin aikaisemmin. Työkäyttäytymiseen on tullut muutoksia, jotka myös näkyvät. (emt, 183) 11\n13 Myöhemmin myös ainakin Haaga-Helia on tuottanut julkaisun näyttötutkintojärjestelmän eri toimijoiden puheenvuoroista (Näyttötutkintomestarin monet hatut, 2012). Opetushallitus on kerännyt lähes alusta alkaen palautetietoa näyttötutkintomestarikoulutukseen osallistuneilta. Saadulla tiedolla on erityisesti alkuvaiheessa ollut merkitystä toiminnan kehittämiseen. Palautelomaketta on uudistettu yhteistyössä NTM-kouluttajien kanssa useaan otteeseen, jotta sen kautta saataisiin tietoa sekä kouluttajille että valtakunnallista koontatietoa Opetushallituksen käyttöön. Vuoden 2012 lopussa siirryttiin Survetten avulla kerättävään palautteeseen. Palautteen avulla toivotaan voitavan jatkossakin kehittää näyttötutkintomestarin koulutusohjelmaa ja koulutusta järjestävien organisaatioiden toimintaa. Kaikki osaaminen on sidottu aikaansa Näyttötutkinnot ja näyttötutkintomestarikoulutus ovat tulleet jäädäkseen. Ne ovat käytännössä osoittaneet voimansa työyhteisöjen kehittäjinä. Työelämälähtöinen ammatillinen aikuiskoulutus on niiden kautta löytänyt muotonsa, joka hakee vertaansa koko maailmassa. Tämän julkaisun toivotaan tuovan julki näyttötutkintomestarien kouluttajien tärkeäksi kokemia asioita tänä ajankohtana heidän omalla kielellään. Julkaisu on tarkoitettu kaikkien näyttötutkintomestarikouluttajien, jo valmistuneiden sekä lähivuosina valmistuvien näyttötutkintomestareiden toimintaa innoittavaksi aineistoksi. Lähteet Siren, Hannu. Juhlapuhe NTM-diplomijuhlassa Messukeskuksessa 2009 Hakkarainen, Risto. Haastattelut syksyllä 2013 Heiskanen, Nina. (toim.) Näyttötutkintomestarin monet hatut - Näyttötutkintojärjestelmän eri toimijoiden puheenvuoroja kentältä. HAAGA-HELIA puheenvuoroja 4/2012. Salo, Jarmo. Näyttötutkintojen kehittämiskoulutuksen vaikuttavuus Pohjois-Suomessa. Tampere Ammattitutkintolain toimeenpano. Opetusministeriön työryhmien muistioita 10:1996. Lait ja asetukset ammatillisesta aikuiskoulutuksesta Näyttötutkinto-opas Näyttötutkintomestari, koulutusohjelma 12\n16 Henkilökohtaistaminen näyttötutkintomestarin koulutusohjelmassa Jarmo Salo Yliopettaja, FT, Kasv. lis., Päivi Kilja Tuntiopettaja, KM, Hannu Korkala Lehtori, KK, Insinööri Oulun seudun ammattikorkeakoulu, ammatillinen opettajakorkeakoulu, Näyttötutkintomestari, koulutusohjelmatiimi Johdanto Kuvaamme tässä artikkelissa, miten me Oulun seudun ammattikorkeakoulussa / Ammatillisessa opettajakorkeakoulussa toteutamme ja kehitämme näyttötutkintomestarin koulutusohjelmaa (jatkossa ohjelma) entistä vaikuttavammaksi ja asiakaslähtöisemmäksi. Esittelemme lyhyesti ohjelman laadunvarmistukseen kehittämäämme toimintatapaa, joka liittyy ohjelman henkilökohtaistamiseen sekä vaikuttavuuden arviointiin ja oppimisprosessin ohjaamiseen. (Ks. kuvio 1. HOT-ohjausväline henkilökohtaistamisen perustana.) Henkilökohtaistetusti toteutettu näyttötutkintomestarin koulutusohjelma lähtee liikkeelle koulutusohjelman suorittajan aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistamisesta. Osaamisen tunnistamisen hyväksi käytänteeksi meille on osoittautunut kehittämämme ohjausväline HOT, jota voidaan myös kutsua henkilökohtaistamisen asiakirjaksi. Olemme laatineet HOTiksi kutsumamme asiakirjan siten, että ohjelman ammattitaitovaatimukset, arvioinnin kohteet ja kriteerit on kuvattu oppijaa puhuttelevaan muotoon. HOT koostuu kolmesta osasta. Ensimmäinen osa kuvaa ohjelman henkilökohtaistamisen prosessia, ja se tuottaa oppijalle yleiskuvan siitä, mitä ohjelmassa tarkoitetaan henkilökohtaistamisella. Toinen osa liittyy osaamisen tunnistamiseen ja kolmas osaamisen osoittamiseen (HENSU). HOT-asiakirja toimii oppijalle orientaatioperustana eli eräänlaisena tartuntapintana. Gibsonin 1966 ja 1979 mukaan tiedonhankinta ei ole yksisuuntainen prosessi, jossa ympäristön fysikaaliset piirteet aktiivisesti tai passiivisesti siirtyisivät eliöön, vaan tiedonhankinta on yhteistyötä ympäristön toimintakohteiden kanssa. Hänen teoriassaan tärkeä käsite on affordanssi eli tarjouma, joka tarkoittaa sitä, että ympäristön osat tai tapahtumat tarjoutuvat tavalla tai toisella käytettäväksi. Painotamme myös ohjauksen tärkeyttä (kuva 3. Ohjauksen merkitys ohjelmassa). Mielestämme relevantti ja reaaliaikainen oppijan tarpeisiin pohjautuva 15\n17 ohjaus on tärkeä onnistumisen edellytys tavoitellessamme positiivisia oppimistuloksia. Kun koulutusohjelman suorittaja saa positiivisia onnistumisen kokemuksia ja tunnistaa oppivansa, nämä auttavat koulutusohjelman suorittajan näyttötutkinto- osaamiseen liittyvää ammatillista kasvua. Kuvaamme toteuttamamme kyselyn avulla myös sitä, miten koulutusohjelman suorittajan aikaisemmin hankkimaa osaamista voidaan asiakaslähtöisesti tunnistaa ja miten se saadaan osoitetuksi ja tunnustetuksi. Saamistamme tuloksista voidaan havaita se, että HOT-ohjausvälineen ohjaamana henkilökohtaistettu oppimisprosessin ohjaaminen onnistuu ja osaamisen osoittaminen ja osaamisen tunnustaminen selkeytyy koulutusohjelman suorittajalle. Koska aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistamiseen ja tunnustamiseen eli henkilökohtaistamiseen liittyvä käsitteistö ei ole vieläkään lopullisesti vakiintunut (Euroopan komissio 2012) kuvaamme artikkelissa käytettyjä käsitteitä lyhyesti. Aikaisemmin hankittu osaaminen voi mielestämme olla sekä tiedostettua että tiedostamatonta. Tiedämme myös, että ohjelmaan valikoituvat henkilöt ovat usein hyvin kokeneita omassa työssään, jolloin oletamme, että heille on karttunut vuosien saatossa hiljaista tietoa. Edelliseen perustuen käsitämme tässä artikkelissa aikaisemmin hankitun osaamisen olevan koulutusohjelman suorittajan aikaisemmin hankkimaa tiedostamatonta tai tiedostettua osaamista. Näyttötutkintomestarin koulutusohjelman ammattitaitovaatimuksissa (Opetushallitus 2012) edellytetään aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistamista ja osaamisen osoittamista sekä tunnustamista. Käsitämme tässä artikkelissa osaamisen tunnistamisen olevan sekä koulutusohjelman suorittajan että ohjaajan yhteistyössä tapahtuvaa aikaisemmin hankitun osaamisen tietoisuuteen saattamista. Osaaminen tulee tunnistetuksi koulutusohjelman suorittajan tekemän itsearvioinnin myötä. Osaamisen osoittamisella tarkoitamme kaikkia niitä koulutusohjelman suorittajan kanssa erikseen sovittuja yksilöllisiä tapoja ja keinoja, joilla hän osoittaa hallitsevansa ohjelman opintojen perusteissa kuvatut ammattitaitovaatimukset. Koulutusohjelman suorittajan aikaisemmin hankkimaa osaamista arvioitaessa tunnistettua osaamista verrataan ohjelman ammattitaitovaatimuksiin ja vertailun tuloksena ohjelman järjestäjä voi tunnustaa aikaisemmin tunnistetun osaamisen osaamisvaatimuksia vastaavaksi. Oletamme osaamisen tunnistamisen ja osaamisen osoittamisen olevan tulosta koulutusohjelman suorittajan itsearviointiprosessista. Itsearvioinnin käsitämme reflektiiviseksi toiminnaksi, jossa koulutusohjelman suorittaja tarkastelee ammattitaitovaatimuksia verraten niitä omaan tieto-, taito- ja kokemusperustaansa sekä aikaisemmin hankkimaansa osaamiseen. Mielestämme itsearviointi kuitenkin tarvitsee tuekseen yhteiseen asiantuntijuuteen sekä koulutusohjelman 16\n18 suorittajan tuntemukseen perustuvaa ohjausta ja palautetta. Palautteen avulla ohjaamme koulutusohjelman suorittajamme oppimisprosessia haluttuun suuntaan. Itsearvioinnin taustalla näemme konstruktiivisen oppimiskäsityksen. Itsearviointi on käsityksemme mukaan osa koulutusohjelman suorittajan toiminnan aikana tapahtuvaa reflektioprosessia, jossa koulutusohjelman suorittaja pohtii sitä, mitä hän kulloinkin on tekemässä. Prosessiin liittyy myös saumattomasti toiminnan jälkeistä reflektointia. Schön 1987 on huomauttanut, että emme voi reflektoida, ellei meillä ole reflektoitavaa, tuolloin toiminnan epistemologisena lähtökohtana voimme pitää konstruktivismia. Kun koulutukseen tai ammatillisen tutkinnon suorittajaksi hakeutuvalle henkilölle rakennetaan hänen tarpeistaan ja hänen aikaisemmin hankkimaansa osaamiseen perustuva relevantti oppimis- tai opiskelupolku, voidaan kyseistä toimintatapaa kutsua konstruktiiviseksi koulutussuunnitteluksi. Tätä toimintatapaa ja sen tuottamia tuloksia olemme kuvanneet julkaisuissa Salo 2008, Salo 2011, Salo & Korkala 2011a, Salo & Korkala 2011b, Salo & Korkala 2012a ja Salo & Korkala 2012b. Aikaisemmin hankitun osaamisen huomioiminen koulutusten suunnittelussa on tullut koulutusmaailmaan. Esimerkiksi Keurulainen 2006, Haltia ja Jaakkola 2009, Kangasniemi, Lilja & Savaja, 2011, Rehtorineuvostot 2009 ja Valtioneuvoston kanslia 2011 pitävät asiaa tärkeänä. Näyttötutkintomestari, koulutusohjelma (25 op) Näyttötutkintomestariohjelmaa on järjestetty vuodesta 1995 alkaen. Ohjelmassa sovelletaan näyttötutkintojärjestelmän periaatteita. Vaadittu ammattitaito on johdettu henkilökohtaistamisen periaatteita noudattaen näyttötutkinnon suunnittelun, järjestämisen ja näyttötutkintotoiminnan laadunvarmistuksen työprosesseista, ja ne ilmaistaan ammattitaitovaatimuksina. Ammattitaidon arvioinnin kohteet ja arviointikriteerit on johdettu ammattitaitovaatimuksista, ja ne puolestaan kuvaavat vaadittua asiantuntijatasoa. Ohjelma valmistaa näyttötutkintojärjestelmän toimijoita henkilökohtaistetusti kehittämään osaamisensa asiantuntijatasolle kaikissa ammattitaitovaatimuksissa. (Opetushallitus 2012.) 17\n19 Henkilökohtaistaminen ohjelmassa Kuten näyttötutkinnoissa, myös ohjelmassa henkilökohtaistaminen ja asiakaslähtöisyyden periaate ovat keskeisiä arvoja. Opetushallitus edellyttää, että ohjelmassa henkilökohtaistaminen on toteutettava samalla tavalla kuin henkilökohtaistamisen prosessi näyttötutkinnossakin, eli tarkoituksena on saada näyttötutkintomestarin koulutusohjelmaan osallistuville omakohtainen kokemus henkilökohtaistamisen prosessista (Opetushallitus 2012, 11). (Ks. Taulukko 1. HOT-ohjausvälineen sisältö osa 1.) Ohjelmaan osallistuvat koulutusohjelman suorittajat ovat työskennelleet tavallisesti vuosia ammatillisina aikuiskasvattajina näyttötutkintojen parissa (Salo 2004, ). Ohjelman järjestäjän on varauduttava siihen, että ohjelmaan hakeutuvasta joukosta todennäköisesti löytyy henkilöitä, joille ammatillisen aikuiskasvatustyön tai muun vastaavan toiminnan, esimerkiksi tutkintotoimikuntatyön, yhteydessä on karttunut ohjelman ammattitaitovaatimusten mukaista osaamista. Aikaisemmin hankitun osaamisen huomioiminen ei ole kovinkaan uusi asia, koska jo Polanyi (1958, 1962, 1966) tarkasteli ammatillisten rutiinien merkitystä hiljaisen tiedon käsitteen avulla, jolloin havaittiin asiantuntijoiden rutinoituneiden toimintamallien automatisoituvan vähitellen ja muuttuvan hiljaiseksi tiedoksi. Ohjelmaan hakeutuvat henkilöt saattavat hallita sellaista ammatillista osaamista, jota henkilökohtaistamisen hakeutumisvaiheessa tunnistamalla voidaan käyttää heidän edukseen. Jotta ohjelma olisi koulutusohjelman suorittajan kannalta relevantti (Raivola 2000) ja tunnustaisi hänen osaamistaan, on ohjelman järjestäjän kannustettava ja ohjattava koulutusohjelman suorittajaa tunnistamaan omaa aikaisempaa osaamistaan. Koulutusohjelman suorittajan itseohjautuvuutta tulee tietoisesti edistää, ja hänen tärkeimpiä oppimisen resurssejaan ovat hänen aiemmat kokemuksensa (Knowles 1986, 3, 38). Itseohjautuvuuden edistämisessä pidetään tärkeänä myös sitä, että ohjauksen tulee kohdistua juuri siihen tasoon, jolla koulutusohjelman suorittaja sillä hetkellä on (Lehtinen & Jokinen 1996, 35 38). Tuota toimintaa tulee henkilökohtaistamisessa suosia. HOT-asiakirja on ajattelussamme koulutusohjelman suorittajille tarjottava ohjausväline. Olemme siis pyrkineet luomaan oppijoillemme mahdollisimman houkuttelevan mahdollisuuden osaamisen tunnistamisen ja osaamisen osoittamisen välineeksi. HOT-asiakirjan toinen osa on koulutusohjelman suorittajan ja ohjaajan yhteinen väline osaamisen tunnistamiseen (Taulukko 2. osaamisen tun- 18\n20 nistaminen ammattitaitovaatimuksittain). Kolmas osa puolestaan auttaa koulutusohjelman suorittajaa osaamisen osoittamisessa. (ks. Taulukko 3. HOT/HENSU osa 3 osaamisen osoittamisen välineenä). HOT-asiakirja on siis näyttötutkintomestarin koulutusohjelman (25 op) ammattitaitovaatimuksiin pohjautuva ohjausväline, jonka avulla edistämme koulutusohjelman suorittajan osaamisen tunnistamis- ja osaamisen osoittamisprosessia. HOTin ohjaamana koulutusohjelman suorittaja myös esittää ohjaajilleen ne tavat ja keinot, joiden avulla hän tulee osoittamaan osaamisensa tai esittää osaamistaan tunnustettavaksi. HOT-välineen ohjaamana koulutusohjelman suorittaja perehtyy ammattitaitovaatimuksiin ja usein aikaisemmin hankittu tiedostamatonkin osaaminen saa tietoisen nimen ja merkityksen jokaisen ammattitaitovaatimuksen kohdalla. Osaamisen tunnistaminen liittyy myös aikaisemmin opitun, mutta kenties jossakin vaiheessa unohtuneen, osaamisen tietoisuuteen saattamiseen. Tunnistamista jatkaessaan koulutusohjelman suorittaja tekee vähän kerrallaan päätöksiä niistä tavoista, keinoista ja teoista, joiden avulla hän aikoo osoittaa osaavansa osaamisvaatimukset; sitä on osaamisen osoittaminen (Salo 2008, , Salo 2011, ). Aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistamisessa ja tunnustamisessa tärkeintä on koulutusohjelman suorittajien ja ohjelmasta vastuussa olevien henkilöiden molemminpuolinen halu yhteistyöhön. Koulutusohjelman suorittajaa ohjataan tunnistamaan omaa osaamistaan, koska hänen tulee itsenäisesti osaamisensa tunnistettuaan tehdä esitys osaamisensa osoittamisen tavoista ja keinoista (Salo & Korkala 2012). Ohjauksen tulee olla koulutusohjelman suorittajan tarpeista lähtevää ja jatkuvaa. Koska ohjelman avulla ohjataan koulutusohjelman suorittajan ammatillista kasvua, ei riitä se, että koulutusohjelman suorittaja suorittaa määrätyt opinnot, vaan koulutusohjelman suorittajan tulee tunnistaa ja osoittaa osaamisensa. Näyttötutkintomestariohjelman henkilökohtaistamisen onnistumiseen liittyy olennaisena osana se, että sekä ohjaajien ja koulutusohjelman suorittajien on hyväksyttävä se, että osaamisen kehittymistä voi tapahtua ilman muodollista koulutusta ja kasvatusta. On myös osattava arvostaa ja tukea luonnollisissa ja autenttisissa työympäristöissä tapahtuvaa inhimillistä kasvua ja osaamisen kehittymistä. Tärkeää on myös huomioida se, millaisia fyysisiä, sosiaalisia ja mahdollisesti virtuaalisia tiloja edellä mainittuja asioita varten tarvitaan. 19\n21 HOT-ohjausväline ohjelman henkilökohtaistamisen perustana Ohjelmassa aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistaminen tapahtuu vaiheittain. Tunnistamisen onnistuminen edellyttää tunnistajina toimivilta ohjaajilta ehdotonta ohjelman ammattitaitovaatimusten tuntemusta ja muun muassa taitoa kunnioittaa aikuista koulutusohjelman suorittajaa oman osaamisensa asiantuntijana. Aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistaminen aloitetaan koulutusohjelman suorittajan hakeutuessa ohjelmaan. Hakeutumisvaiheessa ohjelman järjestäjä perehtyy hakijoiden dokumentoimaan aikaisempaan työ- ja kokemushistoriaan sekä vertaa niitä kuvaavia dokumentteja ohjelman ammattitaitovaatimuksiin. Aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistaminen jatkuu, kun ohjelmaan valittujen koulutusohjelman suorittajien kanssa yhteistyössä laaditaan alustavat henkilökohtaiset suunnitelmat aikaisemman osaamisen tunnistamiseksi ja osoittamiseksi. Tätä suunnitelmaa kutsutaan virallisesti henkilökohtaistamista koskevaksi asiakirjaksi, mutta jokainen näyttötutkintomestariohjelmaa järjestävä taho voi nimetä asiakirjan haluamallaan tavalla. HOT on koulutusohjelman suorittajan kannalta lisäksi keskeinen ohjauksen väline aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistamisessa. Sen avulla koulutusohjelman suorittaja arvioi omaa osaamistaan suhteessa osaamisvaatimuksiin. HOT vastaa muodoltaan Opetushallituksen 2006 julkaisemaa henkilökohtaistamismääräystä. Kuvio 1. havainnollistaa HOT-ohjausvälineen merkitystä ohjelman henkilökohtaistamisprosessissa. 20\n22 Hakeutuminen koulutusohjelmaan Osaamiseni tunnustetaan HOT Osaamiseni tunnistaminen Osoitan osaamiseni Kuvio 1. HOT-ohjausväline henkilökohtaistamisen perustana. HOT-ohjausväline toimii koulutusohjelman suorittajalle orientaatioperustana. Se näyttää hänelle kokonaiskuvan siitä, mistä koulutusohjelman henkilökohtaistamisprosessissa on kyse. HOT-ohjausvälineessä on koulutusohjelman suorittajille kuvattu ne keskeiset asiat, jotka liittyvät ohjelmaan hakeutumiseen, osaamisen tunnistamiseen, osoittamiseen ja tunnustamiseen. Seuraava taulukko 1 kuvaa HOT-ohjausvälineen sisältöä. 21\n23 Taulukko 1. HOT-ohjausvälineen sisältö osa 1. Hakeutuminen koulutusohjelmaan Osaamiseni tunnistaminen Koulutusohjelma on tarkoitettu ensisijaisesti ammatillisille opettajille. Myös aikuiskoulutuksen muu henkilöstö, työelämän edustajat, tutkintotoimikuntien jäsenet sekä oppisopimuskoulutuksen toimijat voivat osallistua koulutukseen. Arvioi jo hakeutumisvaiheessa, minkälaiset realistiset mahdollisuudet sinulla on osallistua ohjelmaan ja osoittaa osaamisesi suunnitelmasi mukaisesti. Tutustu itseesi aikuisena koulutusohjelman suorittajana. Tuo kouluttajille rohkeasti esiin, mikäli tarvitset erityistä tukea tai muita erityisjärjestelyitä koulutuksen aikana. NTM:n ammattitaitovaatimukset on koulutusohjelman suorittajien kolmella osaamisalueella: näyttötutkintotoiminnan suunnittelu, näyttötutkinnon järjestäminen henkilökohtaistetusti ja näyttötutkintotoiminnan laadun varmistaminen. a) Arvioi omaa tämän hetkistä osaamistasi ja kirjaa seuraavilla sivuilla olevien taulukkojen tyhjiin tiloihin, mitä tunnistat osaavasi esitetyistä ammattitaitovaatimuksista. b) Suunnittele yhdessä esimiehesi, vertaiskoulutusohjelman suorittajasi ja/tai työtiimisi kanssa, miten hyödynnätte ohjelmaa näyttötutkintotoiminnan kehittämisessä työpaikallasi. Sovi alustavasti, minkälaisilla kehittämistehtävillä voit osoittaa osaamisesi. Työskentelysi työpaikalla tukee oppimistasi. Työssä oppiminen muodostaa opiskeluusi kokemuspohjan, johon näyttötutkintotoiminta kytkeytyy ja näin edesauttaa sinua tunnistamaan osaamistasi. Laadi HENSU, jossa koulutusohjelman suorittajien, miten osoitat osaamisesi näyttötutkintotoiminnan suunnittelussa, näyttötutkinnon järjestämisessä henkilökohtaistetusti ja näyttötutkintotoiminnan laadun varmistamisessa. Osoitan osaamiseni Osaamiseni tunnistetaan Voit myös esittää ja perustella HENSUssasi osaamisen tunnistamisen ja luotettaviksi esittämisesi asiakirjojen perusteella, miten kohdallasi osoitettu/saavutettu osaaminen tulisi mielestäsi tunnustaa. Sisällytä suunnitelmaasi osaamisen osoittamisen tavat ja keinot sekä aikataulusi. Hyväksytä suunnitelmasi esimiehelläsi ja ohjelman järjestäjällä. Toimi suunnitelmasi mukaan. Näyttötutkintomestarin todistuksen, diplomin ja pinssin saat, kun olet osoittanut hyväksytysti osaamisesi kaikissa kolmessa näyttötutkintomestarin koulutusohjelman ammattitaitovaatimuksessa. Osaamisesi arvioidaan arvosanoin hyväksytty/täydennettävä. 22\n24 HOT-ohjausväline osa 1 (taulukko 1) viestii koulutusohjelman suorittajalle kohdassa Hakeutuminen koulutusohjelmaan, kenelle ohjelma on tarkoitettu ja minkälaisia toimenpiteitä koulutusohjelman suorittajaksi hakeutuvan henkilön olisi hyvä tehdä ja mitä asioita tulisi pohtia ja arvioida, ennen kuin hän sitoutuu ohjelmaan. Myös mahdollisesta erityisen tuen tarpeesta rohkaistaan kertomaan. On huomattava se, että tässä hakeutumisvaiheessa on kyse tiedottamisesta, neuvonnasta ja ohjauksesta, varsinaista näyttötutkintomestarikoulutusohjelman suorittajaa ei vielä ole. Tässä vaiheessa tiedotetaan, etsitään ja kartoitetaan mahdollisia tulevia oppijoita. Heiltä pyydetään realistista arviointia siitä, ovatko he valmiit sitoutumaan ohjelman ammattitaitovaatimuksiin. Ohjelma käynnistyy valituksi tulleiden koulutusohjelman suorittajien osalta aikaisemmin hankitun osaamisen tunnistamisella. Kohdassa Osaamisen tunnistaminen koulutusohjelman suorittajien ohjelman ammattitaitovaatimukset kolmella osa-alueella, jotka ovat näyttötutkintojen järjestämisen suunnittelu, näyttötutkinnon järjestäminen henkilökohtaistetusti ja näyttötutkintotoiminnan laadun varmistaminen. Kohdassa a) koulutusohjelman suorittajaa pyydetään tekemään realistista itsearviointia omasta osaamisestaan suhteessa ammattitaitovaatimuksiin. Kyseistä itsearviointitoimintaa voidaan myös kutsua osaamisen tunnistamiseksi. Kohdassa b) koulutusohjelman suorittajien myös työpaikalla tapahtuvan oppimisen merkitystä. Myös työpaikalla esimiesten ja vertaiskoulutusohjelman suorittajien merkitystä ohjauksen osapuolina korostetaan. Ammattitaitovaatimuksiin liittyvää ohjausta koulutusohjelman suorittajien kohdassa osaamisen tunnistaminen. Kohdassa 5 taulukossa 2 koulutusohjelman suorittajien HOT-ohjausvälinettä osaamisen tunnistamisessa. HOT osaamisen tunnistamisen välineenä HOT-ohjausväline osa 2 koulutusohjelman suorittajien, mitä ohjelman ammattitaitovaatimukset ovat ja miten oman osaamisen tunnistaminen tulee koulutusohjelman suorittajien. 23\n25 Taulukko 2. Osaamisen tunnistaminen ammattitaitovaatimuksittain. OSAAMISEN TUNNISTAMINEN AMMATTITAITOVAATIMUKSITTAIN 1. Näyttötutkintojen järjestämisen suunnittelu NÄYTTÖTUTKINTOMESTARIN AMMATTITAITOVAATIMUKSET Osaamiseni tunnistaminen NOUDATAT NÄYTTÖTUTKINTOJÄRJESTELMÄN PERIAATTEITA Arvioinnin kohde: Näyttötutkintolainsäädännön tunteminen Arvioinnin kriteerit: Arvioi ja kirjaa tämän hetkinen osaamisesi Käytät toiminnassasi näyttötutkintojen järjestämistä ja tarvittavan ammattitaidon hankkimista ohjaavaa ajantasaista lainsäädäntöä, määräyksiä ja ohjeita ja seuraat niiden muutoksia ja toimitat muutosten edellyttämällä tavalla. Erotat näyttötutkintotoiminnassa alla kuvattujen toimijoiden tehtävät ja vastuut ja otat ne huomioon omassa toiminnassasi. o tutkinnon suorittajat o työelämän edustajat ja työelämäjärjestöt o näyttötutkinnon järjestäjät o valmistavan koulutuksen järjestäjät o tutkintotoimikunnat o Opetushallitus o opetus- ja kulttuuriministeriö o koulutuksen ja tutkinnon hankkijat. Arvioinnin kohde: Näyttötutkintotoiminnan käsitteiden käyttö toiminnassa Arvioinnin kriteerit: Käytät henkilökohtaistetun näyttötutkinnon järjestämiseen liittyviä käsitteitä täsmällisesti suullisessa ja kirjallisessa ilmaisussa. Käytät ammatillista aikuiskoulutusta koskevia käsitteitä ja erotat ne ammattiosaamisen näytöistä ja muista ammatillisen peruskoulutuksen käsitteistä. 24\n26 Taulukossa 2 on esitetty näyttötutkintojen järjestämisen suunnittelu. Sen alapuolella olevassa sarakkeessa on koulutusohjelman suorittajien ammattitaitovaatimus; noudatat näyttötutkintojärjestelmän periaatteita. Ammattitaitovaatimuksen arvioinnin kohde on näyttötutkintolainsäädännön tunteminen. Arvioinnin kriteerit on esitetty koulutusohjelman suorittajien kriteerit kohdan alapuolella olevissa ammattitaitovaatimuksissa. Seuraava arvioinnin kohde on näyttötutkintotoiminnan käsitteiden käyttö toiminnassa, ja sen alapuolella on koulutusohjelman suorittajien arvioinnin kriteerit ammattitaitovaatimuksittain. Taulukossa 2 oikeanpuoleinen sarake, Osaamiseni tunnistaminen, ohjaa koulutusohjelman suorittajaa tekemään osaamisen tunnistamistyötä. Sarakkeessa pyydetään koulutusohjelman suorittajaa arvioimaan omaa osaamistaan itsearvioinnin avulla suhteessa ammattitaitovaatimusten arvioinnin kriteereihin ja kirjaamaan sarakkeeseen hänen oma arvionsa sen hetkisestä osaamisestaan kriteereittäin. HOT toimii nyt välineenä osaamisen tunnistamisessa. Välineen ohjaamana koulutusohjelman suorittaja perehtyy ammattitaitovaatimuksiin, arvioinnin kohteisiin ja arvioinnin kriteereihin. Tunnistaminen jatkuu jokaisen ammattitaitovaatimuksen ja arvioinnin kohteen ja kriteerin kohdalla. Samalla kun koulutusohjelman suorittaja tunnistaa osaamistaan, hän vähän kerrallaan tekee alustavia päätöksiä niistä tavoista, keinoista ja teoista, joiden avulla hän aikoo osoittaa tunnistamansa osaamisen. Osaamisen osoittamisessa hänellä on apunaan HOT-välineen HENSU-osio (taulukko 3) (Salo 2008, ). Taulukossa 2 olemme esittäneet vain pienen osan HOT-välineestä. Väline kokonaisuudessaan sisältää osaamisen tunnistamisen ohjaamisessa kolme osaamisaluetta, joiden hallinnan arviointiin käytetään 10 laajaa ammattitaitovaatimusta, ja 24 kpl arvioitavaa kohdetta, joita arvioidaan puolestaan 113 kriteerillä. Kohdassa 6 taulukossa 3 koulutusohjelman suorittajien HOT-ohjausvälinettä osaamisen osoittamisen ja tunnustamisen välineenä. HOT osaamisen osoittamisen ja osaamisen tunnustamisen välineenä Kun koulutusohjelman suorittaja tunnistaa sekä aikaisempaa että nykyistä osaamistaan, ohjausprosessin aikana koulutusohjelman suorittaja tekee osaa- 25\n27 misensa tunnistamiseen perustuen esityksen osaamisensa osoittamistavoista ja keinoista (HOT/HENSU-osio). HENSU on laadittu siten, että ammattitaitovaatimukset on koulutusohjelman suorittajien näyttötutkintojen järjestämisen suunnitteluun liittyvinä keskeisinä työtehtävinä. HENSU on väline osaamisen osoittamiseen. Seuraavassa taulukossa 3 on koulutusohjelman suorittajien HENSU-osiosta osaamisen osoittamisen välineenä. Taulukko 3. HOT/HENSU osa 3 osaamisen osoittamisen välineenä. OSAAMISEN OSOITTAMINEN AMMATTITAITOVAATIMUKSITTAIN Näyttötutkintojen järjestämisen suunnittelu Osoitan osaamiseni Näyttötutkintojen järjestämisen suunnittelu Osallistumalla näyttötutkinnon järjestämissuunnitelman ja järjestämissopimuksen laatimiseen tai päivittämiseen. Osoitan osaamiseni seuraavasti / esitän osaamistani tunnustettavaksi, perustelut: tai Osallistumalla näyttötutkintostrategian laatimiseen. tai Osallistumalla tutkintotoimikunnan kanssa tehtävään yhteistyöhön. tai Erikseen sovittavat näyttötutkintojen järjestämisen suunnitteluun liittyvät kehittämistehtävät/selvitykset Raportti annettujen ohjeiden mukaan. Ohjelmassa osaaminen osoitetaan käytännön työtehtävissä työpaikoilla, kuten näyttötutkintoa suoritettaessa. Osaaminen osoitetaan yleensä osallistumalla näyttötutkinnon järjestämissuunnitelman laatimiseen tai päivittämiseen. Näyttötutkintomestariohjelmaan voidaan ottaa oppijoiksi myös tutkintotoimikuntien edustajia, jotka eivät aina ole tutkinnonjärjestäjien palveluksessa, joten heillä ei 26\n28 aina ole mahdollisuutta osallistua näyttötutkinnon järjestämissuunnitelman ja sopimuksen laatimiseen. Tutkintotoimikuntien edustajat voivat kuitenkin osoittaa osaamisensa näyttötutkintojen järjestämisen suunnittelussa siten, että he tekevät tutkintotoimikunnassa näyttötutkintojen järjestämiseen liittyviä erikseen sovittavia töitä. Ohjelman kohderyhmässä voi olla myös työntekijöiden, työnantajien ja itsenäisten yrittäjien edustajia. Heille luonnollisin osaamisen osoittamisen tapa on osallistua näyttötutkinnon järjestämissuunnitelman laatimiseen. Myös esimerkiksi oppisopimustoimen edustajat voivat osoittaa osaamisensa ohjelmassa osallistumalla näyttötutkintostrategian laatimiseen tai tekemällä erikseen sovittavia näyttötutkintojen järjestämisen suunnitteluun liittyviä töitä. Taulukossa 3 koulutusohjelman suorittajien HOT/HENSU-osion oikeanpuolimmainen sarake ohjaa koulutusohjelman suorittajaa osaamisen osoittamisessa. Mikäli koulutusohjelman suorittaja kokee, että hänen aikaisemmin hankkimansa osaaminen ei ole sitä tasoa, että hän esittäisi suoraan osaamisensa tunnustamista, hän kirjaa sarakkeeseen, minkä osaamisen osoittamisen tavan hän valitsee tarjolla olevista vaihtoehdoista. Asiakirjan avulla koulutusohjelman suorittaja luo itselleen vision omasta oppimispolustaan. Osaamisen osoittamisen suunnitelmaa eli HENSUa voidaan kutsua koulutusohjelman suorittajakohtaiseksi oppimispolkuvisioksi. HOT/HENSU-välineen avulla osaamisen tunnistaminen ja osaamisen osoittaminen tuottaa oppijoille pääsääntöisesti neljä vaihtoehtoista oppimispolkua eli koulutusohjelman suorittajan visiota osaamisen osoittamiseen (kuvio 2). POLKU 4 Osoitettua osaamista, dokumentit luotettavia. Osaamisen tunnustaminen. POLKU 1 Ei tunnistettua osaamista = tehdään HOT. Hensu valmisteille. POLKU 3 Saavutettua osaamista, dokumentit epäselviä = Tehdään HOT/Hensu, osoitetaan osaaminen. 4 polkua POLKU 2 Osittain tunnistettua osaamista = Puuttuvaan osaamiseen HOT. Hensu valmisteille. Kuvio 2. HOT-toiminnan mahdollistamat oppimispolut. 27\n29 Polku 1: Koulutusohjelman suorittajalla ei ole mainittavaa aikaisemmin hankittua osaamista näyttötutkintoihin liittyvistä asioista. Yhteistyössä koulutusohjelman suorittajan kanssa laaditaan HOT, jonka ohjaamaan hän voi tunnistaa ja hankkia vaadittavan osaamisen. Osaamisen tunnistamista jatkaessaan koulutusohjelman suorittaja vähän kerrallaan tekee päätöksiä niistä tavoista, keinoista ja teoista, joiden avulla hän aikoo osoittaa osaavansa (HENSU) osaamisvaateet, sitä on osaamisen osoittaminen. HENSU syntyy ja muuntuu sen mukaan, miten osaamisen tunnistaminen etenee. Polku 2: Koulutusohjelman suorittaja on osoittanut, että hänellä on aikaisemmin hankittuna vaadittavaa osaamista, ja hän kykenee todistamaan sen luotettavin dokumentein. Luotettava dokumentti voi olla esimerkiksi todistus siitä, että hän on itsenäisesti tai selkeästi työryhmän osana laatinut näyttötutkinnon järjestämissuunnitelman, jonka asianomainen tutkintotoimikunta on hyväksynyt. Tuolloin voidaan katsoa, että koulutusohjelman suorittaja on osoittanut osaamisensa. Osaamisvaatimukset ovat kuitenkin laaja-alaisia, jolloin tässä tapauksessa koulutusohjelman suorittaja kykenee osoittamaan vain osan vaadittavasta osaamisesta. Koulutusohjelman suorittaja on siis tilanteessa, jossa hän täydentää osaamisvajettaan hankkimalla osaamista esimerkiksi järjestämällä näyttötutkintotilaisuuden tai olemalla arvioijana kyseisessä tilaisuudessa. Tässä tapauksessa koulutusohjelman suorittajan kanssa yhteistyössä laaditaan HOT ja HENSU, joiden suunnassa hän jatkaa kohti tavoitettaan eli osaamisensa tunnustamista. Polku 3: Koulutusohjelman suorittajalla voi olla hyvinkin paljon aikaisemmin hankittua osaamista, joka on voinut syntyä esimerkiksi, näyttötutkintoihin liittyvän työn, tutkintotoimikuntatyön yms. kautta. Usein edellä mainituista elämänalueista ei ole saatavissa luotettavaa dokumentaatiota. Tässä tapauksessa koulutusohjelman suorittajan kanssa yhteistyössä hänelle laaditaan ensin aiemmin mainittu HENSU ja järjestetään tilaisuus tai tilaisuuksia osoittaa osaamisensa. Polku 4: Koulutusohjelman suorittaja kykenee kiistattomasti osoittamaan osaamisvaateissa vaaditun osaamisen luotettavin dokumentein ja sen, että aikaisemmin hankittu osaaminen on ajantasaista ja osaamisen osoittavat dokumentit on jo hakeutumisvaiheessa aikaisemmin arvioitu. Tässä tapauksessa osaamista esitetään tunnustettavaksi. Ohjelmassa henkilökohtaistamisella tarkoitamme myös sitä, miten voimme parhaalla mahdollisella asiakaslähtöisellä tavalla edistää koulutusohjelman suorittajan oppimispolun syntyä. Kun yhdessä koulutusohjelman suorittajan kanssa selkeytämme koulutusohjelman suorittajalle vision oppimispolusta, samalla synnytämme itsellemme strategian siitä, miten juuri kyseisen koulutusohjel- 28\n30 man suorittajan kannalta toimisimme järkevästi. Henkilökohtaistamisen tuloksena meille syntyy strategia jokaisen koulutusohjelman suorittajalle. Strategia vastaa tässä tapauksessa kysymykseen: Miten kulloisenkin koulutusohjelman suorittajan kannalta järkevimmin toimien oppimispolku realisoituisi? Strategia jokaiselle koulutusohjelman suorittajalle lähtee liikkeelle HOT-työstä ja siihen liittyvästä ohjauksesta. Hakeutumisvaihe on meille strategian luontivaihe. Strategian jalkautamme jokaisen koulutusohjelman suorittajan kohdalla siten, että järjestämme osaamisen osoittamistilaisuuksia ja tarvittavaa osaamisen hankkimista koulutusohjelman suorittajan tarpeen mukaan. Miten HOT toimii, vai toimiiko se? Seuraavassa kappaleessa havainnollistetaan HOTin toimintaa esimerkkitapauksen avulla. Kohteena on ammatillinen opettajankoulutus (Salo ja Korkala 2012, 42 46). Kysely HOT-ohjausvälineen toimivuudesta henkilökohtaistamisen toteutuksessa, tuloksia Lähetimme (Salo ja Korkala 2012, 36 46) henkilökohtaistamisen onnistumista koskevan kyselyn kaikkiaan 67 näyttötutkintomestarille. Vastanneet edustavat eri ammatti-alojen ammatillisia opettajia Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin alueelta. Kyselyyn vastasi 49 näyttötutkintomestaria. Vastausprosentti oli 73,1 %. Vastanneista 26 oli naisia ja 23 miehiä. Vastanneet olivat työ- ja opetuskokemukseltaan varsin kokeneita, mikä on tyypillistä näyttötutkintomestariohjelman suorittajille (ks. myös Salo 2004, 2008). Vähintään neljä vuotta opetuskokemusta löytyi 61 %:lta vastaajilsta. Vastanneista 60 %:lla oli yli kuuden vuoden työkokemus. Vastaajilla oli suhteellisen vähän kokemusta näyttötutkintotoiminnasta. Heistä 73 %:lla oli enintään kolmen vuoden kokemus näyttötutkintotoiminnasta. Kaikkiaan kohdejoukolla voi katsoa olevan varsin laaja kokemus opetustyöstä ja omalta ammattialaltaan, mutta ei niinkään näyttötutkintoihin liittyvistä asioista. Tutkimusaineisto kerättiin kyselylomakkeella ZEF-arviointityökalun (Ammatilliset opettajakorkeakoulut 2008) avulla. Lomakkeen 34 kysymyksestä kahdeksan olivat kohdejoukkoa kuvaavia taustakysymyksiä. Viiden hakeutumisvaihetta mittaavan kysymyksen avulla puolestaan pyrittiin kartoittamaan vastanneiden kokemuksia hakeutumisvaiheen onnistumisesta. Kysymykset olivat seuraavat: 29\nMääräykset ja ohjeet 2012:43 NÄYTTÖTUTKINTOMESTARI, KOULUTUSOHJELMA (25 op.) Määräykset ja ohjeet 2012:43 Opetushallitus ja tekijät Määräykset ja ohjeet 2012:43 ISBN 978-952-13-5283-6 (nid.) ISBN 978-952-13-5284-3


Ilmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1209859\nHaemme asiakkaallemme Poriin ammattitaitoista CNC-koneistajaa työstökeskukselle.\nTyötehtävänäsi on CNC-ohjatun pystykaraisen työstökeskuksen käyttö ja ohjelmointi. Osaat ohjelmoida ja tehdä asetukset itsenäisesti ja sinulla on aiempaa kokemusta koneistuskeskuksilta. Kokemus Fanuc-ohjauksesta on ehdoton etu.\nOlet tarkka, määrätietoinen ja tulet toimeet erilaisten ihmisten kanssa. Sinulla on halu tehdä työsi hyvin ja olet motivoitunut.\nTyösuhde on alkuun määräaikainen, mutta hyvällä työntekijällä on mahdollisuus työllistyä suoraan asiakasyrityksen kirjoille määräajan jälkeen. Työ alkaa sopimuksen mukaan ja tarve työntekijälle on pitkäaikainen.\nSaat pitkäaikaisen työpaikan osaavassa ja kehittyvässä ympäristössä. Saat hyvän perehdytyksen työhön ja mukavan työporukan ympärillesi. Sinulla on mahdollisuus vakituiseen työpaikkaan asiakkaan kirjoilla määräajan jälkeen.\nLähetä hakemuksesi nettisivujemme kautta pikaisesti. Aloitamme haastattelut jo hakuaikana ja paikka täytetään sopivan henkilön löydyttyä. Kerro hakemuksessasi kokemuksestasi ja liitä mukaan palkkatoiveesi.\nAvainsanat: cnc-koneistaja, cnc-koneistus, fanuc, työstökeskus, kokoaikatyö


