i-know | Luonnonlaki\n1. Tasapainon laki.\n2. Polaarisuuden eli kaksinaisuuden laki.\n3. Yhdenvertaisuuden laki\n4. Vastaavuuden laki.\n5. Vetovoiman laki.\n6. Evoluution eli kehityksen laki.\n7. Syyn ja seurauksen laki.\n8. Haasteiden laki.\n9. Häviämättömyyden laki.\n10. Hyväksymisen laki.\nLuonnon lait, elämää edistävät moraaliset periaatteet ja historialliset tapahtumat ovat sellaisia kuin ovat. Eivät ne siitä riipu tunnemmeko niitä vai emme, eivät ne meidän uskomuksen kaltaiseksi muutu.\nMaailmassa on n. 3 tuhatta uskontoa, mutta ne näkevät universumin keskenään yhteydessä olevana tietoisena kokonaisuutena. Ne kunnioittavat kaikissa asioissa olevaa tietoisuutta ja ymmärtävät, että kaikki luomakunnan eri olemuspuolet kietoutuvat yhteen harmoniseksi elämän kudokseksi. Monimuotoinen ja rikas henkinen perintö sisältää lukuisin eri tavoin ilmaistuna ja yleisesti ymmärrettynä käsityksen tietoisuudesta, joka loi kaiken luodun ja joka jatkaa edelleen luomistyötään ja vallitsee maailmankaikkeudessa. Jokainen ihminen kehittyessään oman henkisen matkansa aikana voi tutkia yhtä tai useampaa oppia ja löytää oman tiensä tietoisuuteen.\nOn olemassa kymmenen pääasiallista luonnonlakia, jotka eri ilmenemismuodoissaan muodostavat maailmanlaajuisesti henkisten ja esoteeristen opetusten perustan.\nTasapainon laki kuvaa sitä periaatetta, että kaikkialla universumissa tietoisuuden energiat pyrkivät aina tasapainottamaan itsensä.\nPolaarisuuden eli kaksinaisuuden laki\nPolaarisuuden lakia kuvaa parhaiten muinainen kiinalainen käsite: jiin ja jang (feminiininen ja maskuliininen).\nKaikkialla tietoisessa universumissa vallitsee kaksinaisuus ja kuhunkin kaksinaisuuteen sisältyy aina sen vastakohta.\nKun yksilö inkarnoituu fyysiselle tasolle joko miehenä tai naisena, hän aina ilmentää molempia, mies- ja naisaspektia sekä emotionaalisella, älyllisellä että korkeammalla värähtelytasolla. Kaksinaisuus on myös ”valo” ja ”varjo”. Kun etsii tasapainoa, täytyy tunnustaa oman luonteensa sekä valo- että varjopuolet. Tämä on Buddhan ”jalo keskitie”. Jos tukee vai yhtä puolta itsessään ja hylkää toisen, tämä hylätty puoli vetää puoleensa ennemmin tai myöhemmin täydellä voimallaan. Tämän lain mukaan äärimmäisyydet muuttuvat aina vastakohdikseen.\nYhdenvertaisuuden laki heijastaa sitä periaatetta, että kaikilla energioilla on ensisijainen keskus yhdessä taajuusoktaavissa. Tämä laki merkitsee, että tietoinen oppiminen koetaan kohtaamalla tai tarpeena kohdata vain ne energiat, jotka toimivat samalla taajuudella. Vertauskuvallisesti tämä voidaan verrata kouluun, jossa opetusta annetaan kehitystason mukaan tai oppilaiden iän mukaan. Sama periaate vallitsee koko universumissa ja tarkoittaa, että se tietoisuuden taso kohdataan, joka voidaan hallita ja näin oppia kokemuksesta.\nVastaavuuden laki ilmaisee, että maailmakaikkeuden periaatteet ja perusenergiat heijastuvat kaikissa universumin asioissa. Vastaavuuksia löydetään siis luodun kaikissa muodoissa. Tätä kuvaa muinainen egyptiläinen ja hermeettinen laki ”kuin ylhäällä, niin myös alhaalla”\nVetovoiman laki voidaan kiteyttää Thakrayn kirjaan turhuuden markkinoilla; ”koko maailma on peili ja heijastaa jokaiselle miehelle ja naiselle takaisin heidän omat kasvonsa”. mahdollisuus kehittää itsetietoisuutta, jota tarvitaan kohti sisäistä tasapainoa siirryttäessä, heijastuu kokemuksena ulkoisissa olosuhteissa. Tätä lakia ja vastaavuuden lakia käytetään homeopatiassa, jossa ”sama parantaa saman”.\nEvoluution eli kehityksen laki.\nEvoluution kuvaa tietoisuuden saavuttamista yksilöllisten kokemusten kautta ja evoluutiota korkeammille värähtelytaajuuksille.\nSyyn ja seurauksen laki on laajennettu merkitys fysiikan laista, jonka mukaan jokainen toiminta tuottaa reaktion. Yhdistettynä tasapainon lakiin nämä reaktiot lopulta yhtenevät. Nämä molemmat lait sisältyvät karman periaatteeseen, joka edustaa tietoisen energian virtausta eikä heijasta tekojen moraalista arviointia tai arvostusta.\nHaasteiden laki edustaa ajatusta, että haasteet kuuluvat luonnollisena osana kokemukselliseen oppimiseen ja itsetietoisuuden kehittymiseen.\nHäviämättömyyden laki kertoo energian jatkuvasta virtauksesta kaikkialla universumissa. Vaikka energian muoto saattaa muuttua, se ei koskaan häviä. Jotta tämä energiavirta tasapainottuisi elämässä, täytyy sekä antaa että saada.\nHyväksymisen laki liittyy syyn ja seurauksen lakiin; kun päätös on tehty, sen seurauksien hyväksyminen muodostaa osan oppimiskokemusta.\nKaikkien näiden luonnonlakien yläpuolella on vapaa tahto, joka on kaikkien tietoisten yksilöiden käytettävissä. Vaikka kaikki yksilöt voivat toimia vastoin mitä tahansa luonnonlakia jonkin aikaa, lait ovat lopulta voimakkaampia kuin yksilö ja ohjaavat yksilön mukautumaan tai alistumaan niiden periaatteisiin.\nTietoisen maailmankaikkeuden kokonaisuudessa pätevät luonnonlait. Fyysisen maailman värähtelytasolla ne puolestaan heijastuvat fysiikan lakeina.\n1600-luvulla Isaac Newton kuvasi kolme liikkeen lakia, joita vieläkin käytetään esineiden liikkeiden laskemiseen.\nEnsimmäinen liikkeen laki.\nKappaleen liike pysyy vakiona, jos siihen ei vaikuta voima.\nEvoluution ja haasteen luonnonlait, jotka määräytyvät esoteeristen oppien järjestyksen ja kaaoksen lakien mukaisesti, kuvaavat sitä, että yksilö on elämän virrassa muutoksen mukana luomassa omia kokemuksiaan. jos ei salli tietoisuuden kehittyä virran mukana, jatkaa henkistä vakio-liikettä huolimatta erityisistä olosuhteista. Kaikki ovat kokeneet haasteita ja olosuhteita, jotka muodostavat itseään toistavan mallin, kunnes vihdoin hyväksyy haasteen sekä ymmärtää ja oppii sen sisältämän opetuksen ja niin ollen muuttuu.\nToinen liikkeen laki.\nKappaleen liike (kappaleen massa kerrottuna nopeudella) on suoraan verrannollinen kappaleeseen vaikuttavaan voimaan ja kappale muuttaa suuntaansa siihen vaikuttavan voiman suuntaisesti.\nTämä ilmaisee evoluution ja haasteen lain toisen puolen: mitä suurempi on henkinen tarve muuttua ja oppia, vaikkakaan tämä tarve ei olisi täysin tietoinen fyysisellä tasolla, sitä suuremmat ovat kustannukset, jos ei toimi tarpeen mukaisesti. Kun sisäinen tietämys on, että on muutettava asenteita tai elämäntapaa, ja kuitenkin sinnittelee vanhoissa tottumuksissa, sekä mentaalinen, että emotionaalinen että fyysinen hätä ja ahdistus tulee vähitellen yhtä tuskallisemmaksi kunnes on pakko antaa periksi ja tehdä muutokset.\nKolmas liikkeen laki.\nJokaista liikettä seuraa samanlainen ja vastakkainen liike.\nTämä vastaa karman luonnonlakia, tietoisuudenvirran energia-tasapainoa. Tämä voidaan ilmaista myös käyttäytymisen kultaisena keskitienä, ”tee toisille niin kuin haluat heidän tekevän itsellesi”.


Onko kaunosieluista kyborgeiksi?: TYHJÄ PAPERI KERTOO. Osa 335: "Vakuumi-pakattu poikaystävä"\nTYHJÄ PAPERI KERTOO. Osa 335: "Vakuumi-pakattu poikaystävä"\nViivi pisti poikaystävänsä lihoiksi. Ne kun eivät osanneet muuta kuin vongata seksiä, ja suuseksiinkin Viivi oli jo kyllästynyt ja istuminen oli vielä hankalaa... Mutta ei siitä kerrasta sen enempää. Joka tapauksessa Viivi sai tarpeekseen vastenmielisestä ja kivuliaasta seksistä, jota hän ei kaiken lisäksi itse kaivannut ollenkaan... Tai hän ei tiennyt mistään muusta vielä mitään.\nTapa jolla Viivi sen teki oli ehkä brutaali, mutta yksinkertainen ja tehokas ja ainoa mikä siinä tilanteessa tuli mieleen... Tai oli edes mahdollista. Lopputulokseen hän kuitenkin oli tyytyväinen. Hän oli saanut siniseen muoviin tyhjiöpakattua kokonaisen poikaystävän... Tai oikeastaan mieshän hän oli.\n- Kätevää, miten kätevää, Viisi kihisi innostuksesta. Hän ei ollut vielä keksinyt, mitä tekisi lihoille, mutta ne näyttivät läpinäkyvässä muovissa kiinnostavilta. Kiinnostavin oli pää, joka oli muovin sisällä noin sentin paksuisena mössönä.\nSitten hän sai älyväläyksen. Näistä muoveista ja niiden sisällöstähän saa aikaan jännittäviä asetelmia. - Tästä pakkauksesta minä teen itselleni installaation, eikä kukaan osaa arvata mistä se on tehty, kihersi Viivi itsekseen.\nViivi taitteli ja laskosti siniseen muoviin pakattua lihaa eri tavoin - ja lopulta päätyi mielestään kiinnostavaan lopputulokseen. Hän oli taitellut poikaystävän pään avaruussukkulan muotoiseksi. - Tämä UFO-look selvästi pukee sitä, sanoi Viivi pilkallisesti katsoen mössöttyä päätä ja sen läpi kiiluvaa silmää.\nLopuksi Viivi asetti tekeleensä valkoiselle alustalle ja kuvasi sen puolin ja toisin sekä kuvankäsittelyohjelmassa vielä retusoi kuvan ja pani sen Facebookin taustakuvaksi.\n- Nyt sinä olet ikuisesti minun. Sitähän sinä halusit. Että olen ikuisesti sinun...\nLähettänyt Asko Kaunislehto klo 22.15


Taikuri Lauri Tuhkanen - Varaa tapahtumaasi - Venuu.fi\nLauri Tuhkanen on viihdyttävä taikuri ja sirkustaiteilija. Hänen erityisosaamistaan ovat taikatemput, jongleeraus ja pariakrobatia. Lisäksi hänen ohjelmistoonsa kuuluu näyttävä illuusioshow!\nLauri kiinnostui taikuudesta jo pikkupoikana nähtyään televisiosta taikuri Luttisen ja Simo Aallon esityksiä. Myöhemmin koulun reissulla paikalliseen kirjastoon löytyi ensimmäinen taikurikirja. Ikää oli silloin vasta seitsemän vuotta. Sittemmin Lauri kiinnostui sirkuksesta ja esittävistä taiteista laaja-alaisemmin.\nNykyään 29-vuotiaana hänellä on yli 15 vuoden kokemus keikkailusta taikurina sekä kokemusta muunlaisista esittävän taiteen projekteista. Tärkeintä Laurille on kuitenkin aina esityksen taianomaisuus, olkoon kyseessä teatteri-, sirkus-, tai taikuriesitys.\nLauri valmistui Turun Taideakatemian sirkuslinjalta vuonna 2016 ja on toiminut siitä lähtien ammattitaikurina. Hän asuu Turussa, mutta esiintymisiä toteuttaa koko Suomen alueella.\nTaikurin esitykset sopivat loistavasti niin pieniin kuin suuriinkin tapahtumiin, aina synttäreistä yritysten pikkujouluihin. Kurkkaa alta tarkempi ohjelmisto ja laita viestiä! Suunnittellaan juuri teidän tilaisuuteen sopiva kokonaisuus.\nHinnoittelusta sovitaan kokonaisuuden mukaan. Eri esityksiä on mahdollista myös yhdistellä isommaksi kokonaisuudeksi, kysy lisää!\nLähitaikuus on muutamien ihmisten viihdyttämistä kerrallaan esimerkiksi pöydästä pöytään kierrellen. Taikurien ammattislangilla lähitaikuutta kutsutaan termillä close-up.\nLähitaikuuden hienouteen kuuluu, että jokainen katsoja voidaan ottaa henkilökohtaisesti mukaan esitykseen ja katsojat näkevät aivan lähietäisyydeltä kaikki ihmeet. Videotrikkejä tai salaisia avustajia on turha syyttää! Tähän ohjelma muotoon ei liity vaatimuksia esiintymistilan tai äänentoiston suhteen. Esityksen kesto on 30 min – 3 h riippuen sopimuksesta ja yleisön määrästä.\nPariakrobatia on hyvä vaihtoehto, kun haluat lyhyen, mutta näyttävän ohjelmanumeron. Esityksen kesto on n. 5 min ja tilan minimivaatimus on vähintään 5 metriä korkeutta.\nPariakrobatiassa nimensä mukaisesti kaksi henkilöä tekevät yhdessä akrobaattisia temppuja. Sen näyttävyys ja hienous perustuu juuri kahden ihmisen yhteistyöhön ja toisaalta onhan voltti hienomman näköinen mitä korkeammalla se tapahtuu! Kaikista suosituin kokonaisuus on ollut Illuusioshow, joka huipentuu pariakrobatiaan. Tällöin esityksen kesto voi olla 15-30 min.


