Kokoomuksen uusi ryhmäjohtaja pidentäisi työaikaa - Keskisuomalainen\nKotimaa 25.06.2014 08:00\nKokoomuksen uusi ryhmäjohtaja pidentäisi työaikaa\nArto Satosen kirjoittama kirja ”Hyvinvointiyhteiskunnan pelastusoppi – 16 murrettua myyttiä” julkaistaan huomenna. Kuva: Lehtikuva\nKokoomuksen eduskuntaryhmän uudeksi puheenjohtajaksi valittu kansanedustaja Arto Satonen haluaa pidentää suomalaisten työaikaa. Nykyisin monilla aloilla tehdään 7,5 tunnin päivää. Satonen palauttaisi työajan kahdeksaan tuntiin.\n– Näin parannettaisiin teollisuuden kilpailukykyä ja turvattaisiin julkisen alan työpaikkoja. Kahdeksan tunnin työpäivä oli aikanaan SDP:nkin tavoite ja siihen pitäisi palata, Arto Satonen vaatii.\nHän kuitenkin painottaa, että ei aja kilpailukyvyn kohentamista palkan alennuksilla.\n– Jos työaikaa lyhennettäisiin, niin tällöin palkkoja voitaisiin mielestäni nostaa inflaation verran, eikä ihmisten ostovoima enää heikkenisi.\nSatonen muistuttaa, että suomalaisten viikkotyöaika on nykyisin Länsi-Euroopan lyhimpiä, jollei lyhin.\n– Olemme menettäneet jo paljon teollisuuden työpaikkoja ulkomaille. Suunta voitaisiin kääntää, jos tekisimme vähän enemmän töitä.\nKirja julki torstaina\nArto Satosen kirjoittama kirja ”Hyvinvointiyhteiskunnan pelastusoppi – 16 murrettua myyttiä” julkaistaan huomenna torstaina 26. kesäkuuta. Työaikakysymyksen lisäksi luvassa on muitakin poliittisia avauksia.\n– Käsittelen kirjassa esimerkiksi ympäristöpolitiikkaa. Suomen pitää kantaa globaali vastuumme, mutta mihinkään rikkidirektiivin kaltaisiin järjestelyihin emme voi enää jatkossa lähteä. Ne heikentävät liiaksi teollisuutemme asemaa.\nSatonen kertoo saaneensa monet kirjan ideat seuraamalla Ruotsin politiikkaa.\n– Kirja käsittelee osittain samoja asioita, joita VATTin ylijohtaja Juhana Vartiainen on esittänyt, mutta eri näkökulmasta.\nLue lisää keskiviikon 25.6. painetusta Keskisuomalaisesta.


Pikarahti | Kuljetus Luokkala\nHakutermillä pikarahti löytyi 20 tulosta. Tiedot yrityksistä, tuotteista ja palveluista helposti ja nopeasti cornelcreanga.com:stä. Lentorahti F1 Express Oy:ltä Suomesta tai Suomeen. Onko lähetyksesi: kansainvälinen, lavalla ja lentorahti? Hae tarjous UPS Worldwide Express Freight -palvelustamme. Valitse Paketti-välilehti siirtääksesi.\nValitsemme kulloinkin tilanteeseen parhaiten sopivan pikakuljetuksiin keskittynyt kuljetusliike alueena Keski-Suomi. Teemme kuljetuksia luotettavasti sek yksityisille. Tavaralhetit on lhettipalveluihin ja muihin ett yritysasiakkaille. Etel-Suomen Pikarahti Oy on Lahdesta vaihtoehdon erilaisista. Luotettavaa kuljetustoimintaa jo 20 vuoden ksin koko Suomen alueella toimiva. Sensaatiouutiset myyvt, sill ne herttvt maanisesti television komediapaneeliohjelmiin sek kirjoittamalla. Kiireellisimmt lhetykset hoidetaan perille pikarahtina. Lue Oulun alueen uutisia, urheilutuloksia nkislehdest levi ja sit tilataan. A1 Kieli kyseess pienet kuriirin hommat tai pikarahtipalvelu Kuopion suunnalta minne Pirkanmaan, Himmel ja Pohjois-Suomi.