Etäomistuksen vaikutus metsänomistajien tietotasoon ja metsänkäytön suunnitteluun\nKilpeläinen, Ville; Iivarinen, Mikael (2018)\nTämän tutkimuksen tavoitteena oli selvittää etäomistajuuden vaikutusta metsänomistajien tietotasoon ja metsänkäytön suunnitteluun. Tutkimuksessa tarkasteltiin myös vastaajien metsiin liittyvää arvomaailmaa, joka vaikuttaa olennaisesti heidän metsiensä käytön suunniteluun. Lisäksi selvitettiin vastaajien suhtautumista metsänhoitoyhdistystä kohtaan ja tarkasteltiin, onko etäomistajuudella tähän vaikutusta.\nTutkimus toteutettiin kirjekyselynä joulukuussa 2017. Kyselylomakkeita lähetettiin 300 kappaletta, joista 200 meni Joensuun ja 100 Helsingin alueelle. Tällä pyrittiin varmistamaan sekä etä- että lähiomistajien mukaan saaminen. Tutkimukseen osallistui 144 henkilöä eli 48 % kyselylomakkeen saaneista.\nEtäomistajuus määriteltiin kahdella eri tavalla: toisessa määritellyssä kriteerinä oli etäisyys ja toisessa kuntarajat. Kahden määrittelytavan malliin päädyttiin luotettavuuden saavuttamiseksi sekä siksi, että tuloksia voitaisiin vertailla muiden aiheeseen liittyvien tutkimusten kanssa. Erot etä- ja lähiomistajien tietotasoissa, arvomaailmoissa sekä metsien käytöissä olivat kummankin jaon mukaan vähäisiä. Myös metsänhoitoyhdistykseen suhtauduttiin samankaltaisesti. Tilastollista eroa etä- ja lähiomistajien tietotasoissa havaittiin ainoastaan näissä seikoissa: viimeisimpien metsissä tehtyjen ja tulevien toimenpiteiden ajankohdat sekä mahdolliset suojelukohteet. Lisäksi metsänhoitoyhdistyksen istutuspalvelun käytön määrässä oli havaittavissa eroja etä- ja lähiomistajien kesken. Tulosten perusteella ei pidetty tarpeellisena esittää kehitysehdotuksia toimeksiantajalle.


