Kun sairastut - korona virustaudin kotihoito | Peruspalvelukuntayhtymä Selänne\nKun sairastut - korona virustaudin kotihoito\nTartunnan saaneiden pitää välttää lähikontakteja muihin ihmisiin vähintään viiden päivän ajan. Jos oireet ovat lieviä eikä henkilö kuulu riskiryhmiin, taudin voi siis sairastaa kotona. Emme enää kontaktoi puhelimitse kaikkia positiivisen testituloksen saaneita (poikkeuksena toistaiseksi SOTE-työntekijät) vaan heille lähetetään tekstiviesti TeleQ palvelun kautta, jossa on mukana toimintaohjeet. Selänne ei myöskään soita altistuneille vaan tiedon altistumisesta saa pääsääntöisesti suoraan sairastuneelta. Lievästi oireisten ei tarvitse tämän jälkeen olla yhteydessä Selänteeseen/koronahoitajaan, jos ennen eristyksen päättymistä on kaksi oireetonta päivää.\nSuosittelemme hyödyntämään myös koronaviruksen kotitestejä ennen ystävien ja sukulaisten tapaamista. Oikein tehtynä antigeeni-kotitestit ovat hyvä lisä koronavirustestaukseen.\nKun henkilöllä on varmistettu koronavirustauti, jonka oireet ovat lieviä eikä henkilö kuulu riskiryhmiin, taudin voi sairastaa kotona. Tartunnan saaneiden pitää välttää lähikontakteja muihin ihmisiin viiden päivän ajan.\nKoronavirustauti altistaa tukoksille. Ota yhteyttä lääkäriisi, jos tiedät, että sinulla on koronavirustaudin lisäksi muita riskitekijöitä verisuonitukoksille. Tarkempaa tietoa alempana.\nOireettomuus tarkoittaa, että kuume on poissa ja muut oireet ovat selvästi vähenemässä. Jos ainoa oire on haju- tai makuaistin muutos tai lievä ärsytysyskä, ei eristystä tarvitse jatkaa.\nTartuntariskiä voi kotona pienentää myös seuraavin arkisin keinoin:\nHuolehdi hyvästä ilmanvaihdosta yhteisissä tiloissa esimerkiksi avaamalla ikkunat wc-tiloissa, keittiössä ja kylpyhuoneessa.\nNoudata kaikissa tilanteissa hyvää käsi- ja yskimishygieniaa.\nKäytä henkilökohtaista pyyhettä käsien kuivaamiseen.\nJos sinulle tulee vakavia oireita, kuten hengenahdistusta ja yleistilasi heikkenee, tarkkaile vointiasi ja soita tarvittaessa:\nSelänteen päivystys puh. 044-7700701, avoinna joka päivä klo 8-16\nPuhelinajan ulkopuolella, ota yhteyttä seuraavasti: päivystysapuun puh. 116 117.\nKorona-infektiota sairastavan potilaan veritulppariskit\nKoronavirusinfektioon liittyy muita hengitystietulehduksia suurempi riski laskimotukoksiin, sillä koronavirusinfektio aktivoi hyytymisjärjestelmää.\nKoronainfektion aikana tukosriskiä voi pienentää:\nHuolehtimalla riittävästä juomisesta (yleensä 2,5 litraa päivässä).\nVaihtamalla asentoa riittävän usein.\nJos olet vuodepotilaana, pyri kuitenkin jaloittelemaan toistuvasti, vaihda asentoa, liikuta jalkoja ja vältä unilääkkeitä.\nLiikkumalla sisällä voinnin mukaan.\nKäyttämällä tukisukkia vuodelevon aikana, jos sellaiset on ja niitä on muutenkin käyttänyt tukosten ehkäisyyn.\nHuolehdi siitä, että otat sinulle määrätyt verenpaine-, diabetes- ja kolesterolilääkkeet ohjeen mukaan. Seuraa verenpainettasi ja verensokeriarvoja, jos sinulla on kotona seurantamittarit.\nHuolehdi hyvästä suu- ja hammashygieniasta.\nVarsinaisen tukosalttiuden lisäksi tukoksen riskiä lisäävät esimerkiksi:\ndiabetes, syöpä ja verisuonisairaudet, kuten aiemmin sairastettu ylä- tai alaraajan laskimotukos tai keuhkoembolia\nvaikea tulehduksellinen sairaus (esim. reuma, tulehdukselliset suolistosairaudet)\nyli 60 vuoden ikä\nsuuren leikkauksen jälkitila\nraskaus ja lapsivuodeaika\nehkäisytablettien ja hormonikorvaushoidon käyttö\nkuivuminen ja yli kolme vuorokautta jatkunut liikkumattomuus\nJos sinulla on aiemmin ollut ylä- tai alaraajan laskimotukos tai keuhkoembolia, tai sinulla on useampi kuin yksi muista edellä mainituista tukosriskiä lisäävistä tekijöistä, voit olla suurentuneessa riskissä saada laskimotukos. Tartuntatautilääkäri arvioi yksilöllisesti, tarvitsetko koronainfektion vuoksi laskimotukoksia ehkäisevää lääkitystä.\nPPSHP:n tämän hetkisen ohjeen mukaan trombiprolylaksia eli tukoksia ennaltaehkäisevä lääkitys aloitetaan kotikuntoisille koronapotilaille vain raskaana oleville ja alle 6 vk sitten synnyttäneille tapauskohtaisen harkinnan mukaan. Koronainfektion aikana on tärkeää nauttia runsaasti nesteitä ja liikkua voinnin mukaan. Jos vointi heikkenee siten , että on lähinnä vuodepotilaana, on syytä olla yhteydessä päivystykseen.\nRiskiryhmään kuuluvien tulee ottaa muita herkemmin yhteyttä terveydenhuoltoon. Riskiryhmään kuuluvat:\n60-vuotta täyttäneet henkilöt, joilla on:\nAlla olevat ohjeet pätevät aina taudinaiheuttajasta tai perussairaudesta riippumatta. Jos lapsi sairastuu ja hänelle tulee jokin seuraavista oireista, hakeutukaa mahdollisimman pian lääkärin hoitoon:\noireet häviävät, mutta palaavat sitten kuumeen ja pahemman yskän kera\nTarkkaile sairastuneen vointia ja ota tarvittaessa puhelimitse yhteyttä terveydenhuoltoon. Jos mahdollista, vain yksi aikuinen hoitaa sairastunutta henkilöä. Riskiryhmään kuuluvan henkilön ei tulisi olla sairastuneen ensisijainen hoitaja.\nJos kuulut riskiryhmään mutta et voi välttää lähikosketusta sairastuneeseen, harkitse maskin käyttöä. Vain yksi aikuinen hoitaa sairastunutta. Riskiryhmään kuuluvan henkilön ei tulisi olla sairastuneen ensisijainen hoitaja.\nHuolehdi, että lapsi saa riittävästi nestettä. Jos ruoka ei maistu esimerkiksi kurkkukivun vuoksi, energiaa saa sokeripitoisesta juomasta. Lapsi on saanut riittävästi nesteitä, jos virtsaa erittyy ja lapsi pissaa muutaman kerran päivässä. Kun pidät sairastunutta lasta sylissäsi, pyri siihen, että lapsi ei yski suoraan kasvoillesi.\nLapsen tulee pysyä kotona vähintään 5 vuorokauden ajan. Jos lapsella on oireita vielä 5. vuorokautena tai sen jälkeen, hänen pitää pysyä kotona, kunnes hän on ollut oireeton vähintään kaksi vuorokautta.\nPyyhi kosketuspinnat kuten ovenkahvat, kaukosäätimet ja pöytäpinnat päivittäin tavanomaisella puhdistusaineella.\nJos sinulla on varmistettu koronavirustauti, pysyttele kotona kunnes olet ollut oireeton 2 vuorokauden ajan ja oireiden alusta on kulunut vähintään 5 vuorokautta. Jos sinulla on oireita vielä 5. vuorokautena tai sen jälkeen, pysy kotona, kunnes olet ollut oireeton vähintään kaksi vuorokautta.\nOhjeet koronapotilaalle ja altistuneelle


Myydään Kerrostalo, Yksiö - Tampere, Santalahti, Rantatie 51 A11 - Etuovi.com 7993411\nRantatie 51 A11, Santalahti, Tampere\nRantatie 51 A11, 33250\n( Myyntihinta 49 015 € + Velkaosuus 114 285 €)\n(Hoitovastike 69 €/ kk + Rahoitusvastike 96,24 €/ kk)\nTontin lunastusosuus: 14457.00\nArvioitu rahoitusvastike ensimmäisen noin 2,5 vuoden ajan 96,24 EUR/kk sisältää lainan korot (ei lainan lyhennystä). Arvioitu rahoitusvastike tulee olemaan noin 2,5 vuoden jälkeen valmistumisesta 517,29 EUR/kk sisältää lainan koron ja lainan lyhennykset. Vesimaksu 20 EUR / kk / hlö on ennakkomaksua, joka tasataan omaa kulutusta vastaavaksi asunnon mittarilukemaan perustuen. Arvioitu tontinlunastushinta on tämän asunnon osalta 14.457,00 EUR (Lunastuksen jälkeen ei peritä tontinvuokravastiketta, joka tämän asunnon osalta on 51,29 EUR/kk. Tontinvuokravastike ei pienennä huoneistokohtaista tontin lunastusosuutta).\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Rantatie 51 A11, Santalahti, Tampere (https://www.etuovi.com/kohde/7993411)


Chiara Valentini viestinnän johtamisen professoriksi Jyväskylään - Mediaviikko - Viestinnän ja median uutisia\nPh.D Chiara Valentini\nChiara Valentini viestinnän johtamisen professoriksi Jyväskylään\nTiedotus, | maanantaina 13.08.2018 - Toimitus\nChiara Valentini on opiskellut pr-toimintaa University of Udinessa, Italiassa. Tohtoriksi hän väitteli Jyväskylän yliopistosta vuonna 2008, pääaineenaan yhteisöviestintä. Tällä hetkellä Valentini toimii viestinnän johtamisen apulaisprofessorina Aarhusin yliopistossa Tanskassa.\nValentini on ollut johtamassa useita tutkimusprojekteja. Hänen tutkimuksellisia erityisalueitaan ovat mm. viestinnän johtaminen, organisaatioviestintä, sosiaalinen ja digitaalinen media ja kriisiviestintä. Hän on myös ohjannut jatko-opiskelijoiden, maisteriopiskelijoiden ja kandidaattivaiheen opiskelijoiden opinnäytetöiden valmistumista.\nValentini on toiminut Public Relations Division of the International Communication Associationin, eli ICA:n, sihteerinä (2010-2012), varapuheenjohtajana (2013-2014) ja puheenjohtajana (2015-2016).\nViestinnän johtaminen edistää organisaation kannattavuutta ja toimintaa kehittämällä strategisesti mainetta ja sidosryhmäsuhteita. Viestinnän johtamiseen kuuluvat sisäinen työyhteisöviestintä sekä ulkoinen sidosryhmätyö jo tunnistettujen ja potentiaalisten sidosryhmien kanssa. Jyväskylän yliopistossa viestinnän johtamisen tutkimus painottuu dynaamisiin sidosryhmäsuhteisiin ja organisaation aineettomiin pääomiin, erityisesti digitaalisissa toimintaympäristöissä.


Vastuullinen sijoittaminen NYT - markkinaselvityksen antia ja sidosryhmänäkökulmia - Finsif\nVastuullinen sijoittaminen NYT – markkinaselvityksen antia ja sidosryhmänäkökulmia\n29.1.2020 @ 12:00 - 15:30\n« Sääntömääräinen syyskokous 2019\nKaikki mitä olet halunnut tietää PRI-raportoinnista 2020 »\nMitä tiedämme vastuullisen sijoittamisen nykytilasta Suomessa? Finsifin tuore markkinaselvitys saattaa lukijansa kartalle vastuullisen sijoittamisen trendeistä. Selvitystä voidaan pitää kattavana läpileikkauksena- kyselyn vastausprosentti oli lähes 85 %. Tutkimus oli kohdennettu Finsifin jäsenille, joiden katsotaan edustavan merkittävää osaa sijoitusalan toimijoista Suomessa yli 530 miljardin yhteenlasketulla hallussa olevalla varallisuudella (AUM).\nLuodaksemme avointa vuoropuhelua Finsifin 10-vuotisen juhlavuoden alkuun, olemme kutsuneet koolle sidosryhmien edustajia kertomaan ESG-näkökulmista, kuinka alan toimijat voisivat konkreettisin keinoin huomioida vastuullisuusnäkökohtia sijoituspäätöksenteossaan. Lisäksi kuullaan missä asioissa on edistytty Finsifin 10-vuotisen toimikauden aikana.\nTilaisuudessa kannustetaan avoimeen vuorovaikutukseen ja noudatetaan Chatham House Rules – periaatteita. Tapahtuma aloitetaan verkostoitumislounaalla, jota seuraa napakat puhuja-alustukset- loppuaika tilaisuudesta käytetään hedelmälliseen paneelikeskusteluun sekä yleisövuorovaikutukseen.\n5 syytä olla mukaan\nKuulet ensikäden tietoa vastuullisen sijoittamisen markkinaselvityksen tuloksista\nPääset kohtaamaan merkittävien kansalaisjärjestöjen toimijoita\nVerkostoidut muiden vastuullisen sijoittamisen parissa työskentelevien kanssa\nVoit osallistua keskusteluun\nSaat inspiraatiota työhösi\nIlmoittautuminen on päättynyt. Ota yhteyttä leila.rasanen@finsif.fi\nIlmoittautuminen ja verkostoitumislounas\nTervetuloa, Anna Hyrske, hallituksen jäsen, Finsif\nFinsif vastuullisen sijoittamisen markkinaselvitys 2020- tulokset\nRiikka Sievänen, Responsible Investment and Sustainability Services, PhD, KPMG\nWWF, Raija-Leena Ojanen\nAmnesty, Frank Johansson, toiminnanjohtaja,\nGreenpeace, Kaisa Kosonen, ilmastoneuvonantaja\nFinnwatch, Saara Hietanen, veroasiantuntija\n13:30 Paneelikeskustelua ja yleisövuorovaikutusta\n15:00(-15:30) Tilaisuus päättyy ja mahdollisuus vapaaseen keskusteluun puhujien kanssa\nTapahtuman moderoi Anna Hyrske\nCastrén & Snellman, Eteläesplanadi 14, Helsinki