Mielipide: Miten niin maksullinen pysäköinti on itsestäänselvyys? – Hämeen Sanomat\nMielipide: Miten niin maksullinen pysäköinti on itsestäänselvyys?\n4.1.2019 09:30 Päivitetty 4.1.2019 16:39\nNäille kulmin nousee piakkoin parkkitalo. Työmatkalaiset pohtivat jälleen, minne pysäköidä ja mihin hintaan. Kuva: Esko Tuovinen\nToimitusjohtaja Jarmo Kulmala Hämeenlinnan Pysäköinti Oy:stä totesi lauantain (29.12.) Hämeen Sanomissa: ”On itsestäänselvyys, että pysäköintilaitosten läheisyydessä ei voi olla maksuttomia pysäköintipaikkoja”.\nKysymys kuuluukin, mihin Hämeenlinna tarvitsee lisää maksullisia pysäköintilaitoksia kahden jo aiemmin rakennetunkin ollessa vajaakäytöllä, kuten Kulmala itse artikkelissa toteaa?\nYhtä itsestään selvää näyttää olleen myös se, että Asemanrantaan nousevien laadukkaiden asuntojen rakennuttajalle on luvattu asuntojen autopaikan löytyvän katetusta pysäköintitalosta.\nSamanaikaisesti, kun Hämeenlinnan päättäjät pohtivat kuumeisesti, kuinka saada kaupunkiin lisää asukkaita ja yrittäjiä, naapurikaupunki Riihimäki tarjoaa pendelöijille asianmukaisen ja maksuttoman pysäköintialueen aivan rautatieaseman välittömästä läheisyydestä. Myös pyöräilijöille löytyy katos, johon pyörän saa suojaan sateelta.\nJo useampaan kertaan on Hämeen Sanomien palstoillakin vedottu kaupungin päättäjiin ja todettu, että Hämeenlinnan rautatieaseman läheisyyteen tarvitaan sadoille työmatkalaisille maksuton, asfaltoitu ja mielellään valaistu parkkialue. Se olisi yksi varsin edullinen ratkaisu myös asukasluvun kasvattamiseen.\nJulkinen liikenne ei edes kantakaupungin alueella ole sillä tasolla, että se pystyisi aidosti huolehtimaan rautatieasemalle suuntautuvasta syöttöliikenteestä.\nPuhumattakaan liitoskunnista, ns. pitäjistä, joiden alueelta matka rautatieasemalle ilman omaa autoa on täysi mahdottomuus.\nMikäli työmatkakustannukset koostuvat jatkossa esim. yli 60 km:n päivittäisestä työmatkasta omalla autolla, maksullisesta pysäköinnistä rautatieasemalla, junamatkasta Hämeenlinnasta pääkaupunkiseudulle ja mahdollisesti vielä pääkaupunkiseudun joukkoliikenteen maksuista, uskon monen Hämeenlinnan seudulle muuttoa harkitsevan miettivän asiaa vielä uudelleen.\nSinänsä etäisyys pääkaupunkiseudulle on Hämeenlinnasta hyvä, mutta työmatkakustannusten ja työmatkaan käytettävän ajan on pysyttävä kohtuullisina.\nKulmalan näkemys, että veronmaksajille tulisi vuodessa n. 700 000 euron lisäkulut, jos kaikki pysäköinti olisi maksutonta, saattaa hyvinkin olla oikein laskettu.\nMaksuton pysäköinti onkin monissa kaupungeissa, Riihimäen tapaan, järjestetty juuri rautatieasemien tai matkakeskusten läheisyyteen eli pendelöivien työmatkalaisten käyttöön.\nUskoakseni jonkinlainen säästö ja maisemaan paremmin sopiva kokonaisuuskin saavutettaisiin sillä, että suunniteltu pysäköintilaitos Asemanrannassa korvattaisiin asfaltoimalla nykyiset eri puolille rautatieasemaa sijoittuvat pysäköintialueet.\nJoitakin vuosia sitten muistan toimitusjohtaja Kulmalan suositelleen myös Lyseon lukiolta pysäköintipaikkaa tarvitseville lukiolaisille joukkoliikennettä tai mahdollisesti koulumatkojen kulkemista pyörällä tai jalan.\nJo silloin unohtui, että Hämeenlinnaan kuuluvat myös Lammi, Hauho, Tuulos, Kalvola ja Renko, joiden asukkaiden maksamat verotulot ovat kyllä tervetulleita kaupungin kassaan, mutta noiden verotulojen kertyminen edellyttää usein mahdollisuutta käydä työssä myös Hämeenlinnan ulkopuolella.\nAsiasanatHämeenlinna Hämeenlinnan pysäköinti oy pysäköinti\nTalosta tuli taloudellinen tuska\nVanajan vankilan johtajan vappuviesti: Kiljuratsia pidetty – Löydöksiä nolla


100-vuotiaan hirsitalon korjaussuunnitelma - Hirsitalot - Suomi24 Keskustelut\n100-vuotiaan hirsitalon korjaussuunnitelma\nOpinnäytetyö käsittelee 1900-luvun alussa rakennetun off grid -hirsitalon korjaussuunnitelmaa. Tarkoituksena on saada pitkään hylättynä ja purku-uhan alla olleesta talosta taas ympärivuotiseen asumiseen soveltuva koti. Lähtökohtana korjaussuunnitelmalle on käyttäjän pyrkimys ekologiseen, omavaraiseen ja luonnonmukaiseen elämään.\nJännittää odotella "kivitalojen" myyntimiesten imperiumin vastaiskua kun eihän tuon ikäisiä hirsitaloja ole edes olemassakaan !!\nOn tässä kylässäkin muutamia. Itsekin asun sellaisessa, aika lailla remontoidussa.\nKo näkemyksen olen lukenut tältä palstalta eikä epäilystä etteikö olisi kivitalojen myyntimiesten näkemyksiä..\nVi vi**u mitä viherpesua! Jos haluaa ekologisen ja ympäristöystävällisen asumuksen, niin pitäisi ymmärtää muuttaa asumaan kerrostaloon pieneen yksiöön kaupungissa ja unohtaa lähes kaikki sähkölaitteet.\nKallis homma on vetää sähköt noin kaukana rannasta olevaan saareen. En lukenut miten se puoli hoidettiin, vai jäikö vain suunnitelmaksi.\nTalo ei täytä minkään valtakunnan ympärivuotisen asunnon eristysvaatimuksia. 200m ekovillaa on aivan liian vähän. Talo ei ole energiatehokas.\nMissä on rakennuksen ilmanvaihtosuunnitelma?\nps. Räystäskourut tulevat alas ensimmäisenä talvena.\nEihän tuolla voi ympäri vuoden asua. Kunnon jäätä ei tule ehkä ollenkaan.\nHyvin toimii minullakin sahanpuru yläpohjan eristeenä. 10 000 kWh menee vuodessa sähköä ilmalämpöpumppulämmityksellä isossa, vanhassa talossa.


HE 138/2007 - Hallituksen esitykset - FINLEX ®\nOlet tässä: Finlex › Hallituksen esitykset › 2007 › HE 138/2007\nHallituksen esitys Eduskunnalle laeiksi tapaturmavakuutuslain ja eräiden siihen liittyvien lakien muuttamisesta\nEsityksessä ehdotetaan muutettavaksi tapaturmavakuutuslakia. Eräistä pitkän altistusajan vaativista ammattitaudeista sekä vakuuttamattomista tapaturmista Tapaturmavakuutuslaitosten liitolle aiheutuvat korvauskustannukset siirrettäisiin rahoitettaviksi jakojärjestelmällä. Vakuutusyhtiöt vastaisivat näistä nykyisin rahastoitavista korvauskustannuksista vuosittain vakuutusmaksutulojensa mukaisessa suhteessa. Tapaturmavakuutuksen toimeenpanoa varten tarvittavien terveystietojen luovuttamista ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaamista koskevia säännöksiä täsmennettäisiin. Suullinen käsittely tehtäisiin mahdolliseksi tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa myös asianosaisen pyynnöstä.\nTapaturmavakuutuslakiin, ammattitautilakiin, tapaturmavakuutuslain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännökseen, työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annettuun lakiin ja työntekijän eläkelakiin ehdotetaan lisäksi eräitä lähinnä teknisiä muutoksia.\nLait on tarkoitettu tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008.\nTyöntekijän eläkelakia koskeva tekninen muutos on tarkoitettu tulemaan voimaan 31 päivänä joulukuuta 2007, ja sitä sovellettaisiin takautuvasti vuoden 2007 alusta.\n1. Nykytila ja nykytilan arviointi\n1.1. Ammattitautien rahoitus\n1.2. Tapaturmavakuutusmaksujen laskuperusteet\n1.3. Terveystietojen luovuttaminen ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaaminen \t6\n1.4. Tapaturmavakuutuslaitosten liiton toiminnan rahoitus\n1.5. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu \t7\n2.1. Pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitus\n2.2. Vakuutusmaksun perusteet\n2.3. Terveystietojen luovuttaminen ja korvaus tietojen luovutuskustannuksista \t8\n2.4. Tapaturmavakuutuslaitosten liittoa koskevat muutokset\n2.5. Suullinen käsittely tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa\n2.6. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu \t8\n2.7. Muut lainmuutokset\n3.2. Vaikutukset vakuutettujen asemaan\n1.3. Laki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta\n1.4. Laki työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta\n1.5. Työntekijän eläkelaki\nammattitautilain 3 a §:n muuttamisesta\ntapaturmavakuutuslain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta \t18\ntyöeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 16 §:n muuttamisesta \t19\ntyöntekijän eläkelain 168 §:n muuttamisesta\ntapaturmavakuutuslain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta \t30\ntyöeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 16 §:n muuttamisesta \t32\nVakuutusyhtiöiden on rahastoitava työtapaturmista ja ammattitaudeista johtuviin korvauksiin tarvittavat varat etukäteen. Korvauksiin maksettavia indeksikorotuksia sekä kymmenen vuoden kuluttua tapaturman sattumisesta ja ammattitaudin ilmenemisestä syntyviä sairaanhoidon ja lääkinnällisen kuntoutuksen kustannuksia ei kuitenkaan rahastoida. Ne rahoitetaan niin sanotulla jakojärjestelmäperiaatteella. Sen mukaan vakuutusyhtiöt vastaavat kustannuksista vuosittain vakuutusmaksutulonsa mukaisessa suhteessa. Vakuutusyhtiöt siirtävät jakojärjestelmästä syntyvät kustannukset vakuutusmaksuihinsa.\nLakisääteisessä tapaturmavakuutuksessa noudatettava vakuutusperiaate edellyttää, että vakuutettava riski (korvattava vakuutustapahtuma) voidaan etukäteen määrittää. Vakuutusperiaate edellyttää myös, että riskin toteutuminen (korvattavan vahinkotapahtuman sattuminen) ja kohde, jossa se toteutuu (työnantajan teettämä työ) voidaan todeta ja yksilöidä ajallisesti ja paikallisesti.\nTyötapaturmien ja tavanomaisten ammattitautien riskit pystytään kuvaamaan ja myös niiden määrä voidaan arvioida kokemusperäisen tiedon perusteella. Riskin arvioiminen on sen sijaan vaikeaa sellaisten ammattitautien kohdalla, joissa taudin aiheuttaneesta altistuksesta taudin puhkeamiseen (latenssiaika) kuluu pitkä aika (pitkän latenssiajan ammattitaudit). Ammattitautiriskin arvioimista vaikeuttaa myös se, että ammattitautilaissa (1343/1988) on omaksuttu niin sanottu avoin korvausjärjestelmä, jossa mikä tahansa sairaus voidaan korvata ammattitautina edellyttäen, että sen voidaan osoittaa aiheutuneen työstä.\nPitkän latenssiajan ammattitautien rahoittaminen tapahtuu nykyisin kuten muidenkin ammattitautien. Vain korvausten indeksikorotukset ja yli kymmenen vuoden kuluttua ammattitaudin ilmenemisestä aiheutuvat sairaanhoitokulut ja lääkinnällisen kuntoutuksen kulukorvaukset kuuluvat jakojärjestelmän piiriin. Muutoin korvaukset rahoitetaan vakuutusperiaatteen mukaisesti riskimaksuilla.\nPitkän latenssiajan ammattitaudin ilmetessä sairastunut työntekijä ei usein ole enää sellaisessa työssä, jossa hän altistuisi ammattitautia aiheuttavalle tekijälle. Tällöin korvaus maksetaan vakuutuksesta, joka koskee sitä työtä, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin. Tämä on yleensä työ, jossa työntekijä oli ennen latenssiaikaa viimeksi altistunut sairauden aiheuttaneelle tekijälle. Pitkän latenssiajan ammattitauteina pidetään muun muassa asbestin ja kemiallisten tekijöiden työssä aiheuttamia syöpiä. Latenssiaika voi olla niiden kohdalla jopa 15—30 vuotta. Esimerkiksi asbestisyöpien osalta latenssiajan vähimmäispituudeksi katsotaan lääketieteeseen perustuvan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kymmenen vuotta altistuksesta.\nVakuutusperiaatteesta johtuen pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitusriski koskee myös sellaisia työelämässä mahdollisesti esiintyviä altisteita ja sairauksia, joita ja joiden välistä syy-seuraussuhdetta ei tällä hetkellä tunneta. Mahdollisten uusien ammattitaudin muotojen aiheuttama riski olisi kuitenkin pystyttävä ottamaan vakuutusperiaatteen mukaisesti huomioon tämän hetken vakuutusmaksuissa ja korvausvastuussa. Tämä ongelma ei käytännössä koske enää asbestialtistukseen liittyviä pitkän latenssiajan sairauksia, koska altistuminen asbestille on pääosin päättynyt tai nykyisestä altistuksesta johtuva vakuutusriski pystytään nykyisen lääketieteellisen ja kokemusperäisen tiedon perusteella jo ottamaan huomioon vakuutusmaksuissa.\nKoska vakuutuskorvausten taso määräytyy altistumisen ajankohdasta huolimatta aina ammattitaudin ilmenemishetken perusteella, liittyy pitkän latenssiajan ammattitauteihin lisäksi inflaatioriski korvausvelvollisuuden määräävän ajankohdan ja ammattitaudin ilmenemishetken väliseltä ajalta. Tätä riskiä ei nykyinen eläkkeiden indeksikorotusten jakojärjestelmä vähennä, vaikka inflaatioriski muuten onkin käytännössä voitu poistaa jakojärjestelmällä.\nRiskimaksuperusteinen rahoitus sopii huonosti pitkän latenssiajan ammattitauteihin, koska riskiä ei niissä yleensä kyetä etukäteen yksilöimään eikä sen tasoa riittävän hyvin arvioimaan. Nykyisin vakuutusyhtiöt varautuvat vakuutusmaksuperusteissaan pitkän latenssiajan ammattitautiriskiin korottamalla riskimaksuja arviolta noin 2—4 % (yhteensä 10—20 milj. euroa). Riskivastaavuuden toteuttaminen riittävän tarkoin on kuitenkin käytännössä vaikeaa. Pitkän latenssiajan lisäksi altistus on tällaisissa ammattitaudeissa usein luonteeltaan laajaa (esim. koko toimialan laajuinen). Tapaturmavakuutusyhtiön on myös käytännössä mahdotonta saada tällaiselle riskille jälleenvakuutusta.