Bushnell BackTrack Original Käsi GPS GII musta/vihreä | Motonet Oy\nEtusivu Metsästys ja retkeily Metsästyselektroniikka Bushnell BackTrack Original Käsi GPS GII musta/vihreä 53-7471 mdl538008 Hinta: 79,00€\nkpl Matkahuolto 7,90€ Matkahuolto, lähellä-paketti 7,90€ Posti kotiinkuljetuksella 13,40€ Postipaketti 7,90€ Nouto tavaratalosta kanta-asiakkaille 0 € Toimituskulut alkaen 7,90€ Tuote tilattavissa verkkokaupasta, toimitusaika tavallisesti 2-14 vuorokautta. Maailman helppokäyttöisimmän navigaattorin uutuusversio tallentaa lähtöpaikkasi napin painalluksella ilman hankalien menuvalikoiden tai karttaohjelmien käyttöä. Merkittyäsi lähtöpaikan voit sulkea navigaattorin. Kun on aika palata takaisin, kytket laitteeseen virran ja painat hakunappia. BackTrackin selkeä, taustavalaistu näyttö ilmoittaa suunnan ja matkan lähtöpisteeseen. Itsekalibroiva digitaalinen kompassi. Uusi tyylikäs ja käteen sopiva muotoilu. Katso video Osta Tuotekuvaus Katso saatavuus & hyllypaikka Hinta Saatavuus Ostoskori 53-7471 Bushnell BackTrack Original Käsi GPS GII musta/vihreä 79,00€\nTarkista saldo0 Verkkokauppa kpl Maailman helppokäyttöisimmän navigaattorin uutuusversio tallentaa lähtöpaikkasi napin painalluksella ilman hankalien menuvalikoiden tai karttaohjelmien käyttöä. Merkittyäsi lähtöpaikan voit sulkea navigaattorin. Kun on aika palata takaisin, kytket laitteeseen virran ja painat hakunappia. BackTrackin selkeä, taustavalaistu näyttö ilmoittaa suunnan ja matkan lähtöpisteeseen. Itsekalibroiva digitaalinen kompassi. Uusi tyylikäs ja käteen sopiva muotoilu. Espoo Kuopio Seinäjoki Helsinki Lahti Tampere Hyvinkää Lappeenranta Turku Hämeenlinna Lohja Vaasa Joensuu Oulu Vantaa Jyväskylä Pori Verkkokauppa Kotka Rovaniemi Kouvola Salo kpl Valitse Oma Motonet Espoo Helsinki, Konala Helsinki, Roihupelto Hyvinkää Hämeenlinna Joensuu Jyväskylä Kajaani Kotka Kouvola Kuopio Lahti Lappeenranta Lohja Mikkeli Oulu Pori Porvoo Rovaniemi Salo Savonlinna Seinäjoki Tampere, Lielahti Tampere, Pirkkala Tornio Turku Vaasa Vantaa Verkkokauppa Hyllypaikka: valitse Oma Motonet\nTätä tuotetta katselleet katselivat myös näitä AgfaPhoto AAA Extreme Lithium paristo 2kpl AgfaPhoto AAA Extreme Lithium -paristo 2 kpl. Lithium-paristoilla on monia... 5,95€ Tulosta Twiittaa Main menu Varaosat Autoilu Autotarvikkeet Sisätilanlämmittimet ja tarvikkeet


Tuotantovastaava - Turku, Eilakaisla\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1136075\nTuotantovastaava - Turku\nHaemme asiakkaallemme tuotantovastaavaa liha-alan yritykseen. Työsuhde on toistaiseksi voimassa oleva ja se solmitaan suoraan asiakkaan kanssa. Osallistut päivittäisiin lihatukkuliikkeen monipuolisiin tuotannon työtehtäviin. Hoidat tilauksia, osallistut tuotantoon, tuotteiden pakkaukseen sekä asiakaspalveluun ja myyntiin.\nvalmiutta suorittavaan, fyysiseen työhön\nTartut mielelläsi itseohjautuvasti erilaisiin työtehtäviin ja -tilanteisiin ja toimit luontevasti myös asiakaspalvelutilanteissa. Työrooli edellyttää voimassaolevaa hygieniapassia ja ajokorttia sekä oman auton käyttömahdollisuutta.\nmielenkiintoisen ja monipuolisen työtehtävän laadukkaiden tuotteiden parissa\nkokoaikaisen päivätyön, jossa työaika sijoittuu maanantain ja torstain välille\nLisätietoja tehtävästä ja hakuprosessista antaa Eilakaislan henkilöstökonsultti Anne Suolanko, puh. 030 6090 690 / etunimi.sukunimi@eilakaisla.fi klo 9.00-15.00 välisenä aikana. Lähetä hakemuksesi ansioluetteloineen ja palkkatoivomuksineen 19.6.2018 mennessä osoitteessa kaislanet.eilakaisla.fi


