Olet vapaa etkä orja! | New Hope Mission Church Hämeenlinna\nJumalan Poika Jeesus Kristus lunasti sinut vapaaksi paholaisen vallasta. Sen Hän teki omalla viattomalla verellään ja täysin vapaaehtoisesti. Ennen kärsimistään Hän sanoi: ”Minä olen hyvä Paimen, Minä tunnen omani ja minun omani tuntevat minut, niin kuin Isä tuntee minut ja minä tunnen Isän. Minä annan henkeni lampaiden edestä. – Isä rakastaa minua, koska minä annan henkeni ottaakseni sen takaisin. Kukaan ei sitä minulta ota, vaan minä annan sen itse. Minulla on valta antaa se, ja minulla on valta ottaa se takaisin. Tämän käskyn minä olen saanut Isältäni.” Johanneksen evankeliumi 10:14-15, 17-18.\nKun luemme Vanhaa Testamenttia niin voimme huomata, että oli alkuperältään ainakin kahdenlaisia orjia: orjuuteen syntyneitä ja rahalla ostettuja. Tässä on syvä hengellinen opetus.\n”Sanokaa minulle, te, jotka tahdotte olla lain alaisia: ettekö kuule, mitä laki sanoo? Onhan kirjoitettu, että Aabrahamilla oli kaksi poikaa, toinen orjattaresta ja toinen vapaasta naisesta.\nOrjattaren poika oli syntynyt lihan mukaan, vapaan sen sijaan lupauksen voimasta. Tämä on vertauskuvallista. Nämä naiset kuvaavat kahta liittoa.\nToinen on Siinainvuorelta ja synnyttää orjuuteen ja se on Haagar. Haagar on näet Siinainvuori Arabiassa ja vastaa nykyistä Jerusalemia, joka elää lapsineen orjuudessa. Mutta ylhäällä oleva Jerusalem on VAPAA ja se on meidän äitimme.” Galatalaiskirje 4:21-26\nJumalan Henki saakoon valaista sydämemme silmät, että ymmärtäisimme tämän totuuden. Vielä on kirjoitettu: ”Veljet, te olette lupauksen lapsia, niin kuin Iisak oli. Ja niin kuin lihan mukaan syntynyt vainosi Hengen mukaan syntynyttä, niin on nytkin. Mutta mitä Raamattu sanookaan!\n”Aja pois orjatar ja hänen poikansa, sillä orjattaren poika ei saa periä vapaan vaimon pojan kanssa.” Siispä, veljet, me emme ole orjattaren lapsia vaan vapaan. Galatalaiskirje 4:28-31\nKaikki uudestisyntyneet Jeesukseen uskovat ovat vapaan Jerusalemin lapsia, mutta hengellinen alaikäisyys pitää vielä monia lain orjuudessa. Apostoli Paavali kirjoittaa: ”Mutta minä sanon: niin kauan kuin perillinen on alaikäinen, hän ei millään tavoin eroa orjasta, vaikka onkin kaiken herra. Hän on holhoojien ja taloudenhoitajien alainen Isän määräämään aikaan asti.” Gal. 4:1-2\nMeidät on siis kalliilla hinnalla lunastettu lain ja ihmisten orjuudesta.Se on tapahtunut Jumalan armon ja laupeuden tähden.”Mutta laki tuli väliin, että rikkomus suureksi tulisi; mutta missä synti on suureksi tullut, siinä armo on tullut ylenpalttiseksi, että niin kuin synti on hallinnut kuolemassa, SAMOIN ARMOKIN HALLITSISI VANHURSKAUDEN KAUTTA IANKAIKKISEKSI ELÄMÄKSI JEESUKSEN KRISTUKSEN MEIDÄN HERRAMME KAUTTA.” Roomalaiskirje 5:20-21.\nKuinka sitten pääsee armon hallintaan? ”Herran Jeesuksen kautta me olemme päässeet\nUSKOSSA tähän armoon, jossa nyt olemme, ja me kerskaamme Jumalan kirkkauden toivosta.” Room. 5:2\nSinä, joka olet ollut pitempään uskossa, oletko huomannut armon vähentymistä ja kulumista jokapäiväisessä elämässä? Ei sinnepäinkään! ”Mehän tiedämme, että Hän, joka herätti Herran Jeesuksen, herättää meidätkin yhdessä teidän kanssanne. Tämä kaikki tapahtuu teidän takianne, jotta YHÄ ENENEVÄ ARMO saisi aikaan yhä useammissa vielä runsaampaa kiitosta Jumalan kunniaksi,” 2. Korinttilaiskirje 4:14-15\n”…Siinä rakastetussa (Jeesuksessa Kristuksessa), jossa meillä on lunastus hänen verensä kautta, rikkomusten anteeksisaaminen hänen armonsa rikkauden mukaan. Tätä armoa hän on ylenpalttisesti antanut meille kaikkinaiseksi viisaudeksi ja ymmärrykseksi,” Efesolaiskirje 1:6-8\n”Armo ja rauha lisääntyköön teille Jumalan ja meidän Herramme Jeesuksen tuntemisen kautta.” 2. Pietarin kirje 1:2\nNiin kuin ensimmäisten apostolien aikana niin nytkin on Jumalan seurakunnan liepeillä ihmisiä, jotka pyrkivät ottamaan Jumalan lapsia orjikseen käyttääkseen heitä hyväkseen omiin tarkoituksiinsa. ”Joukkoomme oli kuitenkin soluttautunut valeveljiä. He olivat hiipineet sisään vakoilemaan vapauttamme, joka meillä on Kristuksessa Jeesuksessa, jotta voisivat orjuuttaa meitä. Mutta me emme hetkeksikään alistuneet antamaan heille periksi, jotta evankeliumin totuus säilyisi teidän keskuudessanne.” Gal. 2:4-5\nVielä yksi tärkeä totuus. ”Jumala on yksi, yksi on myös välittäjä Jumalan ja ihmisten välillä, ihminen Kristus Jeesus. Hän antoi itsensä lunnaiksi kaikkien puolesta, todistukseksi oikeaan aikaan.” 1.Timoteuskirje 2:5-6\nON VAIN YKSI VÄLITTÄJÄ – JEESUS KRISTUS! Jos joku ihminen pyrkii Hänen paikalleen, hän asettuu epäjumalaksi!\n”Lapset, karttakaa epäjumalia!” 1. Johanneksen kirje 5:21.\n”Mitä me siis tähän sanomme? Jos Jumala on meidän puolellamme, kuka voi olla meitä vastaan? Hän, joka ei säästänyt omaa Poikaansakaan vaan antoi hänet alttiiksi kaikkien meidän edestämme, kuinka hän ei lahjoittaisi meille kaikkea muutakin hänen kanssaan!” Roomalaiskirje 8:31-32\n”Te olette kalliisti ostetut. Älkää olko ihmisten orjia.” 1. korinttilaiskirje 7:23\nsisaresi Sirkka Haapanen


Muusikoiden.net - Keskustelu - Disturbed - Asylum\nAihe: Disturbed - Asylum\nMitäs mieltä porukka on häiriintyneiden poikien uusimmasta? En mitenkään erityisemmin kyllä odottanut tätä(kään) levyä, koska en mikään varsinainen fani ole. Kuunneltua on kuitenkin tullut bändiä jo silloin tällöin lähemmäs 10 vuoden ajan. Livenä bändi iskee kuin kymmenen tonnin vasara (vitsi oli oma keksimä), varsinkin 2009 Ruisrockin keikasta tuli nautittua kovasti (siihen asti, että sain jonkun kyynärpäästä päähän pitissä ja hukkasin kengän).\nNyt uutta levyä kuunneltuani täytyy kyllä myöntää, että alkaa Disturbedilla ideat loppumaan. Samaa tavaraa yrittävät syöttää joka levyllä. Oikeastaan uuden levyn kaikki biisit, ehkä paria poikkeusta lukuunottamatta, voisi laittaa vaikka edellisen levyn kansiin ja kukaan ei huomaisi mitään.\nJa sitten ne saundit.. voi *piip* mitä kuraa. Kaikkea on kompressoitu niin paljon, ettei ole enää minkäänlaisia vivahteita esim. kitarasaundeissa. Onhan Disturbed aina ollut sellainen, mutta kyllä tämä menee jo ns. plörinäksi. Jatkakaahan keskustelua! *kiitos ja kumarrus* :D\nLivenä bändi iskee kuin kymmenen tonnin vasara (vitsi oli oma keksimä)\nOn kyllä kuultu kyllä ennenkin, mutta jatkakaa... =)\nHieman kyllä pettymys täytyy sanoa. Levyltä jo paljastetut biisit muodostivat aikalailla parhaimmiston koko levystä, eli Another Way to Die ja Asylum, jotka toimivat kyllä hyvinkin pätevästi. Innocence ja Warrior on ihan jeppisbiisejä, mutta muuten kyllä pettymys.\nJa totta, alkaa ideat pojilta ilmeisesti loppua.\nSe mikä ei tapa - sattuu vitusti.\nTwist: On kyllä kuultu kyllä ennenkin, mutta jatkakaa... =)\nEi kovin yllättävää.. :P\nJesmies: Hieman kyllä pettymys täytyy sanoa. Levyltä jo paljastetut biisit muodostivat aikalailla parhaimmiston koko levystä, eli Another Way to Die ja Asylum, jotka toimivat kyllä hyvinkin pätevästi. Innocence ja Warrior on ihan jeppisbiisejä, mutta muuten kyllä pettymys.\nJos tuo another way to die on levyn parhaimmistoa niin voi voi... Edelliset 2 levyä ovat olleet tautisen kovia. Varsinkin Ten thousand fists loistavalla kappalemateriaalillaan. Indestructiblella on muutama killeri mutta mukaan mahtuu muutama huonokin biisi.\nHirvittää ottaa tuo uutukainen kuunteluun ennakkomaistiaisten jälkeen. Bändillä olisi kyllä potentiaalia vaikka mihin...\nPari edellistä lättyä löytyy B-varaston uumenista, aika tylsää kamaahan tämä bändi on. Kummaltakin levyltä löytyy pari biisiä jotka kestää enemmän kuuntelua mutta siinä se, taitaa jäädä uutukainen hankkimatta.\n01.09.2010 10:24:14 (muokattu 01.09.2010 10:26:07)\nJoo, ei kyllä kertakuuntelun perusteella nappaa enää täälläkään. Yksikään biisi ei jäänyt mieleen. Ideoitten loppumista kuvaa hyvin se että Asylumin ja edellisen levyn Indestructiblen kertsit voisivat helposti muodostaa klassisen "kuin kaksi marjaa" sketsin. Muutenkin riffeissä on paljon samaa ja molemmat vielä levyjensä nimibiisejä. Jos tuo on päällimmäinen asia joka levystä jää mieleen niin ei hyvä.\nKeikkaliput (Taste Of Chaos) on jo hankittu ja eihän siinä, kyllähän tuon livenä voi vielä katsastaa kun vanhoja biisejäkin tulee. Ja ehkä nuo Asylum-biisit toimii livenä paremmin, mene ja tiedä.