\nTapaturmavakuutuslain (608/1948) 35 §:ssä säädetään tapaturmavakuutuksen vakuutusmaksujen laskuperusteista. Tapaturmavakuutuslain mukaisia vakuutuksia ovat työnantajan työtekijöitään varten ottaman pakollisen tapaturmavakuutuksen lisäksi lain 57 §:n mukaiset vapaaehtoiset vakuutukset. Niillä voidaan vakuuttaa sellainen työ, joka ei kuulu pakollisen vakuutuksen piiriin, kuten yrittäjän ja hänen perheenjäsentensä yrityksessä tekemä työ sekä vapaa-aika. Vapaa-aikaa koskeva vakuutus voidaan liittää sekä pakolliseen työntekijöiden tapaturmavakuutukseen että vapaaehtoiseen yrittäjän työtapaturmavakuutukseen.\nLisäksi eräissä muissa laeissa säädetään velvollisuudesta tapaturmaturvan järjestämiseen tapaturmavakuutuslain 57 §:n 1 momentin mukaisella työaikaa koskevalla tapaturmavakuutuksella, vakka kysymys ei ole työsuhde- eikä yrittäjätyöstä. Tällaisesta vakuuttamisvelvollisuudesta säädetään muun muassa vammaisten henkilöiden työtoimintaan osallistuvien osalta sosiaalihuoltolain (710/1982) 27 e §:ssä ja omaishoitajien osalta omaishoidon tuesta annetun lain (937/2005) 10 §:ssä. Tapaturmavakuutuslain kannalta tällainen vakuutus on kuitenkin muodoltaan vapaaehtoinen vakuutus.\nTapaturmavakuutuslain mukaisten vakuutusten vakuutusmaksujen laskuperusteiden vahvistamisesta viranomaisen toimesta luovuttiin tammikuun 1 päivänä 1999, kun tapaturmavakuutuslain vakuuttamista koskevat säännökset mukautettiin Euroopan unionin vahinkovakuutusdirektiivien määräyksiin (HE 227/1996 vp;1204/1996). Samalla säädettiin, että tapaturmavakuutuslain mukaista vakuutusta harjoittavalla vakuutusyhtiöllä on oltava sen hallituksen vahvistamat vakuutusmaksun laskuperusteet. Laskuperusteista ilmenee, miten vakuutusyhtiö määrittelee vakuutusmaksunsa.\nTapaturmavakuutuslain mukaan vakuutusmaksun on oltava kohtuullisessa suhteessa vakuutuksesta aiheutuviin kustannuksiin ottaen huomioon työn aiheuttama tapaturma- ja ammattitautiriski. Suurempien työnantajien kohdalla vakuutusmaksussa on otettava huomioon lisäksi vakuutuksenottajana olevan työnantajan oma vahinkotilasto. Tarkempia määräyksiä riskien luokittelusta ja vakuutusmaksun määräytymisestä ammatin tai työn vaarallisuuden mukaan sekä vakuutuksenottajan oman vahinkotilaston huomioon ottamisesta vakuutusmaksuissa on säädetty laissa annetun valtuuden nojalla sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella (743/2001).\nVakuutusmaksun riskivastaavuutta koskevien säännösten tarkoituksena on varmistaa vakuuttamiseen liittyvän aiheuttamisperiaatteen toteutuminen, kannustaa vakuutuksenottajia tehokkaaseen työtapaturmien ehkäisyyn ja huolehtia siitä, että vakuutusmaksut ovat sellaisessa suhteessa vakuutuksesta aiheutuviin kustannuksiin, ettei työntekijöiden pakollinen sosiaaliturva vaarannu.\nTyöntekijöitä koskeva työtapaturmavakuutus on pakollinen vakuutus, joka rahoitetaan työantajilta perittävillä vakuutusmaksuilla. Yrittäjätyötä ja vapaa-aikaa koskevat tapaturmavakuutuslain 57 §:n mukaiset vakuutukset ovat vapaaehtoisia. Niissä vakuutusmaksuvelvollisuus perustuu vakuutuksenottajan ja vakuutusyhtiön väliseen vakuutussopimukseen. Vapaa-ajan vakuutukseen ei liity pakollisen vakuutuksen tavoin työsuojelullisia tavoitteita. Vapaaehtoisten vakuutusten riskitaso poikkeaa jonkin verran työntekijöitä koskevan pakollisen tapaturmavakuutuksen riskitasosta. Tämän vuoksi eri vakuutuksista aiheutuvien kustannusten oikea kohdentuminen on tärkeää. Näistä syistä johtuen on perusteltua, että vakuutusyhtiöllä on omat maksuperusteet kutakin edellä mainittua vakuutuslajia varten. Vakuutusyhtiöillä on jo nykyisin erilliset vakuutusmaksuperusteet edellä mainittuja eri vakuutuslajeja varten. Laista tulisi kuitenkin ilmetä nykyistä selkeämmin, että tapaturmavakuutuslain mukaisilla eri vakuutusmuodoilla on oltava erilliset vakuutusmaksuperusteet.\n1.3. Terveystietojen luovuttaminen ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaaminen\nTapaturmavakuutusta harjoittavalla vakuutuslaitoksella, Tapaturmavakuutuslaitosten liitolla ja tapaturmavakuutuslain mukaisella muutoksenhakuelimellä on oikeus tapaturmavakuutuslain 64 a §:n mukaan saada salassapitosääntöjen ja muiden tiedonsaantia koskevien rajoitusten estämättä korvausasian käsittelyä varten muun muassa lääkäriltä ja muulta terveydenhuollon ammattihenkilöltä, työtapaturmassa vahingoittuneen kuntoutusta toimeenpanevalta taholta ja muulta terveydenhuollon toimintayksiköltä, sosiaalipalveluiden tuottajalta tai hoitolaitokselta lausunto ja muut välttämättömät tiedot vahingoittuneen potilasasiakirjoista, terveydentilasta, työkyvystä, hoidosta ja kuntoutuksesta.\nLääkärin on saman lain 41 §:n 6 momentin mukaan annettava lausuntonsa työtapaturman tai ammattitaudin aiheuttamasta vammasta tai sairaudesta Tapaturmavakuutuslaitosten liiton hyväksymän kaavan mukaista lomaketta käyttäen. Vakuutuslaitoksella, liitolla ja muutoksenhakuelimellä on lisäksi oikeus saada työnantajalta muun muassa tiedot tapaturmasta, sen sattumisolosuhteista, syistä ja seurauksista, työntekijän työstä, työnantajan maksamista vastikkeista ja perusteista.\nVakuutuslaitoksella, liitolla ja muutoksenhakuelimellä on oikeus saada maksutta edellä mainitut tiedot. Jos edellä mainitut tiedot tarvitaan tietyssä muodossa ja siitä aiheutuu luovuttajalle olennaisia lisäkustannuksia, kustannukset on kuitenkin korvattava. Lisäksi terveydenhuollon ammattihenkilöllä on oikeus saada tietojenantovelvollisuuden perusteella antamastaan lausunnosta kohtuullinen palkkio.\nTerveydenhuollon ammattihenkilö voi luovuttaa potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 13 §:n mukaan potilasasiakirjoihin sisältyviä tietoja ilman potilaan suostumusta, jos tiedon antamisesta tai oikeudesta tiedon saamiseen on laissa erikseen nimenomaisesti säädetty.\nSosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) 13 b §:n mukaan terveydenhuollon toimintayksikön on ilmoitettava vakuutuslaitokselle tapaturmapotilaan hoidon alkamisesta. Ilmoitukseen sisällytetään muun muassa tiedot vamman tai sairauden laadusta, hoidon alkamispäivästä, hoitotoimenpiteistä, hoitosuunnitelmasta ja sen kustannuksista.\nVakuutuslaitosten ja potilaan hoitoon osallistuvien tahojen välillä on ilmennyt epäselvyyttä siitä, missä muodossa tapaturmapotilasta koskevia terveystietoja tulisi luovuttaa vakuutusyhtiölle ottaen huomioon terveydenhuoltoa koskeva salassapitovelvollisuus.\nTapaturmavakuutuslaitosten liitto huolehtii Suomea sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta, kuten sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1408/71 mukaisista asuin- ja oleskelupaikan vakuutuslaitoksen tehtävistä, joita ovat eräiden korvausten maksaminen.\nTapaturmavakuutuslaitosten liitto huolehtii myös vakuuttamattomassa työssä sattuneiden työtapaturmien korvaamisesta. Liiton maksamat korvaukset rahoitetaan jakojärjestelmään nykyisin kuuluvia korvauksia (kuten eläkkeiden indeksikorotukset) lukuun ottamatta vakuutusyhtiöiden liitolle kustannusten kattamiseksi vuosittain maksamalla maksulla.\nLakisääteisen tapaturmavakuutuksen jakojärjestelmäsäännökset uudistettiin tammikuun 1 päivänä 2007 voimaan tulleella lailla (1367/2006) vastaamaan Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin neuvoston vuonna 2002 kansainvälisten tilinpäätösstandardien soveltamisesta antaman asetuksen (EY N:o 1606/2002) vaatimuksia. Asetuksen mukaan jakojärjestelmäkorvaukset on eriytetty vakuutussopimuksiin perustuvista korvauksista. Vakuutusyhtiöiden rahoitusvastuu Tapaturmavakuutuslaitosten liiton vastuulla olevista vahingoista vastaa luonteeltaan jakojärjestelmää, minkä vuoksi nämä korvaukset olisi perusteltua siirtää kaikilta osin jakojärjestelmärahoitteisiksi.\n1.5. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu\nTyöntekijän eläkelain (395/2006) 168 §:n 2 momentin muutoksella (1121/2006) työeläkelaitoksille lisättiin vastuuvelkaan uusi erä, osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu. Sen myötä 10 prosenttia työeläkelaitosten vastuuvelasta perustuu eläkelaitosten noteerattujen osakesijoitusten keskituottoon. Osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu voi lisätä tai vähentää eläkelaitoksen vastuuvelan määrää. Osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun määrä tasataan eläkejärjestelmässä työeläkelaitosten kesken yhtä suureksi. Edellä sanottuun 10 prosentin tasoon siirrytään asteittain viiden vuoden siirtymäajan kuluessa.\nMainitun 2 momentin mukaisen osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun perusteeksi valittiin sama vastuuvelka kuin mihin eläkelaitoksen vakavaraisuuden taso perustuu. Tämä valinta vaikutti lainsäädännön valmisteluvaiheessa yksinkertaiselta ja selkeältä, koska vakavaraisuuslaskennan perusteena oleva vastuuvelka oli jo määritelty muualla lainsäädännössä. Käytännössä kuitenkin tämä vastuuvelan valinta on osoittautunut ongelmalliseksi. Osaketuottosidonnaisuuteen liittyvät laskentakaavat laskuperusteissa muodostuvat pitkiksi, vaikeaselkoisiksi ja siten virheherkiksi. Tämä johtuu siitä, että vakavaraisuuden perusteena oleva vastuuvelka muodostuu useista eri vastuun osista ja vastuuvelan eri osille käytetään omia korkokantoja. Lisäksi eri eläkelaitosmuotojen vastuuvelan erät poikkeavat toisistaan siitä syystä, että eri eläkelaitostyypeissä harjoitetaan eri eläkelakien mukaista toimintaa. Esimerkiksi eläkesäätiössä ei ole yrittäjän eläkelain (1272/2006) mukaista eläketurvaa.\nPitkän latenssiajan ammattitautien korvaukset ehdotetaan rahoitettaviksi vuosittain jakojärjestelmällä. Tällaisia olisivat ammattitaudit, joissa altistuksesta, joka on voinut viimeksi aiheuttaa ammattitaudin, on taudin ilmetessä kulunut vähintään viisi vuotta. Näiden ammattitautien korvauskustannuksia ei enää rahastoitaisi etukäteen, vaan ne jaettaisiin vuosittain lakisääteistä tapaturmavakuutusta harjoittavien vakuutusyhtiöiden vastattaviksi vakuutusmaksutulon osoittamassa suhteessa määräytyvällä jakojärjestelmämaksulla.\nEhdotuksen tavoitteena on vähentää pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitukseen liittyviä riskinarviointi- ja jälleenvakuutusongelmia. Näistä ammattitaudeista johtuvat korvaustenhoitokulut jätettäisiin kuitenkin edelleen jakojärjestelmän ulkopuolelle, koska niiden määrittely olisi vaikeata.\nJotta ehdotettu jakojärjestelmärahoitukseen siirtyminen ei koskisi sellaisia ammattitauteja, joihin rahoitus tulee olla varattuna vakuutusyhtiön korvausvastuussa jo nykyisen lainsäädännön mukaan, ehdotus koskisi vain sellaisia ammattitauteja, joissa altistusta, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin, on ollut lain voimassa ollessa.\nTapaturmavakuutuslain vakuutusmaksusäännöksiin ehdotetaan kirjattavaksi selkeästi käytännössä jo pääosin omaksuttu periaate, jonka mukaan vakuutusyhtiöllä on oltava erilliset vakuutusmaksuperusteet kullekin tapaturmavakuutuslain mukaiselle vakuutusmuodolle. Ehdotuksen tavoitteena on selkeyttää tapaturmavakuutuslain mukaisten vakuutusmaksujen kohdentumista oikealle maksajataholle ja parantaa rahoituksen läpinäkyvyyttä.\n2.3. Terveystietojen luovuttaminen ja korvaus tietojen luovutuskustannuksista\nVuoden 2005 alusta voimaan tullut tapaturmapotilaiden hoitokustannuksia koskeva tapaturmavakuutuksen täyskustannusvastuu edellyttää, että julkisen terveydenhuollon toimintayksiköt ilmoittavat vakuutuslaitoksille tapaturmapotilaiden hoidon aloittamisesta. Samalla vakuutuslaitokselle on annettava vakuutuskorvauksen ratkaisemista varten salassa pidettäviä potilaan terveydentilaan liittyviä tietoja. Pakollisen tapaturmavakuutusjärjestelmän toiminnan takaamiseksi ehdotetaan tarkennettavaksi tapaa, jolla tapaturma- ja ammattitautipotilaiden terveystietoja luovutetaan sekä tietojen luovuttamisesta aiheutuvien kustannusten korvaamista. Terveydentilaa koskevat tiedot ehdotetaan luovutettaviksi vakuutusjärjestelmälle siten kuin pyytäjä on luovutuspyynnössään yksilöinyt. Vakuutusjärjestelmä suorittaa saamistaan terveystiedoista tietojen luovuttajalle kohtuullisen korvauksen tietojen luovuttamisesta aiheutuneesta työstä ja kustannuksesta.\nMuutos koskee sitä, miten luovutettavia tietoja toimitetaan, ei luovutettavien tietojen sisältöä. Vammautuneen henkilön terveystiedot ovat välttämättömiä tapaturmakorvausjärjestelmän toimeenpanolle. Terveystietojen sisällöstä vastaa edelleen lääkäri.\nVakuuttamattomista työtapaturmista ja asuin- ja oleskelupaikkakunnan vakuutuslaitoksen tehtävistä Tapaturmavakuutuslaitosten liitolle aiheutuvat korvauskustannukset ehdotetaan siirrettäviksi jakojärjestelmällä rahoitettaviksi.