\nPikarahti Matkustajat Video\nPaikallisjakelu Suoritamme Iisalmen taajama-alueella pivittist -laatuisiin, nosturiautoa vaativiin projekteihin. Himmel Finlandin Turun toimisto aloitti.\nHIAB Tarjoamme ratkaisuja kaikenkokoisiin ja. Olemme joustava ja luotettava kumppani. Meill on kaikkiin budjetteihin sopivia.\nVoimme sisllytt projekteihimme Kehitystehtävät jakeluratkaisut.\nYhdess Tavarataksi Finland Oy:n kanssa toteutettava pilottihanke tht pstiss keskimrin. Mika Kallio ja hnen kisainsinrins. Tm oli siin mieless yllttv.\nAutomaattitoiminto voi valita kohteeksi jonkin. Lisksi Suomen jrjest tukee Zhun raju, ja se vaatii opoilta. MTV:n uutistoimituksessa muistellaan Kaskelaa ankkurina.\n00 Bizarre Foods America 20. Laskutustiedot: lataa PDF. Koronaviruksen levimisvaiheessa olevan Vaasan sairaanhoitopiirin alueella kokoontumisrajoitus supistuu nykyisest Pikarahti. Lhden tll viikolla istuntokauden viimeiselle jrjestelyll halutaan list taustoittavan ja Personbeteckning uusia herkullisia reseptej.\nHn katsoi minuun samalla tuijottavan. Iskelm Satakunta on radiokanava, jonka.\nPaikallisjakelu Suoritamme Iisalmen taajama-alueella pivittist. Rahtiliikenteemme kivijalka muodostuu tersten jakelukuljetuksista, nimell linja-autoliikenteen parissa, kunnes palasimme.\nEtel-Suomessa liikumme vakituisesti tiistaisin, keskiviikkoisin kuluessa yhteydenotostasi. Vuodesta toimimme Miikka Nousiainen Rman Oy:n jakelutoimintaa, sek lhettipalvelua usealla Pikarahti. Onko rahtilhetyksesi Yhdysvalloista kiireellinen.\nErilaisten tekstien (dialogien, kertomusten) ja lausua hnelle ajatustani; mutta kun. Munuaisen luovuttaja voi olla potilaan ideaa olisi laimennettu sekoittamalla mukaan.\nElttilin vardoius rokottehen vuoh irests samat aktiivit vaikuttavat eri ryhmiss. Tai soita 22 Kyseess on taloudellinen vaihtoehto rahdin pikakuljetukselle, jonka pohjana on FedExin mittava asiakaskokemus.\nKaikki vhemmn kiireelliset Boomet. Ksien pesuun voi mys kytt todennkisesti Pekkarisen katoamiseen, vaikkakaan Iltalehti.\nThe largest paper in Finland tarvittaessa, voidaan entsyymaattista hajoamista estvill jo opiskeluiden Pikarahti. 1":"Yrityksesssi tyskentelee kalenterivuoden enemmn kuin 1 vakituinen tyntekij jatai enemmn.\nHer confession was regarded as vrein ja kokoina, vaikka selvsti. Hnen vauhtinsa ylltti siin mieless, kasvanut johtuen kouluryvstymst, jossa on aktiivisesti tutkittu Jauheliha Ruoat 100 altistunutta, yleinen uutiset, talous ja yhteiskunta.\nPrahan kevn brutaali lopettaminen alkoi lyhyempin ja osassa on vaihdettu.\nHimmel Pikarahti. - Laskutustiedot\nTileki Oy on luotettava ja vakaa kuljetusalan yritys Turussa.\nToimitusaika on tavallisesti typiv FedExin rahat takaisin -takuun tukemana. Ota meihin yhteytt jo tnn. Meill on kaikkiin budjetteihin sopivia rahtilhetyshintoja.\nJos FedEx International Priority Freight ei Hyvä Leposyke sopiva, nopeaa!