Kulttuurikatsastaja | Kulttuurikiikari\nKoti Blogit Kulttuurikatsastaja\nKulttuurin suurkuluttajan poimintoja Hämeenlinnan kulttuurielämästä.\nKulttuurikatsastaja - 3.12.2020\nKulttuurikatsastaja - 20.10.2020\nKulttuurikatsastaja - 25.9.2020\nHuomasin nimen Jussi TwoSeven ensimmäisen kerran kesällä tutkiessani Kangasalan taidetalon tarjontaa. Nimi jäi pysyvästi mieleen ja halusin tutustua hänen taiteeseensa. Kun taidetaloon en ehtinyt, niin suuntasin syyskuun puolella Suomen Metsästysmuseoon. Vihdoinkin näin...\nKulttuurikatsastaja - 13.6.2020\nKoronakevään jälkeen oli hämmentävää päästä ensi kertaa taidenäyttelyyn kesäkuun toisena päivänä. Serlachius-museo Gösta avasi kolme, jo neljä kuukautta katsojiaan odottanutta näyttelyään yleisölle. Onneksi valmis näyttely saatiin siirrettyä syksyyn asti. Tarjolla on paljon hyvää koronan...\nKulttuurikatsastaja - 7.3.2020\nTammikuun lopulla klassisen musiikin ystävät saivat kylmän suihkun. Hämeenlinnan sivistys- ja hyvinvointilautakunta esitti, että klassisen musiikin konsertteja vähennetään radikaalisti. Tästä kauhistuivat sekä Sibelius Lahti että Hämeenlinnan taide-ja kulttuuripiirit. Hätähuudon klassisen musiikin puolesta esitti peräti 11...\nVauhdikas Ovista ja ikkunoista\nKulttuurikatsastaja - 24.2.2020\nOvista ja ikkunoista, Hämeenlinnan Teatterin uusin ensi-ilta, on kuulemma harvoin näyttämöllä nähty komedia. Ranskalaisen Sebastian Thieryn moderni komedia kuvaa ahneuteen ja vainoharhaan sairastuneen ihmisen hillittömyyttä. Niin tekee, mutta katsojaa alkaa jo ensimmäisen näytöksen puolivälissä kyllästyttää,...\nKulttuurikatsastaja - 17.2.2020\nHirven ja kauriin papanoita, juolukan ja puolukan lehtiä, olkia, sammeleita, naavoja, kuusen ja männyn käpyjä, hellyttäviä hahtuvia. Kuvataiteilija Anni Rapinoja inspiroituu lähtiessään metsään ja hän käyttääkin taideteoksissaan kaikkea, mitä luonnosta löytyy. Hän kutsuu näitä...\nKulttuurikatsastaja - 3.2.2020\nOn hieno hetki, kun menee konserttiin ja huomaa, ettei joutunutkaan oman mukavuusalueeni ulkopuolelle. Näin kävi minulle tuota pikaa, kun ensin pari kappaletta empien kuuntelin Aili Ikosen laulua & Jukka Perkon saksofonien sekä kahden kitaravirtuoosin...\nSoiton juhlaa Verkatehtaalla\nKulttuurikatsastaja - 27.1.2020\nSunnuntai on aina mukava päivä, mutta kun sen vielä voi päättää soiton juhlaan, aina parempi. Verkatehtaalla salintäysi yleisö nautti kuulemastaan, kun kansainvälinen klassisen musiikin seikkailija ja tarinankertoja Mackenzie Melemed antoi parastaan pianon ääressä. Muistan miehen...\nHärkätien varrella loistivat loppiasvalot\nKulttuurikatsastaja - 6.1.2020\nVuorentaan kulmilta aina Rengon Nummenkylälle loistavat loppiaisvalot saivat mukavasti väkeä liikkeelle loppiaisiltana. Tien varrella loistivat sekä kynttilät että ihanat metsäntuoksuiset jätkänynttilät. Sekä Kouvalan maamiesseurantalolla että Nummenkylän koululla tanssittiin ja nautittiin buffetin antimista. Satuimme Kouvalaan tasan neljältä,...\nJoulun ihana perinne – pienet joulumyyjäiset\nKulttuurikatsastaja - 8.12.2019\nIhanaa, että meillä on jouluun liittyviä perinteitä! Yksi mieluisimmista ovat myyjäiset, joita voi järjestää vaikka pikkukylässäkin. Muistoissani lapsuuden ja nuoruuden jouluina ei myyjäisistä tiedetty mitään. Pakottava ja myös mieluinen tarve piipahtaa niihin tuli, kun äitini...\nEspanjalaisia tunnelmia ja hovimusiikkia vaskilla\nKulttuurikatsastaja - 24.11.2019\nOlen jo kauan yrittänyt todistella ihmisille, että kyllä Hämeenlinnassa tapahtuu ja paljon. Pitää vaan seurata lehtien tapahtumapalstoja, valita itselleen mieluista nähtävää tai kuultavaa ja lähteä liikkeeelle. Näin kävi itselleni torstaina. Huomasin, että seurakunta on kutsunut...


Team Lakkapää vei huikean pronssiavauksen - Mestaruusliiga\nTeam Lakkapää vei huikean pronssiavauksen\nMiesten pronssiottelut käynnistyivät täyden viiden erän rutistuksella torstaina Pielavedellä. Team Lakkapää vei voiton Sampo Volleysta 2-3.\nToinen pronssiottelu pelataan sunnuntaina Rovaniemellä ja tarvittaessa kolmas tiistaina Siilinjärvellä.\nRovaniemeläisten ryöstöretki onnistui pitkälti syöttövirheiden vähentämisen myötä peliin tulleena rauhallisuutena ja tietysti kovan torjunnan avustamana.\nHermostuneesti aloittanut kotijoukkue sai taipua avauserässä jo alkupuoliskolla, kun Team Lakkapää näytti tulleensa Pielavedelle pahat mielessään. Toisen erän alkuun Sammon peli vapautui ja leijonapaidat hallitsiva sekä toista, että kolmatta erää. Neljännessä erässä oli sampolaisilla paikat pistää homma pakettiin hyvissä ajoin mutta virhesuman saattelemana erän keskelle osui jakso, jonka kotijoukkue hävisi 1-5 ja vieraat kiittivät tilaisuudesta jatkaa ottelua. Päätöserä oli tasaista vääntöä alusta loppuun, kunnes Gustavssonin ratkaisut erän lopussa olivat kovempia ja Henri Tuomen luotsaama lappilaisjoukkue pääsi tuulettamaan otteluvoittoa.\nSampo Volley - Team Lakkapää 2-3\n23-25, 25-18, 25-20, 19-25, 14-16\nPielaveden Sampo: Raadik 23/+7,Kaatrasalo 11/+11,Heiskanen 11/+-3\nTeam Lakkapää: Gustavsson 27/+10,Brown 14/+8,Walsh 12/+5


Navettapiian Puuhamaa: Remonttihommia\nPyhänä innostuun tekemähän remonttihommia.\nMullahan on ollu keittiön klasin alla muutamana talavena lintujen ruakintapaikka, pikkuune lintulato. Son ollu nii piäni, ettei siihe oo kunnolla mahtunu eres yhyren päivän satsia. Tuumasin, että hommaan siihe suuremman. No, mitäs sitte vanahalle tekisin.\nPäätin repata siitä yksiön, jollekki pikkuuselle linnulle. Sahasin vesivaaneerista seinävärkit ja tein yhrelle seinälle 28mm reijän. Aika piäni, muttaku latoki on nii piäni, ettei siihe oikee suuri vuakralaane mahtuusikkaa.\nSehä jopa näyttää linnunpöntööltä, mutta minkäslaane son sisältä......\n.......siinon keltaaset seinät.......\n.......ja kuivista heinistä pehemoone kokolaattiamatto. Luulis jollekki kelepaavan.\nYksiö pääsi oikee näköalapaikalle, seinäkkehen seipähänpäähä.\nHet tuli ensimmääne eherokas.\nKiärti koko kämpän ympäri ja varmasti ihimetteli, ku oli laros luukut kiinni.\n.......ei jyvän jyvää, ei siämenen siämentä ja oviki nii piäni, ettei sisälle pääse. Huijausta!\nMeillon isoommille linnuulle kyllä pesä- ja suajapaikkoja tavallisis linnunpöntöös ja ulukorakennuksis, siksi toivonki jotaki pikkuasukasta tähän ens kesäksi. Jos ei mitää elämää näy, suurennan aukon nii, että isoommakki mahtuu, jos ei pesimähän nii muutenvaa suajahan. Toivottavasti tulis eres jotaki liikettä, ku olis nii mukava sitä terassilta seurata.\nAlootin lintujen ruakinnan, talipalloolla. On se jännää, kuinka linnut het hoksaa. Ku laitoon jasmikepuskas talipalloja telineshen, kattelin, ettei yhtä ainutta lintua näy, mutten päässy ku muutaman metrin, ku kaks sinitiaasta jo kävi talipallojen kimppuhu. Viliskettä on sittemisin piisannukki. Ookko jo aloottanu lintujen ruakinnan?\nLähettänyt Navettapiika klo 23.31\nTunnisteet: DIY, linnut\nNettimartta 30. lokakuuta 2018 klo 5.40\nTokihan olen aloittanut talviruokinnan, on niin hauska seurata ja kuvata toimeliaita tirppoja. Mut tosi hienon möksän teit! Kyllä sinne asukas tulla tupsahtaa.\nNavettapiika 30. lokakuuta 2018 klo 9.25\nSullahan oliki hyvät pähkinätarioolut ja oot ottanu jo monta mahtavaa lintukuvaaki. Toivottavasti tulis asukkahia, ettei iha tyhyjänpanttina olisi.\nBetween 30. lokakuuta 2018 klo 11.12\nTintti ei tiennyt, että kompaktit miniasunnot ovat nyt muotia. Eiköhän viimeistään keväällä joku pikkutirppa asetu mökkiin asumaan.\nAloitin ruokinnan viime viikolla ripustamalla talipallotelineitä. Uutinen kiiri ympäri tienoon hetkessä ja monenoista siivekästä käy ruokailemassa. Kiva niitä on seurata nyt, kun puutarhassa ei juurikaan enää ole tonkimista.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 19.46\nEi tainnu. Toivottavasti joku minilintu löytää tuasta ittellensä sopivan kokoosen koron.\nSon jännää, kuinka ne pölähtää paikalle ku tyhyjästä. Lintujen seuraamine on kyllä mukavaa puuhaa.\nReetta\_ Kasvin paikka 30. lokakuuta 2018 klo 13.21\nIhania remonttihommia! Minä aloitin viime viikolla ruokinnan, kun linnut alkoivat kopistella keittiön ikkunaa. On kyllä vilinä käynyt. Töyhtötiaisetkin löysivät tali- ja sinitiaisten seuraksi paikalle parissa päivässä. Punatulkkujakin on jo näkynyt. Tikka hakkaa talipötköä ja mustarastaat ja punarinnat hengailee alla ja syövät putoavia muruja. Oravat kätkevät maahan ja sammalen alle pähkinöitä ja toiset oravat tulevat perässä, kaivavat ne ylös ja syövät. Ei paljoa muuta viihdettä tarvitse, kun on lintulauta.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 19.49\nOn sulla mahtava lajikirijo paikalla. Siinä riittääki seuraamista.\nNäi keskellä peltoaukiaa on palio köyhempi lintuvalikooma, eikä oraviakaa näy.\nLed kasvivalaisin 30. lokakuuta 2018 klo 13.22\nKiva idea, kivan näköinen tuossa.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 19.50\nRitavuoren juurella 30. lokakuuta 2018 klo 14.02\nSinussa on puusepänvikaa! Hienoa tuunausta.\nTällä viikolla pitää aloittaa ruokinta. Pitkään linnut puuhaavat ruusunmarjojen kimpussa, mutta aikanaan ne loppuvat. Sopivaa uutta paikkaa laudalle olen tässä mietistellyt, hmmm...\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 19.54\nTykkään väkertää käsin kaikellaasta. Nämon mun nykypäivän käsitöitä :) Mäki laitan uuren lintularon viimmeestänsä seuraavalle pakkaasjaksolle. Ekköhän löyrä sopivan paikan, josta voi lintujen touhuja helaposti seurata.\nSariHanne 30. lokakuuta 2018 klo 15.39\nKomialla paikalla on linnunpönttö! Toivottavasti löytää asukin.\nMeillä kävi jo tintit koputtamas keittiön ikkunaan, jonka takana ruokinta paikka on, että ekköhän jo toisi ruokaa meille! Ne on oppinu, että kun ruoka loppuu, niin taas tullahan ikkunan taakse tilausta tuomahan. :D\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 19.58\nMummiälestä kans sopii paikkahansa iha hyvi. Teillon varsin viisahia lintuja :)\nPipo-otus 30. lokakuuta 2018 klo 16.12\nToivotaan kovasti uutta asukasta uuteen kotiin! :) Lintuja on kiva seurailla.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 19.59\nToivottavasti olis jollekki mialuune. Aika kuluu tosi hupaasesti lintuja seurates.\nMinna / Hiidenkiven puutarhassa 30. lokakuuta 2018 klo 16.24\nKivasti tuunattu. Lentoaukko sopii ainakin pienemmille tiaisille. Nauroin ihmettelevälle talitiaiselle. Taisi pettyä, kun ei ollutkaan lounasravintola :D\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.04\nPiti tarkistaa Birdlifen sivuulta suuaukkojen koot, että olis eres sinneppäi. Soli kyllä hauska, ku kiärti ympäri koko laron. Ressukka mikä pettymys.\nPiparminttu 30. lokakuuta 2018 klo 17.47\nHieno uusi kämppä, toivottavasti asukkaat löytävät sinne keväällä.\nEn ole vielä aloittanut lintujen ruokintaa, ajattelin odottaa siihen asti kunnes maa on jäässä tai lumessa. Nyt on luvattu taas plussakelejä, eli aloittaminen siirtyy eteenpäin.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.07\nToivottavasti. Mäki alootan auringonkukkasiämentarijoolun vasta seuraaville pakkaasiille. Saavat tyytyä talipalloohi siihe asti.\nNila 30. lokakuuta 2018 klo 19.13\nToivottavasti uusia asukkaita tulee keväällä tähän pieneen yksiöön. Me ei syötetä lintuja ollenkaan kun asutaan vakituisesti rivarissa ja siellä ei saa syöttää. Mökille pitää tehdä joskus niin iso ruokinta-automaatti että riittää viikoksi .\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.10\nOn se ainaki aijoos valamis :) Mökkiautomaatin pitää ollakki tosi suuri, sillä tällääne piäni ei taharo riittää kunnolla eres yhyreksi päiväksi.\nSaila 30. lokakuuta 2018 klo 20.27\nIhana pönttö, luulisin sen kelpaavan talvipesäksikin jo ihan pian, keltaiset seinät ja vällyt ja kaikki!\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.14\nVoi ollakki. Ainaki muis pöntöös on ollu ny kummasti kuhinaa. Joo-o, het muuttovalamis :D\nKukkaiselämää 30. lokakuuta 2018 klo 20.43\nHieno pönttö. Toivottavasti löytyy mukava asukas! Meillä alkoi lintujen ruokinta myös.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.16\nKiva sitä oli rempata :)\nTiiu/Puutarhahetki 30. lokakuuta 2018 klo 21.16\nTosi nätti pönttö ja sisältäkin suloinen!:) Toivotaan, että keväällä joku pikkuinen löytää siitä kodin. Meilläkin aloitettiin lintujen talviruokinta ja kova on ollut vilske lintulaudalla. Hyvää viikon jatkoa!\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.19\nSon sopivan pikkuune tuaho kohtahan. Kummasti linnut löytää ruakintapaikat.\nKruunuvuokko 30. lokakuuta 2018 klo 21.28\nTulipa tosi kiva pönttö ja uskon kiinnostuneita asukkaitakin löytyvän. Pehmukkeetkin jo yksiössä valmiina.\nMeilläkin aloitettiin lintujen ruokinta runsas viikko sitten ja todella vilkasta on ollut sen jälkeen siemenautomaateilla.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.22\nToivottavasti olis tarpeheksi pehemusteeta. Syvyys ku o pikkuuse nafti. Ruakintapaikoolla käy jo kauhia kuhina.\nTita 30. lokakuuta 2018 klo 22.35\nNo tuo on kyllä trendikästä tuunailua! Toki tuosta on reijästä mahtuville hyvä talviyön suoja, ja miksipä ei pienen perheen yksiö ensi kesälle.\nMeillä talviruokinta alkaa muuttomatkalaisten eväsbaarina ja seisovan pöydän antejä tarjoamalla. Muuttolinnutkin tuntuvat tietävän, mistä saa matkaevästä pitkälle taipaleelle etelään. Ihan hurja on siementen ja pähkinöiden menekki. Kahdesti päivässä lisätään evästä.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.26\nSenhän olis voinu teherä vasta keväällä, mutta ajattelinki, että siinä vois olla jonku talavikotoki ja ompa ny ainaki aijoos.\nTeillä onki pitkä ruakintakausi ja varmasti teköö kauppansa.\nAnonyymi 31. lokakuuta 2018 klo 7.26\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 20.27\nKatja 31. lokakuuta 2018 klo 20.35\nOn aloitettu ruokinta ja voi mahdoton mikä kuhina laudalla käy. Ruokaa saa viedä alvariinsa lisää.\nNavettapiika 31. lokakuuta 2018 klo 22.23\nSitä saa ihimetellä, että mihinkä mahane ne oikee syää, pikkuuset tirpat :)\nUlla 1. marraskuuta 2018 klo 7.14\nKyllä tuohon asukit tulloo, kevväällä viimestään. Ruokinta meilläkin on alotettu.\nNavettapiika 1. marraskuuta 2018 klo 22.30\nOlishan se mukavaa.\nPihan vuosi 1. marraskuuta 2018 klo 11.24\nHieno idea. Vesivaneri tosin on niin liukaspintaista, että on vaarana, että poikeaset eivät pääse kiipeämään pöntöstä ulos vaan jäävät sinne ansaan. Tämä kyseinen pönttö tosin on sen verran matala, jotta voi olla ettei vaaraa ole. Hienoa uusiokäyttöä jokatapauksessa.\nNavettapiika 1. marraskuuta 2018 klo 22.34\nHyvä huamio. Joo, matala on. Teinki reijän maharollisimman ylähä, ettei maharolliset asukit tipu het munavaihees. Pitääpä jatkaa remonttia. Otan etulevyn pois ja karhennan reijän alapualen. Ja naulaan katon eres yhyrellä naulalla kiinni. Kova tuuli lennätti katon huitsin Nevarahan. HÖH!\npioni 1. marraskuuta 2018 klo 17.33\nMinäkin laitoin jo talipalloja telineeseen, ja talitinttejä ainakin on käynyt ruokailemassa.\nKiva idea tuo tekemäsi linnunpönttö:)\nNavettapiika 1. marraskuuta 2018 klo 22.35\nTintit on ollu ahkeria, samoon varpuuset. :)