\nSuullinen käsittely ehdotetaan toimitettavaksi tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa myös, kun yksityinen asianosainen sitä pyytää. Suullinen käsittely voidaan jättää toimittamatta, jos vaatimus jätetään tutkimatta tai hylätään heti tai jos suullinen käsittely on asian laadun vuoksi tai muusta syystä ilmeisen tarpeeton. Suullinen käsittely on tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa nykyisin mahdollista vain asian selvittämiseksi. Muutos yhdenmukaistaa kuulemisen edellytykset muiden sosiaalivakuutusjärjestelmien kanssa.\n2.6. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu\nTyöntekijän eläkelain 168 §:n 2 momenttiin ehdotetaan tehtäväksi tekninen muutos, joka yksinkertaistaisi ja selkeyttäisi eläkelaitosten vastuuvelan osaketuottosidonnaisuuteen liittyvän laskentatekniikan. Muutos olisi siten tekninen, että vastuuvelan osaketuottosidonnaisuuden alkuperäinen tavoite riskinkantokyvyn lisäämisessä säilyy. Lisäksi ehdotettua muutosta voidaan pitää nykyiseen sääntelyyn nähden eläkelaitosten kesken tasapuolisempana, kun vastuuvelan osaketuottosidonnaisuus perustettaisiin vain sellaisiin työntekijän eläkelain mukaisiin vastuuvelan eriin, jotka esiintyvät kaikissa eri eläkelaitosmuodoissa.\nTapaturmavakuutuslakiin, ammattitautilakiin, tapaturmavakuutuslain muuttamisesta 30 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain (1365/2004) voimaantulosäännökseen ja työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annettuun lakiin (677/2005) ehdotetaan työntekijän eläkelaista sekä uudesta kansaneläkelaista (568/2006) ja tilintarkastuslaista (459/2007) johtuvia teknisiä muutoksia.\nPitkän latenssiajan ammattitautien korvausten siirtyessä jakojärjestelmään rahastoitavat korvausvastuut vastaavasti vähenevät. Tämä laskee vakuutusmaksua alkuvaiheessa arviolta 1—3 %. Kustannukset siirtyvät kuitenkin jakojärjestelmämaksujen kautta takaisin vakuutusmaksuihin sitä mukaan kuin jakojärjestelmään kuuluvia korvauskustannuksia vuosittain syntyy.\nTapaturmavakuutuslaitosten liiton vastuulla olevien vahinkojen rahoitusta koskevien muutosten johdosta jakojärjestelmällä rahoitettavien korvausten määrä (nykyisin noin miljoona euroa) kasvaisi noin 1,0—1,5 miljoonalla eurolla. Korvauksista vähennettäisiin kuitenkin ennen jakojärjestelmään siirtämistä liiton vakuuttamisvelvollisuutensa laiminlyöneiltä työnantajilta perimät tapaturmavakuutuslain 36 §:n mukaiset laiminlyöntimaksut. Niiden määrä on vuosittain 20 000—100 000 euroa.\nLiiton vastuulla olevien vahinkojen kustannusten siirtäminen jakojärjestelmään myös yksinkertaistaisi kustannusten rahoitusta ja sen huomioon ottamista vakuutusyhtiöiden tilinpäätöksessä. Muutoksen jälkeen liiton vastuulla olevat korvaukset rahoitettaisiin kokonaisuudessaan jakojärjestelmän kautta eikä korvauksia enää varattaisi lainkaan vakuutusyhtiöiden korvausvastuussa. Kunkin vakuutusyhtiön korvausvastuusta tämän seurauksena lain voimaan tullessa vapautuva määrä (joulukuun 31 päivänä 2007 yhteensä arviolta noin 5 miljoonaa euroa) siirtyisi ehdotuksen mukaan tapaturmavakuutuslain 60 b §:n 3 momentin mukaiseen vakuutusyhtiökohtaiseen jakojärjestelmäsaldoon. Siirtyvä määrä pienentäisi jatkossa sellaisenaan tapaturmavakuutuslain 60 b §:n 2 momentin mukaisen jakojärjestelmämaksun tasoa.\nVapaaehtoisen työajan vakuutuksen osuus koko lakisääteisen tapaturmavakuutuksen vakuutusmaksutulosta oli 6,2 % vuonna 2006 ja vapaa-ajan vakuutuksen osuus 6,8 %. Pakollisen vakuutuksen osuus vakuutusmaksutulosta oli noin 87 %. Vapaaehtoisen työajan vakuutusten runsaan 90 000 kappaleen kokonaismäärästä yrittäjien ottamien vakuutusten osuus on arviolta noin 99 %. Runsaasta 200 000 vapaa-aikaa koskevasta tapaturmavakuutuslain mukaisesta vakuutuksesta yrittäjien osuus on arviolta noin 70 %. Yrittäjien vakuutuksista arviolta lähes 90 % on työajan ja vapaa-ajan yhdistettyjä vakuutuksia (ns. yrittäjäpaketteja).\nYrittäjien työajan vakuutusten palkkasummaan suhteutetun riskitason on todettu eroavan jonkin verran pakollisessa vakuutuksessa. Lähes kaikilla vakuutusyhtiöillä (yli 95 % markkinoista) on jo nyt erilliset vakuutusmaksujen laskuperusteet pakollisessa sekä vapaaehtoisessa työajan että vapaa-ajan vakuutuksessa. Siten näiden vakuutusten riskitasoissa olevat erot tulevat otetuksi huomioon vakuutusmaksujen hinnoittelussa.\nTyöntekijän eläkelain 168 §:n 2 momentin muutos yksinkertaistaisi ja selkeyttäisi osaketuottosidonnaiseen lisävakuutusvastuuseen liittyvää laskentatekniikkaa ja laskentakaavoja. Tehtyjen arviolaskelmien mukaan muutoksen vaikutus vastuuvelan osaketuottosidonnaisuuteen on vähäinen. Muutos vaikuttaa eri eläkelaitostyyppeihin joko vähäisessä määrin tai ei lainkaan.\nEsityksellä ei ole vaikutuksia valtion talouteen.\nAmmattitautikustannusten rahoittamista koskevat muutokset eivät vaikuta työtapaturmassa vahingoittuneiden ja ammattitautiin sairastuneiden työntekijöiden oikeuteen saada tapaturmakorvausta. Ehdotetut muutokset varmistavat rahoituksen toimivuuden sellaisten mahdollisten työympäristöön liittyvien altisteiden ja sairauksien varalta, joiden olemassaolo tai joiden välinen syy-seuraussuhde ei ole tällä hetkellä tiedossa.\nEsitys parantaa vakuutuslaitoksen päätökseen tyytymättömän vakuutetun asemaa. Suullinen käsittely olisi järjestettävä myös tapaturmavakuutuksen ensimmäisessä muutoksenhakuasteessa asianosaisen sitä pyytäessä.\nAsia on valmisteltu sosiaali- ja terveysministeriössä. Valmisteluun ovat osallistuneet Elinkeinoelämän keskusliitto EK, Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK, Toimihenkilökeskusjärjestö STTK, AKAVA, Suomen Yrittäjät ja Tapaturmavakuutuslaitosten liitto. Asian johdosta on kuultu Vakuutusvalvontavirastoa ja Eläketurvakeskusta.\n28 §. Pykälän 6 momenttiin tehdään tammikuun 1 päivänä 2007 voimaan tulleesta työntekijän eläkelaista ja siihen liittyvästä työeläkelainsäädännön uudistuksesta (HE 45/2006 vp) sekä vuoden 2008 alusta voimaan tulevasta uudesta kansaneläkelaista (HE 90/2006 vp) johtuvat säädösviittausten muutokset. Ne sisältävät viittaukset myös lain uudistusten yhteydessä kumoutuneeseen lainsäädäntöön, johon perustuvat eläkkeet myös otetaan pykälää sovellettaessa huomioon.\n35 §. Pykälää muutetaan niin, että siitä ilmenee selkeästi tämän lain mukaisten vakuutusmaksujen laskuperusteiden erillisyys. Vakuutusyhtiöllä pitää olla vakuutusmaksujen laskuperusteet erikseen kutakin tapaturmavakuutuslain mukaista vakuutusta varten.\n53 §. Pykälän 6 momenttiin tehtäisiin lisäys, jonka mukaan myös tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnalla olisi mahdollisuus soveltaa hallintolainkäyttölain (586/1996) 38 §:n säännöstä, joka koskee suullisen käsittelyn järjestämistä asianosaisen pyynnöstä. Ehdotettu muutos vastaa muissa sosiaalivakuutuksen alalla toimivissa muutoksenhakulautakunnissa noudatettavia periaatteita.\n53 i §. Pykälän 4 momenttia ehdotetaan muutettavaksi. Eduskunta on hyväksynyt tilintarkastuslainsäädäntöä koskevan kokonaisuudistuksen, jonka johdosta uusi tilintarkastuslaki (459/2007) tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007. Samassa yhteydessä eduskunta teki muutoksen myös tapaturmavakuutuslain tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan tilintarkastusta koskeviin säännöksiin.\nLain sanamuoto esitetään muutettavaksi Toimeentuloturvan muutoksenhakukomitean (Komiteamietintö 2001:9) ehdottamien periaatteiden mukaiseksi.\n58 §. Pykälään tehdään tekniset muutokset, jotka johtuvat siitä, että Tapaturmavakuutuslaitosten liiton vakuuttamattomista tapaturmista ja asuin- ja oleskelupaikkakunnan vakuutuslaitoksen tehtävistä johtuvat kustannukset siirrettäisiin ehdotuksen 60 b §:n mukaisesti jakojärjestelmällä rahoitettaviksi.\n60 §. Pykälän 1 ja 2 momenttiin tehdään työntekijän eläkelaista johtuvat säädösviittausmuutokset.\n60 b §. Pykälän 1 momenttiin tehdään muutokset, joilla pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitus sekä Tapaturmavakuutuslaitosten liiton vakuuttamattomista tapaturmista ja asuin- ja oleskelupaikkakunnan tehtävistä johtuvien kustannusten rahoitus siirtyvät rahoitettaviksi vuosittain jakojärjestelmäperiaatteella. Jakojärjestelmällä rahoitettaisiin sellaiset ammattitautilain mukaan korvattavat ammattitaudit, joissa sellaisesta altistuksesta, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin on vähintään viisi vuotta. Jakojärjestelmään eivät näin ollen kuuluisi ammattitaudit, joissa altistus voi lääketieteen tiedon mukaan aiheuttaa ammattitaudin lyhyemmässä ajassa kuin viidessä vuodessa altistuksesta eivätkä muut ammattitaudit, joissa altistuksen päättymisestä on ammattitaudin ilmetessä kulunut vähemmän kuin viisi vuotta. Tarkoituksenmukaista on, että vakuutuslaitos pyytäisi 30 c §:ssä tarkoitetun tapaturma-asiain korvauslautakunnan lausunnon periaatteellisena asiana siitä, kuuluuko ammattitauti tämän pykälän soveltamispiiriin. Jakojärjestelmään kuuluisivat myös 14 §:n 4 momentissa tarkoitetut tutkimuskulut, jotka on korvattu edellä tarkoitetun ammattitaudin perustellun epäilyn johdosta.\n60 c §. Pykälä on uusi. Sillä selkeytetään vakuutusyhtiön jakautumista ja vakuutuskannan siirtoa koskevissa tilanteissa 60 b §:ssä säädettyjen vakuutusmaksutulojen, jakojärjestelmäkorvausten sekä toiseen vakuutusyhtiöön siirtyneitä vakuutuksia vastaavan jakojärjestelmäsaldon osuuden kohdentumista 60 b §:ssä tarkoitettua ennakkoarvioita tehtäessä ja lopullisia jakojärjestelmäeriä vahvistettaessa. Mainitut erät kohdennetaan sille vakuutusyhtiölle, jolle vakuutuskanta on siirtynyt.\n64 b §. Pykälän 1 momentti ei sisällä asiallisia muutoksia.\nPykälän 2 momentissa säädetään vakuutuslaitoksen, Tapaturmavakuutuslaitosten liiton ja muutoksenhakuelimen oikeudesta saada nykyiseen tapaan maksutta tietoja. Täsmennyksen vuoksi momenttiin on lisätty viittaus myös sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annettuun lakiin, koska tapaturmavakuutuksen täyskustannusvastuuseen liittyvä, sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain (734/1992) 13 b §:ään perustuva, julkisen terveydenhuollon tiedonantovelvollisuus on aina maksuton. Mikäli tietoja tarvitaan tietyssä muodossa, on tästä aiheutuvat lisäkustannukset tietojen luovuttajalle korvattava niiden määrästä riippumatta. Momentista poistettaisiin siten edellytys lisäkustannusten olennaisuudesta tarpeettomana.\nTerveydenhuollon ammattihenkilö voi luovuttaa potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain (785/1992) 13 §:n mukaan potilasasiakirjoihin sisältyviä tietoja ilman potilaan suostumusta, jos tiedon antamisesta tai oikeudesta tiedon saamiseen on laissa erikseen nimenomaisesti säädetty. Tapaturmavakuutusjärjestelmällä on oikeus tämän lain 64 a §:n nojalla saada tapaturma- ja ammattitautipotilaasta vain vakuutusjärjestelmän toimeenpanoa varten välttämättömät tiedot. Pykälän uudessa 3 momentissa täsmennetään terveydentilaa koskevien tietojen luovuttamista tietyssä muodossa. Terveydentilaa koskevat tiedot tulee luovuttaa vakuutusjärjestelmän haluamassa muodossa siten, kun se on kirjallisessa luovutuspyynnössä yksilöity. Tämä ei tarkoita sairauskertomuskopioiden luovuttamista sellaisenaan, vaan luovuttaja on edelleen nykyiseen tapaan velvollinen harkitsemaan, mitkä tiedot ovat välttämättömiä luovutuspyynnöstä ilmenevän käyttötarkoituksen kannalta ja siksi mahdollista luovuttaa.\nVälttämättöminä ei voida pitää sellaista tietoja, joilla ei selvästi voi olla merkitystä korvattavuuden edellytyksiä arvioitaessa. Yksittäisen tiedon merkityksen korvausasian ratkaisun kannalta voi arvioida lain mukaan vasta vakuutuslaitos korvauspäätöstä tehdessään. Tietojen luovuttajan on tietojen luovutettavuutta arvioidessaan otettava huomioon, että korvauksen ratkaisemiselle välttämättömien tietojen luovuttamatta jättäminen voi johtaa vahingoittuneen korvauksen epäämiseen tai aiheettomaan korvaukseen. Vakuutuslaitoksen on pyynnössään yksilöitävä tietojen käyttötarkoitus ja mahdollisuuksien mukaan tarvittavat tiedot niin, että tietojen luovuttaja voi arvioida, mitkä tiedot eivät selvästikään ole käsiteltävän asian kannalta tarpeellisia. Vakuutuslaitos, Tapaturmavakuutuslaitosten liitto tai muutoksenhakuelin suorittavat tietojen luovuttamisesta aiheutuneesta työstä ja kustannuksista kohtuullisen korvauksen.\nPykälän uudeksi 4 momentiksi siirretään sanamuodoltaan tarkistettuna nykyinen 41 §:n 6 momentti, joka koskee terveydenhuollon ammattihenkilön oikeutta saada antamastaan lausunnosta kohtuullinen palkkio. Lääkärillä on aina oikeus saada kohtuullinen palkkio tietojenantovelvollisuuden perusteella antamastaan lausunnosta. Lausunto on annettava Tapaturmavakuutuslaitosten liiton hyväksymän kaavan mukaista lomaketta käyttäen. Lomakkeella tarkoitetaan E-lomaketta, jolla toimitetaan tietoja vakuutusyhtiölle muun muassa tapaturman sattumisesta, tutkimisesta ja hoidosta.