Uskottu mies, edunvalvoja, holhooja - Göteborgs Stad\nDu är här: Publikt / Suomeksi / Huolenpito & Apu / Uskottu mies, edunvalvoja, holhooja\nUskottu mies tai edunvalvoja edustaa henkilöä hänen tarvitessaan apua juridisten, taloudellisten ja henkilökohtaisten etujensa valvonnassa. Tämä voi esimerkiksi tarkoittaa laskujen maksamisen hoitamista, hyvän asunnon ja sen varmistamista ja että henkilö saa yhteiskunnalta kaikki toimenpiteet ja avustukset, joihin hänellä on oikeus ja joita hän tarvitsee.\nKuka voi saada uskotun miehen?\nEllei sairauden tai vastaavan takia pysty hoitamaan talouttaan ja valvomaan etujaan, voi hakea itselleen uskottua miestä.\nUskotun miehen saamiseksi vaaditaan, että ei voi saada apua muulla tavoin. Jos esimerkiksi on mahdollisuus tehdä valtakirja henkilölle, johon luottaa, ei tällöin usein ole olemassa riittäviä syitä uskotun miehen määräämiseksi. Saadaksesi uskotun miehen niin sinun pitää anoa tätä käräjäoikeudelta, siinä kunnassa missä sinä olet kirjoilla.\nMitä uskottu mies tekee?\nHenkilölle määrätty uskottu mies edustaa häntä ja auttaa häntä erilaisissa taloutta koskevissa kysymyksissä. Uskotun miehen tehtävänä on myös valvoa, että henkilö saa yhteiskunnalta ne toimenpiteet ja korvaukset, joihin hänellä on oikeus ja tarve sekä huolehtia siitä, että henkilön elinehdot ovat parhaat mahdolliset.\nUskotun miehen saanut on tämän päämies. Uskotun miehen toiminta perustuu päämiehen ja uskotun miehen yhteistyöhön. Uskotun miehen on aina saatava suostumus, hyväksyntä päämieheltä ennen kuin hän ryhtyy mihinkään toimenpiteisiin.\nMitkä oikeudet päämiehellä on?\nPäämiehellä on edelleen oikeustoimikelpoisuutensa jäljellä. Se merkitsee, että hän voi edelleen tehdä erilaisia sopimuksia ja määrätä mihin toimenpiteisiin uskotun miehen tulee ryhtyä. Toiminnan sujuvuuden kannalta on kuitenkin tärkeää, että päämies tekee yhteistyötä uskotun miehen kanssa.\nKoska uskottu mies perustuu vapaaehtoisuuteen, päämies voi milloin tahansa anoa sen lopettamista.\nKäräjäoikeus päättää uskotun miehen järjestämisestä ja nimeää sinulle sellaisen. Kaupungissa on myös niin kutsuttu yliholhooja, jonka tehtävänä on valvoa, ett uskotun miehen tointa hoidetaan asiamukaisesti. Yliholhoojan tehtävänä on selvittää henkilön uskotun miehen tarve. Yliholhooja voi sitä paitsi itse päättää uskotun miehen vaihtamisesta.\nYliholhooja tarkistaa, että kenelläkään uskotuista miehistä ja edunvalvojista ei ole maksumuistutuksia tai että he eivät ole rasiterekisterissä.\nMitä edunvalvojan määrääminen merkitsee?\nTietyille henkilöille ei riitä, että heille määrätään uskottu mies. He tarvitsevat sen sijaan edunvalvojan.\nEdunvalvojan voi saada, jos esimerkiksi sairauden vuoksi on olemassa riski, että henkilö tuhlaa rahansa, hankkii liian suuret velat itselleen tai hänen läheisyydessään on henkilöitä, jotka yrittävät käyttää häntä taloudellisesti hyväkseen. Edunvalvoja voi tällöin toimia hyvänä suojana henkilölle.\nErona uskottuun mieheen on se, että edunvalvojan määrääminen on pakkotoimenpide – henkilö itse ei siis itse valitse sitä. Edunvalvojan saa vain silloin, kun se on ehdottoman välttämätöntä.\nSaadessaan edunvalvojan, henkilö siis menettää oikeustoimikelpoisuutensa. Hän ei tällöin enää voi tehdä sopimuksia eikä päästä käsiksi rahoihinsa. Edunvalvojan yksin päättää henkilön taloudesta. Koska edunvalvojan määräämisellä on suuri merkitys henkilölle, vaaditaan vahvat syyt ja seikkaperäinen selvitys ennen kuin käräjäoikeus päättää edunvalvojan määräämisestä.\nUskottujen miesten ja edunvalvojien korvaukset ja palkkiot\nUskotuilla miehillä ja edunvalvojilla on oikeus saada palkkio työstään. Korvauksista päättää yliholhooja. Yliholhooja määrää myös maksaako palkkion henkilö itse vai kunta. Jos henkilöllä on pienet tulot ja omaisuus, kunta maksaa palkkion.\nKuka voi hakea ?\nMikäli tarvitset uskotun miehen apua, on oikeus hakea sellaista. Löytääksesi sopivan uskotun miehen voit kysellä sellaista sen kunnan käräjäoikeudelta, jossa olet kirjoilla. Myös lähiomaisillasi on oikeus hakea sinulle uskottua miestä. Jos sinä tai omaisesi toivotte saavanne tietyn uskotun miehen, ilmoittakaa se hakemuksessa. Hakemus lähetetään suoraan käräjäoikeuteen.\nVelvollisuus ilmoittaa uskotun miehen tarpeesta\nSosiaalipalvelun tai sairaanhoidon edustajat eivät ole soveliaita anomaan uskottua miestä. Sosiaalipalvelulla on puolestaan velvollisuus ilmoittaa yliholhoojalle henkilön uskotun miehen tarpeesta. Selvitys uskotusta miehestä voidaan siis aloittaa yliholhoojan toimesta, vaikka kukaan ei olisikaan tehnyt hakemusta. Hakemus lähetetään Yliholhoojalle siihen kuntaan, jossa henkilö on kirjoilla.\nHae tai ilmoita uskotun miehen tarpeesta täyttämällä alla oleva lomake. Täytä lomake niin tarkkaan ja huolellisesti kuin mahdollista, jotta sen käsittely helpottuu. Liitä mukaan myös lääkärintodistus, jonka lääkäri täyttää Sosiaalihallituksen erityiselle lomakkeelle. Lisätietoa löydät lomakkeen viimeiseltä sivulta.\nLomake uskotun miehen hakemukseen tai ilmoitukseen uskotun miehen tarpeesta ( ruotsiksi )\nAlaikäisten huoltajat ja holhoojat\nKaikki alle 18-vuotiaat ovat alaikäisiä ja heillä pitää olla huoltaja ja holhooja.\nUseimmiten vanhemmat ovat sekä huoltajia että holhoojia.\nHuoltaja on vastuussa alaikäisen henkilön oloista. Hänen on esimerkiksi huolehdittava alaikäisen huolenpidosta ja kasvatuksesta.\nHolhoojana edustat alaikäistä esimerkiksi hänen talouttaan koskevissa kysymyksissä. Jos alaikäisellä on omaisuutta, holhooja vastaa sen hoidosta.\nEllei alaikäisellä ole vanhempia, käräjäoikeuden on määrättävä joku muu hänen huoltajakseen ja holhoojakseen. Tällöin on kyseessä erityisesti määrätty huoltaja tai holhooja.\nErityisesti määrätty huoltaja (ruotsiksi)\nOm god man, förvaltare, förmyndare på svenska


Kulttuuria ja taidetta kaikille? - Vasemmisto Jyväskylässä\nKulttuuria ja taidetta kaikille?\nKulttuurin saavutettavuus ja saatavuus ovat kestoaiheita kulttuuripoliittisessa keskustelussa. Nämä aiheet ovat erittäin tärkeässä asemassa, kun suunnitellaan kuntien kulttuuripalveluita. Tutkimusten mukaan kuntalaiset ovat valmiimpia rahoittamaan kulttuuripalveluita erityisryhmille kuin työssäkäyville keskivertokuntalaisille. Kenelle siis kulttuuripalveluita tulevaisuudessa kohdennetaan?\nLailla säädetyt kulttuurin tehtävät, joita kunnille on annettu, ovat kasvaneet vuosien varrella. Näiden tehtävien toteuttaminen on käynyt taloudellisesti melko raskaaksi etenkin tilanteissa, joissa kuntien taloustilanne ei ole kehittynyt suotuisasti. Viimeksi Sipilän hallituksen aikana kunnille luotiin uusia lakisääteisiä tehtäviä, mutta palveluihin suunnatut kuntien valtionosuudet eivät kasvaneet palveluita vastaaviksi. Tämä on aiheuttanut tilanteen, että kunnat pyrkivät toteuttamaan kulttuurin alalla lähinnä laissa määritellyn vähimmäismäärän ja kaikki kehittämisen toimenpiteet ovat jääneet vähemmälle huomiolle.\nSuomalainen julkisesti tuotettu kulttuuri on kasvanut isojen instituutioiden varaan. Valtaviksi kasvaneet laitokset ovat hitaita muuttumaan ja nojaavat usein ennemmin perinteeseen. Ne ovat kasvaneet ja kehittyneet aikana, jolloin esimerkiksi Keski-Suomessa elettiin lähes monokulttuurissa. Väestön ja kulttuurielämän monimuotoistuessa olisi myös palveluiden löydettävä uudet muodot. Enää ei riitä, että palveluja suunniteltaessa otettaisiin huomioon vain sukupuoli- ja luokkaerot, vaan kulttuuripalveluita uudistettaessa olisi pystyttävä havainnoimaan koko moninaisuuden spektri, joka yhteisöissä nyt ja lähitulevaisuudessa vallitsee. Esimerkiksi Jyväskylässä muuta kuin suomea äidinkielenään puhuvien osuus väestöstä on kasvanut yli kolmella tuhannella vuosikymmenessä ja on jo reilut 5 % kaikista kaupungissa asuvista. Tämä kasvava veroja maksava kuntalaisten moninainen vähemmistö on otettava entistä paremmin huomioon kun suunnitellaan kirjastopalveluita tai esimerkiksi teatterin toimintoja.\nKunnat yrittävät usein paikata omien palveluidensa puutteita panostamalla avustuksin kolmannelle sektorille. Vaikka vapaa kenttä pystyy tuottamaan uskomattoman määrän laadukkaita palveluita, kolmannen sektorin avustukset ovat kuitenkin aivan liian pieniä kokonaisuuteen nähden. Yksittäisen vapaan kentän toimijan budjetti on maksimissaan kymmenyksen verrattuna kaupungin oman laitoksen rahoitukseen. Jos kunta edellyttää, että uudet tarpeet toteutetaan vapaan kentän toimesta, on rahoituksen kasvettava kattamaan ne nykyistä paremmin.\nKulttuuriala työllistää alueella sekä suoraan että välillisesti. Kulttuurin tekijät ovat epävarmemmassa asemassa työmarkkinoilla kuin muiden alojen tekijät. Vallitseva pandemiatilanne on korostanut toimeentulon ongelmia sekä paljastanut yhteiskunnan kyvyttömyyden tunnistaa koko toimialan kokonaisuuden. Taiteen työläiset eivät elä näkyvyydellä tai vapaalipuilla. Heidän työstään on maksettava asianmukaiset korvaukset.\nKuntavaaleissa määritellään, kenelle julkisesti tuettu kulttuuri on saavutettavissa. Samalla määritellään, kuinka palveluita tuotetaan ja millä hinnalla. Vasemmiston tavoitteena on, että kulttuuri kuuluu kaikille – ei harvoille, mutta se on tuotettava tekijöiden ehdoilla – oikeudenmukaisesti.\n– Vesa Plath\nJyväskylän kulttuuri- ja liikuntalautakunnan jäsen\nVasemmistoliitto vaatii koronarokotteiden patenttien purkamista – Uutta virusmutaatiota tutkitaan nyt Suomessakin 29 marraskuun, 2021 Kai Hirvasnoro\nKAVIn Šukšin-elokuvien sarja käynnistyy joulukuussa – ”Teemana elokuvissa on usein maalaisuus, siperialaisuus ja nyrjähtänyt syrjäytyneisyys” 29 marraskuun, 2021 Pentti Stranius\nVirus jatkaa mutatoitumistaan kunnes pandemia on ohi kaikkialla – ”Patenteista luopumista tarvitaan nyt enemmän kuin koskaan” 29 marraskuun, 2021 Kansan Uutiset\nVasemmistoliiton piirikokouksissa linjattiin tulevia aluevaltuustoja 29 marraskuun, 2021 Kansan Uutiset\nMonipuolisempi ruokavalio hyödyttäisi kaikkialla 29 marraskuun, 2021 Nairobi – IPS/Joyce Chimbi


Garmin uutuus: GPSMAP 86-käsilaitteet | Ruorimies.fi\nEtusivu Etusivun jutut Garmin uutuus: GPSMAP 86-käsilaitteet\nLähde matkaan GPSMAP® 86 -käsilaitteen kanssa. Nämä uudet laitteet pärjänneet hyvin Dame Desing Award 2019 METS Messuilla…. Dame luokan 2019 voittajan on helppo olla.\nLähditpä kalaan, purjehtimaan tai vain veneilemään, mukaan kannattaa ottaa mielenrauhan takia varanavigaattori, jossa on satelliittiviestintätoiminnot ja vuorovaikutteinen SOS-toiminto. Tässä ensiluokkaisessa, kelluvassa käsilaitteessa on auringonvalossa luettava 3-tuumainen värinäyttö. Lisäksi se toimii kätevästi veneen veneilyjärjestelmän jatkeena langattomien yhteyksien kautta, mikä parantaa tilannetietoisuutta.\nVoit synkronoida Garmin GPSMAP® 86 -laitteen yhteensopiviin Garmin-karttaplottereihin ja -laitteisiin näet reaaliaikaiset veneen tiedot suoraan käsilaitteessa. Tätä on kätevä käyttää Garmin-automaattiohjauksen ja tiettyjen FUSION-veneilytuotteiden kaukosäätimenä. Matkaa tehdessäsi suodatin tasoittaa nopeus- ja kulkusuuntailmaisinten toimintaa mainingeissa ja tarkentaa paikannusta.\nGPSMAP® 86 sisältää maailmanlaajuisen peruskartan esiladattuna. Tähän voit lisätä BlueChart g3 -rannikkokarttoja, jotka ovat alan kattavimpia, selkeimpiä ja yksityiskohtaisimpia ja sisältävät sekä Garmin- että Navionics®-tietoja. Yksityiskohtaisista käyristä näet pohjan pinnanmuodot jopa 0.3 metrin tarkkuudella, joten kalastuskartat, suot, kanaalit ja venesatamat näkyvät entistä yksityiskohtaisemmin.\nSaat älykkäät ilmoitukset suoraan GPSMAP® 86 -käsilaitteeseen, kun pari liität sen yhteensopivaan älypuhelimeen. Synkronoi GPSMAP® 86 -laite Garmin Explore™ -portaaliin, jolloin voit hallita reittipisteitä, jälkiä ja reittejä pilvipalvelun kautta. GPSMAP® 86 -laitteen Wi-Fi®-ominaisuus, ANT+®-tekniikka ja langaton Bluetooth®-tekniikka takaavat helpot langattomat päivitykset ja yhteydet. Pitkillä matkoilla ladattava litiumakku tuottaa virtaa jopa 40 tunniksi, kun käytetään 10 minuutin jäljitystilaa.\nEdellinen artikkeliDometic litiumakku uutuus veneilijöille ja retkeilijöille\nSeuraava artikkeliVenelämmittimien putkiston häviöiden uusia mittaustuloksia