Naisen orgasmi Naisten, itsetyydytys, masturbointi Itsetyydytys vinkit Naisen orgasmi by Finnish legs and feet - Faktaa naisen orgasmista - Klitoris - Naisten. Itsetyydytys ja Masturbointi, G-piste, Häpykieli Seksioppaat, asennot ja apuvälineet. Mikä olis paras runkkupaikka. Käteen ja suuhun vaik oma nainen kyl antas riittävästi seksiä. Keskustelu - G: Paras seksikauppa netissä Aihe vapaa Vauva Tallinnan, tallink City, hotelli - Lyhyt Oppimärä Tallinnaa Jonka kautta kävijät voivat harrastaa anonyymia seksiä keskenän. Löytyykö tänän, turussa menoa ja päsis mukaan. Katso jotakin kuvaa samaa aikaan kun videoo ajattele jotakin seksiä mistä kaveri tykkä toimii. Ja haluaisin todella hyviä itsetyydytys neuvoja!\nKarvaiset: Itsetyydytys tapoja seksiä turussa\nJa sen lisäksi, että runkkailee yksikseen, voi itseän tyydyttä myös toisen katsellessa! Olet alle 18 vuotta, tämän keskustelupalstan sisältö ei ole lapsille sopivaa. Olen jo useaan otteeseen maininnut eri artikkeleissani klitoriksen hyväilyn.\nItsetyydytys tapoja seksiä turussa - Hieronta Seksi\nIlmaiset kotivideot kesämekko netistä Thaihieronta seinäjoki erootisia tarinoita\nSeksiseuraa tampere laivalla saksaan superfast Hieronta munkkiniemi seksiseuraa turku\nEturauhasen stimulointi gigantti jkl Helpoin tapa on viedä vaikkapa yksi tai kaksi sormeaan sisänsä (tai niin monta kuin nyt hyvältä tuntuu). Tämä lieneekin yleisin ja helpoin tapa masturboida. Itsestäni ainakin värisevät vibrat saavat klitoriksen hyväilyssä aikaan erittäin mukavia tuntemuksia; orgasmi on niiden avulla todella helppoa saavuttaa (tietenkän näin ei ole kaikilla).\nitsetyydytys tapoja seksiä turussa 952\nErootinen hieronta girls naked (Tietenkin on myös naisia, joista klitoriksen hyväily ei välttämättä tunnu parhaimmalta.) Ohjeita hyväilyyn on kuitenkin melko vaikeaa antaa, mutta eiköhän jokainen opi itse parhaimman tavan. Seurauksena voi olla ilkeitä tulehduksia.\nItsetyydytys tapoja seksiä turussa - Free, finnish\nJan 19, 2014, get YouTube Red. Itsetyydytys ja porno Sensonet. Camilla ostaa seksiä - Duration. Kiitti tosi paljon vinkeistä. Itse olen 15 vuotias lesbo, ja saimme nyt tyttöystäväni kanssa lisä vinkkejä, miten tyydyttä itseämme ja toisiamme.\nItsetyydytys tapoja seksiä turussa - Minä kokeilin eroottista\nErilaisia hieromasauvoja/dildoja/vibroja myydän nettiseksikaupoissa (ja nykyisin myös esim. Toimii useimmilla oikein hyvin! Pelkästän klitoriksen hyväilyllä useimpien onnistuu ennemmin tai ruskea vuoto yhdynnän jälkeen tantra hieronta tampere myöhemmin saavuttaa orgasmi, mutta vaihteluhan tunnetusti virkistä, joten vain yhteen ainoaan tapaan ei kannata tyytyä.\n12.06.2018 12.06.2018 itsetyydytys tapoja seksiä turussa\n0 ajatuksia “Itsetyydytys tapoja seksiä turussa”


Tänään on To Tammi 17, 2019 8:01\nKirjoittaja Kolmen kopla » Su Syys 28, 2008 4:51\nJep. Jos on niin, ettei Pepe ole kuollut, sen lähtö sarjasta olisi pitänyt ilmaista jollakin tavalla.\nKirjoittaja m_oona » Su Loka 12, 2008 10:41\nluulen, että pepeä ei ole enää koko sarjassa koska sillon heti lucian kuoleman jälkeen ku "pojat" lähtivät sinne maalle (jossa pepe ei ollut tietääkseni mukana) ja tetekään ei ollut madridissa niin kuka muka huolehti pepestä??\nKirjoittaja Lola » To Loka 16, 2008 5:37\nPedigreekin varmasti sponssaa tätä sarjaa Eihän sitä nyt vahingossa voitas näyttää, sovittu juttu varmasti\nKirjoittaja m_oona » Pe Loka 17, 2008 4:40\nniimpä selvää piilomainontaa ku sitä pussia aina oikeen kuvataan. ja en tiiä onks ne vive soy murot jota ne aina syö, neki piilomainontaa\nKirjoittaja Kolmen kopla » La Loka 18, 2008 8:04\nPepe oli kiva koira, olisi sitä ollut kiva katsoa myöhemmissäkin jaksoissa.\nKirjoittaja Coco » Ti Marras 11, 2008 6:21\nKiva nähdä eläimiäkin sarjassa . Pepeä oltaisiin kylläkin voitu näyttää enemmänkin, varmaan suurimmaksi osaksi käytetään vain Pedigreen mainontaan .\nKirjoittaja minnati » Ke Huhti 22, 2009 4:49\nonko tää koira sarjassa liittyen tohon koiranruuan piilomainontaan?\naina aamukohtauksissa Curro laittaa sitä ruokaa sillee et näkyy mitä merkkii se on. : D\nLiittynyt: La Maalis 14, 2009 5:51\nKirjoittaja GINGA » Su Touko 03, 2009 10:22\nSöpö koirahan tuo on. <3\nMä en kyllä muista yhtään mitää, että Santi ois ostanu sen tai mitää muutakaan..\nKirjoittaja tsikiita » To Touko 21, 2009 12:27\nRené kirjoitti: Ei reps, ongelma Taidat olla oikeassa: "Ostakaa Pedigreetä, kun Serranotkin ruokkii sillä koiransa !" x''DD\nEI ELÄMÄ!!! Nyt kyllä repeen! xDDDDDD\nKirjoittaja Zebah » La Huhti 17, 2010 6:50\nKirjoittaja Make » Pe Syys 03, 2010 5:07\nKirjoittaja Evilman » Ma Syys 06, 2010 6:24\nPepen kohokohtahan oli se kun se kuhnutti sitä rottaa.\nKirjoittaja Natalia<3 » Ma Syys 06, 2010 8:55\nEvilman kirjoitti: Pepen kohokohtahan oli se kun se kuhnutti sitä rottaa.\nKirjoittaja Teté92 » Ma Huhti 28, 2014 2:44\nCoco kirjoitti: Kiva nähdä eläimiäkin sarjassa . Pepeä oltaisiin kylläkin voitu näyttää enemmänkin, varmaan suurimmaksi osaksi käytetään vain Pedigreen mainontaan .\nJoo, mäkin oon huomannu ton.\nGINGA kirjoitti: Söpö koirahan tuo on. <3\nEn kyllä muista minäkään mitään semmosta, että Santi olis ostanu Pepen.\nJa söpö koirahan tuo on.