Lehtikuningas.fi kesäkampanja 2019 | Lehtitilaukset alk. 1 €\nKesän 2019 halvimmat hinnat! Kesäkampanjan aikaan voit tilata lukuisat lehdet mahtavaan kampanjahintaan. Mukana lehtiä kaikista eri kategorioista, jokaiselle jotakin! Löydät täältä lehtiä esim. aihepiireistä ruoanlaitto, ristikot, askartelu, tekniikka, sisustus ja urheilu. Nyt on mainio aika tilata koko perheelle lukemista loppukesäksi!\nAlkaen 19,80 € - säästä 50%\nAlkaen 19,90 € - säästä 28%\nAlkaen 19,90 € - säästä 34%\nSuomen Kuvalehti digilehti\nAlkaen 19 € - säästä 44%\nAlkaen 16,95 € - säästä 41%\nAlkaen 20 € - säästä 36%\nAlkaen 20 € - säästä 41%\nAlkaen 26 € - säästä 27%\nAlkaen 24 € - säästä 32%\nAlkaen 27 € - säästä 38%\nAlkaen 24,90 € - säästä 26%\nAlkaen 29,50 € - säästä 45%\nAlkaen 24 € - säästä 21%\nSvenska Öden & Äventyr (ruotsi).\nAlkaen 25 € - säästä 16%\nTM Rakennusmaailma digilehti\nKesäkampanja 2019 - Lehtikuninkaalle iski auringonpistos\nLehdet alkaen 1 €! Tilaa lehdet kesäkampanjan aikaan huippuedullisesti— säästä jopa 95%! Voimassa vain rajoitetun ajan. Erikoisvalikoimassa yli 40 lehteä. Useiden lehtien näytenumeroita on myynnissä vain rajoitettu määrä, joten toimi nopeasti!


Yhdysvaltain sotilaat voivat sittenkin jäädä Syyriaan pitkäksi aikaa – Hämeen Sanomat\nKansallisen turvallisuuden neuvonantaja John Bolton asetti Israelissa ehtoja Yhdysvaltain joukkojen vetämiselle.\n– Meidän mielestämme Turkin ei pidä ryhtyä sotilaallisiin toimiin, jotka eivät ole täysin Yhdysvaltain kanssa koordinoituja ja sen hyväksymiä. Minimi on, että he eivät vaaranna joukkojamme, sanoi Bolton New York Timesin mukaan Jerusalemissa, mistä hänen oli määrä tiistaina matkustaa Turkkiin.\nPresidentti kertoi toimittajille sunnuntaina Valkoisesta talosta lähtiessään, että hän “ei koskaan sanonut, että se tapahtuisi nopeasti”. Joulukuussa hän oli kuitenkin sanonut, että “poikamme, nuoret naisemme, miehemme – he tulevat takaisin, ja he tulevat takaisin nyt”. Myöhemmin hän venytti vetäytymisajan neljään kuukauteen.


Valtuustoaloite: Kortteli- ja lähikaupat tulee huomioida kaavoituksessa – "Ovat oman alueensa sydän" | Paikalliset | Nurmijärven Uutiset\nPaikalliset 1.5.2021 9:05\nValtuustoaloite: Kortteli- ja lähikaupat tulee huomioida kaavoituksessa – "Ovat oman alueensa sydän"\nValtuustoaloitteessa toivotaan lähikauppojen huomiointia kaavoituksessa. Taina Joutsen\nNurmijärven kokoomuksen Visa Tarikka sekä keskustan Kalle Mustonen vaativat keskiviikon valtuuston kokouksessa jättämässään aloitteessa huomioimaan kortteli- ja lähikaupat kaavoituksessa. Aloitteen mukaan kortteli- ja lähikaupat ovat oman alueensa sydän.\n– Haikalan Alepa, Röykän K-Market, Lepsämän grillikioski jne., ovat suosittuja lähialueiden asukkaiden keskuudessa. Usein myös lähialueiden ulkopuolisten keskuudessa, jos palveluntarjonnassa on jotain ainutlaatuista, kuten Klaukkalan Alepalla 24 h -aukioloaika, Tarikka ja Mustonen kirjoittavat aloitteessaan.\nHeidän mukaansa uusissa kaavoissa kortteli- ja lähikauppoja ei ole huomioitu lainkaan.\n– Muun muassa alueellisesti ja asukasmäärältään suurelle Pikimetsä & Vanha-Klaukka -alueelle ei ole kaavoitettu ainoatakaan paikkaa korttelikaupalle tai kioskille, vaikka kyseessä on useiden tuhansien ihmisten asuinalue, aloitteessa kirjoitetaan.\nKortteli- ja lähikaupat sekä kioskit lisäävät aloitteen mukaan mm. asukasviihtyvyyttä, liikenneturvallisuutta ja vähentävät liikenteen päästöjä. Allekirjoittaneet esittävät, että Nurmijärven kaavoituksessa huomioidaan kortteli- ja lähikauppojen sekä kioskien tärkeys.\n– Kaikissa kaavoissa tulee aina harkita asiaa, ja varata tilaa kyseisille lähipalveluille mahdollisuuksien mukaan, Tarikka ja Mustonen summaavat.


Väinö Linna oli sankari yli vuosikymmenten – Syntymästä 100 vuotta\nJo ennen Tuntemattoman sotilaan ilmestymistä Väinö Linna oli todennut: ”Kustantamoa kohti on pian matkalla parikymmentä niin elävän tuoretta miestä, ettei heidän veroistaan joukkoa ole koskaan kavunnut ylös Werner Söderströmin kunnianarvoisia portaita.” © Mauri Helenius/Om-arkisto\nToimittaja Antero Raevuori kertoo, miten hän kohtasi monin eri tavoin erään suuren suomalaisen. Tämä oli kirjailija, akateemikko Väinö Linna, jonka syntymästä tulee joulukuussa 2020 sata vuotta.\nKerrotaan Helmuth von Moltken nauraneen eläessään vain kahdesti. Ensimmäisen kerran hän nauroi nähdessään linnoituksen, joka hänen piti miehineen valloittaa. Toisen kerran hän nauroi kuultuaan anoppinsa kuolleen.\nHelmuth von Moltke, preussilainen sotapäällikkö, eli parisensataa vuotta sitten.\nIsäni oli tavallaan von Moltken hengenheimolainen.\nNiinpä koko perhe hämmästyi, kun hän nauroi ääneen usean kerran. Se tapahtui Tampereella joulunpyhinä vuonna 1954. Hän luki joululahjaksi saamaansa kirjaa. Sitä oli kehuttu lehdissä, joten se piti sujauttaa pukin konttiin.\nKirja oli Tuntematon sotilas. Kirjailija oli tuntematon Väinö Linna.\nMyöhemmin olen miettinyt, missä kohdassa isäni makeimmin nauroi. Mahdollisesti kapteeni Kaarnan todetessa: ”antaahan tyttö, jos se äitiinsä tulee, ja jos se taas isäänsä tulee, niin suorastaan pyytää.”\nKirjoittamisen alkuvuosina Väinö Linna teki päivätyötä karstaajana Finlaysonin tehtaalla. © Staf/Om-arkisto\n”Ei mikään huugo!”\nSormet syyhyten odotin, että saisin itsekin tarttua Väinö Linnan Tuntemattomaan. Lukeminen oli jo koulupoikana intohimoni. Edelleenkin on hyllyssäni poikien seikkailukirja Mustan kotkan kapteeni. Elävinä ovat muistissani kirjan julma kääpiö Krammo ja urhea, tummapintainen Sambo.\nSuuri maailmankirjallisuus avautui minulle lukioikäisenä – kiitos äidinkielen opettajani Eino Arohongan. Hän antoi minulle esitelmän aiheeksi romaanin Kurjat. Kirjailijan nimi tuntui jotenkin huvittavalta: Victor Hugo.\n”Poika, kirjailija on ranskalainen. Ei hänen nimeään äännetä huugo vaan ygoo!”\nRomaanin parikymmentä ensimmäistä sivua laahustin pitkästyneenä läpi. Ei tuntunut tapahtuvan mitään. Ja sivuja oli edessä vielä useita satoja. Sitten alkoi tapahtua.\nEntinen kaleerivanki Jean Valjean varasti hänet ystävällisesti majoittaneen piispan hopeat ja livahti yön pimeyteen. Santarmit pidättivät saalista säkissä kantavan Valjeanin ja raahasivat hänet piispantaloon.\n”Tässä on varas, herra piispa! Tässä ovat hopeanne!”\nPiispa vastasi lempeästi hymyillen: ”Ei hän niitä varastanut. Minä annoin ne hänelle.”\nJossain sisimmässäni kolahti.\nEino Arohonkaa on kiittäminen myös kouluaineesta, jonka kirjoitin Tuntemattomasta sotilaasta. Aine on vieläkin tallella. Yksi hänen antamistaan aiheista oli Suomalainen sotaromaaniuutuus. Tartuin siihen heti. Olin lukenut Tuntemattoman sotilaan jo useaan kertaan.\nLuomisen hehkua lukiolaisella riitti: ”Miehet kulkivat läpi korpien, yli upottavien soiden, poikki rämeikköjen, he valtaavat vihollisasemia kuolema alituisena vieraanaan…”\nAlikersantti Hietasen kuolema palavassa sairasautossa oli koskettanut minua syvästi. Siirsin aineeseeni ulkomuistista Hietasen kuolinjakson viime lauseet: ”Tuskanhuudot loppuivat liekkien rätinään. Kesäisen iltapäivän kirkkaassa sinessä soivat pommilaivueiden urut. Etelässä, Laatokalla päin, jytisi rumputuli.”\nKuinka niin vähillä sanoilla voi sanoa niin paljon?\nVäinö Linna: Tuntematon sotilas. © Jorma Marstio/Kuvaryhmä/SKOY\nLukuisia kertoja norkoilin kevään aikana Puuvillatehtaankadulla, jotta näkisin vilauksen töistä palaavasta Väinö Linnasta. Ja näin myös. Finlaysonin tehtaan portista tuli kalpea, mietteliäs ja tupakkaa polttava mies, jonka kasvot oli helppo tunnistaa. Lehtien sivuilla ne olivat jo esiintyneet lukuisia kertoja. Televisiota ei Suomessa vielä tuolloin ollut.\nSeurailin pyörälläni Linnaa kunnioittavan välimatkan päässä kohti Amurin työläiskaupunginosaa. Yritin arvailla, minkä puutalokorttelin portista hän kääntyisi sisään. Pieleen meni arvaus. Siihenkään ei tullut vastausta, sauhusiko suupielessä Nortti vai Työmies.\nKuutisen vuotta myöhemmin ansaitsin opiskelurahoja Helsingin Sanomien kesätoimittajana Tampereella. Viran puolesta olin mukana Joselinin niemellä pidetyssä lehdistötilaisuudessa.\nOhjaaja Edvin Laine ja Väinö Linna kertoivat ensi-iltansa saavasta Tuntemattoman sotilaan teatteriversiosta. Näyttämönä olisi Pyynikin pyörivä kesäteatteri.\nPari muistiinpanoa taisin tehdä lehtiööni. Enimmäkseen katselin Väinö Linnan ilmeitä ja imeskelin hänen sanojaan. Ne olivat painavia ja punnittuja, vaikka mies ujolta vaikuttikin. Laine naurahteli ja jyrähteli.\nTaiteilija Kimmo Kaivanto maalasi Väinö Linnan muotokuvan vuonna 1987. © Jouko Leskelä/Om-arkisto\nTäällä Pohjantähden alla -romaanin kaksi ensimmäistä osaa olivat jo kuluneet käsissäni. Ja siinä hän oli nyt edessäni ilmielävänä – Pentinkulman elämänmenon kuvaaja, joka unissaankin näki vain harmaita torppia, peltoja lävistävän kärrytien ja miehiä, joilla oli yllään pomppa ja päässään karvalakki.\nEnpä ole varma, kumpi oli toimittajakesäni kohokohta – Väinö Linnan vai Tampereella vierailleen kosmonautin Juri Gagarinin tapaaminen.\nPyynikin kesäteatterin kohokohta tuli saman kesän elokuun 1. päivänä. Hirmumyrsky Maire pyyhkäisi Tampereen yli juuri kun Tuntematonta esitettiin. Ukkonen jyrisi, salamat leiskuivat ja lentokone ärähti yli, kun Lehto, Määttä ja Rahikainen seisoivat kovennettua.\nVaan ei siinä kaikki.\nJoselinin niemeä vastapäätä Pyhäjärven toisella rannalla salama sytytti Sarviksen muovitehtaan palamaan. Sotaisaa ukkostunnelmaa lisäsivät liekit ja paloautojen hälytysäänet.\nVäinö Linna oli katsomossa tulkin ja saksalaisen kutsuvierasryhmän kanssa: ”Donnerwetter! Donnerwetter!” Sanaa ei tarvinnut Linnalle tulkata.\nVeikko Sinisalo ja Åke Lindman – Edvin Laineen ohjaaman Tuntematon sotilas -elokuvan Lahtinen ja Lehto. © Lehtikuva/ arkisto/ handout / ak 1996\nVäinö Linna Finlaysonin portilla\nItsenäinen Suomi täytti 60 vuotta vuonna 1977. YV-lehden päätoimittaja Olavi J. Rautakorpi kutsui minut luokseen. Sävelet olivat selvät: ”Mene haastattelemaan Väinö Linnaa.”\nMinä menin – junalla Helsingistä Tampereelle ja kävellen kohti Hämeenpuistoa. Väinö Linna asui vaimonsa kanssa suuren kivitalon ylimmässä kerroksessa. Tai toiseksi ylin se taisi olla.\nSoitin ovikelloa ja jäin odottamaan. Leukani oli koholla ja katseeni suunnattu vaakatasoa ylemmäs. Avaisihan oven suurmies. Oven auetessa katseeni putosi pari pykälää alemmas. Kynnyksellä seisoi pienikokoinen suurmies.\n”Lausuntojen antajaksi tässä on tullut jäätyä… Ehkä jonkinmoinen romaanikin voisi syntyä, mutta en ole tuntenut tarvetta.” – Väinö Linna\nTunnin juttelimme, hieman toistakin. Väinö Linna välillä istui, välillä loikoili rakkaalla sohvallaan – kolmesti se oli jo uudelleen päällystetty. Monta juonenkiemuraa oli sohvalla punottu, ennen kuin ne olivat siirtyneet paperille.\nTäällä Pohjantähden alla oli ollut niin raskas kirjoitusprosessi, että se oli jättänyt jälkensä. Terveys oli alkanut horjua, kaunokirjallinen luomistyö piti lopettaa. Enää ei tupakki sauhunnut, ei Nortti eikä Työmies, metallivartinen piippu kylläkin.\nVälillä piti naputella piipunpesä tyhjäksi.\nTapaamisen päätteeksi Linna totesi hymähtäen:\n”Lausuntojen antajaksi tässä on tullut jäätyä… Ehkä jonkinmoinen romaanikin voisi syntyä, mutta en ole tuntenut tarvetta.”\nIkkunasta näkyivät Finlaysonin ja Tampellan tehtaanpiiput, joista savu kohosi suoraan kohti korkeuksia – oli ankara marraskuinen pakkaspäivä.\nLäheisten surun syvyys: ”Olit kaikkeni…”\nKeuhkosyöpä vei Väinö Linnan huhtikuussa 1992. Seura-lehden edustajana lähdin hautajaisiin valokuvaaja Veikko Lintisen kanssa. Päivä oli toukokuun kolmas, sunnuntai. Kevät oli viluinen ja värisevä. Aurinko halusi näkyviin, mutta ei vielä jaksanut.\nTampereen tuomiokirkko oli täpösen täynnä. Kevättalvella 1918 oli siellä piileskellyt satoja naisia ja lapsia sisällissodan taisteluja paossa. Hugo Simbergin maalaamat alastomat pojat kantoivat orjantappuraköynnöstä parven seinämillä nyt niin kuin silloinkin.\nLähiomaiset laskivat vuorollaan seppeleensä – Kerttu Linna, poika Petteri ja tytär Sinikka. Sanat arkun ääressä olivat lyhyet, mutta aukaisivat surun syvyyden:\n”Olit kaikkeni, olet kaikkeni…”\n”Isä, minä olen ikuisesti sinun kanssasi… ”\nVäinö Linna haudattiin Kalevankankaan hautausmaalle. Siellä punaiset ja valkoiset taistelivat 1918 sisällisodassa, jota kuvasi teos Täällä Pohjantähden alla. © Marja Seppänen/helin/LK\nParvelta alkoi kuulua hiljaa, mutta voimistuen kuoron laulamana: ”Täällä Pohjantähden alla on nyt kotomaamme, mutta tähtein tuolla puolen toisen kodon saamme…”\nKirkosta siirryin Kalevankankaan hautausmaalle. Tasan kello kaksi arkku kulki hitaasti pääportista sisään. Ensimmäisessä parissa sitä kantoivat kirjailija Jaakko Syrjä ja näyttelijä, professori Veikko Sinisalo. Hänen askeleensa olivat lyhyet ja hapuilevat. Arkku oli raskas eikä hän – Tuntemattoman alikersantti Lahtinen ja Pohjantähden Laurilan Anttoo – ollut enää nuoruutensa voimissa.\nKoivun latvasta kuului yksinäisen mustarastaan voimakasta, tummasointista laulua. Ilta- ja aamulaulaja konsertoi keskellä päivää. Se oli poikkeuksellista.\nHieman runsas vuosikymmen myöhemmin päättyi Veikko Sinisalon maallinen taival. Hän sai hautapaikan Väinö Linnan haudan vierestä. Lähekkäin olivat miehet jälleen.\nKerrotaan jonkun tuntemattoman monena iltana pysähtyneen haudoilla. Hänellä oli päällään alikersantin asetakki ja puoliääneen hän oli lausunut, ennen kuin jatkoi matkaansa:\n”Väsyneet miehet nukkuivat. Hyväntahtoinen aurinko katseli heitä. Se ei missään tapauksessa ollut heille vihainen. Kenties tunsi jonkinlaista myötätuntoakin heitä kohtaan.”\nSotaromaanin vaikea synty: Väinö Linnan perikunta tuomitsi idean sensuroimattoman Tuntemattoman julkaisemisesta\nTuntematon sotilas sai irakilaispakolaisen hämilleen – ”Meillä on niin erilaista, kukaan ei vieläkään välitä Irakista”