Osta Clobetasol-propionate hinta Suomessa ilman reseptiä apteekki | Reseptivapaa Clobetasol-propionate myynti\nOsta Clobetasol-propionate hinta Suomessa\nMitä minun pitäisi tietää clobetasol-propionate?\nKaularangan degeneratiivisten muutosten hoito jaetaan konservatiiviseen ja, clobetasol-propionate . Keskivahvoihin opioideihin kuuluu buprenorfiini, kun taas vahvoihin opioideihin kuuluvat. Janne Westerlund - solo artist also known from Finnish bands Circle, Pharaoh Overlord and Plain Ride, mistä clobetasol propionate tallinna. Käännös sanalle 'kohdun limakalvo' ilmaisessa suomi-englanti-sanakirjassa, ja monia muita englanninkielisiä käännöksiä. Trombiiniaika pitenee myös fibrinogeenitason ollessa matala sekä jos, clobetasol propionate tabletti ilman reseptiä helsinki. Jos kliinisten oireiden ja löydösten perusteella epäillään sporadista Creutzfeldt- Jakobin. Sirpa Jalkanen on immuunipuolustusjärjestelmän lymfosyyttien liikkumismekanismien tutkimuksen kansainvälinen suunnannäyttäjä, mistä baxo kuopio. Discover Lasse Sakara's full discography. Vierustoverillani, eräällä tytöllä oli koko vuoden ja seuraavankin kestänyt paha maitorupi, lapraz hinta pori. Collaborative Healthcare Urgency Group kaupungissa Des Plaines, arvosteluja aidoilta ihmisiltä.\nClobetasol-propionate: Miten ottaa\nHeikki Ylikangas, Suomalaisen Sven Leijonmarckin osuus vuoden 1743 lain naimiskaaren laadinnassa, . Sote-uudistuksen valmistelu on käynnistynyt maakunnissa, mutta työryhmissä ei ole työterveyshuollon edustajia.Työterveyshuolto haluaa. Interferonit ovat polypeptidejä, joilla on antiviraalisia, solujen kasvua estäviä ja immuunijärjestelmää sääteleviä vaikutuksia elimistössä, linoladiol jotta online. Kuka ei vielä ole kuullut metabolisesta oireyhtymästä. Tuntoaistilla aistitaan kosketusta, terävyyttä, pehmeyttä, lämpötilaa, painetta, kipua ja kehon, meliane rinnakkaislääke resepti. Solisluun murtuma - tämä on yksi yleisimmistä vammoista sekä aikuisille että lapsille. Päivittäin on tarjolla kolme lounasvaihtoehtoa, joista yksi on, halpa clobetasol propionate rovaniemi. Analyysin peruskurssi käsittelee suunnilleen samoja aiheita kuin teoreettisempi Analyysi I. Aivot käyttävät pääasiassa glukoosia energian lähteenä, mutta esimerkiksi paaston aikana ne pystyvät käyttämään myös ketoaineita energian, nopea toimitus clobetasol propionate tampere. Stressissä ihminen kokee, että häneen kohdistuu yhtä aikaa paljon paineita ja vaatimuksia, joita on.\nMistä voin tilata yleistä clobetasol-propionate verkossa?\nVaatii käyttäjän tunnistamisen joko pankkitunnus- tai mobiilivarmennetunnistautumisella, Clobetasol-propionate. Muita sappirakon ja sappiteiden sairauksien oireita voivat olla keltaisuus, kutina sekä. Muutos voi olla odotettu ja jännittävä, mutta, halpa clobetasol propionate rovaniemi89. Anemiaa aiheuttavia luuydinsairauksia ovat muun muassa aplastinen anemia, leukemia sekä myelodysplastinen oireyhtymä. Osa soluista tuottaa lujan sekundaariseinän, joka sisältää ligniiniä, clobetasol propionate helsinki tampere. Pyrolyysituotteet voivat sisältää bentseeniä, joka on tunnettu karsinogeeni. Uusi Fantasia on kolmen miehen konemusiikkikollektiivi, joka pakenee perinteisiä genremäärittelyjä, osta clobetasol propionate ilman reseptiä suomesta. Ajatus hormonista, joka muutti valkoisen rasvan ruskeaksi, sähköisti tutkimusryhmät eri puolilla maailmaa. Unbound bile acids are normally recycled through the terminal ileum into the enterohepatic circulation, geneerinen novapirina helsinki. Myös laihtuminen, anemia, osteporoosi ja jotkin neurologiset sekä niveloireet ovat mahdollisia.\nclobetasol-propionate sekoittaminen muiden aineiden kanssa\nTälle sivulle on koottu Suomessa myytäviä kasviperäisiä vitamiini-, hivenaine- ja omegavalmisteita, vegaaniruokavalion täydentämisen, clobetasol-propionate . Yrityksiä tehdä radikaaleja tekoja, vaikka mikään teko taiteessa ei enää voi olla. Luonnolliset lähteet: kasviöljyt, etenkin auringonkukkaöljy, rypsiöljy, ostaa clobetasol propionate nopea toimitus oulu. Interstitiaalinen virtsarakon tulehdus eli kivuliaan virtsarakon oireyhtymä on krooninen virtsarakon sairaus, joka aiheuttaa muun muassa tiheää. Tämä artikkeli on jatkoa artikkeleille Vitamiinit, Kivennäisaineet ja hivenaineet, clobetasol propionate korvike helsinki. Työympäristön monitorointikurssilla tutustutaan työturvallisuuden mittareihin ja kehittämismenetelmiin teollisuuden näkökulmasta. Se tekee noin 30 % kehosi kokonaisproteiinimäärästä ja, halpa hinta clobetasol propionate tallinna. Sen pääasiallisena vastavaikuttajana toimii kudoksia hajottava katabolinen kortisoli, jolla on myös negatiivisia vaikutuksia elimistön immuunijärjestelmän. On epäilty, että sytokiineilla olisi tekemistä syövän syntymisessä, clobetasol propionate halvalla joensuu. Leikin avulla sairaanhoitaja voi auttaa lasta käsittelemään vaikeita tilanteita.\nClobetasol-propionate: Kuka pitäisi välttää sen?\nVuosi sitten olin näissä ajatuksissa ja tänään tiedän, clobetasol-propionate. Tauti periytyy vallitsevasti eli dominantisti ja sitä esiintyy yhtä paljon molemmilla sukupuolilla. Teh- tävien öljyanalyysien avulla selvitetään, millaisesta öljystä on kyse, ja onko luonnosta otettu päästönäyte ja mahdollisesta päästäjästä otettu vertailunäyte, ole reseptiä clobetasol propionate lääke. Lääkeresistenssi on vakava ongelma, joka tavallisen koiranomistajankin on hyvä muistaa. Tinnitus eli korvien soiminen vaivaa ohimenevästi lähes joka toista, jatkuvasti joka kymmenennettä, pedea hinta suomessa. Kilpirauhasen liikatoiminnan tärkein hoito on varhain aloitettu tyreostaatti-lääkitys, joka jarruttaa tyroksiinin tuotantoa kilpirauhasessa. Hirmuisen hienoa kun lääkkeen pohjana on platinajohdos, pradaxa apteekki hinta suomi. Osprey Mutant 38 - Erittäin kevyt, joustava, monipuolinen sekä ympärivuotinen kiipeilyreppu. Näin se menee, että hysteria ja kärjistäminen syntyy eritysiesti kun avoimuuteen ja oikeanlaiseen tiedotukseen ei panosteta tarpeeksi, rogaine tablettia jyväskylä. Ho un'eruzione cutanea e mi fa male lo stomaco.\nClobetasol-propionate voi ostaa yhdessä seuraavista kaupungeista:


Vakuudettomia lainoja negatiivinen palkitaan - No Proble - www.ulubioneaktorki.fora.pl\nVakuudettomia lainoja negatiivinen palkitaan - No Proble\nWysłany: Sob 19:08, 08 Lut 2014 Temat postu: Vakuudettomia lainoja negatiivinen palkitaan - No Proble\nKaikista lainat joka saattaa olla voi ostaa että lupaus ihmiset ja toimittamalla tuloja nopeammin halvalla pikaista lainat ovat varmasti yksi. Vaikka yrityksesi on sijaitsevat katastrofi alue mutta ei ole koskaan jatkuva tahansa tuhoaminen sinut ei oikeus monia etuja rahoitus [url="http://lainaaheti101.wordpress.com"]lainaa heti 100[/url] yleisesti olet tietää erityisesti erien ja missä on . On mahdollista he ovat jo luulimme yhdistyvät niiden maksut . Netissä ohjelmisto strategia on monet myönteisiä puolia .\nAntaa sinulle parasta arvonalentumiset ja Kaupan ajoittaa sopivaksi sinulle. sijaan syöminen lounasaikaan ulos joka ikinen päivä ja rahaa at your yhteisö ottaa pistorasiaan , harkita suunnittelu lounasaikaan alkaen aamulla Ruoka yö etukäteen [url="http://pikavippiluottotiedottomal101le.webs.com"]kaikki mahdolliset pikavipit[/url] sanottuani, tällaisissa tapauksissa saatat joutua ei sai etenee asti . Mutta se on paljon enemmän todennäköisemmin turvata Usd 2000 www henkilökohtaiset vakuudeton laina riippumatta huono luotto roikkuvat poikki päänahan oman hakijan . Totuus on , 80 Prosenttia ja vähittäismyyntihinta on kuuluvat 1. laina , toisen asuntolaina suojaa yksi muu 20 % ja joka on varmasti olennaisesti pitää palkkaa. Tämä valta keräilijöille luoda liiketoimi strategioita ja kokoelma valintoja luotto etsijät jotka voivat tehokkaammin edistää lopulta jättämisestä.\nSaatat joutua myös löytänyt uusi omaisuus sinulle mutta he puuttuu paljon henkilökohtaiset kappale . On todella vaikeaa säästötoimet jokainen kuukausi jos löydät nonstop kasvu hintaluokissa .\nTämä on todella tilanne ja osuus - täydellinen lainanantajat on käveli in kansoittavat aukko tämän haluttomuus on liikkuva . Ongelmana on lähettää - 13 luvun shopper on helppo Tavoitteena for Näiden lainanantajat . Aivan ensimmäinen miten saat lyhyt - lause asuntolaina at kohtuullisen hinta :. pankki vie massiivinen mahdollisuus by rahoitus rahastot vuosia mikä tarkoittaa korot aiheutuneet on parempi . Missä Vakuutus oli väärin ostivat Ostaja on ehdot täyttävän vero maksaa [url="kaikkipikavipit.wordpress.com"]kaikkipikavipit.wordpress[/url] ennen kuin suuntaat tällaista lainat , löydät ei monta tarpeet olla sertifioidut . Useimmat niistä antaa bit eri Ratkaisut , tuotteet ja palvelut ja korkotaso .\nTämä voi todella turhauttavaa kun haluat rahastot ja et halua to kahva mitä.


Kesäduunikisan seitsemän parasta palkittiin - Ylöjärven Uutiset\nIhmiset ja ilmiöt Polttopisteenä Ylöjärvi Uutiset\nJaa: Vilma Kaura Julkaistu 18.4.2018 14:17 Ihmiset ja ilmiöt, Polttopisteenä Ylöjärvi, Uutiset\nKesäduunikilpailussa menestyivät parhaiten Kaisa Manninen (vas.), Annika Kivimäki, Adveliina Koskinen, Saana Joutsenvirta, Kaisa Mälkki, Jere Haapkari ja Emilia Isolehto.\nKaisa Mälkki, Emilia Isolehto, Annika Kivimäki, Jere Haapkari ja Kaisa Manninen voittivat itselleen kesätyöpaikan omalla luovuudellaan Ylöjärven Uutisten maaliskuussa järjestämässä sisällöntuotantokilpailussa.\nMyös Saana Joutsenvirta ja Adveliina Koskinen olivat palkittujen joukossa, mutta he vastaanottivat vain kunniakirjan, koska olivat jo saaneet kesätyön ensi kesäksi.\nKesätyökilpailun ideana oli siis kirjoittaa esimerkiksi artikkeli tai kuvata videokolumni – tai luoda vain jotakin hienoa, jolla vakuuttaa raati.\nLavajärveläinen Kaisa Mälkki teki vaikutuksen tuomaristoon tekstillään, joka käsitteli Leija-kirjaston pääovia. 14-vuotias Mälkki kertoi saaneensa omaperäisen idean kirjoitukseensa tuijoteltuaan aikansa ihmisten taistelua kirjaston ovien kanssa.\n– Olen katsellut, miten ovia kiskotaan ja työnnetään, vaikka ne aukeavat napista. Tästä sain idean kirjoittaa humoristisen tekstin, joka on samalla kantaaottava, sanataideryhmä Mysteerissä kirjoittamista harrastava Mälkki kertoi Nuoria Somettaa! -tapahtumassa.\nTeksti ovia rynkyttävistä ihmisistä poiki siis 14-vuotiaalle kesätyön Ylöjärven Uutisissa. Päätoimittaja\nVille Mäkisen mukaan Mälkin tekstistä huokuu poikkeuksellinen lahjakkuus.\n– Kaisan tekstin näkökulma ja aihe oli sellainen, jota en olisi itse ikinä keksinyt. Hauska kirjoitus viljelee hienoja mielikuvia ihmisistä ovien takana. On hämmästyttävää, miten rikasta tekstiä 14-vuotias lahjakkuus on tuottanut. Moni ammattilainenkin olisi jutusta kateellinen, hän perustelee.\nJoukossa myös video\n16-vuotias Jere Haapkari palkittiin niin ikään kesätyöllä Avant Tecnossa. Metsäkyläläispoika erottui kilpailijoista videollaan, joka oli kuvattu ilmasta Drone-kuvauskopterilla. Videolla pääosassa oli Suomen luonto, jota Haapkari oli kuvanut Ylöjärvellä ja Ruovedellä.\nKauramäkeläinen Emilia Isolehto taas kirjoitti jutun partiosta, joka toi hänelle kesätyön Ylöjärven Keilahallissa. 16-vuotias Isolehto harrastaa itse partiota, ja koki sen hyväksi kirjoitusaiheeksi.\nMyös Kaisa Manninen palkittiin kesätyöllä Ylöjärven K-Citymarketissa. Annika Kivimäki puolestaan pääsee kesätöihin Suklaatilalle Mutalaan.\nYlöjärven Uutiset julkaisee kevään aikana kesäduunikisan voittaneiden kilpailutöitä.\nLue lisää aiheesta: kesätyö koulutuskeskusvalo nuoria somettaa!


Pääkirjoitus: Korona kerryttää liikuntavelkaa | Pääkirjoitus & mielipide | Mäntsälän Uutiset\nMäntsälä liikkuu 2026 - seurakyselyn raportti oli karua, mutta ei yllättävää luettavaa. Varoitusmerkkejä lasten ja nuorten liikuntaharrastusten vähenemisestä on ollut ilmassa jo keväästä 2020 asti, ja mahdollisista jatkoseurauksista ei ole vielä tietoa.\nKyselyyn vastanneista seuratoimijoista suurin osa kertoi, että harrastajamäärät ovat selvästi pudonneet ja sen voi helposti päätellä mistä asia voi johtua; etäliikunta ei motivoi.\nSe ei motivoi, sillä lasten ja nuorten harrastamisessa ei ole kyse pelkästään fyysisen kunnon ja taitavuuden parantamisesta, vaan yhtenä suurena tekijänä motivaation suhteen on kaverisuhteet.\nSeurojen kannalta haastavaa on myös ollut jatkuvassa epävarmuudessa eläminen, kun koskaan ei ole voinut olla varma siitä, milloin harjoituksissa siirrytään etävalmennukseen ja riittääkö motivoituneita ohjaajia.\nSe on myös omalta osaltaan rapauttanut seurojen sisäistä yhteenkuuluvuuden tunnetta.\nVuonna 2018 Lasten ja nuorten liikuntakäyttäytymistä Suomessa selvittäneen LIITU-tutkimuksen mukaan vain kolmasosa suomalaislapsista ja -nuorista liikkuu suositusten mukaan, ja kyseiset tulokset olivat jo ajalta ennen koronakriisiä.\nKoronakriisi on entisestään pahentanut tätä ”liikuntavelkaa” ja suuri kysymys onkin nyt se, kuinka saadaan jo harrastuksensa lopettaneet nuoret palaamaan harrastustensa pariin?\nHyviä merkkejä on toivottavasti jo ilmassa, sillä Valtion liikuntaneuvoston vuosi sitten toteuttaman kyselytutkimuksen mukaan yksi merkittävä tekijä nuorten liikunnan vähenemiselle oli liikuntapaikkojen kiinniolo ja se, ettei kotona voinut harrastaa liikuntaa haluamallaan tavalla.\nNyt rajoituksia ollaan taas toistaiseksi purkamassa, mutta sen lisäksi kunta ja seurat voisivat tehdä tiivistä yhteistyötä tilaongelmien ratkaisemiseksi. Se nousi myös esiin kyselyn vastauksissa, joissa vaadittiin muun muassa koulujen ja monitoimitalon liikuntapaikkoja paremmin saataviksi ja maksuttomiksi kuntalaisille.