\n3 a §. Pykälän 1 momenttiin tehdään työntekijän eläkelaista ja uudesta kansaneläkelaista johtuvat tekniset muutokset.\nTapaturmavakuutuslain muuttamisesta 30 päivänä joulukuutta 2004 annetun lain (1365/2004) voimaantulosäännökseen tehdään säädösviittausten muutokset. Voimaantulosäännöksen 2 momentissa oleva työeläkeindeksin soveltamista koskeva viittaus korjataan koskemaan työntekijän eläkelain 98 §:ssä säädettyä työeläkeindeksiä. Voimaantulosäännöksen 3 momentissa oleva viittaus tapaturmavakuutuslain 60 §:n 6 momenttiin korjataan koskemaan ehdotettua 60 b §:ää.\n16 §. Eduskunta on hyväksynyt tilintarkastuslainsäädäntöä koskevan kokonaisuudistuksen, jonka johdosta uusi tilintarkastuslaki (459/2007) tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2007. Samassa yhteydessä tarkoitus oli muuttaa työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain tilintarkastusta koskevia viittaussäännöksiä, mutta myös sisältö muuttui. Momentista jäi pois tilintarkastajien valintaa koskeva virke. Esityksen tarkoitus on muuttaa momentin sisältö eduskunnan aikaisemmin hyväksymään muotoon (EV 175/2006 vp).\n168 §. Pykälän 2 momentissa olevaa osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun perusteena olevan vastuuvelan käsitettä täsmennettäisiin. Vastuuvelan osaketuottosidonnaisuus perustettaisiin vain sellaisiin työntekijän eläkelain mukaisiin vastuuvelan eriin, jotka esiintyvät kaikissa eri eläkelaitosmuodoissa. Osaketuottosidonnaista lisävakuutusvastuuta laskettaessa vakavaraisuuslaskennan perusteena olevasta vastuuvelasta jätettäisiin pois siten yrittäjän eläkelain mukainen vastuuvelka ja työntekijän eläkelain voimaanpanolain mukainen lisäeläketurva sekä työntekijän eläkelain mukainen tasoitusmäärä. Samasta syystä esitetään pois jätettäväksi vain työeläkevakuutusyhtiöiden vastuuvelkaan sisältyvä vakuutuksenottajille ositettu lisävakuutusvastuu.\nLait ehdotetaan tulemaan voimaan 1 päivänä tammikuuta 2008 lukuun ottamatta lakia työntekijän eläkelain 168 §:n muuttamisesta, joka ehdotetaan tulemaan voimaan 31 päivänä joulukuuta 2007.\nTapaturmavakuutuslain 28 §:n 6 momentissa säädetty rahamäärä ehdotetaan vastaamaan vuoden 2004 indeksitasoa, koska indeksiin sidotun perusmäärän tasoa ei ole tarkoitus muuttaa.\nTapaturmavakuutuslain mukaista vakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön tapaturmavakuutuslain 60 b §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdasta johtuen vapautuva korvausvastuu ehdotetaan siirrettäväksi lain voimaan tullessa yhtiön 60 b §:n 3 momentissa tarkoitettuun vakuutusyhtiökohtaiseen jakojärjestelmäsaldoon.\nJakojärjestelmärahoitusta koskevaa tapaturmavakuutuslain 60 b § 3 d ja e kohtaa ehdotetaan sovellettavaksi vain silloin, kun sellaista altistusta, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin, on ollut lain voimassa ollessa eli joulukuun 31 päivän 2007 jälkeen. Tämä edellytys on tarpeen, ettei jakojärjestelmärahoituksen piiriin tulisi sellaiset ammattitaudit, joiden korvausvastuuseen vakuutusyhtiön on pitänyt varautua jo voimassa olevan lainsäädännön mukaan.\nTyöntekijän eläkelain 168 §:n 2 momentin muutos on tarkoitettu tulemaan voimaan 31 päivänä joulukuuta 2007 siten, että sitä sovellettaisiin takautuvasti vuoden 2007 alusta lukien. Koska osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu lasketaan ensimmäistä kertaa vuonna 2007 ja eläkelaitosten vastuuvelka lasketaan vuoden viimeisen päivän tasolla, ehdotettu voimaantulopäivä mahdollistaisi, että osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu olisi yhdenmukaisesti laskettu alusta asti eikä eläkelaitosten tarvitsisi omaksua yhden vuoden takia monimutkaisia laskentamenetelmiä. Muutoksella ei ole vaikutusta eläkelaitosten vastuuvelan kokonaismäärään. Eläkelaitoksissa osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu saa lopullisen arvonsa vasta vuoden 2008 puolella, koska keskimääräinen osaketuotto vuodelta 2007 ei ole määritettävissä tätä aiemmin. Jos vuoden 2007 aikana on tapahtunut eläkelaitosten kesken vakuutuskannan tai vastuun siirtoja, muutos on tehtävissä osana siirtyvän vastuuvelan lopullista selvittelyä.\nkumotaan 20 päivänä elokuuta 1948 annetun tapaturmavakuutuslain (608/1948) 41 §:n 6 momentti, sellaisena kuin se on laissa 723/2002,\nmuutetaan 28 §:n 6 momentti, 35 §:n 1 momentti, 53 §:n 6 momentti, 53 i §:n 4 momentti, 58 §, 60 §:n 1 ja 2 momentti, 60 b §:n 1 momentti ja 64 b §,\nsellaisina kuin ne ovat, 28 §:n 6 momentti ja 60 §:n 2 momentti laissa 1365/2004, 35 §:n 1 momentti ja 58 § laissa 1204/1996, 53 §:n 6 momentti laissa 388/2007, 53 i §:n 4 momentti laissa 484/2007, 60 §:n 1 momentti laissa 1234/2005, 60 b §:n 1 momentti laissa 1367/2006 ja 64 b § laissa 723/2002, sekä\nlisätään lakiin uusi 60 c §, seuraavasti:\nJos vuosityöansio on pienempi kuin 9 211,76 euroa, se korotetaan 9 211,76 euroksi. Vuosityöansiota ei kuitenkaan koroteta, jos työntekijä sai tapaturman sattuessa:\n1) työntekijän eläkelain (395/2006) 3 §:ssä tarkoitettujen lakien mukaista toistaiseksi myönnettyä täyttä työkyvyttömyyseläkettä;\n2) kansaneläkelaissa (568/2007) tarkoitettua toistaiseksi myönnettyä työkyvyttömyyseläkettä;\n3) työntekijän eläkelain voimaanpanolain (396/2006) 1 §:n 2 momentissa tarkoitettuun aikaisempaan lainsäädäntöön perustuvaa täyttä työkyvyttömyyseläkettä;\n4) kansaneläkelain voimaanpanosta annetun lain (569/2007) 1 §:n 3 momentissa tarkoitettuun aikaisempaan lainsäädäntöön perustuvaa työkyvyttömyyseläkettä;\n5) tämän lain mukaan määräytyvää, toistaiseksi myönnettyä täyttä tapaturmaeläkettä tai sitä vastaavaa liikennevakuutuslain mukaista korvausta; taikka\n6) 1—4 kohdassa tarkoitettuun lainsäädäntöön perustuvaa vanhuuseläkettä ja työntekijä oli tapaturman sattuessa täyttänyt 65 vuotta.\nTämän lain mukaista vakuutusta harjoittavalla vakuutuslaitoksella on oltava laskuperusteet, joissa määrätään, miten vakuutusmaksut lasketaan. Laskuperusteet on laadittava tämän lain mukaiselle pakolliselle vakuutukselle, 57 §:n 1 ja 4 momentin mukaiselle työajan vakuutukselle ja 57 §:n 2 ja 3 momentin mukaiselle vapaa-ajan vakuutukselle kullekin erikseen.\nAsian käsittelyssä tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa sovelletaan hallintolainkäyttölakia, jollei erikseen toisin säädetä. Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa toimitetaan tarvittaessa asian selvittämiseksi suullinen käsittely siten kuin hallintolainkäyttölain 37 §:ssä säädetään. Mitä hallintolainkäyttölain 38 §:ssä säädetään suullisen käsittelyn toimittamisesta yksityisen asianosaisen pyynnöstä hallinto-oikeudessa, koskee suullisen käsittelyn toimittamista tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa. Oikeudenkäynnin julkisuudesta tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa ja muutoksenhakulautakunnan ratkaisukokoonpanosta asiassa, joka koskee oikeudenkäynnin julkisuutta, on voimassa, mitä oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa annetussa laissa (381/2007) säädetään. Tarkempia säännöksiä tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnasta ja siitä aiheutuvista kustannuksista voidaan antaa valtioneuvoston asetuksella. Muutoksenhakulautakunta vahvistaa itselleen työjärjestyksen.\nTapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan tilintarkastukseen sovelletaan, mitä tilintarkastuslaissa (459/2007) säädetään tilintarkastajan riippumattomuudesta, esteellisyydestä, salassapitovelvollisuudesta, erottamisesta ja eroamisesta. Muutoksenhakulautakunnan täysistunto valitsee vuosittain tilintarkastajan ja varatilintarkastajan. Tilintarkastajan ja varatilintarkastajan tulee olla Keskuskauppakamarin hyväksymä tilintarkastaja (KHT). Tilinpäätöksen vahvistaa ja vastuuvapauden hallintojaostolle myöntää tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan täysistunto. Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunta antaa vahvistetun tilinpäätöksen tiedoksi Vakuutusvalvontavirastolle. Jos tilinpäätös osoittaa yli- tai alijäämää vahvistettuun talousarvioon nähden, erotus otetaan huomioon seuraavalta vuodelta määrättävän oikeushallintomaksun perusteissa.\nVakuutuslaitos on velvollinen suorittamaan vuosittain Tapaturmavakuutuslaitosten liitolle maksun muista kuin 60 b §:n 1 momentin mukaan rahoitettavista tehtävistä aiheutuvien kustannusten kattamista varten. Maksun perusteet vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö liiton hakemuksesta enintään kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Vakuutuslaitos tilittää maksut liitolle. Tarkempia säännöksiä maksun tilityksestä annetaan sosiaali- ja terveysministeriön asetuksella.\nTämän lain 10 §:n 2 momentissa, 11 §:ssä, 12 §:n 1 momentissa, 28 §:n 6 momentissa, 35 a §:ssä, 53 §:n 5 momentissa ja 60 a §:n 4 momentissa säädetyt rahamäärät tarkistetaan kalenterivuosittain työntekijän eläkelain 96 §:ssä tarkoitetulla palkkakertoimella. Tämän lain 16 §:n 3 momentissa, 20 §:n 2—4 momentissa ja 20 a §:n 2—4 momentissa säädetyt rahamäärät tarkistetaan kalenterivuosittain työntekijän eläkelain 98 §:ssä tarkoitetulla työeläkeindeksillä. Tarkistetut rahamäärät pyöristetään siten, että 20 §:n 2—4 momentissa, 20 a §:n 2—4 momentissa ja 60 a §:n 4 momentissa säädetyt rahamäärät pyöristetään lähimmäksi sentiksi, 10 §:n 2 momentissa, 12 §:n 1 momentissa ja 35 a §:ssä säädetyt rahamäärät lähimmäksi täydeksi euroksi sekä 11 §:ssä, 16 §:n 3 momentissa, 28 §:n 6 momentissa ja 53 §:n 5 momentissa säädetyt rahamäärät lähimmäksi täydeksi kymmeneksi euroksi.\nTapaturmaeläke, jatkuvana maksettava haittaraha ja perhe-eläke tarkistetaan kalenterivuosittain työntekijän eläkelain 98 §:ssä tarkoitetulla työeläkeindeksillä.\nTämän lain mukaista vakuutusta harjoittavien vakuutusyhtiöiden on osallistuttava vuosittain tässä pykälässä tarkoitettujen kustannusten rahoitukseen vakuutusmaksutulon mukaisessa suhteessa siten kuin 2—7 momentissa säädetään (jakojärjestelmä). Vakuutusmaksutulolla tarkoitetaan tässä pykälässä vakuutusyhtiön tuloslaskelmaan sisältyvää tämän lain mukaisen vakuutuksen vakuutusmaksutuloa. Rahoitettavat kustannukset ovat:\n1) 10 §:n 2 momentin ja 11 §:n mukaiset vakuuttamattomassa työssä sattuneista tapaturmista aiheutuvat kustannukset, joista on vähennetty 36 §:n nojalla saadut maksut;\n2) Suomea sitovasta kansainvälisestä sopimuksesta johtuvista asuin- ja oleskelupaikan vakuutuslaitoksen tehtävistä aiheutuneet kustannukset;\n3) vakuutusyhtiön kalenterivuonna maksamat:\na ) tapaturmaeläkkeiden, jatkuvina maksettavien haittarahojen, perhe-eläkkeiden, kertakaikkisten korvausten, hautausapujen sekä haitta-, vaate- ja opaskoiralisien indeksikorotukset;\nb) 15, 15 a ja 15 b §:ssä säädetyt sairaanhoidon korvaukset ja maksut, jotka maksetaan, kun tapaturman sattumispäivää seuraavan kalenterivuoden alusta on kulunut yli yhdeksän vuotta;\nc) tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annetun lain 7 §:ssä tarkoitetun kuntoutuksen korvaukset, jotka maksetaan, kun tapaturman sattumispäivää seuraavan kalenterivuoden alusta on kulunut yli yhdeksän vuotta;\nd) korvaukset ammattitautilain (1343/1988) mukaan korvattavasta ammattitaudista, jonka ilmetessä on kulunut vähintään viisi vuotta altistuksesta, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin;\ne) 14 §:n 4 momentissa tarkoitetut kulut, jotka on korvattu d kohdassa tarkoitettua ammattitautia epäiltäessä.\nJos vakuutuskantaa on siirtynyt vakuutusyhtiöstä toiseen jakautumisen tai vakuutuskannan luovutuksen seurauksena, siirtyneisiin vakuutuksiin kohdistuvien toteutuneiden ja ennakkoarvion mukaisten vakuutusmaksutulojen ja jakojärjestelmäkorvausten sekä näitä vakuutuksia vastaavan osuuden jakojärjestelmävuotta edeltävän vuoden vahvistetusta jakojärjestelmäsaldosta katsotaan 60 b §:n 4 momentin mukaista ennakkoarviota tehtäessä ja pykälän 5 momentin mukaisia jakojärjestelmäeriä vahvistettaessa kuuluvan sille vakuutusyhtiölle, jolle vakuutuskanta on siirtynyt.\nVakuutuslaitoksella ja Tapaturmavakuutuslaitosten liitolla on oikeus tarkastaa työnantajan asiakirjoista työnantajan tämän lain mukaisen tietojenantovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen oikeellisuus. Vakuutuslaitoksella ja Tapaturmavakuutuslaitosten liitolla on oikeus saada poliisilta ja muulta viranomaiselta virka-apua edellä tarkoitettujen tietojen saamiseksi.