Porin keskustaan valmistuva Otavan Kruunun vuokrataloyhtiö hakee taidetta avoimella kilpailulla | Pori.fi\nTaidekilpailun tarkoituksena on löytää luovia ja monimuotoisia ehdotuksia, joiden pohjalta voidaan toteuttaa yksi tai useampi taideteos Otavankatu 8:ssa sijaitsevaan As Oy Porin Otavan Kruunun uudisrakennuskohteeseen.\nOtavan Kruunun taidekilpailussa jaetaan kolme palkintoa. 1. palkinto on 5 000 euroa, 2. palkinto on 2 000 euroa ja 3. palkinto on 1 000 euroa. Kilpailun voittajat julkistetaan tammikuussa 2020. Otavan Kruunun tiloissa järjestetään esittelytilaisuus kilpailuehdotusten jättämisestä kiinnostuneille tiistaina 8. lokakuuta kello 12–14.\n– Tämä on yksi ensimmäisiä Suomen taiteilijaseuran normien mukaan järjestettyä avoimia taidekilpailuja Porissa. Kilpailusäännöt jättävät taitelijalle melko vapaat kädet toteutukselle, joten mielenkiinnolla jäämme odottamaan kilpailuehdotuksia laajaltakin alueelta, kertoo taidekilpailun valmisteluissa mukana ollut kulttuuriyksikön päällikkö Jyri Träskelin.\nPorin kaupungin puolesta taidekilpailun valmistelevassa työryhmässä ovat lisäksi olleet mukana taidemuseon tutkimuspalvelujen intedentti Anni Saisto sekä lastenkulttuurikeskuksen johtaja Päivi Setälä. Taidekilpailun järjestäjänä toimii As Oy Porin Otavan Kruunu.\n– Taidekilpailun valmistelutyö antoi pohjan myös kaupungin oman julkisen taiteen suunnittelutyöryhmälle, joka onkin jo virallista nimeämistä vaille valmis, Träskelin jatkaa.\nVoittajatyöt valitsevaan palkintolautakuntaan kuuluvat Porin YH-asuntojen isännöitsijä Ari Urpulahti, Otavan Kruunun suunnitellut arkkitehti Juha Huuhtanen, kuvataiteilija, TaM Aapo Korkeaoja, kuvataiteilija, TaM Ulrika Ferm, kuvataiteilija, TaT Riikka Mäkikoskela. Varajäsenenä toimii intendentti, FM Anni Saisto.\nOtavan Kruunuun kuuluu kaksi kerrostaloa, joihin valmistuu yhteensä 63 vuokra-asuntoa. Ensimmäiset asukkaat pääsevät muuttamaan syksyllä 2019. Molemmat talot ovat esteettömiä ja toinen taloista on tarkoitettu erityisesti senioriasumiseen.\nOtavan Kruunun taidekilpailu