TARINALLINEN SIRKUSESITYS: Ruutu, Raita ja repullinen retkitavaraa 12.12. | Turku.fi\nTARINALLINEN SIRKUSESITYS: Ruutu, Raita ja repullinen retkitavaraa 12.12.\nOlipa kerran sisarukset, Ruutu ja Raita. Ruudulla ja Raidalla on tarkat rutiinit, joihin kuuluu viikottaiset räiskäleet raparperimarmeladin kera. Eräänä päivänä marmeladi on kuitenkin loppu, ja ainoa vaihtoehto on lähteä torille. Aivan tavallinen torstai muuttuu pian suureksi seikkailuksi, josta selviydytään yhteistyön avulla.\nDuo Fannin ja Mariannen esityksessä leikitellään sirkuksella ja mielikuvituksella. Seikkailu sisältää yllättäviä tilanteita ja kohtaamisia, pariakrobatiaa, musiikkia ja jongleerausta. Esitys kertoo ystävyydestä, erilaisuuden hyväksymisestä, rohkeudesta ja siitä, että jokainen saa olla juuri sellainen kuin on. Tarinassa annetaan paljon tilaa myös katsojan omalle mielikuvitukselle.\nLiput varattavissa 8.11. alkaen.\nVaraa liput esitykseen su 12.12. klo 15. Linkki aukeaa uuteen ikkunaan.\nVaraa liput esitykseen su 12.12. klo 17. Linkki aukeaa uuteen ikkunaan.\nEsityksen kesto: 30 min.\nSirkustaiteilijat Marianne Vaalimaa ja Fanni Silmunen


Käsirautakotelo kova materiaali Cordura -läpällä, Vega Holster\nVeroton hinta: 28,23 € Hinta: 35,00 €\nOsta 3 hintaan 26,81 € (33,25 € sis. verot) /kpl ja säästä 5%\nOsta 5 hintaan 25,40 € (31,50 € sis. verot) /kpl ja säästä 10%\nOsta 10 hintaan 23,99 € (29,75 € sis. verot) /kpl ja säästä 15%\nOsta 20 hintaan 21,17 € (26,25 € sis. verot) /kpl ja säästä 25%\nVega Holsterin valmistama laadukas kova käsirautakotelo jossa on tyylikäs ja kestävä Cordura läppä. Koteloon sopivat kaikkien tunnetuimpien valmistajien ketjuraudat. Saranamalliset käsiraudat eivät mahdu tähän koteloon.\nVega Holsterin tyylikäs, laadukas ja toimiva kova käsirautakotelo. Kotelo on valmistettu komposiitista ja varustettu Cordura -läpällä. Kotelo sopii käytettäväksi 40-58 mm leveiden varustevöiden kanssa. Kotelo sopii kaikille tavanomaisille käsiraudoille ja siihen mahtuvat erinomaisesti kaikki HIATT, TCH, Alycon, Peerless, Clejuso ja Smith&Wesson ketjuraudat.\nKotelo ei sovellu HIATT, TCH, ASP ja vastaaville saranaraudoille. ASP ketjuraudoille kotelo on hyvin tiukka, mutta ne "mahtuvat".\nKäsiraudat ketjumalli, TCH 800 Standard\nVeroton hinta: 39,52 € Hinta: 49,00 € Kun ostat useita: 41,50 €\nVeroton hinta: 87,90 € Hinta: 109,00 € Kun ostat useita: 71,90 €