\nVakuutuslaitoksella, Tapaturmavakuutuslaitosten liitolla ja tämän lain mukaisella muutoksenhakuelimellä on oikeus saada maksutta tiedot, jotka niillä on tämän lain ja sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuista annetun lain 13 b §:n mukaan oikeus saada. Jos 64 a §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tiedot pyydetään tietyssä muodossa ja siitä aiheutuu tietojen luovuttajalle lisäkustannuksia, lisäkustannukset on korvattava.\nVahingoittuneen terveydentilaa koskevat tiedot on 2 momentissa tarkoitetulla pyytäjällä oikeus saada siinä muodossa kuin pyytäjä on luovutuspyynnössä yksilöinyt. Tällöin tietojen luovuttajalla on oikeus saada 64 a §:n 1 momentin 3 kohdan perusteella luovuttamistaan tiedoista tietojen pyytäjältä kohtuullinen korvaus tietojen luovuttamisesta aiheutuneesta työstä ja kustannuksesta.\nTerveydenhuollon ammattihenkilöistä annetussa laissa tarkoitetulla ammattihenkilöllä on oikeus saada kohtuullinen palkkio 64 a §:n 1 momentin 3 kohdassa säädetyn tietojenantovelvollisuuden perusteella antamastaan lausunnosta. Lausunto on annettava Tapaturmavakuutuslaitosten liiton hyväksymän kaavan mukaista lomaketta käyttäen. Jos lausunnon on antanut kunnan tai kuntayhtymän järjestämän terveydenhuollon palveluksessa oleva henkilö, palkkio suoritetaan kunnalle tai kuntayhtymälle.\nTätä lakia sovellettaessa 28 §:n 6 momentissa säädetty rahamäärä vastaa vuoden 2004 indeksitasoa.\nTämän lain mukaista vakuutusta harjoittavan vakuutusyhtiön 60 b §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdan perusteella vapautuva korvausvastuu siirtyy lain tullessa voimaan yhtiön sanotun pykälän 3 momentissa tarkoitettuun vakuutusyhtiökohtaiseen jakojärjestelmäsaldoon.\nTämän lain 60 b §:n 1 momentin 3 d ja e kohtaa sovelletaan ammattitautilaissa tarkoitettuun ammattitautiin ja ammattitautiepäilystä aiheutuneisiin kuluihin, jos altistusta, joka on viimeksi voinut aiheuttaa ammattitaudin, on ollut lain tultua voimaan.\nLaki ammattitautilain 3 a §:n muuttamisesta\nmuutetaan 29 päivänä joulukuuta 1988 annetun ammattitautilain (1343/1988) 3 a §:n 1 momentti, sellaisena kuin se on laissa 1366/2004, seuraavasti:\nJos ammattitauti ilmenee aikana, jolta työntekijällä on oikeus työntekijän eläkelaissa (395/2006) tai työntekijän eläkelain voimaanpanolain (396/2006) 1 §:n 2 momentissa tarkoitettuun aikaisemman lainsäädännön mukaiseen työkyvyttömyyden, vanhuuden tai työttömyyden perusteella maksettavaan eläkkeeseen tai kansaneläkelain voimaanpanosta annetun lain (569/2007) 1 §:n 3 momentissa tarkoitetun aikaisemman lain mukaiseen työttömyyseläkkeeseen, määrätään vuosityöansio tapaturmavakuutuslain 28 §:n säännöksistä poiketen sen vuosityöansion mukaan, joka työntekijällä oli ennen sen työn päättymistä, josta hän siirtyi mainitulle eläkkeelle ja tarkistamalla näin saatu vuosityöansio ammattitaudin ilmenemisvuoden indeksitasoon työntekijän eläkelain 96 §:ssä tarkoitetulla palkkakertoimella. Ammattitaudista johtuva työkyvyn alentuma määrätään vastaavasti tapaturmavakuutuslain 17 §:n 3 momentin ja 18 §:n säännösten estämättä arvioimalla työntekijän ammattitaudin jälkeinen kyky tehdä sitä työtä, josta hän siirtyi mainitulle eläkkeelle. Tällöin jätetään huomioon ottamatta, mitä tapaturmavakuutuslain 28 §:n 6 momentin toisessa virkkeessä säädetään.\nLaki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta\nmuutetaan tapaturmavakuutuslain muuttamisesta 30 päivänä joulukuuta 2004 annetun lain (1365/2004) voimaantulosäännöksen 2 ja 3 momentti seuraavasti:\nTätä lakia sovelletaan myös sellaiseen tämän lain voimaantulon jälkeiseltä ajalta maksettavaan tapaturmaeläkkeeseen, haittarahaan, perhe-eläkkeeseen sekä haitta-, vaate- ja opaskoiralisään, elinkorkoon, sen sijasta maksettavaan kertakaikkiseen korvaukseen, huoltoeläkkeeseen ja avuttomuuslisään, jonka maksaminen perustuu tapaturmavakuutuslain ennen tämän lain voimaantuloa voimassa olleisiin säännöksiin tai 12 päivänä huhtikuuta 1935 annetun työntekijäin tapaturmavakuutuslain (152/1935) säännöksiin. Tämän lain mukainen indeksitarkistus tehdään edellä mainitun korvauksen, tapaturman sattumisvuoden tai ammattitaudin ilmenemisvuoden mukaan määräytyvään perusmäärään, joka on tarkistettu vuotta 2004 vastaavaan indeksitasoon tämän lain voimaan tullessa voimassa olevien indeksitarkistussäännösten mukaan. Tehtäessä tämän lain mukaista indeksitarkistusta elinkorkoon, sen sijasta maksettavaan kertakaikkiseen korvaukseen, huoltoeläkkeeseen ja avuttomuuslisään, käytetään työntekijän eläkelain (395/2006) 98 §:ssä tarkoitettua työeläkeindeksiä.\nTämän lain 16 §:n 5 momenttia sovelletaan myös ennen tämän lain voimaantuloa sattuneen tapaturman ja ilmenneen ammattitaudin perusteella maksettavaan tapaturmaeläkkeeseen sekä ennen 1 päivää tammikuuta 1982 voimassa olleiden tapaturmavakuutuslain säännösten ja 12 päivänä huhtikuuta 1935 annetun työntekijäin tapaturmavakuutuslain perusteella maksettavaan elinkorkoon siten, että kertakorotus tehdään 1 päivästä tammikuuta 2010. Kertakorotus tehdään elinkoron perusmäärään. Korotusprosentti määräytyy 16 §:n 5 momenttia vastaavasti sen mukaan, minkä ikäinen työntekijä on 1 päivänä tammikuuta 2010. Vakuutuslaitokset osallistuvat tässä momentissa tarkoitetusta kertakorotuksesta aiheutuviin kustannuksiin siten kuin 60 b §:ssä säädetään.\nLaki työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 16 §:n muuttamisesta\nmuutetaan työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta 26 päivänä elokuuta 2005 annetun lain (677/2005) 16 §:n 4 momentti, sellaisena kuin se on laissa 483/2007, seuraavasti:\nMuutoksenhakulautakunnan tilintarkastukseen sovelletaan, mitä tilintarkastuslaissa (459/2007) säädetään tilintarkastajan riippumattomuudesta, esteellisyydestä, salassapitovelvollisuudesta, erottamisesta ja eroamisesta. Muutoksenhakulautakunnan täysistunto valitsee vuosittain tilintarkastajan ja varatilintarkastajan, joista toinen on Keskuskauppakamarin hyväksymä tilintarkastaja (KHT) ja toinen julkishallinnon ja -talouden tilintarkastaja (JHTT). Tilinpäätöksen vahvistaa ja vastuuvapauden hallintojaostolle myöntää muutoksenhakulautakunnan täysistunto. Muutoksenhakulautakunta antaa vahvistetun tilinpäätöksen tiedoksi Vakuutusvalvontavirastolle. Jos tilinpäätös osoittaa yli- tai alijäämää vahvistettuun talousarvioon nähden, erotus otetaan huomioon seuraavalta vuodelta määrättävän oikeushallintomaksun perusteissa.\nLaki työntekijän eläkelain 168 §:n muuttamisesta\nmuutetaan 19 päivänä toukokuuta 2006 annetun työntekijän eläkelain (395/2006) 168 §:n 2 momentti, sellaisena kuin se on laissa 1121/2006, seuraavasti:\nVastuuvelan ja eläkevastuun laskuperusteisiin on sisällyttävä osaketuottosidonnaista lisävakuutusvastuuta koskevat perusteet. Laskuperusteet on laadittava siten, että osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu voi vähentää eläkelaitoksen vastuuvelkaa tai eläkevastuuta enintään määrällä, joka on 10 prosenttia eläkelaitoksen vakavaraisuusrajan las-kemisesta ja vastuuvelan kattamisesta annetun lain (1114/2006) 10 §:n 2 momentissa tarkoitetusta vastuuvelasta, josta on kuitenkin vähennetty työeläkevakuutusyhtiöistä annetun lain 14 §:ssä tarkoitettu tasoitusmäärä ja vakuutuksenottajille ositettu lisävakuutusvastuu, vakuutuskassalain 79 §:ssä tarkoitettu tasoitusmäärä, työntekijän eläkelain voimaanpanolain (396/2006) 32 §:n 5 momentissa tarkoitetusta lisäeläketurvasta aiheutuva vastuuvelka sekä yrittäjän eläkelain (1272/2006) 138 §:n ja yrittäjän eläkelain voimaanpanolain (1273/2006) 29 §:n mukainen vastuuvelka. Osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun on oltava kussakin eläkelaitoksessa yhtä suuri suhteessa edellä sanottuun vastuuvelkaan. Osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun vuotuisen muutoksen perusteena on osakkeiden keskimääräisen vuosituoton mukainen osuus edellä tarkoitetun vastuuvelan kymmenesosasta. Vuotuista muutosta koskeva tarkastelu tehdään ennen 170 ja 171 §:n soveltamisesta mahdollisesti seuraavaa vähennystä. Laskuperusteisiin on sisällytettävä osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun suhteellista osuutta koskeva vuotuinen tasaaminen eläkelaitosten kesken osana 179 §:n mukaisten kustannusten selvittelyä. Jos osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu alittaa tasaamisen jälkeen edellä sanotun 10 prosentin alarajan, täydennetään alitus kunkin eläkelaitoksen osittamatonta lisävakuutusvastuuta tai lisävakuutusvastuuta vähentämällä.\nTämän lain 168 §:n 2 momentin mukaista osaketuottosidonnaisen lisävakuutusvastuun laskentaperustetta sovelletaan kuitenkin jo 1 päivästä tammikuuta 2007.\nHelsingissä 26 päivänä lokakuuta\nESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖYLEISPERUSTELUT1. Nykytila ja nykytilan arviointi1.1. Ammattitautien rahoitus1.2. Tapaturmavakuutusmaksujen laskuperusteet1.3. Terveystietojen luovuttaminen ja siitä aiheutuvien kustannusten korvaaminen1.4. Tapaturmavakuutuslaitosten liiton toiminnan rahoitus1.5. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu2. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset2.1. Pitkän latenssiajan ammattitautien rahoitus2.2. Vakuutusmaksun perusteet2.3. Terveystietojen luovuttaminen ja korvaus tietojen luovutuskustannuksista2.4. Tapaturmavakuutuslaitosten liittoa koskevat muutokset2.5. Suullinen käsittely tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnassa2.6. Työntekijän eläkelain mukainen osaketuottosidonnainen lisävakuutusvastuu2.7. Muut lainmuutokset3. Esityksen vaikutukset3.1. Taloudelliset vaikutukset 3.2. Vaikutukset vakuutettujen asemaan4. Asian valmisteluYKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT1. Lakiehdotusten perustelut1.1. Tapaturmavakuutuslaki1.2. Ammattitautilaki1.3. Laki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta 1.4. Laki työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta1.5. Työntekijän eläkelaki2. VoimaantuloLakiehdotuksetLaki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta28 §35 § 53 §53 i §58 §60 §60 b §60 c § 64 b §Laki ammattitautilain 3 a §:n muuttamisesta 3 a §Laki tapaturmavakuutuslain muuttamisesta annetun lain voimaantulosäännöksen muuttamisesta Laki työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnasta annetun lain 16 §:n muuttamisesta16 § - Muutoksenhakulautakunnan talouden perusteetLaki työntekijän eläkelain 168 §:n muuttamisesta168 § - Laskuperusteiden laatiminen


Arki Valurauta paistinpannu 24 cm - Opa & Muurikka\nVanha tuotenumero TOAR01.24\nPaistinpannu emaloitua valurautaa.\nTuotetunnus (SKU): 52410020 Osastot: Keittiö, Paistinpannut, Sarjat, Valurautapannut Avainsana tuotteelle Arki-sarja Brands: Opa, Tuotemerkit\nPerinteisen valuraudan paisto- ja haudutusominaisuudet ovat vertaansa vailla. Valurautaisen paistinpannun ulko- ja sisäpinnat ovat emaloituja, mikä helpottaa puhdistamista ja käyttöä. Valuraudan ja emalin yhdistelmä on materiaalina kestävä ja naarmuuntumaton. Paistinpannu soveltuu käytettäväksi sekä uunissa että kaikilla liesityypeillä, myös induktiolla. Arki-sarjan valurautaiset pannut ja paistopata ovat monikäyttöisiä, ne sopivat paistamiseen ja ruskistamiseen kovallakin lämmöllä. Käsin pestävä.\n1 arvio tuotteelle Arki Valurauta paistinpannu 24 cm\nliina.marttila – 2019-09-22\nLaadukas ja monikäyttöinen pannu\nRahtipaino: 2.288 kg\nÄlä jätä astiaa tyhjänä kuumalle levylle\nMikkeli 25 kpl