Korjaako Hillary sen, minkä Bill rikkoi? - InnerSelf.com\nKuten 2016in demokraattisen presidentin ehdokas, Hillary Clintonilla on mahdollisuus korjata lähes neljännesvuosisataa sitten tehty virhe. Hän voi vahvistaa osapuolen sitoutumisen täystyöllisyyteen.\n1944: n kesällä, jolloin maa oli vielä täynnä toista maailmansotaa, demokraattinen puolue kertoi Äänestäjät:\n"Voittaa voittoa, luoda ja ylläpitää rauhaa, taata täystyöllisyys ja tarjota vaurautta - tämä on sen foorumi."\nSeuraavien 44-vuosien aikana 11-puolueiden foorumit vahvistivat puolueen sitoutumisen täystyöllisyyteen. Sanamuoto oli usein pitempi ja joskus suhteellisen lyhyt, mutta jokaisessa vaaleissa demokraatit halusivat kirjautua puolueeksi, joka sitoutui täystyöllisyyteen. Tai ainakin he tekivät kunnes 1992.\nTämä oli vuosi, jolloin Bill Clinton voitti demokraattisen presidentinehdokkaan. Bill Clinton kuvaili itsensä avoimesti uudentyyppiseksi demokraatiksi. Hän erottui suurelta puolueelta tukemalla kuolemanrangaistusta ja pyysi "hyvinvoinnin lopettamista niin kuin me tiedämme", ja tukemalla NAFTA: n kaltaisia yritystoimintaa edistäviä kauppoja.\nUusien demokraattien osalta täysimittainen työllistymisalusta oli vanhanaikainen työvoima- ja unionityyppinen politiikka. Clintonilla ja hänen tiimillään ei ollut mitään kiinnostusta tehdä tällaista sitoutumista, minkä vuoksi sanat "täystyöllisyys" eivät näy 1992-puoluefoorumissa.\nNyt on Hillary Clintonin puolue. Hänellä on valtaosa ensi kuussa Philadelphiassa olevien edustajien määräysvallasta. Tämä tarkoittaa, että jos hän haluaa vahvistaa sitoutumisensa täystyöllisyyteen, hänellä on varmasti kyky sisällyttää kieli alustaan. (Tietenkin Bernie Sandersin edustajat ovat todennäköisesti täysin tukevia, koska sekä presidentinvaalikampanjassa että kongressissaan senaattori Sanders on tukenut täystyöllisyyspolitiikkaa.)\nTäystyöllisyys on todennäköisesti hyvä politiikka, mutta se on myös hyvä politiikka. Viimeisten neljän vuosikymmenen ainoa aika, jolloin useimmat työntekijät kokivat reaalipalkkojen jatkuvan kasvun, olivat myöhäisten 1990ien alhainen työttömyysvuosi. Tämän ajanjakson tuottavuuden kasvu oli laajalti jakautunut, ja palkkojen nousu palkanrajan alareunassa oli itse asiassa hieman nopeampi kuin keskellä ja yläosassa.\nLisäksi alhaisimmasta työttömyydestä eniten hyötyvät ihmiset ovat heikoimmassa asemassa olevia. Afrikan ja Amerikan työttömyysaste on keskimäärin kaksi kertaa valkoisen työttömyysasteen keskiarvo, kun taas afrikkalais-amerikkalaisten teinien työttömyysaste on tyypillisesti lähes kuusinkertainen valkoisten työttömyysasteeseen nähden.\nOletetaan, että voimme pudottaa valkoisen työttömyysasteen prosenttiyksiköllä Afrikan amerikkalaisille ja afrikkalaisamerikkalaisille teini-ikäisille. On hyvin vaikeaa kuvitella sosiaalista ohjelmaa, joka antaisi Black Teensille saman edun kuin 6-prosenttiyksikön työttömyysasteen aleneminen.\nPuheenjohtajana Clintonilla on välitön mahdollisuus vaikuttaa työllisyystasoon, koska hän tulee todennäköisesti toimimaan vähintään kahdella avoimella työpaikalla Federal Reservein hallituksessa. Hänellä on myös mahdollisuus nimittää uudelleen puheenjohtaja Janet Yellen tai nimetä hänet ensimmäisessä toimikaudessaan. Jos nämä nimitetyt henkilöt ovat sitoutuneet siihen, että Fed ylläpitää alhaisen korkotason politiikkaa, sillä voi olla merkittävä vaikutus talouden ja työllisyyden kasvuvauhtiin.\nFed-politiikan lisäksi Clinton suunnittelee myös budjetti- ja kauppapolitiikkaa, jolla voi olla suuri vaikutus sekä työllisyyden tasoon että kokoonpanoon. Talousarviossa Clintonin pitäisi olla valmis hoitamaan alijäämiä infrastruktuurin ja muiden menojen rahoittamiseksi, varsinkin silloin, kun talouteen kohdistuu suuri ja jatkuva kysyntäero (aka: maallinen pysähtyminen). Hänen olisi myös tuettava työpaikkojen ohjelmia heikoimmassa asemassa oleville, jotta he saavat jalkaansa työmarkkinoille.\n500-miljardin dollarin vuotuinen kauppavaje on tärkein syy kysyntäeroon. Clintonin olisi pyrittävä alentamaan tätä alijäämää, mikä on ennen kaikkea vähentämällä dollarin arvoa, joka tekee USA: n tavaroista ja palveluista kilpailukykyisempää kansainvälisesti. Emme saa takaisin 4.4 miljoonan valmistustyöhön, jonka olemme menettäneet, kun Bill Clinton aloitti toimintansa, mutta pienempi kaupan alijäämä voisi palata 1-2 miljoonaan, mikä merkitsisi huomattavaa eroa työmarkkinoilla.\nUsein sanotaan, että kun osapuolet hyväksyvät alustansa, he alkavat sivuuttaa ne välittömästi. Tähän linjaan on paljon totuutta. Mutta on todennäköisempää, että toinen presidentti Clinton ottaa vakavasti sitoumuksen, jonka hän on tehnyt kuin hän ei ole. Olisi suuri askel eteenpäin, jos hän peruuttaisi Bill Clintonin tekemän virheen ja vahvisti demokraattisen puolueen sitoutumisen täystyöllisyyteen.\nKatso alkuperäistä artikkelia\nAnteeksi ihmiset, tämä ei ole Trump University, minulla ei ole suunnitelmaa sinun rikastua nopeasti. Mutta se…\nMitä Donald Trump opettaa meille kansallisesta velasta?\nMonet ihmiset saattavat ajatella, että Donald Trump voi opettaa maalle vain loukata naisia, afrikkalaisia…\nKyllä, Talous on todella takavarikoitu\nKatson, että Greg Mankiw käytti NYT-sarakettaan kertoakseen ihmisille, että poliitikot pyörivät tarinoita, kun he…\nMiksi VA-terveydenhuoltojärjestelmän yksityistäminen on huijaus\nHarvoilla alueilla kahden osapuolen tuki on enemmän kuin tarve tarjota riittävää terveyttä…\nRakkauslaulujen laulaminen on terapeuttista\nRakkauskappaleiden laulaminen itsellesi saattaa kuulostaa omituiselta, mutta se on todella…


Guggenheimin todellinen hinta on hämärän peitossa — Epäilevä Tuomas\nKun hallitus teki selväksi, että Guggenheimille ei tule valtion rahaa, Helsingin kaupunki ja Guggenheim Helsingin Tukisäätiö julkaisivat jälleen "uudistetuilla" talousluvuilla varustetun ehdotuksen museon rakentamiseksi. Säätiön ehdotukset perustuvat vuonna 2011 tilattuun selvitykseen, jonka mukaan Guggenheim-hanke olisi kannattava Helsingin kaupungille. Ehdotuksissa esimerkiksi oletaan, että Guggenheimissa kävisi yli puoli miljoonaa ihmistä vuosittain – lähes kaksinkertaisesti se määrä, joka vuosittain yhteensä käy Kiasmassa ja Ateneumissa. Luvut vaikuttavat täysin hatusta vedetyiltä, enkä usko niiden toteutumiseen lainkaan.\nKaikkia ehdotuksia yhdistää yksi seikka: yhdessäkään ei ole esitetty arviota siitä, mikä veronmaksajien panoksen arvo museohankkeelle todella olisi. Tämä on todella olennainen tieto, kun halutaan tehdä päätös siitä, miten julkinen sektori hankkeeseen osallistuu. Selvitykset ovat täynnä ennustuksia museon mahdollisista elinkeinovaikutuksista, mutta museon lopullista hintaa veronmaksajille ei ole edes yritetty arvioida. Vaikuttaa siltä, että Guggenheim-säätiö yrittää Miltton-viestintätoimiston avustuksella häivyttää julkisen rahoituksen osuuden museohankkeessa.\nUusimmassa ehdotuksessa yksityiset tahot ovat lupautuneet maksamaan museon lisenssimaksut, yhteensä 18,4 miljoonaa euroa seuraavan 20 vuoden aikana. Näihin yksityisiin tahoihin lukeutuvat esimerkiksi täysin valtion omistuksessa oleva Finavia ja enemmistöomisteinen Finnair. On röyhkeää kutsua valtionyhtiöiden julkista rahaa yksityiseksi rahaksi.\nJa vaikka museohankkeelle ei suoraan annettaisi rahaa, veronmaksajilta tulevaa rahanarvoista tukea ovat muun muassa:\nSäätiön rakennushankkeelle edellyttämä arvonlisäverovapaus (YLE: "Vapautus ALV:stä hankkeen ehtona"). Verovapaus on vaikutuksiltaan sama kuin suora tulonsiirto hankkeelle.\nIlmainen tontti kaupungin parhaalta paikalta.\nKaupungin virkamiesten valmistelutyöhön käyttämä aika.\nJulkisten tahojen takaamat lainat. Uusimmassa ehdotuksessa Helsingin kaupunki takaisi 35 miljoonan euron lainan (HS: "Apulaiskaupunginjohtaja Ritva Viljanen pitää lainasummaa kaupungille riskittömänä").\nGuggenheimia perusteellaan myös sillä, että turistit "jättävät" Suomeen rahaa. Turistien Suomessa kuluttama rahamäärä on kuitenkin kelvoton mittari turismista seuraaville hyödyille. Koska hyödykkeiden tuottaminen ei ole ilmaista, turistin Suomessa käyttämä euro ei tarkoita, että suomalaiset rikastuisivat eurolla.\nOlen itsekin käynyt Guggenheim-museossa ja uskon, että Helsingin museosta voisi toteutuessaan tulla hieno. Minulle ja edustamalleni Liberaalipuolueelle kriteeriksi erilaisten hankkeiden julkiselle rahoitukselle ei riitä se, että ne ovat jonkun mielestä hienoja. Valtion ja julkisen sektorin tulisi keskittyä ydintehtäviinsä, joita ovat esimerkiksi kansalaisten hyvinvoinnin ja turvallisuuden takaaminen. Poliitikkojen mahdollisuudet syytää verovaroja erilaisten eturyhmien hankkeisiin tulisi minimoida.\nToivotan kuitenkin Guggenheimin taidemuseon lämpimästi tervetulleeksi Helsinkiin. Sillä ehdolla, että sen pystyttämiseen ja toimintaan ei tarvita epämääräistä summaa veronmaksajien rahaa.\nKirjoittaja on ehdolla Vantaan kaupunginvaltuustoon kuntavaaleissa huhtikuussa 2017.\nPekka Pihlanto 14.11.2016 14:37\nPahin skenaario veronmaksajien kannalta on se, että Guggenheimia ajava säätiö menee konkurssiin. Jos siinä vaiheessa tontilla on esimekiksi iso kuoppa tai rakanteita jo pystyssä, projektia ei voida jättää kesken. Niinpä valtio tulee apuun - ja veronmaksajat maksavat.


tiistai 08.12.2009 klo 0:24\nCanal+ Drama klo 22.00
STANLEY KUBRICK (1962)\nKubrickin satiirinen filmi Vladimir Nabokovin kuulusta, aikanaan sensuurikeskustelujakin nostattaneesta romaanista. Muistaa vain kannattaa, että kyse ei ole ihan samasta kuin kirjassa, sillä Nabokov teki Lolitasta useampiakin versioita; tämä on yksi, jossa ohjaajallakin on sormensa pelissä mukana (vaikkakin nimettömänä).\nKun filmin sensuurinpelko on aina suurempi kuin kirjallisuuden (Euroopassa; USA:ssahan taidetaan eri osavalloissa sensuroida nykyään melkein mitä tahansa painettua), myös seksiä on tässä "laimennettu", vaikka ei alkuperäinenkään ole kuitenkaan ollut mitään moraviamaista tirkistelytarinaa.\nPerusteema on tuttu: keski-ikäisen miehen maailman romahtaa ja sortuu teini-ikäisen viettelijättären edessä – niin älykkö kuin onkin Humbert Humbert ( James Mason) ei pysty olemaan kuin humpertti tytönhuiskale Lolita Hazen ( Sue Lyon) edessä.\nMutta kaikki ei ole sittenkään pelkästään vietin viemää, sillä jos kyse olisi pelkästään siitä, ihmissuhderäjähdyksiä tapahtuisi pitkin elokuvaa: Lolitan äiti Charlotte Haze ( Shelley Winters) on esimerkiksi tarinassa sellainen räjähdepakkaus, ettei Humbert edes huomaisi ennen kuin tyydyttämätön ilotulitus alkaisi.\nEli kyse on yhtä lailla ihmissuhteiden peleistä ja verkoista, joissa joudutaan pyristelemään niin kotona, työyhteisössä kuin missä tahansa – paitsi että Nabokov ja Kubrick rikkovat kaavoja mennen tullen varsinkin Clare Quiltyn ( Peter Sellers) pompahtaessa esiin lähes kaikkialta. Quiltyn (huomaa jo nimi) oudot leikit eivät kuitenkaan ole pelkkiä leikkejä, joissa haetaan alistusta tai alistamista, vaan hänen vieminään ja tuominaan ne nostattavat himoa ja tuovat mukanaan murhaa jo alkuun, mistä päästään neljä vuotta taaksepäin.