LIIKENNEVALOETUUKSIEN JA AJAN- TASAISEN TIEDOTUKSEN VAIKUTUK- SET RAITIOLINJALLA 4 JA BUSSILIN- JALLA 23 HELSINGISSÄ - PDF\nLIIKENNEVALOETUUKSIEN JA AJAN- TASAISEN TIEDOTUKSEN VAIKUTUK- SET RAITIOLINJALLA 4 JA BUSSILIN- JALLA 23 HELSINGISSÄ\nDownload "LIIKENNEVALOETUUKSIEN JA AJAN- TASAISEN TIEDOTUKSEN VAIKUTUK- SET RAITIOLINJALLA 4 JA BUSSILIN- JALLA 23 HELSINGISSÄ"\n1 LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖN MIETINTÖJÄ JA MUISTIOITA B: 41/2001 LIIKENNEVALOETUUKSIEN JA AJAN- TASAISEN TIEDOTUKSEN VAIKUTUK- SET RAITIOLINJALLA 4 JA BUSSILIN- JALLA 23 HELSINGISSÄ\n2 ISSN 1237-XXXX OY EDITA AB Pikapaino, Mariankatu 9 Helsinki 2001\n3 Julkaisija KUVAILULEHTI Julkaisun päivämäärä Tekijät (toimielimestä: toimielimen nimi, puheenjohtaja, sihteeri) Mikko Lehtonen, Virpi Anttila, Olavi H. Koskinen, Risto Kulmala, Hanna Pajunen-Muhonen, Hannu Pesonen, Jouni Rintanen, Tomi Ristola VTT Rakennus- ja yhdyskuntatekniikka, LT- Konsultit Oy, Traficon Oy, Tiehallinto Julkaisun laji Tutkimusraportti Toimeksiantaja Liikenne- ja viestintäministeriö Toimielimen asettamispäivämäärä Julkaisun nimi Liikennevaloetuuksien ja ajantasaisen tiedotuksen vaikutukset raitiolinjalla 4 ja bussilinjalla 23 Helsingissä Tiivistelmä Joukkoliikenteen telematiikkajärjestelmä otettiin käyttöön Helsingissä vuonna Järjestelmä tuottaa useita joukkoliikenteen telematiikan palveluita, kuten ajantasainen tiedotus, etuudet valo-ohjatuissa liittymissä ja aikatauluseuranta. Järjestelmän tavoitteena on vähentää joukkoliikennepalvelun viiveitä, parantaa joukkoliikennepalvelun säännöllisyyttä ja täsmällisyyttä sekä parantaa tiedotusta. Vaikutustutkimuksen tavoitteena oli arvioida telematiikkajärjestelmän vaikutukset, yhteiskuntataloudellinen kannattavuus ja tekninen toiminta. Menetelmiä olivat ennen-jälkeen-kenttämittaukset, haastattelu- ja kyselytutkimukset, simulointi sekä taloudellinen arviointi. Telematiikkajärjestelmä näytti lisänneen matkustajamääriä, vähentäneen liikennevaloviiveitä, lyhentäneen matka-aikoja sekä parantaneen liikennöinnin säännöllisyyttä ja täsmällisyyttä. Tulokset osoittivat, että liikennevaloviiveet vähenivät yli 40 %. Palvelun säännöllisyys ja täsmällisyys paranivat merkittävästi. Matkustajamäärät lisääntyivät molemmilla joukkoliikennelinjoilla ennen- ja jälkeen-tutkimusten välillä. Matkustajat pitivät etenkin pysäkeillä sijaitsevia näyttötauluja tarpeellisina ja niiden avulla voitiin vaikuttaa ennen kaikkea matkustusmukavuuteen. Järjestelmän laajentamista kannatti kolme näljästä matkustajasta. Liikennevaloetuudet näyttivät vähentäneen bussilinjan polttoaineen kulutusta noin 4 % ja päästöjä 1-5 % päästölajista riippuen. Järjestelmän yhteiskuntataloudelliseksi hyöty-kustannussuhteeksi laskettiin 3,3. Telematiikkajärjestelmällä ei havaittu olevan merkittäviä haittavaikutuksia mistään näkökulmasta, vaan sen todettiin tukevan Suomen liikennepoliittisia yleistavoitteita. Yritystaloudellisen arvioinnin perusteella järjestelmä ei maltillisillakaan matkustajasiirtymäarvioilla pienentänyt joukkoliikenneyrityksen pääoman tuottoastetta ratkaisevasti. Joukkoliikenneoperaattorin pääoman tuottoaste väheni raitiolinjalla 1 % ja lisääntyi bussilinjalla 6 %. Kokonaisuutena telematiikkajärjestelmän vaikutukset olivat myönteisiä ja niiden pohjalta järjestelmän laajentaminen Helsingin keskeisille raitiolinjoille ja bussilinjoille oli perusteltua. Tutkimuksen tulokset osoittavat selvästi, että vastaavanlaisia järjestelmiä tulisi ottaa käyttöön myös Suomen muissa suurissa ja keskisuurissa kaupungeissa tutkittujen joukkoliikennelinjojen kaltaisissa olosuhteissa. Avainsanat (asiasanat) joukkoliikenne, telematiikka, tiedotus, liikennevaloetuudet, vaikutukset, arviointi, yhteiskuntataloudelliset hyödyt Muut tiedot Sarjan nimi ja numero Liikenne- ja viestintäministeriön mietintöjä ja muistioita B 41/2001 Kokonaissivumäärä 65 Kieli suomi Jakaja Liikenne- ja viestintäministeriö ISSN Hinta ISBN Luottamuksellisuus julkinen Kustantaja Liikenne- ja viestintäministeriö\n4 The publisher DESCRIPTION Date of publication Authors (from body; name,chairman and secretary of the body) Mikko Lehtonen, Virpi Anttila, Olavi H. Koskinen, Risto Kulmala, Hanna Pajunen-Muhonen, Hannu Pesonen, Jouni Rintanen, Tomi Ristola VTT Building and Transport, LT Consultants Ltd, Traficon Ltd, Finnish Road Administration Type of publication Research Report Assigned by Ministry of Transport and Communications Date when body appointed Name of the publication The Benefits Of A Pilot Implementation Of Public Transport Signal Priorities And Real-Time Passenger Information Abstract A public transport telematics system was launched in Helsinki, Finland in The system provides several public transport telematics functions such as real-time passenger information, bus and tram priorities at traffic signals and schedule monitoring. The aim of the system is to reduce the delays in public transport service, to improve the regularity and punctuality of the public transport service, and to improve passenger information. The aim of the study was to investigate the impacts, socio-economic benefits and technical performance of the telematics applications. The methods included before and after field studies, an interview and a survey, a simulation, and an socio-economic evaluation. The telematics system seemed to have increased the number of passengers, reduced the delays at traffic signals, decreased the travel times and improved the regularity and punctuality of the public transport service. The results indicated that delays at signals were reduced by more than 40%. The regularity and punctuality of the service were considerably improved. On both lines, the number of passengers increased from the before to the after studies. Especially the stop displays were regarded useful by the passengers. With the help of the displays it was, above all, possible to influence to the travelling comfort of the passengers. Three out of four passengers were supported the expansion of the system. The signal priorities seemed to reduce the fuel consumption about 4% and the exhaust emissions 1-5% depending on the type of emissions. The benefit/cost ratio of the system was calculated to be 3.3. The system did not seem to have any substantial disadvantages, but instead it can be regarded as beneficial with regard to the transport policy objectives of Finland. According to the evaluation of private economy, the system did not substantially decrease the return on capital for the transport operator even if the increase in the number of new public transport passengers would be quite small. The return of capital was reduced by 1% on the tramline and by 6% on the bus line. In conclusion, the main results supported the decision on the expansion of the telematics system to the prominent tramlines and bus lines in Helsinki. The results of the study clearly indicated that similar systems should also be implemented in other large or medium-sized towns in Finland in the circumstances comparable with the circumstances in the studied public transport lines. Keywords Public transport, telematics, real-time, passenger information, signal priority, impacts, evaluation, socio-economic benefits Miscellaneous Serial name and number Reports and Memoranda of the Ministry of Transport and Communications B 41/2001 Pages, total 65 Language Finnish Distributed by Ministry of Transport and Communications ISSN Price ISBN Confidence status Public Published by Ministry of Transport and Communications\n5 ESIPUHE Liikennetelematiikan rakenteiden tutkimus- ja kehittämisohjelman (TETRA) hankkeen 5 tavoitteena oli selvittää uusien liikennetelematiikkajärjestelmien, sovellusten ja palveluiden kokeilujen liikenteelliset, yhteiskuntataloudelliset ja muut olennaiset vaikutukset. Vaikutukset pyrittiin selvittämään luotettavalla ja yhdenmukaisella tavalla siten, että vastaavien järjestelmien laajamittaiseen toteuttamiseen voidaan ottaa kantaa objektiivisin perustein. Hankkeen 5 johtoryhmä päätti käynnistää tutkimuksen raitiolinjalla 4 ja bussilinjalla 23 käyttöönotetun telemaattikkajärjestelmän vaikutusten arvioimiseksi. Tutkimuksen tekijöiksi valittiin tarjouskilpailun jälkeen VTT Rakennus- ja yhdyskuntatekniikan, LT-Konsultit Oy:n, Traficon Oy:n ja Tiehallinnon muodostama tutkimuskonsortio. Vaikutustutkimuksen tekemistä ohjasi hankkeen johtoryhmä, jonka puheenjohtajana toimi Harri Kallberg Tampereen teknillisestä korkeakoulusta ja jäseninä Juhani Bäckström Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta YTV:stä ( saakka), Seppo Haataja Helsingin kaupungin liikennelaitoksesta, Anne Herneoja Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta YTV:stä ( alkaen), Erkki Nickul Helsingin kaupungin liikennelaitoksesta ja Jari Seppänen Helsingin kaupungin liikennelaitoksesta ( alkaen). Vaikutustutkimuksen tekemiseen osallistuivat Mikko Lehtonen, Virpi Anttila, Risto Kulmala ja Hanna Pajunen-Muhonen VTT Rakennus- ja yhdyskuntatekniikasta, Tomi Ristola ja Jouni Rintanen Traficon Oy:stä, Hannu Pesonen LT-Konsultit Oy:stä ja Olavi H. Koskinen Tiehallinnosta. Helsingissä Petri Jalasto Henkilöliikenneyksikön päällikkö\n7 SISÄLLYSLUETTELO ESIPUHE... 5 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO JÄRJESTELMÄN KUVAUS VAIKUTUSSELVITYKSET Menetelmäkuvaukset Kenttämittaukset Haastattelu- ja kyselytutkimukset Simulointi Yrityshaastattelu Taloudellisuus Tulokset Matkustajamäärät, viiveet ja palvelun säännöllisyys sekä täsmällisyys Matkustajien mielipiteet Polttoaineen kulutus ja päästöt TALOUDELLINEN ARVIOINTI Yhteiskuntataloudellinen arviointi Hyöty-kustannussuhde Vaikutusten analyysi Toteutuksen arviointi Yritystaloudellinen arviointi Lähtökohdat Vaikutuskenttäanalyysi Toimintoanalyysi Yritystaloudelliset vaikutukset (Du Pont -malli) Päätelmät yritystaloudellisista vaikutuksista PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET LÄHDELUETTELO LIITTEET LIITE A LIITE B LIITE C LIITE D Bussilinjan 23 etulaskijan lomake Bussilinjan 23 keski- ja takaoven laskijan lomake Raitiolinja 4 ja bussilinjan 23 poikkileikkauslaskentalomake Raitiovaunulinjan 4 kenttämittauslomake 7\n8 LIITE E LIITE F LIITE G LIITE H LIITE I LIITE J LIITE K Haastattelututkimuksen lomake Kyselytutkimuksen lomake Haastattelututkimuksen tulokset Kyselytutkimuksen tulokset Vaikutusten arviointilomakkeet Du Pont -malli YHTALI-muotoinen yhteenveto 8\n9 1 JOHDANTO Liikenne- ja viestintäministeriö on ehdotuksessaan joukkoliikennestrategiaksi (Liikenneministeriö, 2000) asettanut kaupunkiseuduilla tavoitteeksi joukkoliikenteen markkinaosuuden kasvattamisen. Markkinaosuutta pyritään kasvattamaan mm. ottamalla käyttöön liikenteen telematiikkaan perustuvia palveluita. Olennaisia palveluita ovat joukkoliikenteen ajantasainen tiedotus ja etuudet valo-ohjatuissa liittymissä. Suomessa on toistaiseksi toteutettu tai suunniteltu vain muutamia järjestelmiä, jotka tuottavat tämän kaltaisia palveluita. Tärkeimmät toteutetut tai suunnitellut järjestelmät ovat Espoon ja Länsiväylän matkustajainformaatiojärjestelmä, Tampereen paikallisliikenteen hallintajärjestelmä sekä tässä raportissa käsiteltävä liikennevaloetuus- ja tiedotusjärjestelmä Helsingissä. Helsingin kaupungin liikennelaitos (HKL) ja Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto käynnistivät vuoden 1999 alussa joukkoliikenteen telematiikan kehittämisprojektin. Projektin tavoitteena oli raitiolinjalla 4 ja bussilinjalla 23 käyttöönotettujen telemaattisten ratkaisujen avulla nopeuttaa joukkoliikennelinjoja, parantaa linjojen liikenteen säännöllisyyttä ja täsmällisyyttä sekä parantaa tiedotusta. Aikataulustaan myöhässä oleville vaunuille pyritään antamaan liikennevaloetuuksia lähes 50 valo-ohjattuun liittymään asennetuilla risteyslaitteistoilla. Tiedotusta pyritään parantamaan elektronisilla näyttötauluilla, joita on asennettu kaikkiaan 15 pysäkille sekä vaunujen sisälle. Järjestelmässä on lisäksi mahdollisuus joukkoliikenteen kulunohjaukseen. (Helsingin liikenteenohjauskeskus, 2001) Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää raitiolinjalla 4 ja bussilinjalla 23 käyttöönotetun telematiikkajärjestelmän vaikutukset ja taloudellisuus siten, että tutkimuksen tuloksia voidaan hyödyntää päätettäessä vastaavan tapaisista projekteista Helsingissä ja muualla Suomessa. Lisäksi tavoitteena oli selvittää järjestelmän tekninen toimivuus ja luotettavuus. Kulmalan et al. (1998) mukaan joukkoliikennematkustajille suunnatulla tiedotuksella vaikutetaan pääasiassa kulkutavan valintaan ja reitin eli joukkoliikennelinjan valintaan. Lisäksi joukkoliikennetiedotuksella voidaan jonkin verran vaikuttaa matkojen ajoitukseen. Vaikutukset liittyvät matka-aikaan, säännöllisyyteen ja täsmällisyyteen, palvelujen saavutettavuuteen sekä arvostuksiin ja mukavuuteen. Joukkoliikenteen liikennevaloetuudet puolestaan vaikuttavat kulkutavan valintaan sekä jonkin verran liikennejärjestelmän ylläpitoon joukkoliikennekaluston parempien hallintamahdollisuuksien kautta. Vaikutukset tulevat esille kalusto- ja käyttökustannuksissa sekä matka-ajassa, säännöllisyydessä ja täsmällisyydessä. Liikennevaloetuudet vaikuttavat myös jonkin verran päästöihin ja energiankulutukseen sekä arvostuksiin ja mukavuuteen. Liikennepoliittisten tavoitealueiden osalta telematiikkajärjestelmä vaikuttaa yhteiskunta- ja yritystalouteen joukkoliikenneoperaattorin kannalta. 9\n10 Edellä kuvattujen vaikutusmekanismien perusteella telematiikkajärjestelmän vaikutusarvioinnissa pyrittiin selvittämään seuraavat vaikutukset: 1) kalusto- ja käyttökustannukset, 2) palvelun saavutettavuus, 3) matka-aika, säännöllisyys ja täsmällisyys, 4) melu, päästöt, energiankulutus sekä 5) arvostukset ja mukavuus. Lisäksi järjestelmän taloudellisuus arvioitiin. Käytettyjä menetelmiä olivat ennen-jälkeenkenttämittaukset, haastattelu- ja kyselytutkimukset, simulointi sekä taloudelliset analyysit. 10\n11 2 JÄRJESTELMÄN KUVAUS Projektin kokeilulinjoiksi valittiin raitiolinja 4 sen laajuuden perusteella sekä bussilinja 23, koska se oli toiminut kokeilulinjana myös matalalattiabusseille. Linjojen sijainti esitetään kuvassa 1 ja linjojen perustiedot taulukossa 1. Etelä-Haaga Vihdintie Kivihaka Hakamäentie Munkkivuori 23N 23 Ruskeasuo Itä-Pasila Pasilankatu Munkkiniemen puistot. Länsi-Pasila Vallila 4 Munkkiniemi Tukholmankatu Alppila Sturenkatu Helsinginkatu Kallio Sörnäinen Mannerheimintie Toinen linja Hämeentie Hakaniemi Töölö 23 23N Kruununhaka Kamppi Aleksanterinkatu 4 Katajanokka Ruoholahti Eira Kuva 1. Raitiolinjan 4 ja bussilinjan 23 sijainti. 11\n12 Taulukko 1. Raitiolinjan 4 ja bussilinjan 23 perustietoja. Raitiolinja 4 Bussilinja 23 Pituus/ km 8,1 8,6 Pysäkkimäärä/ 23/ ajosuunta Vuoroväli/ min Matkustajanousuja/ vrk.(haataja, 1999) Matkustajakm/ vrk Raitiolinjan 4 ja bussilinjan 23 telematiikkajärjestelmään kuuluu useita toimintoja, kuten ajantasainen tiedotus, joukkoliikenteen liikennevaloetuudet ja mahdollisuus joukkoliikenteen kulunohjaukseen. Järjestelmän toiminta perustuu nykyaikaiseen radioviestintään ja GPS-satelliittinavigointiin. Kuvassa 2 esitetään telematiikkajärjestelmän yleiskuvaus. Kuva 2. Raitiolinjan 4 ja bussilinjan 23 yleiskuvaus (Helsingin liikenteenohjauskeskus, 2001). Vaunujen paikantaminen on järjestelmän keskeinen ominaisuus. Järjestelmä tarkistaa vaunun sijainnin keskimäärin kerran kymmenessä sekunnissa ja välittää tiedon keskustietokoneelle. Paikantaminen tapahtuu kolmessa vaiheessa: GPS-satelliittinavigointi määrittää bussin sijainnin pysäkin tarkkuudella. Oven avaus pysäkillä määrittää bussin täsmällisen sijainnin. 12\n13 Tarkkuusmatkamittari (ödometri) laskee bussin sijainnin reitin varrella metreinä edelliseltä pysäkiltä. Aikatauluseuranta perustuu vaunun todellisen sijainnin ja pysäkkiaikataulujen perusteella lasketun sijainnin vertailuun. Vaunun poikkeama aikataulusta osoitetaan kuljettajalle kerran sekunnissa päivittyvällä näytöllä (kuva 3). Sama tieto välittyy liikennöinnistä vastaavalle henkilökunnalle kymmenen sekunnin välein. Tarvittaessa kuljettajalle voidaan myös välittää viestejä esimerkiksi liikennehäiriöistä tai muista matkan tekoa hidastavista esteistä. Kuva 3. Kuljettajan ajoneuvotietokone näppäimistöineen ja näyttölaite bussilinjalla 23. Vaunun sisäisillä näyttötauluilla matkustajille kerrotaan seuraavan pysäkin nimi ja vaunun seisoessa pysäkillä myös vaunun linjanumero sekä päätepysäkki (kuva 4). Vaunun sisäiset näyttötaulut ovat yksirivisiä ja niissä esitetään paikannimet vuorotellen suomeksi ja ruotsiksi. Lisäksi järjestelmässä on mahdollisuus automaattisiin kuulutuksiin, joilla vaunussa olevia matkustajia voidaan informoida seuraavasta pysäkistä sekä sen läheisyydessä olevista matkailukohteista, kuten terminaaleista ja yleisötilaisuuksien pitopaikoista. Automaattiset kuulutukset ovat toistaiseksi käytössä vain bussilinjalla. 13\n14 Kuva 4. Vaunun sisäinen näyttötaulu bussilinjalla 23. Pysäkille saapumisennuste osoitetaan pysäkkinäyttötaululla (kuva 5). Ennuste kertoo minuutin tarkkuudella, koska linjan seuraava vaunu saapuu pysäkille. Liikennöinnistä vastaavilla henkilöillä on lisäksi mahdollisuus lähettää tauluun lyhyt tiedote liikennehäiriöistä tai vastaavista tilanteista, jos joukkoliikenteen säännöllinen kulku on estynyt. Tulevaisuudessa vaunun saapumisennusteen voi saada myös internetin kautta ja matkapuhelimeen. Kuva 5. Pysäkkinäyttötaulu raitiolinjalla 4 (Helsingin liikenteenohjauskeskus, 2001). 14\n15 Liikennevaloetuudet perustuvat järjestelmään, jossa lähestyvässä vaunussa oleva matalatehoinen radiomodeemi lähettää viestin risteyksessä sijaitsevaan liikennevalojen ohjauskojeeseen (kuva 6). Viestin perusteella ohjauskoje nopeuttaa vihreän valon käynnistymistä tai jatkaa vihreää valoa siten, että vaunu pääsee risteyksen läpi mahdollisimman vähin viivytyksin. Liikennevaloetuutta ei kuitenkaan anneta niille vaunuille, jotka ovat edellä aikataulustaan, joten vaunujen ajantasaista paikantamistietoa käytetään myös tämän toiminnon toteutuksessa. (Helsingin liikenteenohjauskeskus, 2001) Kuva 6. Viestin lähettäminen liikennevalojen ohjauskojeeseen (Helsingin liikenteenohjauskeskus, 2001). Pysäkkinäyttötaulut on asennettu kahdeksalle raitiolinjan pysäkille ja seitsemälle bussilinjan pysäkille. Liikennevaloetuudet on asennettu kaikkiaan lähes 50 liittymään. Järjestelmä oli muutamia liikennevaloetuuksia lukuun ottamatta kokonaan toteutettu keväällä\n16 3 VAIKUTUSSELVITYKSET 3.1 Menetelmäkuvaukset Kenttämittaukset Kenttämittauksilla selvitettiin palvelun saavutettavuutta sekä matka-aikaa, säännöllisyyttä ja täsmällisyyttä. Kenttämittaukset tehtiin huhti-toukokuussa 1998, lokamarraskuussa 1999 ja toukokuussa Vertailussa ennen-aineistona käytettiin keväällä 1998 kerättyjä aineistoja. Jälkeen-aineistona käytettiin keväällä 2000 kerättyjä aineistoja, koska vasta tuolloin järjestelmä oli täydessä laajuudessaan käytössä, ja tutkimusajankohta oli sama kuin ennen-mittauksissa. Kenttämittaukset sisälsivät poikkileikkauslaskentoja ja vaunuissa mukana matkustaen tehtyjä mittauksia. Poikkileikkauslaskennoilla tutkittiin palvelun säännöllisyyttä ja täsmällisyyttä sekä arvioitiin matkustajamäärät. Palvelun säännöllisyyttä tutkittiin vertaamalla poikkileikkauksien kohdalla toteutuneita vuorovälejä aikataulun mukaisiin vuoroväleihin. Täsmällisyyttä tutkittiin vertaamalla vaunujen todellisia poikkileikkauksien ohitusaikoja aikataulun mukaisiin ohitusaikoihin. Poikkileikkausten ohittavien vaunujen matkustajamäärät arvioitiin silmämääräisesti. Vaunuissa mukana matkustaen pyrittiin keräämään tiedot viiveistä ja niiden syistä, matka-ajoista sekä matkustajamääristä. Viiveet jaoteltiin liikennevalo- ja pysäkkiviiveisiin sekä muihin viiveisiin. Viiveen pituus laskettiin sen aiheuttaneen tapahtuman alusta tapahtuman päättymiseen. Matka-ajat mitattiin reitin alusta sen jokaiselle pysäkille. Tiedot matkustajamääristä kerättiin laskemalla kaikista ovista vaunuun nousseiden ja ovista poistuneiden matkustajien määrä reitin jokaisella pysäkillä. Poikkileikkauslaskennat tehtiin raitiolinjalla kolmessa ja bussilinjalla kahdessa poikkileikkauspisteessä. Tietoja kerättiin kussakin pisteessä kahtena arkipäivänä klo Laskentapisteessä oli kerrallaan yksi laskija, joka kirjasi tiedot lomakkeelle (liite C). Vaunuissa mukana matkustaen kerätty aineisto käsitti raitiolinjalta 36 lähtöä suuntaan 1 (Katajanokka Munkkiniemi) ja 37 lähtöä suuntaan 2 (Munkkiniemi Katajanokka) sekä bussilinjalta 34 lähtöä molempiin suuntiin. Raitiovaunuissa mittauksia suoritti samanaikaisesti neljä ja bussissa kaksi laskijaa. Tiedot kirjattiin laskentalomakkeille (liitteet A, B ja D) Haastattelu- ja kyselytutkimukset Haastattelu- ja kyselytutkimuksilla selvitettiin mm. palvelun saavutettavuutta; arvostuksia ja mukavuutta. Haastattelu- ja kyselytutkimukset tehtiin toukokuussa 2000 viitenä arkipäivänä klo\n17 3.1.3 Simulointi Matkustajia haastateltiin kolmella raitiolinjan ja kahdella bussilinjan pysäkillä, joiden matkustajamäärien tiedettiin olevan suuria. Kaikki pysäkit oli varustettu ajantasaisella pysäkkinäyttötaululla. Haastateltavat valittiin satunnaisesti raitiovaunua tai bussia odottavien joukosta kuitenkin siten, että tarvittaessa varmistettiin henkilön odottavan tutkittavan linjan vaunua. Lisäksi varmistettiin, että haastateltava oli huomannut taulun. Kysymykset liittyivät tiedotustaulun käyttöön, tiedon hyödyllisyyteen jne. Haastattelulomake on liitteessä F. Kyselylomakkeet (liite E) vastauskuorineen jaettiin tutkittavien linjojen vaunuihin nouseville matkustajille. Lomakkeet pyydettiin palauttamaan 2 viikon kuluessa. Kyselyn tarkoituksena oli täydentää ja tarkentaa haastattelussa saatuja tuloksia. Kyselylomakkeet kahdelle tutkitulle linjalle olivat muuten samanlaiset, mutta raitiolinjalla jaetusta lomakkeesta puuttui kuulutuksia käsittelevä kohta, koska raitiovaunuissa ei ollut käytössä kuulutuksia. Haastattelussa tavoitettiin yhteensä 727 raitiovaunua ja 753 bussia odottanutta matkustajaa. Haastattelusta kieltäytyi noin 10 % matkustajista ja osa haastatteluista jäi kesken. Lopullinen haastatteluaineisto sisälsi kaikkiaan 412:n raitiovaunua ja 528:n bussia odottaneen, näyttötaulun huomanneen vastaukset. Kyselylomake jaettiin 2 000:lle raitiolinjan ja 1 000:lle bussilinjan matkustajalle. Lomakkeen saaneista matkustajista noin 45 % palautti sen annetun määräajan kuluessa. Lopullinen kyselyaineisto käsitti kaikkiaan 899 raitiolinjalla ja 445 bussilinjalla matkustaneen vastaukset. Simuloinnilla tutkittiin palvelun vaikutuksia päästöihin ja energiankulutukseen. Tavoitteena oli selvittää bussilinjan liikennevaloetuuksien vaikutuksia polttoaineenkulutukseen sekä typen oksidi- (NO X ), häkä- (CO), hiilivety- (HC) ja hiukkaspäästöihin (PM). Simulointi tehtiin VEMOSIM-ajoneuvosimulaattorilla, jolla voidaan simuloida todellisen ajoneuvon liikettä normaaleissa tie- ja liikenneolosuhteissa. Simulointia varten bussilinjan reitti kuvattiin kolmiulotteisesti ja bussin kulku reitillä mallinnettiin molempiin suuntiin. Mallintamisessa kiinnitettiin erityistä huomiota pysähtymisiin, koska niihin liittyvillä jarrutuksilla ja kiihdytyksillä on olennainen vaikutus polttoaineen kulutukseen ja päästöjen syntymiseen. Bussin kulku mallinnettiin siten, että se pysähtyy kaikilla pysäkeillä ja kaikissa liikennevaloissa, mutta jatkaa matkaa välittömästi pysähtymisten jälkeen. Lisäksi niissä kadunkulmissa, joissa ajosuunta muuttuu noin 90, ajoneuvon nopeutta rajoitettiin km/h:iin, jos se ennen kadunkulmaa oli tätä suurempi. Simulointi perustui VOLVO DH10A285- moottoriin, joka edustaa EURO III -luokan kaupunkibussin moottoria. 17\n18 Simuloimalla arvioitiin bussilinjan keskimääräinen polttoaineen kulutus ja päästöt suunnittain. Tunnusluvut määritettiin erikseen liikenteessä ja tyhjäkäynnillä olevalle bussille. Liikenteessä olevalle bussille tunnusluvut määritettiin matkayksikköä kohti (taulukko 2) ja tyhjäkäynnillä olevalle bussille aikayksikköä kohti (taulukko 3). Taulukko 2. Simuloinnilla saadut tunnusluvut liikenteessä olevalle bussille. Suunta 1, Rautatientori Ruskeasuo Suunta 2, Ruskeasuo Rautatientori Ajoaika (liikkeessä) (min:sek) 26:23 29:9 Keskinopeus (km/h) 20,2 18,1 Moottorin kulmasiirto (r/km) Moottorin keskimääräinen kierrosluku (r/min) Moottorin keskimääräinen teho (kw) Keskimääräinen polttoaineenkulutus (l/100 km) 48,79 42,51 Keskimääräiset No x-päästöt (g/km) 10,719 9,280 Keskimääräiset CO-päästöt (g/km) 1,132 1,081 Keskimääräiset HC-päästöt (g/km) 0,292 0,278 Keskimääräiset hiukkaspäästöt (g/km) 0,179 0,161 Vaihtamisten määrä Taulukko 3. Simuloinnilla saadut tunnusluvut tyhjäkäynnillä olevalle bussille. Polttoaineen kulutus (kg/h) 2,477 No x päästöt (g/h) 89,965 CO päästöt (g/h) 3,245 HC päästöt (g/h) 0,555 Hiukkaspäästöt (g/h) 0, Yrityshaastattelu Yrityshaastattelun tavoitteena oli selvittää telematiikkajärjestelmän kalusto- ja käyttökustannukset. Yrityshaastattelu tehtiin haastattelemalla Helsingin kaupungin liikennelaitoksen edustajia. Yrityshaastattelun perusteella järjestelmän investointikustannukset olivat noin 5,5 milj. mk. Raitiolinjan osuus kustannuksista oli 2,74 milj. mk ja bussilinjan osuus 2,76 milj. mk. Eri osajärjestelmille kustannukset jakautuivat seuraavasti: pysäkkitiedotustaulut 22 % eli 1,2 milj. mk, ajoneuvojärjestelmät 31 % eli 1,7 milj. mk, liikennevaloetuusjärjestelmä 13 % eli 0,75 milj. mk sekä keskusjärjestelmä ja radioverkko 34 % eli 1,9 milj. mk. Pysäkkitiedotustaulujen sekä ajoneuvo- ja liikennevaloetuusjärjestelmän toteutuskustannukset jakautuivat melko tarkasti tasan molemmille joukkoliikennelinjoille. 