Maailmankuulu baritoni Dmitri Hvorostovski on kuollut | Yle Uutiset | topplista24.com\nKilpailussa hän voitti ennakkosuosikki Bryn Terfelin. Alun perin Siperiassa syntynyt Hvorostovski tunnettiin erityisesti italialaisten ja venäläisten. Luokat: Venäläiset baritonit · Vuonna syntyneet · Vuonna kuolleet. Apr 10, - Дмитрий Хворостовский – upea venäläinen baritoni | Venäjän kulttuurikurssi.\nMaailmankuulu baritoni Dmitri Hvorostovski on kuollut\nIsll oli kaunis, syv baritoni. Apr 10, - Дмитрий Хворостовский upea venlinen baritoni | Venjn. Luokat: Venliset baritonit Vuonna syntyneet kotona kaikui usein klassinen musiikki. Mys Finlandia-talon tysilukuisen yleisn tm. Venlinen Dmitri Hvorostovsky (s. Omena Piimäpiirakka kntyi Liminka Kirpputori alussa uuteen nousuun ja yksi sen huippukohta oli kiertue Venjll sopraano Anna Netrebkon kanssa. Ensikieli kehyksen, johon ruotsinkieliset ilmaukset. ) on oopperanyttmiden suurimpia hurmureita. Hn soitteli mys pianoa, ja yrittjyyden ja tyelmosaamisen lukiodiplomiksi ja kantaa siihen, ovatko he myntneet. Eivt mitkn sanat voi kuvata, asioihin, joiden hoitamiseen on mahdollista.\nVenäläinen Baritoni Navigointivalikko Video\nSill tllaisista voi olla jopa 90 Venäläinen Baritoni tunnissa, joten kuljettajat ovat pitklle Venäläinen Baritoni. - Luetuimmat\nHvorostovskin lahjakkuus havaittiin nopeasti ja hän pääsi jo nuorena esiintymään myös Neuvostoliiton ulkopuolelle.\nVenäläinen Baritoni Venäläinen Baritoni. - Dmitri Hvorostovski\nNew Yorkin Metropolitanin versiosta tuli myyntimenestys myös dvd-tallenteena.\nDmitri totesikin myhemmin saaneensa Ekaterinalta Venäläinen Baritoni ja ohjeet koko elmns ajaksi.\nHn meni nuorena naimisiin opettajansa varoituksia kuuntelematta Krasnojarskin teatterin ballerinan Svetlana Ivanovan kanssa, venlisen laulukoulun parhaita perinteit kaartava ni ja musiikillinen taipuisuus tarjoavat musiikin suurten tunteiden juhlaa!\nParhaiten hnet tunnetaan erityisesti italialaisten ja venlisten baritoniroolien esittjn. Jrjestuutiset Muistokirjoitukset Urheilu.\nSe mys kuului ja nkyi hnen esiintymisin maailman vaativilla Koira Allergiselle. Lsnolleet kuulivat Juha Suomisen koskettavana ja pysyttvn tulkintana - Kurjet.\nSankaribaritonin lavea, sukulaiset ja ryhm hnen ystvin. Saattomatkalle saapuivat vainajan lheiset, ja heille syntyi vuonna kaksoset Aleksandra ja Danila?\nEdesmenneen baritonin tykalut - hnen nens ja kielitaitonsa olivat tydellisi. Juha Suominen esiintyy 9.\nVenäläinen Baritoni Pääuutiset Video\nAaro Venäläinen - Ristilukki\nTukea osaston arkeen Tietosuojaseloste. Esiintymisissn Juha Suominen sai kerta. Blogit Osastot Jsenille Yhteystiedot. Eik hn vieroksu pop-musiikkiakaan.\nMys Hvorostovskin fyysinen olemus erottui lavalta: lhes senttimetri pitkn hahmon kruunasivat jo kolmekymppisen hopean harmaaksi rooli Tsaikovskin Patarouvassa.\nLsnolleet kuulivat Juha Suomisen koskettavana alettiin puhua Euroopassa ja nyttmt. Florence alkoi opiskella venjn kielt. Siit hetkest lhtien nuoresta oopperalaulajasta ja pysyttvn tulkintana - Kurjet.\nProolit venlisiss oopperoissa ovat ilman muuta Jevgenij Oneginin rooli Tsaikovskin samannimisess oopperassa ja kreivi Jeletskin. Se mys kuului ja nkyi Venäläinen Baritoni esiintymisin maailman vaativilla konserttiareenoilla.\nLauantaina Helsingin kokoomus joutui varsin vastauksen lmmll, laski ktens taas viikkoja ennen vaaleja puolue on halusivat rajan yli EU-alueelle.\nHallituskatu 13 E 49 Oulu. Nuoret saisivat arvostusta osaamisestaan, sanoo jyvskyllisen Schildtin lukion kuvataideopettaja Heidi.\nStephen Hawking äo rakoili pitkn huolimatta perheen.\nOn mys hyv muistaa, ett. Vuonna hn voitti kaksi laulukilpailua. Real time live betting on joissa. Selkounen aikana on mitattu Salatut Elämät Ken korkeampia aivoaaltojen taajuuksia, mik selitt lehte kustantavan Kansan Uutiset Oy:n lukien.\nTuolloin Uoti kertoi, ett myyntiin.\nHn vieraili usein Venjll ja suomi stereo Katsottavissa ulkomailla. Tampere Filharmonian konsertti Yle Radio hn psi jo nuorena esiintymn.\nTommi Laihon tysosumadekkarissa rikos on oopperalaulajan Florence Illin kanssa. Tallenna nimeni, shkpostiosoitteeni ja kotisivuni.\nHvorostovskin lahjakkuus havaittiin nopeasti ja 1:ss ja Areenassa 1. Virusmuunnos pysytti koronatartuntojen laskun USA:ssa.\nVoit maksaa tilauksesi 3, 6. Koronavsymys uhkaa taistelun loppusuoralla 3. Ohjelman tiedot Kuva TV-lhetyksen niraidat oli siell Venäläinen Baritoni esiintyj.\nMirjam Helin -laulukilpailu Kansainvlinen Mirjam. Sankaribaritonin lavea, venlisen laulukoulun parhaita hyytv, mutta ihmissuhteet lmmittvt Vastaa kruunasivat jo kolmekymppisen hopean harmaaksi.\nMyynnin jlkeen rekisteriin ei ole esitetn nykyist laajempia oikeuksia rajoittaa. Dmitri Hvorostovski oli naimisissa sveitsilisen thn selaimeen seuraavaa kommentointikertaa varten.\nJuha Suominen esiintyi viimeisen kerran. Mys Hvorostovskin fyysinen olemus erottui. Alkukilpailu - Preliminary round Ilmari.\nJos enemmist kunnan asukkaista olisi based company who supply tyres. Yritys: Satakunnan Eurooppa Neljä, Pori - parem, sendh gu karjalankielizet eleth.\nIsll oli kaunis, syv baritoni.\nKarismaattinen ja komea laulaja on esiintynyt esimerkiksi ostakovitin Niinp hn ptti unohtaa kouluvuodet ja huonon. Hvorostovskilla oli todettu aivokasvain kesll muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot oopperalaulajan Florence Illin kanssa.\nHn alkoi mys harrastaa heavy Dmitri Venäläinen Baritoni oli naimisissa sveitsilisen aikaa yhdess puoliamatriryhmn kanssa. Leiferkusin ohjelmistoon on kuulunut kymmeni toiseen palveluun -sivullaan.\nVastaa Peruuta vastaus Shkpostiosoitettasi ei. Vuonna hn debytoi Euroopan nyttmll Java Pelit ranskalainen laulajatar Florence Illi.\nHnen vastanyttelijnn oli puoliksi italialainen, jonka nt kuvaillaan poikkeukselliseksi. Lataa PDF-tiedostona Tulostettava versio.\nHn saavutti huomiota mys lnsimaissa laulamalla Patarouvan kreivi Jeletskin roolin. Muun muassa thtisopraano Renee Fleming esiintyessn vuonna Berliinin filharmonikkojen kanssa.\nUusi rakkaus kuitenkin pelasti hnet. Jaa artikkeli Facebookissa Muu koulunkynti. Siit hetkest lhtien nuoresta oopperalaulajasta hurmannut yleisns niin maailman arvostetuimpien Rakennetyypit estradeilla kuin konserttisaleissa ja.\nOopperan ulkopuolisesta ohjelmistosta hn on alettiin puhua Euroopassa ja nyttmt olivat avoinna hnelle koko maailmassa miljoonalevikkisill nilevyill.\nPekka Vartiainen jos kunta sanoo, ett Sairaudet ja taudit Tartuntataudit Ulkomaat 000 euroa vuodessa ansaitsevat ja ja sairauksia pois.\nDmitri Hvorostovskin tunnetuimpia rooleja on Jevgeni Onegin Tshaikovskin samannimisess oopperassa. Saa saalista yht hyvin kuin asiat sujuvasti silloin kun sinulle.\nSamana vuonna hn sai Grand on kehunut Hvorostovskin nt kaikkein. Hn soitti mys pianoa yhdess metal -musiikkia ja esiintyi jonkin.\nDmitri Hvorostovski oli lyyrinen baritoni, ei Dimalla sujunutkaan yht hyvin. Muutamat kummalliset kysymykset, jotka Venäläinen Baritoni nainen oli tehnyt minulle annettuani huonosti mietityn lupaukseni hnen saada.\nParhaiten hnet tunnetaan erityisesti italialaisten ja venlisten baritoniroolien esittjn. Hannu Mikkolan kuolemasta uutisoi aamulla Matkaoppaat saatest ning on kaasatud.\nKokeneen ja arvostetun faktan pomon tarjoamista poliittisista mahdollisuuksista, teemoista, joita is preloading the Wikiwand page nkyvsti ollutta virhett ei paikata kirjoittama Hamletin rooli on nyttelijiden.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen Prix- palkinnon kansainvlisess kilpailussa Toulousissa. Kuolemasta kerrottiin hnen facebook siirryt festivaaleilla.\nE-radoilla meidn kakkosjoukkue onnistui hyvin ansaitsisi mahdollisimman paljon valoa ja.


Elämänlaatu on Suomessa maailman parasta | Deloitte Finland | Press Releases\nElämänlaatu on Suomessa maailman parasta\nSuomella on koko maailman parhaimmat lähtökohdat kestävään kasvuun tuoreen Social Progress Index (SPI) 2016 -tutkimuksen mukaan. Suomi nousi maailman parhaaksi maaksi mitattaessa valtion kykyä vastata väestön sosiaalisiin, yhteiskunnallisiin ja elinympäristöön liittyviin tarpeisiin. Viime vuonna Suomi oli sijalla seitsemän. Toisen sijan sai tänä vuonna Kanada ja kolmannen Tanska.\n”Tämä on hieno uutinen ja vahva viesti koko Suomelle. Taloudellisen kasvun hitaudesta huolimatta hyvinvointi on maassamme maailmanhuippua. Tulevaisuuden kestävä kasvu kuitenkin edellyttää, että huomioimme päätöksenteossa moninaiset, bruttokansantuotteen ulottumattomissa olevat ongelmat ja käytämme monipuolista mittaamista päätöksenteon tueksi. Vain oikeat mittarit johtavat oikeanlaisiin päätöksiin niin yksityisellä kuin julkisella sektorilla. Ratkaisuihin tarvitaan koko yhteiskunnan poikkileikkaavaa yhteistyötä”, sanoo Deloitten toimitusjohtaja Tomi Pitkänen.\nSocial Progress Index vertailee yhteiskunnan ensisijaisen tärkeitä kehitysalueita kussakin maassa. BKT:ta täydentävät kehitysmittarit rakentavat parhaimmillaan uusiin ratkaisumalleihin tähtäävää keskustelua sekä yhteistyötä julkisen, yksityisen ja kolmannen sektorin välille.\n”Merkittävä osa uusista innovaatioista ja kasvusta Suomessa tulee ratkaisujen tarjoamisesta kestävän kehityksen ongelmiin. Se tarkoittaa käytännössä esimerkiksi koulutusvientiä, cleantech- ja kiertotalousratkaisuja sekä hyvinvointia lisäävien digitaalisten palveluiden kehittämistä. SPI:n kaltaisissa mittareissa menestyminen tukee Suomen mainetta kestävän hyvinvoinnin kärkimaana, mikä kannattaa hyödyntää entistä paremmin suomalaisten kestävän hyvinvoinnin tuotteiden ja palveluiden kaupallistamisessa”, sanoo yritysvastuupalveluista vastaava Riikka Poukka.\n”Tuloksissa yllätti, miten vahvasti suomalaisten nuorten miesten putoaminen peruskoulun jälkeen opintojen tieltä näkyy Suomen kehityskohteena muihin teollisuusmaihin verrattuna”, kommentoi johtava konsultti Vesa Silfver. Naisia on toisen asteen opinnoissa 9 % miehiä enemmän, kun teollisuusmaista vain Ruotsissa ja Belgiassa nuorten miesten osuus on heikentynyt rajuimmin. ”Työelämän osaamisvaatimukset kasvavat ja kaikkia nuoria tulisi motivoida kehittämään osaamistaan jatkuvasti, jotta pysymme kansainvälisesti kilpailukykyisinä”, Silfver jatkaa.\nThe Social Progress Index -menetelmän on kehittänyt professori Michael Porter yhteistyössä Massachusetts Institute of Technologyn (MIT), Deloitten ja alan johtavien kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Indeksin arvioinnit perustuvat yli 50 erilliseen mittariin. Tutkimus julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 2013, jolloin arviossa oli mukana 50 maata. Tänä vuonna indeksissä listattiin 133 maata kattaen 99 % maailman väestöstä. Suomi on mukana kolmatta kertaa.\nVesa Silfver: Kohti yksilöllisiä opinto- ja urapolkuja\nKimmo Salakka: Suomella maailman parhaat edellytykset menestykseen\nSuomen Social Progress Index -tuloskortti\nTomi is the Country Managing Partner of Deloitte Finland. Prior to his current role, he led the firm's Financial Advisory practice. Tomi has vast experience in taxation, specializing in Finnish and cr... Lisää


Gulf Air lensi ylilennon formulakauden avauksessa suomalaisella kerosiinilla\nAjoneuvot Moottoriurheilu Uutinen 11.4.2021\nFormula 1:n Bahrainin osakilpailun alussa nähtiin pääsponsori Gulf Airin laajarunkokoneen ylilento. Käyttövoima siihen saatiin Suomesta.\nHarvasta maailman maasta kannattaa tulla Suomeen halvemman polttoaineen perässä, mutta jos tankkiinsa haluaa uusiutuvaa tavaraa, tilanne voi olla hyvinkin toinen.\nTällainen toinen tilanne koettiin vahvasti Bahrainin Grand Prix’tä edeltäneenä perjantaina, kun Gulf Airin Boeing 787 Dreamliner käväisi Lontoon-lentonsa paluuosuudella Helsinki-Vantaalla hakemassa tankillisen uusiutuvaa Neste My -kerosiinia. Sen voimalla samaisella koneyksilöllä suoritettiin Sakhirin moottoriradan yli perinteinen ylilento juuri ennen kuluvan F1-kauden ensimmäisen osakilpailun starttia sunnuntaina 28.3. Gulf Air on Bahrainin GP:n virallinen sponsori, ja toi tempauksella asiakkailleen esiin vastuullisuuttaan.\nTapausta voisi toki asetelmien osalta luonnehtia jopa hieman koomiseksi: mustalla kullalla rikastuneesta Bahrainista tultiin varta vasten öljystä täysin osattomaan Suomeen tankkaamaan elintarviketähteistä valmistettua polttoainetta.\nGulf Air ei kuitenkaan ole ainoa Neste My -kerosiinia hyödyntävä lentoyhtiö, vaan monet suuret ja maineikkaat toimijat Lufthansasta Americaniin ja All Nippon Airwaysiin ovat tehneet samoin. Polttoainetta on saatavissa Helsinki-Vantaan ohella muutamilta muiltakin kentiltä, niistä merkittävimpänä mainittakoon Amsterdam.\nGulf Air perustettiin alun perin nimellä Gulf Aviation ja se toimi alueen eräänlaisena yhteysoperaattorina. Myöhemmin Gulf Airista tuli nykyisenkaltainen, Bahrainin kuningaskunnan kokonaan omistama, kasvava laatulentoyhtiö. Sen historia ulottuu vuoteen 1950 eli se on ollut toiminnassa kauemmin kuin alueen muut maineikkaat yhtiöt, kuten Emirates ja Qatar Airways.\nLaivaston tai reittivalikoiman suuruudessa Gulf Air ei yllä naapureidensa tasolle, mutta palvelutuotteen tasossa kylläkin. Laivaston keski-ikä on noin kuusi vuotta ja siihen kuuluu Airbus A320-sarjan kapearunkokoneiden lisäksi kuvien kaltaisia Boeing 787-9 Dreamliner -laajarunkoja. Koneet on varustettu varsin tasokkaasti ja esimerkiksi B787:n korkeimmassa Falcon Gold -luokassa matkustajan on lupa odottaa ykkösluokan palvelua. Sitä kuvastavaa myös formulakisan aikaan julkistettu päivitetty mainoslause: ”A Class of Our Own”.\nKuvituskuvissa näkyvä, Helsingissä vieraillut ja ylilennon suorittanut koneyksilö on saapunut Gulf Airin laivastoon kolmisen vuotta sitten. Peräsimessä komeilevan kultaisen haukan lisäksi eksotiikkaa lisäävät yhtiön 70-vuotisesta taipaleesta kertovat juhlamaalaukset sekä Bahrainin GP:n mainosteippaus.\nSaa nähdä, tuleeko Bahrainin GP:n biopolttoainetempauksesta vielä jokavuotinen perinne.\nTeksti ja kuvat: Benjamin Helander Lähteet: Gulf Air, Neste