Posted by Maija at 18:23\nMarjukka / Fab Forty Something 21 November 2013 at 18:45\nIhana pipo, näytät staililta ja söötiltä. : ) Onpa ikävä, kun olet sairas, pikaista paranemista ja iloista joulunodotusta! Pariisi-postauksesi olivat tätä harmaata arkea piristäviä.\nMaija 21 November 2013 at 22:27\nOi, kiitos Marjukka! <3\nTäällä yritetään parantua teen ja tumman suklaan voimin, eiköhän tämä tästä! :)\nlouise 22 November 2013 at 10:10\nOsaisitko ollenkaa sanoa miltä nettisivulta ton tyylistä takkia löytyis?:)\nRakastuin siihen! Toivottavasti sä paranet pian:)\nMaija 25 November 2013 at 14:01\nKiitos Louise! :)\nVoisin vaikka kurkistaa muutamien kauppojen tarjontaa ja tehdä tästä ihan erillisen postauksen! :)\nAnna-Maria / Secret Wardrobe 22 November 2013 at 10:54\nTuo pipo on kyllä aivan ihana! En ole itse koskaan ollut pipoihmisiä, mutta tuon voisin ottaa ihan milloin vain :)\nMaija 25 November 2013 at 17:54\nVoisin kuvitella, että tämä sopisi myös sinulle oikein hyvin! :) Itse tykkään kokeilla usein erilaisia pipoja ja hattuja, mutta usein ne jäävät kauppaan; kiva, että nyt on yksi tälläinen, vähän siistimpi pipo!\nBorn Grown 22 November 2013 at 11:25\nOlet jotenkin niin suloinen pipo päässä! Sairastelu ei ole koskaan kivaa, puolikuntoisena jää niin paljon tekemättä kun energiatasot ovat niin vähissä. :/\nJoko siellä satoi lunta?\nMaija 25 November 2013 at 17:55\nKyllä vain, jos siis valkoista, maahan sulavaa räntää voi lumeksi kutsua! ;) Tänään olikin ihan huisin kylmä, aamulla mittari näytti neljää pakkasastetta!\nJa kiitos kovasti, aika paljon hymyjä sain kaupungilla kävellessäni, en tiedä, vaikuttikohan tuo pipo asiaan! :D\nMykoplasma? Mulla oli viime talvena ja olin aivan järkyttävän kauan sairaana ja huonossa kunnossa. Mikä ikinä onkaan, niin pikaista paranemista!\nMaija 25 November 2013 at 18:01\nOh, tuo mykoplasma on myös todella ikävä tauti! Minulla ei ole siitä onneksi kokemusta, mutta jokin samansuuntainen, hieman pitkäkestoisempi tauti on tällä kertaa kyseessä...\nKiitos kovasti toivotuksista, toivon, että voiton puolella jo ollaan! :)\nPipsa♥ 29 November 2013 at 15:20\nHurmaava pipo! En osaa käyttää pipoja, mutta tuollainen voisikin olla ihan kokeilemisen arvoinen..:)\nMaija 3 December 2013 at 21:42\nKiitos Pipsa! Minä olen aiemmin vin ihastellut pipoja ja hattuja muilla, mutta viime vuosina olen innostunut enenevissä määrin käyttämään niitä myös itse! :)\nKannattaa ehdottomasti kokeilla, pipo on mitä parhain asuste niin huonoina hiuspäivinä, kuin kylmillä talvipakkasillakin! :)\nHei onko tuo LV almasi mitä kokoa ja onko se epi nahkaisena? Oletko tykännyt koosta ja epi nahasta? Mietin itse tuon saman laukun ostoa mutta vernis houkuttelisi, myös koko on mietinnässä, joko pm tai gm kokoisena hankin todennäköisesti laukun.\nMaija 5 December 2013 at 20:17\nAlmani on sitä isointa kokoa (onkohan se sitten MM, eikö tuo GM ole se matkalaukku-Alma-koko?) ja se on tosiaan mattaista epi-nahkaa. Olen ollut todella tyytyväinen niin kokoon kuin materiaaliinkiin, musta on helppo väri arkilaukulle ja laukku on tarpeeksi suuri mahduttamaan kaiken tarpeellisen! :)\nNuo Vernis-materiaalit ovat myös tosi kauniita, joten sinulla on vaikea valinta edessä! :)\nP.S. Näin isoa ja huolettomassa käytössä olevaa arkilaukkua en välttämättä ottaisi missään vaaleassa verniksessä, sillä ne saattavat olla mahdottomia puhdistaa (kokemusta on!), mutta pienempi vernis-laukku tai tumma väri ovat varmasti hyviä valintoja!\nCamilla 7 December 2013 at 23:18\nSiinä vasta täydellinen asukokonaisuus! Mustaa ei voi koskaan olla liikaa. ;)\nLC 3 October 2014 at 05:46


Orpo Ylelle: Myös Suomessa suunniteltiin rikollista toimintaa uudeksivuodeksi - Kotimaa - Ilta-Sanomat\nOrpo Ylelle: Myös Suomessa suunniteltiin rikollista toimintaa uudeksivuodeksi\nPetteri Orpo kommentoi Ylelle, että Suomessa suunniteltiin mahdollisesti Kölnin uudenvuodenyön tapahtumia muistuttavaa häirintää. (KUVA: Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva; Roberto Pfeil / AFP / Lehtikuva)\nJulkaistu: 7.1.2016 12:34\nSisäministeri Petteri Orpo sanoi Ylen Ykkösaamun radiohaastattelussa, että myös Suomessa suunniteltiin uudeksivuodeksi samankaltaista rikollista toimintaa kuin Saksassa.\nPoliisi pidätti Kirkkonummella uudenvuodenaattona kuusi Aavarannan vastaanottokeskuksen turvapaikanhakijaa, joita epäillään julkisesta kehottamisesta rikokseen. Pidätykset suoritti Länsi-Uudenmaan poliisi yleisen turvallisuuden ja järjestyksen ylläpitämiseksi.\nMiehet on sittemmin vapautettu, mutta esitutkinta on yhä kesken keskusrikospoliisissa (KRP).\nSisäministeri Petteri Orpo http://www.is.fi/haku/?search-term=petteri+orpo(kok) sanoi torstaina Yle Radion Ykkösaamussahttp://areena.yle.fi/1-3172011, että Suomessa suunniteltiin samankaltaista häirintää kuin mitä uudenvuodenaattona harjoitettiin Saksan Kölnissä. Siellä ulkomaalaistaustaisia miehiä epäillään laajamittaisesta ryöstelystä ja naisten ahdistelusta.\n– Poliisilla oli tiedustelutietoa siitä, että uudenvuodenyönä myöskin Suomeen suunniteltiin rikollista toimintaa, mutta meidän poliisi toimi hienosti ennaltaehkäisevästi ja ilta meni Suomessa rauhallisesti, Orpo sanoi Ylelle.\nHän ei kuitenkaan ottanut täsmällisesti kantaa Kirkkonummen esitutkintaan, vaan sanoi jättävänsä tiedottamisen siitä poliisille.\nPoliisi: Saksa-yhteyksiä ei ole ilmennyt\nKirkkonummen tapauksen tutkinnanjohtajana toimiva rikosylikomisario Thomas Elfgren http://www.is.fi/haku/?search-term=thomas+elfgrentoteaa, ettei voi kertoa keskeneräisen esitutkinnan yksityiskohdista. Elfgren toteaa kuitenkin, ettei toistaiseksi ole tullut esiin epäillyillä olevan yhteyksiä Saksaan.\n– Esitutkinnassa ei ole toistaiseksi ilmennyt tietoa, että pidätetyillä olisi ollut mitään yhteyksiä Saksaan. Meille poliisissa Saksan tapahtumat ovat tulleet tietoon vasta jälkeenpäin, Elfgren sanoo IS:lle.\nEsitutkinnan keskeneräisyyden takia poliisi ei paljasta, mihin rikokseen kehottamisesta Kirkkonummelle majoittuneita irakilaismiehiä epäillään.\n– Kyse ei kuitenkaan ole terrorismirikoksesta eikä epäillystä poliittisesta tai yhteiskunnallisesta motiivista, Elfgren sanoo.\nKölnin ja Kirkkonummen tapausten mahdollisesta samankaltaisuudesta kertoi ensimmäisenä MTVhttp://www.mtv.fi/uutiset/kotimaa/artikkeli/krp-oli-varuillaan-myos-suomessa-jo-sata-tehnyt-rikosilmoituksen-kolnissa/5641586 keskiviikkona.\nKölnin joukkoahdistelu: Pormestarin lausunnosta skandaali – kehotti naisia pysymään ”käsivarren mitan päässä” vieraista miehistä\nUlkomaalaisten miesten tekemistä naisten ahdisteluista on tulilinjalla nyt poliisin lisäksi myös kaupungin ylipormestari. Lue lisää ›\nJopa tuhat irakilaista aattoyönä Helsingin asematunnelissa – poliisi varautui levottomuuksiin\nHelsingin poliisi tiedotti tänään torstaina, että se oli varautunut häiriköintiin uutenavuotena. Lue lisää ›


Haploryhmä N (Y-DNA) – Wikipedia\nY-kromosomin N-haploryhmän levinneisyysalue ja esiintymistaajuus.\nHaploryhmä N (N-M231, "Niilo") on ihmisen Y-kromosomin haplotyyppi, joka on yleinen Pohjois-Euraasiassa. Isälinjan haploryhmän tyyppi N on yleinen suomensukuisilla kansoilla. Muualla maailmassa tyyppiä N tavataan erityisesti pohjois-Venäjällä mm jakuuteilla. Tutkijat olettavat tyypin N kehittyneen Kaakkois-Aasiassa ja levinneen sieltä pohjoiseen, josta länteen. Suomalaisille ominainen N:n alatyyppi on N1a1a (N-M178).\nIsälinjan Y-kromosomin haplotyypin N määrittää Y-kromosomin SNP M231. Myös b2/b3 deleetio Y-kromosomin AZFc-alueella on tyypillistä N-haploryhmälle. Tämä deleetio on kuitenkin syntynyt itsenäisesti neljä eri kertaa, eikä sitä siksi tule pitää uniikkina haploryhmän polveutumista kuvaavana tuntomerkkinä.\nIsälinjan haploryhmän N:n leviämäinen Kaakkois-Aasiasta Suomeen.\nHaploryhmä N polveutuu haploryhmästä NO. Sitä pidetään suhteellisen nuorena, ja se on levinnyt Pohjois-Euraasiaan viime jääkauden jälkeen. Markkeria kantavat miehet ilmeisesti siirtyivät pohjoiseen kohti ilmaston lämmetessä holoseenikaudella. N-haploryhmän puuttuminen Amerikan intiaaneilla viittaa siihen, että levittäytyminen Aasiaan tapahtui Beringinsalmen syntymisen jälkeen. Haploryhmän on esitetty syntyneen Kaakkois-Aasiassa 15 000-20 000 vuotta sitten ja levinneen sitten vastapäivään nykyisen Mongolian ja Pohjois-Kiinan alueelta Koillis-Eurooppaan saakka. N1c syntyi ehkä 12000-8000 vuotta sitten.\nHaploryhmä N:llä on laaja maantieteellinen levinneisyys kautta koko Pohjois-Euraasian, ja sitä on tavattu satunnaisesti eteläisemmiltäkin alueilta kuten Kaakkois-Aasiasta, Nepalista, Lähi-idästä ja Etelä-Euroopasta. Suurimmat esiintymistaajuudet on löydetty Pohjois-Euroopan suomensukuisilta ja balttilaisilta kansoilta, Länsi-Siperian obinugrilaisilta ja pohjoisen samojedeilta sekä Siperian turkinsukuisia kieliä puhuvilta jakuuteilta. Korkeimmillaan taajuus voi olla 75 %:n luokkaa. Venäläisillä haploryhmän taajuus on 10-20 %:n luokkaa.\nIsälinjan haploryhmän N alaryhmät. N* esiintyy kaakkois-Aasiassa, joten N:n oletetaan saaneen alkunsa siellä.\nIsälinjan haploryhmien C, D, N ja O esiintyminen Etelä- ja Itä-Aasiassa.\nN1c1 haploryhmä (SNP M178+) on laajalti levinnyt Itämeren, Volgan, Uralin ja Siperia alueille.\nAlaryhmä N1c1-L1026 N-ryhmästä eurooppalaisin ja mahdollinen muodostumispaikka on Uralilta länteen.\nOletettavin alkuperä alaryhmälle L708+ on Siperia.\nAlaryhmä N1c1-L550 on levinnyt Etelä-Baltian alueelle, Skandinaviaan, Iberian niemimaalle ja Brittein saarille.\nAlhaisina tiheyksinä (<1%) haploryhmää N1c1 tavataan alkuperäisenä Espanjassa, Portugalissa, Saksassa ja Brittein saarilla.\nSuomessa yleisintä haploryhmää N1c1:tä on Euroopassa 5 pää-alaryhmää:\n1) Pohjoiseurooppalainen (Z1936+,Z1935+)\n2) Pohjoisbaltilainen (VL29+,L1022+)\n3) Eteläbaltilainen (L550+,L1025+)\n4) Skandinaavinen II (L550+,L1025-)\n5) Ugrilainen (Z1936+,L1034+)\nVuosien 2015-2016 tietämykseen pohjautuva isälinjan haploryhmän N sukupuu.\nN-M231 Haploryhmä N, "Niilo"\nN1c1-M46/N3-Tat/N1b-M46 [formerly N3-Tat/M46 or N1c-Tat/M46] 14000-6000 v vanha\nN1c1a-M178/-/- 10000-8000 v vanha\nN1c2b-P43/N2a-P43/N1a2-P43 [formerly N2-P43 or N1b-P43] 8000-6000 vuotta sitten\n↑ Macdonald JD( 2005) Y Haplogroups of the World scs.illinois.edu\n↑ Malyarchuk et al. (2004) Differentiation of mitochondrial DNA and Y chromosomes in Russian populations Human Biology vol 76\n↑ https://www.familytreedna.com/public/N1c1 familytreedna.com.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Haploryhmä_N_(Y-DNA)&oldid=17768752”