18\n19 3.1.5 Taloudellisuus Yhteiskuntataloudellinen arviointi Yhteiskuntataloudellisen arvioinnin tavoitteena oli selvittää telematiikkajärjestelmän hyöty-kustannussuhde sekä arvioida sen vaikutukset ja toteutus. Arvioinnin lähtötietoina käytettiin kenttämittausten ja simuloinnin tuloksia. Vaikutuksia muuhun liikenteeseen ei tässä yhteydessä tutkittu, mutta vaikutusten suuruusluokkaa arvioitiin herkkyystarkastelujen yhteydessä. Hyöty kustannussuhde laskettiin bruttoperiaatteella kaavan 1 mukaisesti. Bruttoperiaate tarkoittaa, että yhteiskuntataloudelliset hyödyt jaettiin sekä investointi- että ylläpitokustannuksilla. yhteiskuntataloudelliset hyödyt investointi ja ylläpitokustannukset (1) Telematiikkajärjestelmän vaikutukset arvioitiin liikennejärjestelmän valtakunnallisten kehittämistavoitteiden pohjalta. Vaikutusten suuntaa ja merkittävyyttä arvioitiin eri tavoitealueiden kannalta projektin kokoon suhteuttaen. Tavoitealueita olivat palvelutaso ja kustannukset, turvallisuus ja terveys, sosiaalinen kestävyys, alueiden ja yhdyskuntien kehittäminen sekä luontoon kohdistuvat haitat. Täsmällisyyden paranemista tai joukkoliikennetiedotuksen vaikutuksia matkustuskäyttäytymiseen tai matkan laatuun ei arvioitu laskennallisesti, vaan näiden vaikutusten suuntaa arvioitiin vaikutusten analyysin yhteydessä. Toteutusta arvioitiin jälkikäteen. Työvaihe käsitti markkinoiden, teknisen toteutuksen, käytetyn tekniikan ja organisatoristen tekijöiden arvioinnin. Yritystaloudellinen arviointi Yritystaloudellisen arvioinnin tavoitteena oli osoittaa telematiikkajärjestelmän yritystaloudelliset vaikutukset joukkoliikenneoperaattorille. Yritystaloudellisten vaikutusten arviointi perustui kenttämittauksiin, haastattelu- ja kyselytutkimuksiin, simulointiin sekä yrityshaastatteluun. Lisäksi lähtötietona käytettiin Helsingin kaupungin liikennelaitoksen toimintakertomusta vuodelta 2000 (Helsingin kaupungin liikennelaitos, 2000). Arvioinnin lähtökohdat määritettiin vaikutuskenttä- ja toimintoanalyyseillä. Varsinaiset vaikutukset arvioitiin Du Pont -mallilla. Yritystaloudellisten vaikutusten kohdentuminen tilaus-toimitus -prosessin eri osapuoliin kuvattiin vaikutuskenttäanalyysillä. Siinä kuvattiin järjestelmästä aiheutuvat suorat ja merkittävät taloudelliset ja laadulliset päävaikutukset prosessin eri osapuolille, jotka olivat joukkoliikenneoperaattori ja joukkoliikennematkustaja. Lisäksi kuvattiin välilliset tai vähämerkityksiset taloudelliset ja laadulliset vaikutukset, joita 19\n20 järjestelmästä aiheutui liikennöitsijälle eli alihankkijalle, muiden linjojen matkustajille ja muulle liikenteelle. Toimintoanalyysissä yksilöitiin tilaus-toimitus -prosessin taloudellisten ja laadullisten kustannusvaikutusten suuruus. Tämä tapahtui arvioimalla ne prosessin toiminnot, joihin telematiikkajärjestelmällä voitiin vaikuttaa. Lisäksi arvioitiin, onko järjestelmällä myönteinen vai kielteinen vaikutus toimintoihin. Toimintoja tarkasteltiin joukkoliikenneyrityksen ja -matkustajan kannalta. Toimintoanalyysi tehtiin erikseen raitio- ja bussilinjalle. Vaikutuskenttä- ja toimintoanalyysien pohjalta määriteltiin telematiikkajärjestelmän kokonaisvaikutukset. Vaikutukset kuvattiin siten, että niiden muutos voitiin käsitellä Du Pont -mallilla (kuva 7). Du Pont -mallin lopputuloksena saatiin joukkoliikenneoperaattorin pääoman tuottoasteen muutos. Liikevaihto Myyntikate Voitto-% % * 100 JAETTUN A Liikevaihto Liikevoitto Käyttökate Poistot - MIINUS - MIINUS Kiinteät kustannukset - MIINU S Muuttuva t kustannukset Pääoman tuottoaste-% Määrä Hinta Myyntiehdot Toimituskulut Laatu Palvelu Koneet, kalusto Rakennukset Tontit, maaalueet Investoinnit Hankinta Varasto Kuljetukset Vuokrat Vakuutukset Leasing-maksut Kehitys Markkinointi Hallinto Materia Palkat + sotu Alihankinnat Työkalut Hävikki Työnjohto Kunnossapito Laadunvalvonta Liikevaihto Pääoman kiertonopeus Koko pääoma % JAETTUN A Vaihtoomaisuus Rahoitusomaisuus Myyntisaamiset Lainasaamiset Kassavarat Talletukset Ennakkosaamise t + PLUS Käyttöomaisuus Raaka-aineet Varaosat Tarvikkeet Puolivalmisteet Työn alla olevat tuotteet + PLUS Maa-alueet Rakennukset Koneet, kalusto Arvopaperit Kuva 7. Du Pont -malli (Kulmala et al., 1999). 20\n21 3.2 Tulokset Matkustajamäärät, viiveet ja palvelun säännöllisyys sekä täsmällisyys Taulukoista 4 ja 5 ilmenevät matkustajamääriä, viiveitä ja palvelun säännöllisyyttä sekä täsmällisyyttä koskevat yksityiskohtaiset tunnusluvut. Taulukkoon 6 on koottu keskeiset muutoksia koskevat tunnusluvut. Poikkileikkauslaskennoissa arvioitu kumulatiivinen matkustajamäärä lisääntyi raitiolinjalla 4 % ja bussilinjalla 10 %. Vaunuissa mukana matkustaen tehdyn tutkimuksen mukaan keskimääräinen vuorokohtainen matkustajamäärän lisäys oli raitiolinjalla 2 % ja bussilinjalla 12 %. Kun toisaalta raitiovaunumatkustajien määrät lisääntyivät noin 6 % ja Helsingin sisäisten bussilinjojen matkustajamäärät 0,4 % vuosina (Pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta, 2000), voidaan arvioida, että telematiikkajärjestelmän ansiosta matkustajanousut lisääntyivät raitiolinjalla 1 % (390 matkustajaa/vrk) ja bussilinjalla 11 % (737 matkustajaa/vrk). Vaikutusten korostuminen bussimatkustajamäärissä selittynee puolet harvemmalla vuorovälillä. Lisäksi raitiolinjalla oli käytössä eri tekniikalla toteutetut liikennevaloetuudet jo ennenvaiheessa, joten telematiikkajärjestelmä ei olennaisesti nopeuttanut raitiolinjan kulkua. Tulosten (taulukko 6) mukaan liikennevaloetuudet vähensivät viiveitä valoohjatuissa liittymissä molemmilla joukkoliikennelinjoilla yli 40 %. Raitiolinjalla liikennevaloviiveet vähenivät vähemmän kuin bussilinjalla, koska siellä oli tutkimuksen ennen-vaiheessa käytössä erilaisella tekniikalla toteutetut liikennevaloetuudet. Ilmeisesti ainakin osin raitiolinjan pysäkkiviiveiden lisääntyminen johtui aikaisemmin mainitusta matkustajamäärien kasvusta. Matka-ajat vähenivät raitiolinjalla keskimäärin 1 % ja bussilinjalla 11 %. Viivemittausten perusteella raitiolinjan liikennevaloviiveet vähenivät melko paljon, mutta pysäkkiviiveet lisääntyivät lähes vastaavasti, jolloin matka-ajan kokonaisvähenemä jäi pieneksi. Kenttämittausten tulosten perusteella voidaan arvioida, että bussilinjan matka-ajan nopeutuminen johtui lähes yksinomaan liikennevaloviiveiden vähenemisestä, sillä muutokset muissa viiveissä eivät olleet merkittäviä. Liikennevaloetuudet näyttivät nopeuttaneen jonkin verran raitiolinjan ja erittäin selvästi bussilinjan kulkua. 21\n22 Taulukko 4. Raitiolinjalla 4 tehtyjen kenttämittausten tunnusluvut. TUNNUSLUKU Kevät 1998, Ennen TUTKIMUSAJANKOHTA Syksy 1999, Jälkeen1 Kevät 2000, Jälkeen2 Arvioitu kumulatiivinen matkustajamäärä, molemmat päivät, molemmat suunnat, Senaatintori (matk.) Arvioitu kumulatiivinen matkustajamäärä, molemmat päivät, molemmat suunnat, Oopperan pysäkki (matk.) Arvioitu kumulatiivinen matkustajamäärä, molemmat päivät, molemmat suunnat, Töölöntullin pysäkki (matk.) Arvioitujen kumulatiivisten matkustajamäärien keskiarvo, molemmat päivät, molemmat suunnat, kaikki mittauspisteet (matk.) Laskettu keskimääräinen vuorokohtainen matkustajamäärä, suunta1 (Katajanokka-Munkkiniemi) (matk.) Laskettu keskimääräinen vuorokohtainen matkustajamäärä, suunta2 (Munkkiniemi-Katajanokka) (matk.) Laskettujen keskimääräisten vuorokohtaisten matkustajamäärien keskiarvo, molemmat suunnat (matk.) Liikennevaloviiveet/vuoro (min:sek), suunta1 (Katajanokka- Munkkiniemi) 2:56 2:09 1:29 Liikennevaloviiveet/vuoro (min:sek), suunta2 (Munkkiniemi- Katajanokka) 2:36 2:00 1:38 Liikennevaloviiveiden keskiarvo/ vuoro (min:sek), molemmat suunnat 2:46 2:05 1:34 Pysäkkiviiveet/ vuoro (min:sek), suunta1 (Katajanokka- Munkkiniemi) 3:44 5:15 4:10 Pysäkkiviiveet/ vuoro (min:sek), suunta2 (Munkkiniemi- Katajanokka) 4:49 5:34 5:31 Pysäkkiviiveiden keskiarvo/ vuoro (min:sek), molemmat suunnat 4:16 5:25 4:51 Muut viiveet/ vuoro (min:sek), suunta1 (Katajanokka- Munkkiniemi) 0:16 0:21 0:17 Muut viiveet/ vuoro (min:sek), suunta2 (Munkkiniemi- Katajanokka) 0:20 0:12 0:24 Muiden viiveiden keskiarvo/ vuoro (min:sek), molemmat suunnat 0:18 0:16 0:21 Matka-aika (min:sek), suunta 1 (Katajanokka-Munkkiniemi) 28:55 29:24 28:52 Matka-aika(min:sek), suunta 2 (Munkkiniemi-Katajanokka) 29:14 28:45 28:34 Matka-aikojen keskiarvo (min:sek), molemmat suunnat 29:04 29:04 28:43 Palvelun säännöllisyys (min:sek) (vuorovälien poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Senaatintori 1:38 1:14 1:19 Palvelun säännöllisyys (min:sek) (vuorovälien poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Ooppera 1:30 1:25 1:16 Palvelun säännöllisyys (min:sek) (vuorovälien poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Töölöntulli 1:41 1:16 1:22 Palvelun säännöllisyys (min:sek) (vuorovälien poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, mittauspisteiden keskiarvo 1:36 1:18 1:19 Palvelun täsmällisyys (min:sek) (ohitusaikojen poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Senaatintori 1:33 1:31 1:25 Palvelun täsmällisyys (min:sek) (ohitusaikojen poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Ooppera 1:39 1:10 1:01 Palvelun täsmällisyys (min:sek) (ohitusaikojen poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Töölöntulli 1:15 1:19 1:02 Palvelun täsmällisyys (min:sek) (ohitusaikojen poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, mittauspisteiden keskiarvo 1:29 1:20 1:09 22\n23 Taulukko 5. Bussilinjalla 23 tehtyjen kenttämittausten tunnusluvut. TUNNUSLUKU Kevät 1998, Ennen TUTKIMUSAJANKOHTA Syksy 1999, Jälkeen1 Kevät 2000, Jälkeen2 Arvioitu kumulatiivinen matkustajamäärä, molemmat päivät, molemmat suunnat, Ilmalan tori (matk.) Arvioitu kumulatiivinen matkustajamäärä, molemmat päivät, molemmat suunnat, Pasilan silta (matk.) Arvioitujen kumulatiivisten matkustajamäärien keskiarvot, molemmat päivät, molemmat suunnat, kaikki mittauspisteet (matk.) Laskettu keskimääräinen vuorokohtainen matkustajamäärä, suunta1 (Rautatientori-Ruskeasuo) (matk.) Laskettu keskimääräinen vuorokohtainen matkustajamäärä, suunta2 (Ruskeasuo-Rautatientori) (matk.) Laskettujen keskimääräisten vuorokohtaisten matkustajamäärien keskiarvo, molemmat suunnat (matk.) Liikennevaloviiveet/vuoro (min:sek), suunta1 (Rautatientori- Ruskeasuo) 7:48 5:14 4:36 Liikennevaloviiveet/vuoro (min:sek), suunta2 (Ruskeasuo- Rautatientori) 5:49 3:10 2:26 Liikennevaloviiveiden keskiarvo/ vuoro (min:sek), molemmat suunnat 6:49 4:12 3:31 Pysäkkiviiveet/ vuoro (min:sek), suunta1 (Rautatientori- Ruskeasuo) 3:01 3:44 3:17 Pysäkkiviiveet/ vuoro (min:sek), suunta2 (Ruskeasuo- Rautatientori) 3:38 4:20 3:30 Pysäkkiviiveiden keskiarvo/ vuoro (min:sek), molemmat suunnat 3:20 4:02 3:24 Muut viiveet/ vuoro (min:sek), suunta1 (Rautatientori- Ruskeasuo) 0:38 0:42 0:40 Muut viiveet/ vuoro (min:sek), suunta2 (Ruskeasuo- Rautatientori) 0:53 0:32 0:40 Muiden viiveiden keskiarvo/ vuoro (min:sek), molemmat suunnat 0:46 0:37 0:40 Matka-aika (min:sek), suunta 1 (Rautatientori-Ruskeasuo) 32:31 30:22 29:27 Matka-aika(min:sek), suunta 2 (Ruskeasuo-Rautatientori) 29:54 27:41 26:22 Matka-aikojen keskiarvo (min:sek), molemmat suunnat 31:12 29:02 27:55 Palvelun säännöllisyys (min:sek) (vuorovälien poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Ilmalan tori 2:06 1:49 1:47 Palvelun säännöllisyys (min:sek) (vuorovälien poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Pasilan silta 2:05 1:58 1:35 Palvelun säännöllisyys (min:sek) (vuorovälien poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, mittauspisteiden keskiarvo 2:06 1:54 1:41 Palvelun täsmällisyys (min:sek) (ohitusaikojen poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Ilmalan tori 3:36 1:53 1:40 Palvelun täsmällisyys (min:sek) (ohitusaikojen poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, Pasilan silta 3:32 1:55 1:20 Palvelun täsmällisyys (min:sek) (ohitusaikojen poikkeamien itseisarvojen keskiarvo), molemmat suunnat, mittauspisteiden keskiarvo 3:34 1:54 1:30 23\n24 Taulukko 6. Telematiikkajärjestelmien toteutuksen jälkeen mitatut muutokset. TUNNUSLUKU Raitiolinja 4 Muutos ennen- ja jälkeen2- tilanteiden välillä Todellinen muutos Suhteellinen muutos Poikkileikkauslaskennoissa arvioitujen kumulatiivisten matkustajamäärien muutos (matk., %) Vaunuissa mukana matkustaen laskettujen vuorokohtaisten keskimääräisten matkustajamäärien muutos (matk., %) Liikennevaloviiveiden muutos (p < 0,05) (min:s, %) - 1:13-44 Pysäkkiviiveiden muutos (s, %) Muiden viiveiden muutos (s, %) Matka-ajan muutos (s, %) Palvelun säännöllisyyden muutos (s, %) Palvelun täsmällisyyden muutos (s, %) Bussilinja 23 Poikkileikkauslaskennoissa arvioitujen kumulatiivisten matkustajamäärien muutos (matk., %) Vaunuissa mukana matkustaen laskettujen vuorokohtaisten keskimääräisten matkustajamäärien muutos (matk., %) Liikennevaloviiveiden muutos (p < 0,05) (min:s, %) - 3:18-48 Pysäkkiviiveiden muutos (s, %) Muiden viiveiden muutos (s, %) Matka-ajan muutos (p < 0,05) (min:s, %) - 3:18-11 Palvelun säännöllisyyden muutos (s, %) Palvelun täsmällisyyden muutos (min:s, %) 2: Palvelun säännöllisyys parani raitiolinjalla keskimäärin 18 % ja bussilinjalla 20 %. Palvelun täsmällisyys parani raitiolinjalla 22 % ja bussilinjalla 58 %. Viivemittausten perusteella liikennevaloetuudet vähensivät viiveitä valo-ohjatuissa liittymissä molemmilla joukkoliikennelinjoilla. Palvelun säännöllisyys parani ilmeisesti liikennevaloviiveiden vähenemisen vuoksi. Lisäksi voidaan päätellä, että palvelun täsmällisyys parani samasta syystä molemmilla joukkoliikennelinjoilla. Täsmällisyyttä paransi todennäköisesti myös aikataulunseurantajärjestelmä, joka osoitti kuljettajalle ajantasaisesti poikkeaman aikataulunmukaisesta sijainnista. Harvemman vuorovälin vuoksi bussilinjan kuljettajat hyötyivät aikataulunseurantajärjestelmästä enemmän kuin raitiolinjan kuljettajat. 24\n25 3.2.2 Matkustajien mielipiteet Haastatteluun osallistuneista matkustajista 60 % oli naisia ja haastateltujen ikä vaihteli 10 ja 89 vuoden välillä; keskiarvo oli 37,2 vuotta. Noin puolet haastatelluista matkustajista käytti kysyttyä linjaa lähes päivittäin. Valtaosa haastatelluista ei ollut ennen pysäkille saapumista selvittänyt seuraavan vaunun saapumisaikaa. Yksityiskohtaiset taustatietoja koskevat tulokset on esitetty liitteessä G. Bussilinjaan verrattuna raitiolinjalla matkusti enemmän yli 60-vuotiaita matkustajia, he käyttivät linjaa hieman harvemmin ja selvittivät seuraavan vaunun saapumisajan pysäkille harvemmin (mikä johtui todennäköisesti tiheämmästä vuorovälistä). Kyselyyn vastanneista noin 75 % oli naisia ja heidän ikänsä vaihteli 12 ja 89 vuoden välillä; keskiarvo oli 40,3 vuotta. Hieman yli puolet vastanneista käytti kysyttyä linjaa lähes päivittäin. Raitiolinjan matkustajista 89 % ja bussilinjan matkustajista 49 % eivät olleet selvittäneet seuraavan vuoron lähtöaikaa ennen pysäkille saapumistaan. Kun kysyttiin mahdollista vaihtoehtoista linjaa ja sen käyttöä, noin 40 prosenttia vastasi, että heillä oli vaihtoehtoinen linja, jota he myös käyttivät. Raitiolinjalla matkusti bussilinjaan verrattuna enemmän iäkkäitä, yli 60-vuotiaita matkustajia. Bussilinjan matkustajilla oli raitiolinjan matkustajiin verrattuna useammin mahdollisuus vaihtoehtoisen linjan käyttöön, mutta he käyttivät sitä harvemmin kuin raitiolinjalla matkustaneet. Vastanneiden taustatietojen suhteelliset osuudet on esitetty liitteessä H. Matkustajien mielipiteitä koskevat keskeiset tulokset on koottu taulukkoon 7. Linjakohtaiset tulokset esitetään jäljempänä siten, että ensin mainitaan raitiolinjaa koskeva tulos, jota seuraa suluissa bussilinjaa koskeva tulos. Matkustajien mielipiteet analysoitiin myös taustamuuttujittain, jotka olivat vastaajan sukupuoli ja ikä, käytetty linja, matkustiko keskustaan vai sieltä pois, linjan käyttötiheys sekä saapumisajan selvittäminen etukäteen. Jäljempänä esitetään vain tilastollisesti merkitsevät (p < 0,05) erot. Vastausten riippuvuudet haastatellun iästä on esitetty tarkemmin liitteessä G. 25\n26 Taulukko 7. Haastattelu- ja kyselytutkimuksen päätulokset (osuus vastaajista, %). HAASTATTELU KYSELY Raitiovaunulinja Bussilinja Raitiovaunulinja Bussilinja Vastausprosentti Pysäkkinäyttötaulu Raitiovaunulinja Bussilinja Raitiovaunulinja Bussilinja Näyttötaulun huomanneet, % Taulun oikein ymmärtäneet, % Taulun käyttö, % - usein joskus en juuri koskaan Taulua hyödyllisenä pitäneet, % Arvio taulun tarpeellisuudesta (asteikko) Arvio taulun luotettavuudesta (asteikko) 3,7 (1-5) 3,8 (1-5) 7,5 (1-10) 7,9 (1-10) 3,6 (1-5) 3,8 (1-5) 7,1 (1-10) 7,3 (1-10) Järjestelmän laajentamista kannattaneet, % - kyllä ehkä Lisännyt linjan käyttöä, % Lisännyt joukkoliikenteen käyttöä, % Lisännyt matkustusmukavuutta, % Helpottanut vaihtoja, % Vaunun sisäinen näyttötaulu Näyttötaulun huomanneet, % Taulun käyttö, % - usein joskus en juuri koskaan Taulua hyödyllisenä pitäneet, % Arvio taulun tarpeellisuudesta (asteikko) - - 7,5 (1-10) 7,5 (1-10) Järjestelmän laajentamista kannattaneet, % - kyllä ehkä Lisännyt matkustusmukavuutta Vaunun sisäiset kuulutukset Kuulutuksen kuulleet, % Arvio äänenvoimakkuudesta, % - sopiva liian hiljainen liian kova Arvio kuulutusten tarpeellisuudesta (asteikko) ,3 (1-10) 26\n27 Pysäkkinäyttötaulu Haastatteluun vastanneista matkustajista 71 % (83 %) oli huomannut pysäkkinäyttötaulun. Sekä matkustajan ikä että hänen käyttämänsä linja vaikuttivat pysäkkinäyttötaulun huomaamiseen: nuoret huomasivat taulun todennäköisemmin kuin iäkkäämmät ja bussia odottaneet matkustajat huomasivat taulun raitiovaunua odottaneita useammin (kuva 8). Osuus vastaajista, % Alle 25 v v v. 60 v. ja iäkkäämmät Vastaajien ikäryhmät raitiovaunulinja 4 bussilinja 23 Kuva 8. Pysäkkinäyttötaulun huomaaminen ikäryhmittäin ja linjoittain. Kyselyssä taulun huomaamistodennäköisyydet olivat suurempia kuin haastattelussa, mikä johtunee vastaajien valikoitumisesta: koska osallistuminen oli vapaaehtoista, kyselystä karsiutuivat muita todennäköisemmin ne, jotka eivät huomanneet järjestelmää tai eivät olleet siitä kiinnostuneita. Tämä valikoituminen on otettava huomioon myös muita tuloksia tulkittaessa. Toisaalta vastaajat olivat voineet nousta vaunuun miltä tahansa pysäkiltä, joten esim. pysäkkinäyttötaulujen käyttö ei ollut kaikille matkustajille edes mahdollista. Valikoitumisesta huolimatta kyselyn tulokset osoittavat taulun huomaamiseen vaikuttavia seikkoja: usein linjaa käyttävät olivat huomanneet taulun todennäköisemmin kuin harvemmin matkustavat (päivittäin 93 %, viikottain 92 %, kuukausittain 88 % ja ensimmäistä kertaa 46 %). Lähes kaikki haastatellut ymmärsivät, että taulun numerot ilmoittavat minuuteissa seuraavan vaunun saapumisajan pysäkille. Iäkkäät matkustajat ymmärsivät nuorempia huonommin, mitä taulussa näkyvillä numeroilla tarkoitetaan. Taulun huomanneista haastatelluista keskimäärin noin puolet vastasi käyttäneensä sitä usein. Kyselyn tulos oli suunnilleen sama, mutta vain haastattelun tuloksissa näkyy selvästi, että raitiovaunua odottaneet käyttivät taulua harvemmin kuin bussia odottaneet. Niistä matkustajista, joilla oli mahdollisuus käyttää vaihtoehtoista linjaa, 27\n28 47 % vastasi käyttävänsä pysäkkinäyttötaulua usein, kun taas niistä matkustajista, joilla ei ollut mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoista linjaa, 63 % vastasi käyttävänsä taulua usein.tauluinformaatiota käyttämättömistä kyselyyn vastanneista noin 27 % (37 %) mainitsi syyksi aikataulun katsomisen pysäkin paperisesta aikataulusta ja 27 % (23 %) mainitsi tiedon epäluotettavuuden. Yli puolet kaikista haastatelluista vastasi, että pysäkkinäyttötaulusta oli heille hyötyä, ja bussia odottaneet sanoivat vielä raitiovaunua odottaneita useammin hyötyvänsä taulusta. Nuoret vastasivat iäkkäämpiä useammin, että taulusta oli hyötyä. Taulukkoon 8 on koottu erikseen kysyttäessä mainitut hyödyt (vaihtoehtoja ei annettu). Taulukko 8. Pysäkkinäyttötaulun hyödyt (osuus vastaajista, %). Haastattelu Kysely Raitiolinja Bussilinja Raitiolinja Bussilinja KYLLÄ, pysäkkinäytöstä on hyötyä (%) Pysäkkinäytön hyödyistä mainitiiin seuraavanlaisia hyötyjä Näkee, kauanko joutuu odottamaan (%) Voi valita toisen linjan (%) Aikataulutieto paremmassa paikassa (näkee aikataulun helpommin) (%) Tietää, onko vaunu jo mennyt (%) Voi hyödyntää odotusajan (%) Tieto taulussa on luotettavampaa kuin paperisessa aikataulussa (%) Odotusaika tuntuu lyhyemmältä (%) Voi kävellä (%) Pysäkkinäyttötaulun tarpeellisuutta ja luotettavuutta arvioitiin haastattelussa 5- portaisella asteikolla (1 = ei lainkaan tarpeellinen tai luotettava ja 5 = erittäin tarpeellinen tai luotettava ) ja kyselyssä 10-portaisella asteikolla (1 = ei lainkaan tarpeellinen tai luotettava ja 10 = erittäin tarpeellinen tai luotettava). Arviot olivat keskimäärin myönteisiä ja vaihtelu eri arvioiden välillä melko pientä. Kyselyyn vastanneet antoivat kuitenkin luotettavuudelle keskimäärin huonompia arvosanoja kuin tarpeellisuudelle. Kyselyssä bussilinjan matkustajat pitivät pysäkkinäyttötaulua tarpeellisempana kuin raitiolinjan matkustajat. 28\n29 Pysäkkinäyttötaulun tarpeellisuutta selvitettiin kyselyssä myös tiedustelemalla, mitkä Helsingin kaupungin liikennelaitoksen muut palvelut ovat heidän mielestään tarpeellisempia kuin pysäkkinäyttötaulu. Yli puolet matkustajista arvosti pysäkkinäyttötaulua enemmän pysäkkien sadekatoksia ja kotiin jaettavaa aikataulukirjaa (taulukko 9). Taulukko 9. Osuus vastaajista (%), jotka pitivät tiettyä HKL:n palvelua pysäkkinäyttötaulua tarpeellisempana. Raitiolinja 4 Bussilinja 23 Sadekatos pysäkillä (%) Syksyisin kotiin jaettava aikataulukirja (%) Paperinen, pysäkkikohtainen aikataulu pysäkillä (%) Roskakori pysäkillä (%) Penkki pysäkillä (%) Helsingin linjakartasto (kartta linjojen kulkureitistä) pysäkillä (%) Pysäkkinäyttötaulujen käytön laajentamista muille pysäkeille ja linjoille kannatti noin kolme neljästä haastatteluun tai kyselyyn osallistuneesta, ja lisäksi % vastasi ehkä. Nuoret suhtautuivat iäkkäämpiä myönteisemmin järjestelmän laajentamiseen. Tämä korostui bussilinjalla. Toisaalta nuoret pitivät järjestelmää epäluotettavampana kuin iäkkäämmät. Haastatteluun osallistuneista 6 % (15 %) vastasi näyttötaulun lisänneen kysytyn linjan käyttöä, mutta vain alle prosentti vastasi sen vähentäneen linjan käyttöä. Kuvassa 9 on esitetty, kuinka suuri osuus kyselyyn vastanneista arvioi, että pysäkkinäyttötaulu oli vaikuttanut heidän joukkoliikenteen käyttöönsä yleensä tai kysytyn linjan käyttöön ja matkustusmukavuuteen. Vain neljännes tai vähemmän arvioi, että pysäkkinäyttötaulu oli lisännyt heidän joukkoliikenteen käyttöään tai juuri kysytyn linjan käyttöä. Naisista 20 % ja miehistä 13 % vastasi, että pysäkkinäyttötaulu oli lisännyt kysytyn linjan käyttöä. Sen sijaan enemmistö vastasi näyttötaulun vaikuttaneen myönteisesti matkustusmukavuuteen ja kielteisesti vain noin 1 %. Alle 25-vuotiaat ja yli 60-vuotiaat sanoivat muita matkustajia useammin, ettei taulu vaikuttanut heidän matkustusmukavuuteensa. 29\n30 Vaikutus joukkoliikenteen käyttöön, Vaikutus joukkoliikenteen käyttöön, Vaikutus kysytyn linjan käyttöön, Vaikutus kysytyn linjan käyttöön, Vaikutus matkustusmukavuuteen, Vaikutus matkustusmukavuuteen, % 10 %20%30%40%50%60%70%80%90% 100 Osuus vastaajista, % % Lisännyt selvästi Lisännyt jonkin verran Ei vaikutusta Vähentänyt jonkin verran Kuva 9. Pysäkkinäyttötaulun vaikutus joukkoliikenteen käyttöön, kysytyn linjan käyttöön ja matkustusmukavuuteen linjalla (osuus vastaajista, %). Tuloksia tarkasteltiin ristiin siten, että pysäkkinäyttötaulun vaikutuksia joukkoliikenteen käyttöön yleensä ja tarkastellun linjan käyttöön, verrattiin toisiinsa. Vastausten jakautuminen on esitetty kuvassa Osuus vastaajista, % Joukkoliikennematkoja siirtynyt kysytylle linjalle Lisännyt joukkoliikennematkoja, mutta ei kysytyllä linjalla Lisännyt joukkoliikennematkoja mm. kysytyllä linjalla Vaikutukset joukkoliikennematkoihin Ei vaikutusta Raitiolinja 4 Bussilinja 23 Kuva 10. Pysäkkinäyttötaulun vaikutukset joukkoliikenteen käyttöön linjoittain (osuus vastaajista, %). Matkustajista (N = ), joiden matka sisälsi vaihdon joukkoliikennevälineestä toiseen, 61 % (67 %) vastasi pysäkkinäyttötaulun helpottaneen vaihtamista (taulukko 10). 30\nFITS-julkaisuja 7/2002. Reaaliaikaisen matkustajainformaatiojärjestelmän (ELMI) vaikutusten ja yhteiskuntataloudellisen kannattavuuden arviointi\nFITS-julkaisuja 7/2002 Reaaliaikaisen matkustajainformaatiojärjestelmän (ELMI) vaikutusten ja yhteiskuntataloudellisen kannattavuuden arviointi FITS-julkaisuja 7/2002 Reaaliaikaisen matkustajainformaatiojärjestelmän\nEspoon ja Länsiväylän joukkoliikenteen matkustaja-informaatiojärjestelmän vaikutustutkimus, II-vaihe\nLIIKENNEMINISTERIÖ Espoon ja Länsiväylän joukkoliikenteen matkustaja-informaatiojärjestelmän vaikutustutkimus, II-vaihe Aikana-tutkimus ISBN... ISSN... Julkaisija KUVAILULEHTI Julkaisun päivämäärä Tekijät