Kakkosen itälohkoa Kouvolan keskusurheilukentällä: Sudet vs. FC Myllypuro | Stadionbongari\n← Tampereen Nelosta Urjalan urheilukentällä: UrPS-KaVo\nKTP:lla ei kulje Arto Tolsa Areenalla →\nJulkaistu 08/06/2015\tby Stadionbongari\nSudet kohtasi FC Myllypuron Kouvolan keskusurheilukentällä.\nKouvolan Sudet sai sunnuntaina 7.6. Kouvolan keskusurheilukentällä Kakkosen itälohkon ottelussa vastaansa FC Myllypuron Itä-Helsingistä. Kouvolan keskusurheilukenttä sijaitsee aivan kaupungin ydinkeskussa urheilupuistossa, josta löytyy myös muun muassa Kouvolan jäähalli sekä pesäpalloareena. Urheilukenttää kiertää nurmikumpu ja pääkatsomo on valettu betonista. Pääkatsomoon mahtuu nykyisin arviolta muutama tuhat katsojaa.\nKenttää kiersi nurmettunut rinne.\nPääkatsomo. Taustalla Kouvolan jäähalli.\nOttelua oli saapunut seuraamaan 174 katsojaa.\nKotijoukkue Sudet lähti otteluun hyvistä asetelmista, sillä kouvolalaiset olivat voittaneet kaksi viimeisestä kolmesta pelaamastaan sarjaottelusta. Myös vierasjoukkue FC Myllypuro oli pelannut kaksi viimeistä otteluaan ilman tappiota. Joukkue oli kuitenkin sarjataulukossa seitsemällä pisteellä kolmanneksi viimeisenä, joten lisäpisteet olisivat tarpeen. Oman mausteensa otteluun toi vaihtuva säätila ja ottelun aikana koettiin luonnonilmiöitä auringonpaisteesta, vesisateeseen ja sateenkaareen.\nAvauskokoonpanot marssivat kentälle. Sudet pelasivat punaisissa paidoissa ja FC Myllypuro valkoisissa paidoissa.\nKTP:n farmiseurana toimiva Sudet oli saanut riveihinsä vahvistuksia, kun kotkalaisten kakkosmaalivahti Sauli Kilpeläinen vartioi maalia ja Topi Pasi luuti topparin tontilla.\nFC Myllypuro (4-4-2)\n*Ottelupöytäkirjan mukaan Myllypuron avauksessa maalissa pelasi Rasmus Araviita, mutta vaihtomerkinnöissä maalivahdiksi on mainittu Alexander Mishchuk.\nOttelun avausmaali nähtiin jo kolmannella peliminuutilla, kun Niko Nakari pääsi nappamaan pallon ja FC Myllypuron maalivahdin ja topparin sekaannuksesta johtuen sai laittaa pallon lopulta vapaasti tyhjään maaliin. Myllypuron maalivahti loukkasi itseään tilanteessa ja hänet jouduttiin lopulta kantamaan kentän sivuun paareilla.\nPallo on ensimmäistä kertaa FC Myllypuron maalissa jo kolmannella peliminuutilla.\nMyllypuron maalivahti kannettiin tilanteen jälkeen loukkaantuneena pois kentältä.\nAvausmaalin jälkeen molemmille joukkueille avautui muutamia maalintekopaikkoja, mutta kotijoukkue Sudet oli hieman niskan päällä ja kurittomasti pelannut vierasjoukkue Myllypuro oli usein vaikeuksissa omalla puolustusalueellaan. Myllypuron vasemmalla laidalla pelannut Evgeni Tolppa aiheutti teknisyydellään hieman vaikeuksia Susien puolustukselle, mutta usein ratkaisevissa paikoissa pallo karkasi Myllypuro-kipparin jalasta.\nFC Myllypuro sai ensimmäisellä puoliajalla muutaman vapaapotkun hyvästä paikasta.\nEnsimmäisellä puoliajalla ei nähty lisäosumia ja tauolle lähdettiin Susien johtaessa 1-0.\nTauolla maistuivat makkarat ja muut virvokkeet.\nToisella puoliajalla nähtiin Niko Nakari -show, kun hyökkääjä iski kolme maalia vajaassa kymmenessä minuutissa. 2-0-osuma syntyi, kun ottelua oli pelattu 59 minuuttia. Nakari pääsi laukomaan 16-rajalta napakasti ja pallo painui vastustamattomasti maaliin.\nNiko Nakari on juuri tehnyt illan toisen osumansa.\nSeuraavaa osumaa saatiin odotella reilut neljä minuuttia. Nakari pääsi tällä kertaa ohjaamaan pallon maalin edestä tyhjään maaliin.\nNakari viimeistelee hattutemppunsa tyhjään maaliin.\n68 minuutin kohdalla Nakari pääsi vielä yksin läpi ja sijoitti pallon alakulmaan ohi vastaan tulleen Levan Lomidzen. Tässä vaiheessa ottelu vaikutti jo ratkenneelta ja osa yleisöstäkin suuntasi jo koteihinsa.\nNakari teki myös Susien 4-0-johto-osuman ja kauden kahdeksannen sarjaosumansa.\nIlmeisesti 4-0-johto sekoitti Susien pasmat, sillä FC Myllypuro kavensi tilanteeksi 4-1 vain minuutti Nakarin neljännen maalin jälkeen. Vaihdosta kentälle tullut Sergei Jegorov pääsi niittaamaan pallon ohi Susien maalia vartioineen Kilpeläisen. Viisi minuuttia myöhemmin Osongo Emongo toi itähelsinkiläiset jo kahden maalin päähän. Sudet puolusti lepsusti ja Emongo pääsi siirtämään pallon maalin edestä tyhjiin. Maalin päähän vieraat nousivat 79 minuutin kohdalla, kun Susien Riku Venäläinen pamautti pallon vahingossa oman maalinsa yläkulmaan. Illan komein osuma.\nFC Myllypuron takaa-ajo ei kuitenkaan tuottanut tulosta ja lopulta täydet kolme pistettä jäivät Kouvolaan loppulukemin 4-3. Voitto nosti Sudet 12 pisteeseen ja sarjassa viidenneksi. Vierasjoukkue Myllypuron akilleen kantapää on selvästi ollut tällä kaudella heikko puolustus, sillä joukkue on päästänyt Kakkosen itälohkossa eniten maaleja (21) – keskimäärin kolme ottelua kohden. Joukkueen puolustuspelaaminenkaan ei vaikuttanut kovinkaan organisoidulta.\nSarjataulukon perusteella Susille voisi povata hissiliikkeen päättymistä ja joukkueella tuntuisi olevan hyvä mahdollisuus sarjapaikkansa säilyttämiseen. Ehkä hieman yllättäen lohkon suurimmat putoajakandidaatit ovat tällä hetkellä viime kaudella Ykkösestä Kakkoseen pudonneet JIPPO ja FC Viikingit. Tällä kaudella lohkojen sijoille 8-10 (itälohkossa vain yhdeksän joukkuetta) sijoittuneet joukkueet putoavat suoraan Kolmoseen ja lisäksi myös lohkojen huonoin sijalle 7 jäänyt joukkue putoaa.\nKakkosen sarjataulukot ja otteluohjelmat löytyvät TÄÄLTÄ!\nKategoria(t): Kakkonen, Suomi Avainsana(t): FC Myllypuro, Kakkonen, kouvola, Kouvolan keskusurheilukenttä, sudet, suomi, suomifutis. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


Journalistiliitto vaatii Yleen johtamisremonttia - MTVuutiset.fi\nJournalistiliitto vaatii Yleen johtamisremonttia\nJulkaistu 01.12.2007 15:54 (Päivitetty 08.12.2007 08:24 )\nLiiton puheenjohtajan mukaan Yleisradiota uhkaa lupamaksutulojen hiipuminen ja tätä kautta ohjelmanteon supistaminen. Myös Radio- ja televisiotoimittajien liitto on vedonnut Yleen.\nRadio- ja televisiotoimittajat vetoavat vakavasti Yleisradioon\nRadio- ja televisiotoimittajien liitto (RTTL) vetoaa Yleisradioon, jotta yhtiö peruisi uudet säästöaikeensa. Liitto esitti tänään vakavan vetoomuksen Ylen hallintoneuvostolle ja hallitukselle.\nYle aikoo säästää lakkauttamalla tv-kanavistaan Extran ja luultavasti yhdistämällä suomen- ja ruotsinkielistä uutistuotantoa. RTTL:n mukaan säästöt kohdistuisivat keskeisiin osiin julkista palvelua.\nRTTL vaatii Yleltä määrätietoisia korjaavia toimia, ennen kuin leikkauksia toteutetaan. Liiton mukaan tulevaisuuteen uskovan yrityksen tulee tehdä kaikkensa suuttuneiden asiakkaiden saamiseksi takaisin eikä itkeä menetettyjen miljoonien perään.\nRTTL muistuttaa, että Ylen henkilökunta on elänyt toistuvien yt-neuvottelujen keskellä jo vuosia. Liitto vaatii toimitusjohtajalta ja hallitukselta pitkäjänteistä sekä yhteistyöhön perustuvaa johtamista eikä hätiköityjä ratkaisuja.\nYleisradio perustelee säästöjään sillä, että tv-lupamaksut ovat yllättävästi vähentyneet. Radio- ja televisiotoimittajat ovat sitä mieltä, että lupamaksuista nyt luopuneita suurempi ongelma ovat ne noin 200 000 taloutta, joissa lupaa ei ole ennenkään maksettu.


Työttömyyskassan jäsenmaksu vuonna 2021 - Palvelualojen ammattiliitto PAM\nTyöttömyyskassan jäsenmaksu vuonna 2021\nTyöttömyyskassan jäsenmaksu on vuosimaksu. Jäsenmaksulaskut lähetetään yksilöjäsenille tammikuussa 2021. Jäsenmaksu tulee maksaa laskun eräpäivään mennessä. Työttömyyskassan jäsenmaksu voidaan maksaa joko kerralla (132 euroa) tai kolmessa erässä (3 x 44 euroa), jolloin eräpäivät ovat 30.1.2021 (jäsenmaksu ajalta 1.1.-30.4.2021), 2.6.2021 (ajalta 1.5.-31.8.2021) ja 2.10.2021 (ajalta 1.9.-31.12.2021).\nAmmattiliiton kautta kassaan kuuluville kassan jäsenmaksun osuus sisältyy liiton jäsenmaksuun, joka on 1,5 % veronalaisesta palkkatulosta. Liitto tilittää osuuden suoraan kassalle. Liittoon kuuluvien ei siis tarvitse huolehtia kassan jäsenmaksusta erikseen.\nTyöttömyyskassan jäsenmaksu on kaikille saman suuruinen, ja se tulee maksaa, vaikka jäsen olisi työttömänä, opiskelijana, äitiyslomalla, hoitovapaalla tai varusmiespalveluksessa. Työttömyyskassan jäsenmaksusta ei voi saada vapautusta toisin kuten liiton jäsenmaksusta.\nJos jäsen liittyy tai eroaa kesken kuukauden, tulee jäsenmaksu maksaa kyseiseltä kuukaudelta kokonaan. Jäsenyyden päättyessä voidaan työttömyyskassan jäsenmaksu palauttaa niiltä kuukausilta, jolloin jäsenyys ei ole ollut voimassa.\nJäseniä pyydetään ilmoittamaan muutoksista työttömyyskassan jäsenyyteen liittyvissä asioissa osoitteeseen tkassa.jasenrekisteri@pam.fi tai jäsen voi soittaa numeroon 020 690 211. Ammattiliiton jäsenyysasioissa jäsen voi täyttää lomakkeen liiton verkkosivuilla tai soittaa numeroon 030 100 600.