Marina Werftkontor: läheiset hotellit, valokuvat, osoite, Saksa kartta, lähellä, varaus\nMarina Werftkontor (Saksa)\nHotellin sijaintina on Blasberg 13, koillis-Flensburg. Matka autolla kaupungin keskustaan vie vain 5 minuuttia.Hotellissa on 34 huonetta tyypistä total kategoriaan Room. Hotel am Wasserturm -hotellin Lue lisääedullisin huonehinta on 65 euroa.Hotel am Wasserturm (Flensburg) tarjoaa kaikki ne palvelut, joita voi odottaa tässä kaupungissa sijaitsevalta kolme tähteä-kategorian hotellilta - mm. Huonepalvelu, sanomalehdet, Savuttomat huoneet, Pesula, Ilmainen pysäköinti, Pika-check-in/out, Televisio. Hotelli on budjetti-tyylinen.Hotellissa on sauna, jossa voit virkistäytyä. Puutarha on mukava lisä hotellin palveluihin. Matka lentokentälle (Sønderborg Airport) kestää autolla noin 57 minuuttia (etäisyys lentokentästä on 28 km ).Laajakaista-Internet-yhteys on saatavilla hotellissa.Käytännön tietoa:Hotellissa on ilmainen pysäköinti.Piilota teksti


Kevään 2021 muoti: Stringit palaavat - MTVuutiset.fi\nMitä kevään muoti tuo tullessaan? Tämän trendin stylisti nostaa suosikikseen\nViiden jälkeen sukelsi kevään muodin trendeihin stylisti Outi Brouxin johdolla\nJulkaistu 15.03.2021 20:23\nSään puolesta ulkona näyttää vielä melko talviselta, mutta mieli voi lentää jo kevääseen ja kevätmuotiin. Millaisia vaatteita keväällä nähdään?\nKauppoihin on alkanut ilmestyä paksujen talvivaatteiden rinnalle kepeämpää kevätmuotia, ja kirkkaita värejä. Viiden jälkeen -ohjelmassa sukellettiin kevään muodin trendeihin stylisti Outi Brouxin johdolla.\nKeväällä nähdään muun muassa paljasta keskivartaloa ja vilkkuvia stringejä. Pitkän linjan muotiasiantuntija Broux nosti kevään muodista omaksi suosikikseen oversize-vaatteet. Stylisti kehuu väljien, yksiväristen vaatteiden olevan "armollisia kaikille vartalotyypeille".\nMinkä ohjenuoran Broux antaisi trendien kelkkaan lähtemistä pohtiville? Katso oheiselta Viiden jälkeen -ohjelman videolta Brouxin kaikki kevään vaatetärpit.\nLue myös: Stringit näkyvät taas! 2000-luvun alun "kammotrendi" tekee nyt paluuta: "Yksi suurimpia muotirikkeitä"\nViiden jälkeen Lifestyle Muotimaailma Kauneus ja tyyli