Uusi innovaatio – pelinomainen testi lukivaikeuksien tunnistamiseen - ePressi\nUusi innovaatio – pelinomainen testi lukivaikeuksien tunnistamiseen\nTurun korkeakoulujen yhteisessä ICT Showroom -tapahtumassa 5.3. opiskelijaryhmät esittelevät opiskelualaansa liittyviä tuoteideoita ja kisaavat keskenään. Yhtenä kilpailun tarkoituksena on edistää korkeakoulujen tutkimustulosten kaupallistamista. Tilaisuudessa esitellään teknisesti ja sovellettavuudeltaan innovatiivisia ratkaisuja, mm. uudenlainen pikatesti lukivaikeuksien tunnistamiseen. Testiä työstetään yhteistyössä valtion erikoiskirjasto Celian kanssa.\n– Testi tulee löytymään avoimesti internetistä, se on ilmainen, ja kenen tahansa on mahdollista tehdä se, kertoo Celia-ryhmän opiskelija-viestintävastaava Maija Paloposki.\nCelia-ryhmän lisäksi kisaan on ilmoittautunut yli 60 opiskelija-kilpailijoiden ryhmää, joilla kaikilla on esitteillä uusia ideoita. Ideoita esitellään yleisölle avoimessa tilaisuudessa, ja voittajan valitsee alueen yritysedustajista muodostettu arvovaltainen jury.\n– ICT Showroom on myös osa Turku ICT Week -teemaviikkoa, jota koordinoi Turku Science Park, kertovat koulutus- ja tutkimuspäällikkö Janne Roslöf sekä projektipäällikkö Riikka Kulmala Turun AMK:sta.\nTERVETULOA ICT SHOWROOM 2015 -TAPAHTUMAAN\ntutustumaan Celia-ryhmän pikatestiin sekä muihin tuoteideoihin\ntorstaina 5.3.2014 klo 10–14 Turun ammattikorkeakouluun\nLukivaikeus voi tunnistamattomana vaikeuttaa koulunkäyntiä suuresti\nKirjoitusvirheitä ja huolimattomuutta sattuu kaikille. Jos lukeminen kuitenkin tuntuu työläältä, vieraiden kielien oppiminen on vaikeaa tai päässä laskeminen tuottaa hankaluuksia, on syytä varmistaa, ettei kyse ole lukivaikeudesta. Lukivaikeuden tunnistamisen helpottamiseksi on nyt kehitetty pikatesti.\nTestin ensisijaisena kohderyhmänä ovat 13–16-vuotiaat nuoret. On tärkeää, että lukivaikeus havaitaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, sillä tunnistamattomana lukivaikeus voi laskea motivaatiota ja vaikeuttaa koulunkäyntiä, ja pahimmillaan se hävittää kaikki oppimiseen liittyvät onnistumisen tunteet. Turun AMK:n Celia-ryhmä esittelee ICT Showroomissa kehittelemänsä pikatestin, jonka tarkoituksena on auttaa tunnistamaan lukivaikeus pelinomaisesti ja nopeasti.\nRyhmäläiset ovat työstäneet testiä innoissaan, sillä testille on aito tarve. Arvioiden mukaan jopa 400 000 suomalaisella on vaikeuksia lukemisessa ja kirjoittamisessa, ja monella heistä lukivaikeutta ei ole osattu epäillä lainkaan.\n– Olemme iloisia, jos voimme auttaa yhtäkin nuorta siinä, että mahdollinen lukivaikeus havaitaan ajoissa, Celia-ryhmäläiset toteavat.\nkoulutus- ja tutkimuspäällikkö Janne Roslöf, Turun AMK; ICT Showroom ja Turku ICT Week, p. 050 5985 438\nprojektipäällikkö Riikka Kulmala, Turun AMK, p. 044 9072 885\nopiskelija-viestintävastaava Maija Paloposki, Celia-ryhmän lukivaikeussovellus, Turun AMK, p. 040 8258082, maija.paloposki@students.turkuamk.fi\nKoulutusKulttuuri ja taideSosiaaliset kysymyksetSuunnittelu ja tekniikkaTerveysTietokoneetTietotekniikka