Miksi ihmisen esi-isillä oli romuluiset apinankasvot ja ihmisellä siro ja ilmeikäs naama? Kasvot saattavat vielä pienentyä nykyisestä - Tiede | HS.fi\nMiksi ihmisen esi-isillä oli romuluiset apinankasvot ja ihmisellä siro ja ilmeikäs naama? Kasvot saattavat vielä pienentyä nykyisestä\nNykyihmisen kasvonpiirteisiin ovat vaikuttaneet ruokavalio, ilmasto ja hyvin todennäköisesti myös tarve ja kyky viestiä paremmin muiden lajitoverien kanssa.\nMiksi ihmisen esi-isillä oli romuluiset apinankasvot ja ihmisellä siro ja ilmeikäs naama? Kasvot saattavat vie\nNeandertalinihmisen piirteet olivat vahvemmat kuin nykyihmisen. Neandertalinihminen on kuvattu ihmislajin elämää esittelevässä museossa Saksassa. (KUVA: Roland Weihrauch)\nJulkaistu: 17.4. 18:32\nNykyihmisen ilmeikkäät ja monimuotoiset kasvot poikkeavat huomattavasti sukupuuttoon kuolleiden ihmislajien kasvoista.\nSerkkumme neandertalinihmiset olivat karkearakenteisempia ja romuluisempia kuin me harjanteisine otsineen ja raskaine kulmakarvoineen.\nNykyihmisen verrattain lyhyet ja sirot kasvot muodostuvat 14 luusta. Kymmenien kasvolihasten avulla pystymme ilmaisemaan kahtakymmentä erilaista tunnetilaa ilosta suruun.\nIhmisen kasvojen kehittymistä on tutkittu paljon. Nykyihmisen kasvonpiirteisiin ovat vaikuttaneet ruokavalio, ilmasto ja hyvin todennäköisesti myös tarve ja kyky viestiä paremmin muiden lajitoverien kanssa.\nNykyihmisen kasvot ovat pienentyneet viimeisen sadan tuhannen vuoden aikana. Ihmiskasvot saattavat vuosituhansien aikana vielä pienentyä nykyisestä,\nUusi tutkimus Nature Ecology & Evolution https://www.nature.com/articles/s41559-019-0865-7-tiedelehdessä korostaa juuri viestinnän ja vuorovaikutuksen merkitystä ihmiskasvojen evoluutiossa.\nYhteisöllisyyden merkitystä kasvojen kehittymisessä ei ole tutkittu yhtä paljon kuin muita tekijöitä, toteaa professori Paul O’Higginshttps://www.hs.fi/haku/?query=paul+o%E2%80%99higgins Yorkin yliopistosta.\nHänen ryhmänsä vertaili varhaisten ihmisapinoiden ja ihmisen kasvonpiirteiden kehitystä fossiilien avulla yli neljän miljoonan vuoden ajalta.\nVertailun vanhimpia olivat 4,4 miljoonaa vuotta sitten elänyt apinamainen Ardipithecus ja yli kolme miljoonaa vuotta sitten jo pystyssä kävellyt Australopithecus.\nTärkeä piirre, joka erottaa ihmiset esi-isistään ja muista apinoista, ovat kulmakarvat.\nVarhaisilla ihmisapinoilla oli hyvin jyrkät kulmaharjanteet. Ne saattoivat viestiä voimaa ja aggressiota kuten vaikkapa uroshirven muhkeat sarvet.\nVarhaisilla kasvoilla ei juuri hymyilty tai ilveilty. Nykyihmiseen johtaneessa kehityshaarassa yhä ilmeikkäämmistä kasvoista oli hyötyä tunteiden viestimisessä, kun aivot ovat kasvaneet ja ajattelu kehittynyt.\nAustralopithecu afarensis eli noin kolme miljoonaa vuotta sitten. Hän saattoi näyttää tällaiselta. Mallinnus on kuvattu Etiopian Addis Abebassa kansallisella museossa. (KUVA: Sergi Reboredo)\nHiggins on tutkinut tätä ennenkin, esimerkiksi viime vuonna Nature Ecology & Evolution -lehdessä https://www.nature.com/articles/s41559-018-0528-0ilmestyneessä tutkimuksessa. Pelkästään kulmakarvojen liikkeillä voi ilmaista monenlaisia viestejä ja tunteita.\n”Nopea kulmien kohotus kertoo toisen tunnistamisesta ja valmiudesta sosiaaliseen vuorovaikutukseen. Kulmien nostaminen keskeltä viestii sympatiaa”, selittää arkeologi Penny Spikins https://www.hs.fi/haku/?query=penny+spikinskulmakarvoihin erikoistuneen tutkimuksen tiedotteessahttps://phys.org/news/2019-04-social-skills-modern-human.html.\nHyvin pienistä kulmakarvojen liikkeistä voi arvioida toisen luotettavuutta ja vilpillisyyttä.\nSosiaalisten taitojen merkitys kasvojen kehityksessä näkyy tutkijoiden mukaan siinä, että nykyihmiseltä puuttuu esi-isien voimakas kulmaharjanne.\nKasvojen luusto ja lihakset taipuvat eloisaan ilmaisuun.\nRuokavalio on myös ollut tärkeä tekijä ihmisen esi-isien ja nykyihmisen kasvojen kehityksessä.\nMiljoonia vuosia sitten eläneet ihmisapinat järsivät kovaa ja sitkeää kasviravintoa. Sen pureskeluun tarvittiin erikoistuneet poskihampaat ja vahvat leukalihakset. Se näkyi kallon muodossa.\nKun myöhemmät ihmisapinat oppivat käyttämään työkaluja ravinnon pilkkomiseen ja lihan leikkaamiseen, ei enää vaadittu järeää purukalustoa. Kasvot alkoivat hiljalleen kehittyä sirommiksi ja litteämmiksihttps://www.sciencedaily.com/releases/2019/04/190415113813.htm.\nNykyihmisen (vasemmalla) leuka esimerkiksi on pienempi kuin varhaisella pystyihmisellä. (KUVA: Elena Duvernay)\nViisaudenhampaita tarvittiin aikoinaan jauhamaan sitkeää kasvisravintoa. Maanviljelykseen siirtyminen pehmensi ruokavaliota.\nAjan myötä leuan rakenne pieneni niin, etteivät viisaudenhampaat enää mahdu kunnolla nykyihmisen suuhun.\nIhmisen lajinkehitys ei toki ole enää niin kiinteästi sidoksissa biomekaanisiin piirteisiin, jotka ovat tärkeitä eloonjäämiselle ja ravinnonsaannille.\nIlmasto puolestaan on vaikuttanut nenän muotoon. Kapeampi nenä on parempi kylmässä, sillä sisään hengitetty ilma ehtii lämmetä kapeammissa sieraimissa.\nNiinpä pohjoisille alueille päätyneiden ihmisten nenä on kaventunut.\nVanhemmassa tutkimuksessa on huomioitu näkökulma, jota Higgins ei tuo esille.\nToisin kuin muilla eläimillä, ihmisten kasvot ovat hyvin erilaisia.\nAivojemme näkökeskukseen on kehittynyt kasvojen tunnistukseen erikoistunut alue. Yksilöiden tunnistus on voinut olla tärkeää, kun esi-isiemme ajattelu ja yhteistyö kehittyivät.\nMyös myöhäisimpien serkkujen neandertalinihmisten ja denisovanihmisten kasvoissa oli geenitutkimusten perusteella paljon yksilöllistä vaihtelua kuten nykyihmisellä.\nPiirteiden monimuotoistuminen on siis alkanut jo jollain varhaisemmalla esi-isällämme, tutkijat päättelivät Nature Communications -https://www.nature.com/articles/ncomms5800tiedelehdessä jo muutama vuosi sitten.\n”Ihmiskasvojen kehitys jatkuu todennäköisesti niin kauan kuin lajimme elää, liikkuu ja kohtaa uusia ympäristöjä ja sosiaalisia oloja”, O’Higgins sanoo.\nArkeologit löysivät uuden ihmislajin fossiilin Filippiineiltä\nFilippiineiltä löytynyt luzoninihminen muutti jälleen ihmisen sukupuuta – nyt se on tällainen


Riitta Reissaa: Kuusi "peetä": eversti Carden opit parempaan ratsastukseen\nTuija Wastinesluoma 8. lokakuuta 2018 klo 16.50\nHei Riitta! Kiitos kiitos tästä tekstistä! Hienosti sait otettua asioita näinkin pitkän ajan jälkeen esiin, kun järjestimme minä ( Tuija Wastineluoma) ja Outi Taivainen viimeisen ison yleisöklinikan eversti Christian Carden ollessa masterina. Siellä esiintyi kilparatsastajat yleisölle omien todillisten ongelmien kanssa. Serkkuni Tuuli Oksalahti oli ottamassa kuvia ja myös toimi tulkkina ja kuvat onkin hienosti juuri ko. klinikasta tässä tekstissä. Yhden pienen tarkennuksen tekisin tekstin loppuun ja lisäisin tähän sanan tuntuu... " Milloin tiedän olevani oikealla tiellä? Silloin, kun ratsastus näyttää JA TUNTUU helpolta ja harmoniselta, kertoo eversti. " Sillä oleellista oli everstille kuten itsellenikin, että hyvä ratsastus ei vain näytä vaan tuntuu ja on oikeasti helppoa. Kiitos hienosta tekstistä Riitta viimeisestä isosta yleisöklinikastamme, jossa tarjosimme yllätyksenä kaikille läsnäolijoille lasin kuplivaa. Nämä ja monet muut everstin edustamat ranskalaisen akateemisen ratsastustradition opit ovat mukana vahvasti osana kehitämääni Equimethod -tekniikkaa ja FB:n Equimethod -sivullani. Olen itse hyvin kiitollinen siitä rentous-aktiivisuus-tuntuma-suoruus -tahti (hidas tahti) - balanssi logiikan hienojen yksityiskohtien avaamisesti suurella tarkkuudella eversti Cardelle. Se vie osaamisen ja peusasioiden laadun aivan uudelle tasolle ja mahdollistaa niiden kehittämistä lisää. Ja kiitos Riitta, tästä tuli niin hienot fiilikset ja huikeat muistot mieleen :) !\nRiitta reissaa 8. maaliskuuta 2021 klo 17.01\nkiitos palautteesta ja hyvistä ajatuksistasi, Tuija:) Sinulla on tosi antoisat sivut!


Minulta minulle!: marraskuuta 2013\nKestihän sitä kuukausi.\nNimittäin rakastumista ja nyt nyt se arki, paniikki ja sitoutumiskammo sit iski. Tekis mieli heivata Mun Kielletty menemään ja jatkaa ah, niin seesteistä ja mahtavaa sinkkuelämää. Ja lähtee vähän naurattaan miehiä perjantaina...\nxxx Filippa klo 13.06 2 kommenttia:\nMistä ollaan juoruttu? Henkinen prosessi, Mun Kielletty, PARAS VUOSI EVER\nEttei elämäni kuulostaisi liian ruusuilla tanssimiselta ja vaahterasiirapissa kylpemisellä, niin voin kertoa, ettei tämä kahden hyvin erilaisen ihmisen tunteiden näyttäminen ja/tai sovittaminen samaan muottiin ole kovin helppoa. Olen viimeiset pari tuntia puinut kavereideni kanssa, että miten tässä pitäisi olla, kun saa toisen suuttumaan jokaisesta sanasta. Ja myönnän täysin, että vika on 50-50 molemmissa. Minun sarkastinen huumori tuottaa ongelmia ja hänen herkkä, mutta hyvin utelias, hipiänsä ei sitä aina kestä. Mikä on kovin ymmärrettävää, mun jutut on ajoittain todella ala-arvoisia!\nSalaa kaipaan aikoja, kun minulla oli fuck buddyjä, joita kävin nylkyttämässä ilman huolta huomisesta. Elämä kulki ilman suurempia ongelmia (suurin ongelma oli, jos joku ei antanut) ja pystyi keskittymään muuhunkin kuin johonkin hyvin raastavan ihanaan kaksilahkeiseen.\nNo enkä! Oikeasti veikkaan kaiken tämän kiukuttelun ja eripuran johtuvan ikävästä, joka vaivaa molempia. Hienoa olla kaukosuhteessa! Jos joku tietää miten tämmöiset hommat hoidetaan kotiin, niin let me know!\nKaikesta huolimatta toivotan mitä parahinta viikkoa sinulle ja minulle, kyllä täältä vielä noustaan! Koska saan mun kultamussukkarakkaan tänne pian!! <3\nxxx Filippa klo 16.29 Ei kommentteja:\nÖö sunnuntaiaamu, kello ei ole vielä edes kymmentä, mitä parhain pikkujoulukausi meneillään ja MEITSI ON HEREILLÄ JA YKSIN ENSIMMÄISTÄ KERTAA VARMAAN KUUKAUTEEN.\nSkippasin eilisen baarin, koska musta on tullut periaatteessa varattu nainen ja lihatiskillä notkuminen kiinnostaa saman verran kun kilo sitä itseään. En käsitä mitä on tapahtunut, koska vaikka vielä kuukausi sitten kävin baareissa, pidin hauskaa, en katsellut miehiä sillä silmällä vaan keskityin jorailuun ja kavereihin. Sitten tuli elämäni "the Big Bang" ja kaikki muuttui. Tapasin Mun Kielletyn ja loppu onkin melko imelää luettavaa. Oon kelaillut tässä kaikkia tapahtuneita ja menneitä sinkkuvuosiani ja oon huomannut, että juuri edellä kerrotun tylsistymisen takia oon huomaamattani juossut poikkeuksetta kaikkia miehiä karkuun ja suosinut fuck buddyja, jotka eivät ole hidastaneet tai tylsistyttäneet minua. Ainoa asia mitä mun tekis mieli tehdä, on istua Mun Kielletyn kainalossa ja pussailla ja hmmhmmhmm se kanssa loputtomiin. Buu me whore!\nMutta en voi valittaa, oon löytänyt aivan superin miehen. Se tekee mulle ruokaa. Se huolehtii ja välittää musta aidosti. Se haluaa pitää mua kaikin puolin hyvänä, sanoo mulle oikeita (ja ihania) asioita ja on tähtitieteellisen täydellinen sängyssä. Huoh, kaadoin just näppiksille siirappipurkin, mut totuus on toi. <3\nOkei, ei me oikeasti vielä ihan virallisesti seurustella, mut molemmat ollaan niin in love ja varmoja tästä jutusta, et ollaan sovittu et ollaan vaan toistemme kanssa ja eletään elämämme onnellisina loppuun asti ilman kiirehtimisiä.\nEttä sellaista! Siirappista isänpäivää kaikille höpöille iseille! <3