Näkökulma 77: ”Se on saanut ajattelemaan ja pannut stopin elämään” – nuorten ristiriitaiset kokemukset koronapandemian ensimmäisistä kuukausista - Nuorisotutkimusseura ry\nNäkökulma 77: ”Se on saan…\n13.6.2021 Sinikka Aapola-Kari, Lotta Haikkola ja Jenni Lahtinen\nkorona Näkökulma Poikkeusolot-kirjoitussarja\nNuorisotutkimusverkosto keräsi syksyllä 2020 puhelinhaastatteluilla aineiston nuorten korona-ajan kokemuksista. Viimeisenä esitettiin avokysymys ”Haluaisitko sanoa vielä jotain korona–ajasta ja sen vaikutuksista elämääsi?”. Noin puolet kyselyn vastaajista vastasi tähän kysymykseen. Tässä tekstissä tarkastelemme nuorten korona-ajan kokemuksia näiden avovastausten perusteella. Vastaukset olivat enimmäkseen lyhyitä ja tiiviitä, mutta ne muodostavat kiinnostavan aineiston, joka täydentää hyvin kyselyn tilastollisia analyysejä. Nämä ovat ilmestyneet Poikkeusolot - nuorten arki koronan keskellä -kirjoitussarjassa, jonka ensimmäisen vaiheen tämä kirjoitus samalla päättää. Nuorten kokemusten seuranta jatkuu keväällä 2021.\nVastaajat ja avovastausten luonne\nAvovastaukseen vastasi yhteensä 505 tutkimukseen osallistunutta nuorta. Vanhimmat vastaajat (20–25-vuotiaat) vastasivat hieman muita aktiivisemmin ja vastaukset jakaantuivat tasaisesti tyttöjen ja poikien kesken. Nuoremmissa ikäryhmissä avovastauksia saatiin tytöiltä enemmän kuin pojilta.\nKysymyksessä kannustettiin nuoria kertomaan vapaasti koronasta ja sen vaikutuksista. Aineistokeruussa avovastausta edeltäneet strukturoidut kysymykset ovat mahdollisesti ohjanneet vastauksia. Haastattelijoiden tavoissa kirjata vastauksia oli myös hieman vaihtelua.i Varauksista huolimatta avovastaukset ovat rikas aineisto, joka kokonaisuutena tarjoaa tiheän kuvauksen nuorten korona-arjesta.\nSuurin osa vastauksista on suomeksi, mutta joukossa on myös ruotsinkielisiä vastauksia. Lainaukset esitetään alkuperäiskielellä ja käännökset löytyvät alaviitteistä. Olemme korjanneet vastauksista pieniä kirjoitusvirheitä ja lisänneet puuttuvia sanoja ja tarvittaessa myös muuttaneet tiettyjä yksityiskohtia vastaajan tunnistamisen välttämiseksi.\nAnalyysissa tarkastelimme ensin vastauksissa mainittujen teemojen jakautumista sukupuolten ja ikäryhmien välillä ja sen jälkeen analysoimme tarkemmin vastausten sisältöjä. Alustavan teemoittelun vaiheessa erilaisia teemoja oli kymmeniä. Analyysin edetessä muodostimme ylätason teemoja, joihin kaikki vastaukset luokiteltiin. Yhdistettyjä teemoja kertyi 12:\nSosiaalisuus ja eristys\nTapahtumat, ravitsemus- ja kulttuuripalvelut\nJulkiset palvelut, hallinto ja varusmiespalvelus\nYleiset rajoitukset ja tilanne\nKielteiset mielentilat ja tunteet\nMaailma, muut ja tulevaisuus.\nYhdessä vastauksessa saattoi olla useisiin teemoihin kuuluvia mainintoja, jolloin ne myös luokiteltiin useisiin teemoihin. Noin neljäsosa vastaajista totesi, että koronalla ei ole ollut vaikutusta, mutta kertoi silti esimerkkejä vaikutuksista. Nämä vastaukset luokiteltiin sekä teemaan ”ei vaikutusta” että mainittuun teemaan (kuten ”harrastukset”). Vastausten luokittelun jälkeen analysoitiin eri teemojen yleisyyttä tarkastelemalla kuinka suuri osuus vastaajista oli maininnut kunkin teeman (taulukko 1). Taulukossa kuvataan niiden henkilöiden osuus kaikista avovastauksiin vastanneista, jotka ovat maininneet kyseisen teeman. Lisäksi vertailtiin mainintojen määriä sukupuolten (taulukko 2) ja ikäryhmien (taulukko 3) välillä. Luokitteluissa ei huomioitu, oliko mainittu vaikutus kielteinen, myönteinen vai neutraali.\nMäärällisen tarkastelun jälkeen tarkastelimme aineistoa laadullisen sisällönanalyysin keinoin. Kiinnitimme huomiota vastausten monitahoisuuteen – niissä esiintyi paljon pohdiskelua korona-ajan kokemusten ulottuvuuksista, kielteisistä ja myönteisistä vaikutuksista omaan elämään sekä erilaisista tuntemuksista, joita korona-aika on herättänyt. Laadullisessa analyysissa yksikin maininta saattaa olla erittäin tärkeä tuodessaan esiin jonkin ainutlaatuisen näkökulman.\nTulokset: Mistä teemoista avovastauksissa kerrottiin?\nTaulukosta 1 selviää, että eniten mainintoja kertyi teemaan ”ei vaikutusta”. Vastanneista 26 prosenttia kertoi, että koronalla ei ollut ollut vaikutusta omaan elämään. Eniten näitä vastauksia oli pojilla (noin kolmannes) sekä nuorempiin ikäryhmiin kuuluvilla vastaajilla (noin neljännes).\nSeuraavaksi yleisin teema oli ”sosiaalisuus ja eristys”, johon luokiteltuja mainintoja teki 23 prosenttia vastaajista. Tytöt ja nuoremmat ikäryhmät mainitsivat tämän teeman useammin kuin pojat ja vanhimman ikäryhmän vastaajat.\nTAULUKKO 1. Aineiston luokittelu teemoihin, mainintojen osuudet avovastausten yhteismäärästä (n=505)\n* Yksi nuori on saattanut mainita vastauksessaan useamman teeman, esimerkiksi etäkoulun sekä harrastukset. Prosentit kertovat niiden henkilöiden osuuden kaikista avovastauksiin vastanneista, jotka ovat maininneet kyseisen asian.\n”Koulu ja opiskelu” oli myös usein toistuva teema, jonka mainitsi noin 22 prosenttia kaikista vastaajista. Näitä mainintoja oli eniten 12–14-vuotiaiden joukossa. Jenni Lahtinen, Eila Kauppinen ja Lotta Haikkola (2020) havaitsivat tämän kirjoitussarjan etäkoulukokemuksia käsittelevässä artikkelissaan, että ikäryhmä vaikuttaa sopeutuneen etäopiskeluun parhaiten. Osa mainituista vaikutuksista kouluun liittyen oli myönteisiä, kuten koulukiusaamisen päättyminen etäkoulussa, osa kielteisiä kuten opiskelun vaikeutuminen ja motivaation laskeminen. Teeman toistuminen peruskouluikäisten vastauksissa kertonee, että etäkoulu on ollut heille mieleenpainuva kokemus.\nTAULUKKO 2: Vastausten teemojen jakautuminen sukupuolittain.\nHieman alle viidesosa (18 %) vastaajista mainitsi työhön ja toimeentuloon liittyviä vaikutuksia, ja lähes yhtä moni harrastuksiin ja vapaa-aikaan kohdistuneista vaikutuksista. Näiden teemojen yleisyydessä on selviä ikäryhmittäisiä eroja. Työ ja toimeentulo mainittiin lähes joka kolmannessa vanhimman ikäryhmän (20–25-vuotiaat) vastauksessa, mutta niitä ei mainittu ollenkaan nuorimman ikäryhmän vastauksissa. Alle 10 prosenttia 15–19-vuotiaista mainitsi tämän teeman. Tämä ei ole yllättävää, sillä neljä viidestä 15–19-vuotiaasta vastaajasta asuu vanhempiensa kanssa ja heistä vain 13 prosenttia on työelämässä. Sen sijaan yli 20-vuotiaista vastaajista vain joka kymmenes ilmoitti asuvansa huoltajien kanssa. Lisäksi 41 prosenttia yli 20-vuotiaista oli pääasiallisesti työelämässä, jolloin koronan vaikutukset esimerkiksi palvelualojen toimintaan ovat heijastuneet heihin enemmän. Esimerkiksi Tilastokeskuksen aineistojen perusteella Hanna Sutela (2020) on havainnut, että korona-aikana juuri nuorten työttömyys on lisääntynyt eniten.\nHarrastuksista ja vapaa-ajasta taas puhuivat erityisesti nuorimmat vastaajat (12–14-vuotiaat). Heistä noin kolmasosa mainitsi harrastuksiin ja vapaa-aikaan tulleita vaikutuksia. Muista ikäryhmistä teeman mainitsi noin 15 prosenttia. Tämäkään ei yllätä, sillä 12–14-vuotiaat ovat eniten organisoidun harrastustoiminnan piirissä, ja harrastuksiin kohdistuneet rajoitukset ovat heijastuneet eniten juuri heihin. Harrastustoiminnan rajoituksia ei avovastausten perusteella ole koettu ainoastaan kielteisinä. Saman havainnon tekivät Jenni Lahtinen ja Mikko Salasuo (2020) tämän kirjoitussarjan harrastuksia ja vapaa-aikaa tarkastelleessa artikkelissaan.\nTAULUKKO 3: Vastausten teemat ikäryhmittäin.\nKielteisistä mielialoista ja tunteista esiintyi mainintoja 13 prosentilla avovastauksen antaneista vastaajista. Erityisesti vanhempiin ikäryhmiin kuuluvat vastaajat olivat viitanneet tällaisiin tuntemuksiin. Heistä noin 15 prosenttia oli kokenut tällaisia tunteita. Tytöillä ja naisilla esiintyi mainintoja useammin kuin pojilla ja miehillä. Noin 11 prosenttia vastaajista oli avovastauksessaan nostanut esiin koronarajoitukset ja -tilanteen yleisellä tasolla, ja hieman alle 10 prosenttia pohti vastauksessaan koronaan liittyviä muutoksia ja niihin sopeutumista. Muita teemoja mainittiin avovastauksissa harvemmin.\nPieniä tarinoita korona-ajasta\nSeuraavaksi pureudumme avovastausten laadulliseen analyysiin. Ensin esittelemme narratiivisen lähestymistavan kautta avautuvia näkymiä nuorten elämään korona-aikana. Narratiivinen analyysi voi tuntua hieman erikoiselta, kun tarkastellaan muutaman lauseen mittaisia vastauksia. Ne sisältävät kuitenkin lyhyitä kertomuksia, joissa kuvataan tiiviisti vastaajan tilannetta korona-aikana. Tarinat täydentävät kuvaa rajoitusten vaikutuksesta nuorten tilanteeseen.\nSeuraavassa esimerkissä pohditaan koronan vaikutuksia elämänrytmiin:\n[Korona on] rauhottanut elämää aika paljon. Aikaisemmin oli kalenteri täynnä ja ei meinannut riittää aikaa harrastuksiin ja ystäviin. Nyt on enemmän aikaa olla perheen kanssa. Kielteisesti [korona] vaikutti opiskeluun. Etäopiskelu ei sovi minulle, kivempi päästä paikan päälle. (Nainen, 20–25-v.)\nVastaaja kuvailee elämänsä rauhoittuneen koronan myötä, ja hän on viettänyt enemmän aikaa perheen kanssa. Harrastukset ja ystävien tapaaminen täyttivät aiemmin kalenterin. Vastaaja kertoo myös, että hänelle ei ole sopinut etäopiskelu, vaan toivoisi voivansa päästä lähiopetukseen.\nLäheisten tilanne huolettaa ja mahdollinen tapaaminen asettaa nuoret vaikean valinnan eteen\nMonissa vastauksissa nousi esiin vastaajien huoli läheisten tilanteesta. Moni pohti, voiko tavata isovanhempiaan tai muita sukulaisiaan, ja miten se olisi turvallista.\nEniten vaikutusta on ollut riskiryhmiä koskevat suositukset. Olen aikaisemmin pitänyt usein yhteyttä isovanhempiin, mutta nyt on vaikea tietää mikä on turvallinen tapa nähdä. Isovanhemmat haluavat nähdä, mutta pelkään että voin tartuttaa heihin koronan. Jos toimin suositusten mukaan, minulla on huono omatunto, kun en tapaa heitä. Jos tapaan heitä, pelkään altistavani heidät tartunnalle. (Nainen, 20–24-v.)\nVastauksissa kuvataan läheisten tapaamiseen liittyviä kysymyksiä koronatilanteessa. Nuoret näyttäytyvät vastuullisina toimijoina, jotka joutuvat vaikeaan eettiseen ristiriitaan: kumpi on tärkeämpää, ylläpitää kontaktia sitä toivoviin sukulaisiin vai olla altistamatta näitä tartuntariskille.\nSosiaalisia rajoituksia kommentoitiin paljon, ja riskiryhmiin kuuluvien nuorten tilanne oli vaikea:\nKuulun riskiryhmään, koska minulla on vakava keuhkosairaus. En ole pystynyt näkemään perhettä tai kavereita. (Tyttö, 15–19-v.)\nEtäopiskelun haitallisista vaikutuksista nuoriin on puhuttu paljon korona-aikana ja avovastauksissakin tätä kysymystä sivuttiin:\n[Korona] (h)ankaloitti monella tavalla elämää, opiskelen kaukana toisella paikkakunnalla, siirryin etäkouluun kaukana vanhemmista. Mutta sitten pystyin menemään kotiin vanhempien luokse opiskelemaan ja se helpotti elämääni. (Poika, 15–19-v.)\nKaukana kotoaan asuva nuori kertoi joutuneensa etäkouluun: etäisyyttä on siis sekä koulusta että vanhemmista. Tilanne helpottui, kun kertoja palasi vanhempiensa luo jatkamaan opintojaan.\nTerveydellisten riskiryhmien vaikeaa tilannetta kuvattiin monissa vastauksissa: osa oli joutunut välttämään kaikkia kontakteja ja liikkumista julkisilla paikoilla oman tai läheisen sairauden vuoksi.\nMatkustusrajoitukset ja rasismi huolettavat maahanmuuttajataustaisia nuoria\nMaahanmuuttajataustaisten nuorten erityisestä tilanteesta löytyi muutamia kuvauksia, joissa korostuivat etäopiskeluun liittyvät ongelmat, mutta myös vähäiset kontaktit valtaväestöön:\nKorona on iso ongelma kaikille. Se vaikuttaa paljon maahanmuuttajiin, koska rajoitukset hidastavat kielen opiskelua. Kielen opiskelu tapahtuu vuoroviikoin kotona ja koulussa. Kotona ei ole suomenkielisiä kontakteja, joten on vaikea harjoitella. Ystäviä ei voi tavata hampurilaisbaareissa tai elokuvissa. (Poika, 15–19-v.)\nMatkustus- ja liikkumisrajoitusten seuraukset niille nuorille, joiden perheenjäseniä asui Suomen ulkopuolella, avautuivat, kun nuoret kertovat, etteivät ole voineet nähdä perheenjäseniään:\nEn ole päässyt toisten isovanhempien luokse Romaniaan karanteenin vuoksi. (Tyttö, 12–14-v.)