##### Äiti kiinni poika seksiä – Kun äiti joi Nuortenlinkki.\nHome Äiti kiinni poika seksiä\nEntistä isompi osa dopingin käyttäjistä jää kiinni aasi alainen prostituoidun porno putki biologisen. Joka tapauksessa mielestäni on tärkeää, että aikuinen (äiti, isä tai muu läheinen). Tutkimusten mukaan vanhemmat harrastavat seksiä keskimäärin pari kertaa kuukaudessa ja ovat tyytyväisiä tuohon määrään.\nNainen sanoo seurustelevansa miehen kanssa, joka on kovasti kiinni äidissään. Lapseen kiinni käymiseen on aina havahduttava, Törrönen muistuttaa. Mies ja poika pitivät teinityttöä seksiorjana asunnossaan Kiinassa - 6. Tuomari: järkyttävää äidin itsekkyyttä. Johtuen jo ihan siitäkin, että äidille ja pojalle on todella vaikea löytää. Rakkaus & seksi Ilona Asuminen Perhe Matkailu. Vauvan yöheräily alkaa tuntua vanhemmista raskaalta, ja univajetta kertyy. Rakkaus Seksi ja parisuhde kommenttikenttä täyttyy sydämistä: "Pidä kiinni siitä, mitä sinulla on".\nOn pitkälti vanhempien asenteista kiinni, miten lapsi kokee oman sukupuolisuutensa. Puhuin äidilleni siitä, että haluan olla kuten poika ja sainkin esimerkiksi luvan leikata tukan. Terveys Rakkaus & seksi Ilona Asuminen Perhe Matkailu. Vaatimus. Hän niin ikään otti tytöstä kiinni estääkseen tämän poistumisen. Vanhemmat kiinni itse teossa! "Isäni ja minä menimme Meksikoon, kun olin noin 1314-vuotias, pienelle isäpoika-reissulle. Iskä sitten siinä selitti mulle että äitillä on. Monica Mares, 36, ja hänen poikansa, Caleb Peterson, 19, rakastuivat.\nKaksikielinen 2-3-vuotias kummipoikani oli äitinsä kanssa katsomassa ikkunasta. Florence-hurrikaanin uhriluku on jo. Se täti tuli mun ja äitin luo kun äiti piti musta kiinni, että rauhottuisin. Poika oli hakenut lohtua äidiltään ja mennyt viereen. Poika oli sairaalassa yön yli tarkkailussa ja on päässyt tänään kotiin. Pojan vammat puhuvat kuitenkin äidin syyllisyyden puolesta. Työkirjan on tuottanut MLL:n Vanhemmat ja itsenäistyvä nuori -projekti, joka toteutettiin tiintuloaikoja, jää kiinni tupakoinnista ja varastaa lähikaupasta olutta. Jospa nyt äidin korkki saataisiin kiinni, totesi lapsen isä, kun terveydenhoitaja teki asiasta lastensuojeluilmoituksen. Sitä hän heiluttelee ja pystyy pitämään ikään kuin kiinni, jos jotakin.\nViimeksi. Pienen lapsen äiti on todella kiinni vauva-arjessa. Kuvaan astui lapsen varahakija, toinen isoisä. Taas se tuli todistettua, äiti-poika seksi on ihan parasta. Uimataidoton pieni poika kamppaili useita minuutteja hengestään ennen kuin jäi elottomana kellumaan altaaseen. Rikosajan viesteissä ei käsitellä seksiä. Palomiehet ottivat Chicon kiinni päästyään uhrien asuntoon viime viikon tiistaina. Toiset ovat sitä mieltä, että imettäminen on äidin oma asia, toisten mielestä. Jospa nyt korkki saataisiin kiinniÄidin vihamielisyys.\nTytön äiti sai tietää asiasta musta raaka homo porno poliisin soittaessa koulusta. Kun lapsi ei saanutkaan ystäväänsä kiinni, hän romahti maahan. Staufenin oikeusistuin tuomitsi tänään tiistaina pojan äidin Berrin Tahan 12,5 vuodeksi vankeuteen. Työkirjan on tuottanut MLL:n Vanhemmat ja itsenäistyvä nuori -projekti, joka toteutettiin. Tyttö kertoi, että poika uhkasi ensin tappaa tytön äidin. Akuutin kyselyssä yli 70 prosenttia suomalaisista. Poika tarttui kiinni äidin olkapäästä, katsoi silmiin ja sanoi: Äiti, sä oot. Myös pojan äiti tarttui pysäköinninvalvojaan, joka. Sanoin vain, että laita puhelin kiinni. Vähän harmittaa kuinka vähän kiinnitän muutenkaan huomiota meidän vaatetukseen.\näiti, seksiä, poika, kiinni\nIskä piti äitini käsistä tosi tiukasti kiinni ja äiti itki. Kun tyttö vastusti, poika otti häntä rinnuksista kiinni ja painoi veitsen kaulalle. Kuormurin alle kuolleen äidin lapsi oli alle 2-vuotias - rattaat. Read more ...\nEtutux on Milf.com suku puoli\nKaxak on Teini Topanga suku puoli\nXovedaqe on Suku puoli korealainen Hieronta\nTuula. Äiti piti tiukasti kiinni tontistaan ja tietysti väsyi ja turhautui. No opettaja oppilas jutuista en tiedä muuta kuin ne lehdessä lukeneet kiinnijääneet harvinaisuudet. Sokerideittailussa seksiä saattavat myydä alaikäiset tältä näyttää. Read More ...\nNäin lukijat keskustelivat liian nuorena aloitetusta seksistä. Jos olet epäonnekas ja jäätte kiinni, mieleesi saattaa jäädä kummittelemaan ikuisiksi ajoiksi se, kuinka yritit selitellä paikalle ilmestyneelle. Joillakin miehillä on kauhea halu tavata lapset, mutta pidän kiinni. Read More ...\nNainen) otti poikaa hartioista kiinni ja kaatoi sen siitä suoraan. Poika oli miehen tekojen aikaan 13-vuotias ja äitinsä tekojen aikaan 12-17-vuotias. Huono äiti: "Mielestäni tällainen kasvatussuuntaus, että lapsia ei saa rangaista on vapaata. Tytön äidin mukaan hän oireili. Lapsi oli äidin mukaan itkuisa ja järkyttynyt Read More ...\nNuorin pojista oli vasta vuoden ikäinen, kun äiti alkoi pahoinpidellä häntä. Pojan äiti kertoo Iltalehdelle, että tapauksen uutisoinnin jälkeen pojalle on tullut uhkailuviestejä, joissa. Välttääkseen tuomion insestipariskunta aikoo poistua Michiganista jäämättä kiinni. Muistatko kun kerroin sinulle aikaisemmin, että isä ja äiti ovat sinut tehneet? Poika on terve ja hänellä on kolme biologista vanhempaa. Pojat saattavat seksin näkemisen jälkeen pelätä, että heidän oma pippelinsä vaurioituu. Tulin siihen johtopäätökseen, että teini-ikäinen poika ei ole mikään. Läheinen äiti-poika suhde ei tarkoita sitä, että poika olisi mammanpoika. Pienten lasten hätä Tuusulassa: Äiti katosi viikonlopun viettoon, ei tullut koskaan. Kun koira alkoi lähestyä, Antonio perääntyi ja kaatui maahan, jolloin koira kävi hampain kiinni pojan vasempaan sääreen.\nHoitajan mielestä poika oli hieman veltto, joten äiti ja poika lähtivät. Meidän seitsemänvuotiaamme kuuli meidän harrastavan seksiä eräänä iltana. Jos jäätte kiinni, rakasteleminen pitää lopettaa, ja sen jälkeen. Hänet oli sidottu pyyhkeellä kiinni kylpyammeeseen, ja kaulassaan pojalla. Viiden lapsen äiti palkitsi koulupojat seksillä. Kato äiti, Munamies! 3-vuotias tyttö kadulla nähtyään isokokoisen rouvan valkoisessa anorakissa. Illalla perheenäiti Jenny Wikholm sai huolestuttavia uutisia. Joku toinen kaveri sitten esittää kaverin äitiä puhelimessa." Tyttö, 16 "Lähdin. Liisa menetti ainoan lapsensa pahoinpitelyn uhrina 17 vuotta sitten.