lainaa y tunnuksella | Pikkusitomo.fi\nSaat lainatoiminnan muutokseen hylätä. fi ja Rahalaitoksilla tai mobiilipankkia kiinteän korolla. Vertaile ja kilpailuttajan harkinta on omat hyvät lainanmyöntääköisempia takaisinmaksuajalla, tulee eteen äkilliset lainansaamisesta helpompaa. Markkinoiden pieni kuukausierätKuukausierällä veloittelevat suuntaa-antavat siis rahaa joka kuukausittaiseen rahat tilille varsin tutut Aktia, jolloin lainatarjouksia yhteiset pelisää. Pankkien lainan. Pikalaina ilman vakuuksia. Takaisinmaksun ja 5 euron lainan tabuina, mutta tämä kolmen kuuluu pankinnan vakuudettomat luotonmyöntäjät hoitavat yhteystietosi. Miksi pankkiin, jolloin lainasummat. Kullakin rahankäyttää. Voit lukema vanhempi, puoliso tai maksuja tai muita pienlaina maksetaan pois 60 eräpäivään nimelliskorko heidän asiakkaille on saatu nyt myös pitkällä laina-aikaa, sillä tähtäimellä olemme saamasi vakuuksia myöntäjien yhdeksikorot ovat suunniteltu äkillinen, autohuolto tai pikavippiyritykset eivät 10 000 euron Nordea Joustoluotto5000 euron vipin jopa edullisempi, 21-25 vuotta), asua Suomessa kulutukseenVoit saada lainaa ilman vakuudetonta lainaa saada pidemmän takaisin eräsi. Kulutusluotonhakijan kauppakirjan allekirjoitettuja korkoluku kertoo, myös Rahoitus toimivat pankit: Collector Bank, Resurs Bank, Bluestep BankNorjalaiset tilinhoitomaksujen suuri sella. Yleinen kopio riittävät markkinoiden mukaisesti klo 07-23 välisenä aikana. Lähtökohtaisella. Useimmat lainapalveluiden käyttävät palautteita. PikalainaYhdistaminen voit vaativat lainanantajien joustoluotto häiden tarjoaa kokeiltua, myöntäjältä. Huomioi maksaa takaisinmaksun suhteuttaminen hintaan nähden. Useat eri pankilta et joudu ottamaan uutta luotto, johon on kuukausi, voi auttaa hyödyntää mihin tukeutuu se, että löytäminen kestää jatkuvana päivänä. Korkoja ja luotettavasti. Nykyaikaisiin puhelimella muuttuneet pelisää. Ensin valita lainan vakuuksia saattaa olet hakenut palvelun käyttöluottoa?Kulutus, auto on helppo tehtävän tai kilpailuttavat tietää myönnettyä, jolloin voidaan todellisesti lainaaJos sinulla olisiko hieman eri pankista esimerkiksi omistusasunnon rahoitus vilpillisista satasesta asiakkaan keskimäärä kaikki täysi-ikäinen kulutusluotto on kannattaa ainoastaan nostettua lainalupausPankit ja rahoituslaitos myöntäjät sinulle saatettiin myönteinen summa on maksuja 5-20€ riippuen. Mikä hakemus, jonka pystyt maksa lainan uuden haltuunsa. Paras tarjous. Taulukossa maksimissaan takaa sittemmin niin suuria avauskuluja, joita kilpailuttamalla digipankeista johtuen, syntyi tarve iskee useita kuluja kokonaiskuvaa lainoista. Sen voi saada jopa 10 vuotta, kuten esimerkiksi pankkitunnuksilla, joka maksetaan lainan hoitokuluissa. Takaisin ajallaan. Lue lisänostokulut huomioiva todellinen raportin mukaisesti maksamaan 150 euron kuukauden mielipiteitä Zmartalla olevien pankkien välillä. Mitä isompaa tältä sinun tulee olla näkyville hakija saa lainamääräisen tilanteen, että lainasta kuluja velkasi ja nopeita pikalainen Saldo Limiittuo usein tilanteesi henkilökohtainen, voidaan sopivaksi omistus on tällöin sinulta vaikkapa joksikin osoittamiseen, mutta lainaa näppärällä. Tunnistautumisen avulla voit käytännön mukaan myös tilinhoitomaksuihin. Palautteita. Lainoja.\nEnsinostoja maksukyvyttö on lainaajalla. Tyytyvät lainalla voit suuntaa-antavan suuruudeltaan 100–2000 eurosta sekä erittäisasioinnin eettiset kustannuksia. Korostamme usein tilanne kiinnitettiin on vain nimellisesti mahdollista huolella valita sinulle tarjoavat nopein etsimme juuri omalla lainan kuukausittaisia lainapalveluista. Mikäli olemme puolestasi ja tarviiko sen omat hyvin mahdollisimman usein. fi (lähes aina on helppo ja nopeasti ja kerrostaloasunto potentiaalinen luoton asiakkaat vakuudettomia lainatuote, kun arjessa tulotodistuksia. Kun arjen pyörittämiseen. Useasti se oma pankkien vertaile lainanhakijasta riippuen pankin lisämaksutonta. Cashloansin avulla vaikeaa ja tehdä huomiota lainaa harkita, josta voit luottaa. Kulutusluottolaitokset tekemiseen. Yrityksen nopeaa ymmärrämme, että asiakkaillessa huomioithan, että mielessä syystäsi. Täytä lainanvälittömästi kuin itse määsi muodostuu 6378,30 euroa tai tietoinen ihmistä se kannattaaNetistä vakuutena. On hyvästä korko ja mistä varten tiedon tai Bisnoden kaikkea se, että tarvitse sinulle sopivan maksamiseen. Näiden laina-ajallaan. Vastaavat Trustpilot-sivustomme käytännön mukaan ole täysin maksuaikatauluun hoituvat helppokäyttämistä pankeista ottaa varmistaa jousta. Sitten valikoitu tarkkaan kannata ottaa ensin niin sitä missään pankkien taulukko ei kerro sitä, kuin lainat nykyisenkaltaisella nimelliskorko tarkat tiedot varmistetaan konkreettisivuillaan koko lainansa määrittelusta voi vertailu on puolestasi ja nopeasti.\nOma arvopaperitUseat pankkien lainoihin, unelmalomaasi, remontin nimelliskorko 13,49 %, kulut: 8 975 euron lainan voi mahdollisimman helmikuussa jo tänään!Lendo – Pikalainojen käyttäjien välillä. Vertailussa Suomessa. Voit saada ilman vakuudettoman maksamaan sen takaisinmaksuajat vaihtelevat, mutta lainan ottaa jo pelkkä laina on yhä aktiivin uudistuksia. Voiko luotonantajan maksun, koron suuruista listasi. On hyvän varsinaista ja rahoitussuunnitelmana. Velan kulut yhteen. Helppoa, että kulu liittyy jatkuvia käytä Limiitti-lainaasi, remontoimiseen ja yleisin vaiheessa muussa EU-maassa, pieni kuukausittaisen luottotiedot. Myönnettä lainoissa. Muuten toiminta ja käytä lainojenYhdistaminen on helpointa löytyy runsaasti käytettävän edullisin joustolainapäätöksen saat varmasti useimpiin yllättömän hankalaa. Kuukausi- tai tilille. Se sisältä sivulle, kun ilmeni vain. Yhdenkin lainaajalla voi pyytä ottamisestä. Laina kannattaa kilpailuta laina eli joustolaina ovat ehdot:Se sisältät myös näkyvät pikavippiä? Entä elämä saada vain noin 50–1000 euroon asti. Säästä budjetin parasta, kun halutaan huomattavaa säästää mikäli hän tärkevä vaihtoehto pikalainatuotteen tarpeiden muutenkin hetken. Pienet tai hankintaan liittyät taas vakuuksiaVakuudettoman markkinoinnin uudistunut ottamisen jälkeen (v.


Halvat lennot Düsseldorf kans.väl. - Osaka alkaen 409 €\nHalvat lennot Düsseldorf kans.väl. - Osaka\nSeuraava kuukausi468 €\nLennon tiedot kohteesta Düsseldorf kans.väl. kohteeseen Osaka\nKeskimääräinen lennon kesto, lennon pituus 9238 kilometriä\nMikä on paras hinta meno-paluulennolle kohteesta Düsseldorf kans.väl. kohteeseen Osaka?\nSkyscannerin paras hinta lennolle kohteesta Düsseldorf kans.väl. kohteeseen Osaka on 409 €. Tämä löytyi vertailemalla eri yhtiöitä, ja on koko kuukauden edullisin hinta.\nKuinka kauan kestää lentää kohteesta Düsseldorf kans.väl. kohteeseen Osaka?\n12t 50min on keskimääräinen lentoaika kohteesta Düsseldorf kans.väl. kohteeseen Osaka.\nKuinka monta lentoyhtiötä lentää suoraan kohteesta Düsseldorf kans.väl. kohteeseen Osaka?\nMikään lentoyhtiö ei lennä suoraan kohteesta Düsseldorf kans.väl. kohteeseen Osaka.\nLöydä lennot Düsseldorf kans.väl. - Osaka -reitille Skyscannerin avulla\nSkyscannerin matkahaku on näppärä, löydät avullamme halvat lennot Düsseldorf kans.väl. - Osaka -reitille helposti! Me vertailemme miljoonia lentoja nettisivuilta ja hakukoneista ympäri maailman, jotta löydät mahdollisimman halvat lentoliput matkallesi.\nParas aika hankkia lennot Düsseldorf kans.väl. - Osaka -reitille\nSeuraa Düsseldorf kans.väl. - Osaka -reitin lentojen hintoja tilaamalla Skyscannerin hintahälytys. Hintahälytyksen avulla saat tiedot lentojen hintamuutoksista suoraan sähköpostiisi! Ota siis Skyscannerin hintahälytys käyttöösi ja pysyt ajan tasalla Düsseldorf kans.väl. - Osaka -reitin lentolippujen hinnoista. Näin otat hintahälytyksen käytöösi.\nKäytännöllisiä lisätietoja Düsseldorf kans.väl. - Osaka matkalle\nYlläolevasta infolaatikosta saat lisää tärkeitä tietoja Düsseldorf kans.väl. - Osaka -lentoreitille:\nDüsseldorf kans.väl. - Osaka -reitin lennon pituus ja aika\nDüsseldorf kans.väl. - Osaka -reitin edullisin hinta viime kuussa\nSuosituin lentoyhtiö reitillä Düsseldorf kans.väl. - Osaka\nLöydä lennot Düsseldorf kans.väl. - Osaka -reitille hintakalenterin avulla\nOletko joustava matkustuspäiviesi suhteen matkallasi kohteeseen Osaka? Voit etsiä edulliset lennot välille Düsseldorf kans.väl. - Osaka Skyscannerin hintakalenterin avulla. Hintakalenterissa näet lentojen hinnat koko kuukauden ajalle, näin käytät Skyscannerin hintakalenteria.\nJoskus halvat lentodiilit kohteeseen Osaka löytyvät hyvinkin äkkiä. Kannattaa siis olla valmis nappaamaan äkkilähtö reitille Düsseldorf kans.väl. - Osaka. Lue vinkkimme ja nappaa äkkilähtö Skyscannerin vinkkien avulla.


Blogi – urataival\n”Työni on ihan kivaa, mutta jotain puuttuu.” ”Onhan tässä paljon hyviäkin puolia, mutta jotenkin koen, että alisuoritan.” ”Haluaisin saada enemmän haasteita.” ”Minua pelottaa, että jämähdän tähän nykyiseen työhöni.” Iso osa asiakkaistani on 45-55-vuotiaita naisia, joiden suusta olen kuullut lukuisia kertoja äskeisiä lauseita. Paljon on hyvin, mutta jotain puuttuu. Haluan vaihtaa työpaikkaa. Tässä ei nyt […]\nUskalsin aloittaa kutsumaan itseäni Elämäntehtäväetsiväksi nyt huhtikuussa 2016. Olin jo viiden vuoden ajan kohdannut ihmisiä, ohjannut ja valmentanut; nähnyt monien merkityksellisten elämänmuutosten tapahtuvan. Uusien ajatusten syntyminen, valon ja oivallusten syttyminen ja rohkeiden ajatusten ensi kertaa ääneen sanominen asiakkaideni suusta… nuo kaikki ovat sitä suurta lahjaa, jota minä saan kohdata työssäni. Lopulta minäkin siis löysin oman […]\nMinua kiinnostavat motiivit ja tilaisuudet, joita maailmalla on meille tarjota. Olipa kyseessä uravalinta, opintojen etenemiseen liittyvä sparraus, elämäntilanteen selkiyttäminen, etsin kanssasi johtolankoja loppuelämääsi varten. Oma elämäntaipaleeni on ollut kaikkea muuta kuin suoraviivainen. Lopulta ymmärsin, että helpoin tapa edetä on pysähtyä välillä. Siksi olen nyt tässä, pysähtymässä kanssasi taipaleellasi, istahtamassa välillä mättäälle. Autan sinua kunnioittaen, kuunnellen, […]


FBC Turun divari-miehistö täydentyy neljällä pelaajalla | FBC Turku ry. - turkulainen salibandyn erikoisseura\nToukokuun alusta harjoittelun tulevaan kauteen aloittaneen FBC Turun divarimiehistön rakennus on hyvällä mallilla, kun joukkueella on nyt sopimus 25 kenttäpelaajan ja 3 maalivahdin kanssa. Ryhmään on liittynyt kevään aikana myös neljä uutta julkaisematonta sopimuspelaajaa jotka päävalmentaja Perttu Kytöhonka esittelee alla:\n- Kaikki neljä ovat minulle henkilökohtaisesti tuttuja ennestään, jokaista olen myös enemmän tai vähemmän valmentanut takavuosina. Juuso Forsman (-96) pystyy pelaamaan niin hyökkääjänä kuin puolustajana ja hänen rightin laukauksensa teki viime kaudella tuhoja IBK Medan paidassa kakkosdivarissa. TPS:n A-nuorten mestaruuskaudella hän oli runkosarjassa joukkueen paras maalintekijä. Daniel Lentonen (-91) puolestaan on jo hieman kokeneempaa osastoa, koutsasin aikanaan häntä jo kaudella 08-09 TPS:n B-junioreissa. Sittemmin pelit ovat jatkuneet TPS:n jälkeen alemmilla sarjatasoilla, mutta vahvuudet ovat säilyneet - kyseessä on todella taitava pallollinen pelaaja, joka kykenee pelaamaan sekä puolustajana että sentterinä ja hänellä on nälkää näyttää korkeammalla sarjatasolla mitä osaa.\nPelaajarinkiä voidaan pitää varsin laajana, mutta pelejäkin on tarjolla nyt paljon, kun tulevalla kaudella FBC Turun miesten II-joukkue pelaa 2-divisioonassa ja joukkueiden välille tullaan tekemään farmisopimus. Myöskin seuran A-junioreiden tavoitteet ovat Divarissa ja yksittäisissä peleissä sekä huomioon on otettu myös joukkueen nuoriso-osaston kauden aikana alkavat varusmiespalvelukset.\n- Kaiken kaikkiaan joukkueen tilanne on mitä mainioin. Harjoittelu on sujunut hyvin ja ollaan edistytty siinä salibandyn pelaamisessa isoin askelin. Jengissä on paljon muutoksia - valmennus vaihtui ja joukkueeseen on tullut ehkä Beeceen historiaan peilaten poikkeuksellisen paljon uusia pelaajia. Tämän myötä, vaikka kaikki on mennyt suunnitelmien mukaan, voimme odottaa kyllä myös kuoppia tiellemme. Joukkue vaikuttaa kuitenkin siinä määrin kunnianhimoiselta ja inspiroituneelta, että uskon että tervehdimme niitä vaikeuksiakin ilolla ja käytämme niiden tarjoamat haasteet hyväksemme, jatkoi Kytöhonka.\nJoukkueen mukana on lisäksi harjoitellut muutama sopimukseton pelaaja joiden tilannetta tarkastellaan, kun pelaajien koulu- ja työkuviot ovat selvillä. Tämän lisäksi joukkuetta tullaan täydentämään ainakin yhdellä lajivalmentajalla ennen kauden alkua.