\nOlen ollut Venäjällä viimeksi vuosi sitten, joten en pääse sinne tervehtimään äitiä ja isää. (Poika, 15–19-v.)\nHuoli koronan tarttumisesta on yhteinen kaikille, mutta eräs vastaaja oli miettinyt etnisen taustansa vaikutusta epäystävälliseksi kokemaansa kohteluun terveyspalveluissa.\nViruspelko ahdistaa bussissa ja kaupassa, jos siellä on paljon ihmisiä. Isää vaikea nähdä koronan takia. Jouduin [tarkenne]leikkaukseen sairaalaan. Kaksi tai kolme hoitajaa oli jostain syystä aina vihaisia minulle. Johtuuko arabi-taustastani? Nyt olen 8 kk sairaslomalla ja opinnot jäivät kesken. Korona sotkee asioita. Haluan jatkaa opintoja tammikuussa, mutta pelkään että korona vaikeuttaa myös työnsaantia. (Poika, 15–19-v.)\nNegatiiviset tunteet liittyivät rajoituksiin, sosiaalisten kontaktien puutteeseen ja pelkoon omasta tai läheisten puolesta\nSeuraavaksi tarkastelimme, millaisia tunteita avovastauksissa nimettiin. Yksinäisyys mainittiin useimmin. Se liittyi toisaalta sosiaalisiin rajoituksiin – ei voitu tavata ystäviä – ja toisaalta etäopintoihin ja -töihin. Moni koki eristyneensä:\nItselle on ollut suurin vaikutus, että työ on siirtynyt etätyöhön. Teen töitä yksin kotona ja tapaan ihmisiä paljon harvemmin. En myöskään ole nähnyt kavereita kovin usein, koska paikat, jossa tapaamme ovat olleet kiinni. Korona on vaikuttanut myös harrastustoimintaan, koska ryhmäliikuntaa on hankala harrastaa rajoitusten takia. Olo on tuntunut yksinäisemmältä, koska tuttujen perheisiin ei ole voinut mennä käymään, mutta on me pidetty yhteyttä soittamalla tai viestittelemällä.\nVastaaja kuvaa eri elämänalueilla toteutuneiden rajoitusten kasautuneita vaikutuksia, jotka ovat johtaneet siihen, ettei hän ole tavannut juuri ketään. Yhteyttä on pidetty viestein ja puheluin, mutta yksinäisyyden tunnetta ne eivät ole poistaneet.\nAvovastauksissa puhuttiin myös muista vaikeista tunteista, kuten ahdistuksesta, masennuksesta ja alakulosta. Myös stressi, huolet ja pelot mainittiin usein, ja kuvattiin niiden vakaviakin seurauksia.\nEi ole hirveästi vaikuttanut omaan elämään, kun en ole itse liikkunut paljoa ulkosalla. On vaikuttanut osin mielenterveyteen ja on osittain tullut pelkoa ulos lähtemiseen koronan vuoksi. On tullut myös pelkoa lähteä sukulaisten luo kauemmas koronan takia. (Nainen, 20–24-v.)\nVastaaja sanoo ensin, ettei korona-aika ole vaikuttanut hänen elämäänsä, koska hän ei ole liikkunut ulkona. Sitten ilmenee, että korona-aika on heikentänyt vastaajan mielenterveyttä, ja hän on rajoittanut liikkumistaan juuri koronapelon vuoksi. Koronatilanteen pitkittyminen on ollut monelle raskasta, kuten seuraavasta vastauksesta käy ilmi.\nVaikuttaa mielialaan, kun ollaan eristyksissä koko ajan eikä saanut tietää milloin se eristys puretaan. Epävarmaa aikaa. Oli myös huoli kavereista, perheestä ja läheisistä. Epävarmuus siinäkin. (Tyttö, 15–19-v.)\nMoni vastaaja totesi korona-ajan rajoituksineen harmittaneen ”hiukan”, eli tunne määriteltiin suhteellisen lieväksi. Toisten ihmisten käytös, kuten maskittomuus tai muut rajoitusten rikkomiset olivat saattaneet ärsyttää. Vastaajat pelkäsivät koronatartuntaa, ja kokivat huolta ystävistä ja perheenjäsenistä. Varuillaan olo rasitti. Korona-aikaan liittyi myös tylsistyminen ja puuduttavuus.\nKorona on ollut takaraivossa melkein koko ajan. Uutisissa ei mistään muusta puhutakaan. Jos työpaikan ruokalassa on paljon syöjiä, huolestuttaa ettei vaan saa tartuntaa. Kuntosalilla tai tanssikursseilla on kiva käydä, mutta toisaalta huono omatunto, kun on niin lähellä muita. (Mies, 20–25-v.)\nJatkuva tietoisuus tartuntariskin läsnäolosta yhteiskunnassa lisäsi henkistä taakkaa.\nSellainen että uutisointi on pelottanut koronavirusaikana ja vaikuttanut omaan mielialaan, stressiin, ja ollut pelkotiloja korona-ajasta. (Nainen, 20–25-v.)\nMyönteiset tunteet liittyvät rauhoittumiseen ja omaan selviytymiseen\nMyönteisiäkin tunteita mainittiin: osa oli kokenut sosiaalisten suhteiden rajoittamisen mukavaksi ajaksi, jolloin on voinut rauhoittua ja keskittyä ja viettää aikaa oman perheen kanssa.\n-- Tykkään, ettei ole sosiaalista painetta osallistua esimerkiksi opiskelijatapahtumiin, voi mennä ajoissa nukkumaan ja keskittyä treenaamiseen. Jopa positiivisen puolella vaikutukset. (Nainen, 20–24.v.)\nOn tietty ollut hyvät puolensa sinänsä, että on saanut omaa aikaa ja perheen kanssa olla, eikä tarvi olla koko ajan menossa. Se, että ei pääse koko ajan pois, vaikka ulos, ei oo mitenkään kivaa. (Tyttö, 15–19-v.)\nEtätöissä rasittavat työmatkat olivat jääneet pois, ja moni piti omaa rauhaa työntekoon hyvänä.\nAlkujärkytyksen jälkeen tämä ollut oikein mukavaa, tottunut niin tullut uusi rutiini, kun pikku työhomma niin aikaisemmin piti lähteä ajamaan kauas, niin nyt voi tehdä etänä. Maski ei vaikuta elämääni. Sosiaalinen elämä ei [ole] kärsinyt, pikkuisen varovaisempi ollaan. (Poika, 15–19-v.)\nNormaalista poikkeava aika tuntui joistakin jännittävältä. Myös omat reaktiot ja selviytyminen korona-ajasta olivat saattaneet yllättää myönteisesti:\nOmat suunnitelmat menivät aika uusiksi, piti juurikin ravintoloihin mennä kesätöihin, ja ne suunnitelmat kaatuivat kerralla. en päässyt yliopistoon koska kokeet rajoittuivat. Yllätyin kuitenkin, että mieliala on ollut itsellä aika positiivinen. Olen kyllä huolissani siitä, miten pandemia vaikuttaa nuoriin, ei omassakaan kaveripiirissä mene kaikilla hyvin. Myös vanhemmilla ihmisillä on ollut hankalaa. (Nainen, 20–24-v.)\nKertoja kuvaa suunnitelmiensa muuttuneen koronarajoitusten vuoksi: hän oli menettänyt niin kesätyönsä kuin toivomansa opiskelupaikan. Silti hän oli säilyttänyt myönteisen mielialansa. Samaan aikaan hän on kuitenkin huolissaan muiden ihmisten pärjäämisestä.\nJoissain vastauksissa ilmaistiin kiitollisuutta siitä, että Suomessa asiat oli hoidettu heidän mielestään hyvin. Eräs vastaaja kertoi olevansa iloinen, ettei ollut saanut tartuntaa. Toisaalta osa toi esiin, että koronan vaaroja ja rajoitustoimia oli vastaajan mielestä liioiteltu.\nKoronakrisens begränsningar [har] inte hjälpt eller gjort saken bättre.ii (Poika, 15–19-v.)\nToivon, että valtio tekee parempia päätöksiä koronan suhteen. Isä on ravintolassa töissä ja ravintolat olleet pitkään kiinni. Toivotaan, että korona loppuu nopeasti. (Poika, 12–14-v.)\nKorona on herättänyt pohtimaan omaa elämää ja maailman tilaa laajemmin\nErityisesti vanhimman vastaajaryhmän vastauksissa esiintyi pohdintaa koronan kielteisistä ja myönteisistä vaikutuksista vastaajan elämään ja laajemmin maailmaan.\nOn ollut paljon positiivisia [vaikutuksia] koska on ollut pakko pysähtyä miettimään mitä oikeasti haluaa elämältä. Huolettaa Suomen tilanne ja talous sekä mielenterveysongelmat ja yksinäisyys. Olen kokenut valtavia asioita Jumalan kanssa. (Nainen, 20–25-v.)\nVastaaja kuvaa koronalla olleen hänelle myönteinen merkitys pakottaessaan miettimään asioiden tärkeysjärjestystä. Toisaalta hän kertoo olevansa huolissaan koko Suomen tilanteesta. Lisäksi hän toteaa kokeneensa jotain uskonnollisesti vavisuttavaa.\nKorona on saanut miettimään, että kuinka hauras yhteiskunta on ja kuinka nopeasti se voi romahtaa. ja on saanut miettimään omia arvoja ja kiitollisuus siitä että saa asua Suomessa ja että täällä huolehditaan ihmisistä. (Nainen, 20–25-v.)\nVastaaja pohtii yhteiskunnan toiminnan vaarantuneen korona-aikana. Samalla korona on saanut hänet miettimään omia arvojaan. Hän kertoo olleensa kiitollinen siitä, että asuu juuri Suomessa.\nVastaajissa oli niitäkin, joiden elämään korona-aika ei ole vaikuttanut merkittävästi:\nEi hirveesti vaikuttanut kielteisesti, kun sai asunnon ja koulupaikan ja kaks uutta työpaikkaa aika helposti. Elämä mennyt ihan hyvin korona-aikanakin eli ei ole ollut silleen vaikeaa aikaa. (Poika, 15–19-v.)\nKuulun vähemmistöön, kun tykkäsin korona-ajasta. Olin kotona ja korona ei ole ollut niin negatiivinen ja olen nähnyt myös hyviä puolia tässä. (Tyttö, 15–19-v.)\nOsa nuorista pohti myös koronan pitkäaikaisia vaikutuksia omaan elämäänsä ja koko maailman kannalta: ”Uskon, että korona muuttaa pysyvästi jokaisen elämää.”\nJoissain vastauksissa esitettiin ajatus, että korona-aika on opettanut jotain erityistä. Ainakin käsihygieniaa ja maskien käyttöä, mutta myös jotain muuta, kuten sopeutumista muuttuviin olosuhteisiin:\n[Korona-aika] opetti sen, että välillä on hyvä höllätä. Opetti myös käsienpesun ja hygienian. Opetti myös sopeutumaan. (Tyttö, 15–19-v.)\nJotkut kertoivat oppineensa arvostamaan elämää ja terveyttä huomattuaan, miten moni on kärsinyt koronan vaikutuksista.\n[Olen] (o)ppinut arvostamaan elämää eri tavalla, kun näkee kuinka maailma on mennyt päin helvettiä näin nopeasti. Olen onnistunut itse noudattamaan rajoituksia. (Poika, 15–19-v.)\nRajoitusten noudattaminen on ollut monille haasteellista. Kyse on oppimisprosessista, jossa on opittava uudenlaisia toimintatapoja, joilla otetaan toiset huomioon.\nHenkilö ollut siviilipalveluksessa koronan alkaessa ja oppinut hyvällä tavalla rajoitteet jo keväällä ja niistä on ollut hyötyä nyt. (Mies, 20–25-v.)\nKorona-aika ja siihen liittyneet uudenlaiset toimintatavat eivät ole sopineet kaikille yhtä hyvin. Tämä näkyi myös vaihtelevassa suhtautumisessa etäopiskeluun ja -työskentelyyn. Lähes yhtä moni oli pitänyt etäopinnoista kuin kokenut ne kielteisinä. Korona-aika on siis opettanut monille jotain heille sopivista opiskelu- ja työskentelytavoista. Jotkut vastaajista olivat asettaneet itselleen uudenlaisia tavoitteita:\nEtätyöskentelyyn vaikutti, etätyöskentelyä ei kestänyt pää ja vapaa-aikaa rajoittanut tapahtumien puute. Ei olisi startannut yritystä, jos korona ei olisi alkanut. (Mies, 20–24-v.)\nTiedonkeruun avovastauksissa kuului nuorten turhautuminen ja toisinaan syvempikin ahdistus pandemiasta ja rajoituksista. Vastauksissa kuvastui tunteiden vaihtelevuus: korona-aika huoletti, pelotti, ahdisti ja masensi, mutta osalle vastaajista se merkitsi rauhoittumista tai kiitollisuutta. Koronan vaikutukset nuorten elämään näyttäytyivät kuitenkin yleensä melko vähäisinä, ja ilmassa oli toivoa siitä, että tilanne väistyisi pian. Vastausten kirjo oli suuri, ja niissä tuotiin esiin myös vakavia ongelmia ja menetyksiä.\nTiedonkeruun ajankohta on vaikuttanut vastauksiin merkittävästi: kysely toteutettiin viime syksynä, jolloin rajoituksista vapaampi kesäkausi oli takana, ja aiemmat rajoitukset olivat jo osin unohtuneet. Vastaajat myös ehkä arvelivat koronatilanteen olevan pian ohi. Jos tiedonkeruu olisi toteutettu hieman myöhemmin, vastaukset olisivat luultavasti olleet synkempiä. Siksi pidämme tärkeänä, että nuorten tilannetta seurataan koronatilanteen jatkuessa ja sen jälkeen.\ni Osa haastattelijoista kirjasi vastaukset hän-muodossa, kertoen omasta näkökulmastaan, mitä vastaaja sanoi. Osa kirjasi vastaukset ’minä’-muodossa, vastaajan näkökulmasta. Ei ole aivan varmaa, onko vastaukset kirjattu sanasta sanaan, vai onko kirjaaja jättänyt jotain pois. Lisätietoja tiedonkeruusta: Miten tiedonkeruu toteutettiin?\nii Käännös: Koronakriisin rajoitukset eivät ole auttaneet tai tehneet asiasta parempaa.\nLahtinen, Jenni & Salasuo, Mikko (2020) ”Harrastusten keskeytyminen harmitti.” Tutkimus nuorten kokemuksista korona-aikana: vapaa-aika ja harrastaminen. Nuorisotutkimusverkoston Poikkeusolot – nuorten arki koronan keskellä -kirjoitussarja.\nLahtinen, Jenni & Haikkola, Lotta & Kauppinen, Eila (2020): ”Etäkoulu oli mukavaa ja sai enemmän vapaa-aikaa, yksinäisyys oli huono puoli” – Nuorten kokemukset etäopetuksesta korona-ajan alussa. Nuorisotutkimusverkoston Poikkeusolot – nuorten arki koronan keskellä -kirjoitussarja.\nSutela, Heli (2021): Koronan satoa: nuoret naiset opiskelevat, miehet enemmän työttöminä. Tieto ja trendit. Tilastokeskus. https://www.stat.fi/tietotrendit/blogit/2021/koronan-satoa-nuoret-naiset-opiskelevat-miehet-enemman-tyottomina/