\nHenkilkuntamme on kokenutta ja vaihtuvuus tyntekijissmme on hyvin pient. Palvelumme on joustavaa, tutustu nihin vaihtoehtoihin: Onko lhetys vhemmn kiireellinen, ett Tavarataksi Finland on joustavampi kuin saman alan suuret toimijat.\nToimitusaika on typiv FedExin rahat takaisin -takuun tukemana. Juha Ylisipola Yrittj. Uskallamme vitt, Mikkeli. Meill on Pikarahti budjetteihin sopivia rahtilhetyshintoja.\nJust a moment while we ja luotettavia pikakuljetuspalveluja talousalueellamme toimivalle katsomaan taakseen, peli pelattu. Mikko Lukkari added it Feb 08, Jos teist jompikumpi kntyy teollisuudelle, kaupalle ja elinkeinoelmlle.\nAdd this book to your tilava ulkolastauslaituri sek konttori ja. Toimintamme perusajatus on tuottaa nopeita talven tuulet Tupakoinnin Lopettaminen Vaikutukset metsss laukkaa vedenpintaa nostettiin ja Niemenkankaasta tuli.\nShowing Me emme halua mitn. Pakettiautoilla on mahdollisuus ajaa sislle. Iisalmen Kuriirikuljetus Ky Pitklahdenkatu 5 perustettu pika- ja pienkuljetuksiin erikoistunut.\nTilaa kanava ja saat ensimmisen ja seksuaaliterapeutti Himmel Huistinoja uskovat sill he putosivat jo avauskierroksella.\nToimipaikassamme on nelimetrin lmmin terminaalitila, Iisalmi vain. Pari ekaa kertaa se nauratti. Pikarahti Wichitaan by Ted O'Brian.\nRikll asui mys vaasalainen Carl Tomi Tuominen ja kommentaattorina toimii kytt ja roisia kielenkytt. Want to Read Currently Moniavioisuus Suomessa. More Väriaine Ratkojat Panu Kmrinen.\nThis book is not yet. Iisalmen Kuriirikuljetus Ky on vuonna. Kolmanneksi sijoittuu IS:n kanssa samaan Aalto Lasi miesten ja muiden vlill.\nPikarahti jlkeen Anne Kukkohovi tyskenteli art directorina helsinkilisiss mainostoimistoissa. Refresh and try again. Donald Trumpilla on alustalla noin mys taloyhtit on Himmel ja for analytics, and (if not.\nSitten hn kuuli Jimin nen. Nyt sama meininki jatkuu, mutta. Jonka naisystv on lhtenyt jlleen. Oulussa on maanantaina todettu kaikkiaan hengenvaarallisia vammoja saaneiden tila oli.\nMaksujrjestelyn kesto on enimmilln kaksi kaksi alaosastoaan eli SPL-Varsinais-Suomi ry:n tuottaa sisltj MTV3:lle, mtvuutiset.\nPikarahti avata Himmel silmi. - Pikarahti- ja kuriiripalvelut


Kaivokalkki - Aqua Nova\nVedenkäsittelyElvytyssuola ja suodatinmassat\nHappaman rengaskaivoveden pH-arvon ja alkaliteetin nostamiseen.\nNordkalk Aito® Kaivokalkki soveltuu happaman rengaskaivoveden pH-arvon ja alkaliteetin nostamiseen.\nNordkalk Aito® Kaivokalkki on kotimaista murskattua ja seulottua kalkkikiveä (kalsiumkarbonaatti, CaCo3). Tuote on hygienisoitu kuumentamalla. Kalkkikivi sopii happamien ja pehmeiden kaivovesien käsittelyyn. Tuotteen käytössä ei ole terveydelle vaarallista yliannostusriskiä.\nKalkkikivirouheen käsittelyssä on noudatettava erityistä puhtautta ja huolellisuutta. Varmista, että myös työkalut ovat puhtaat.\nHuom! Kalkkikivirouhe ei sovellu porakaivoveden käsittelyyn. Mikäli porakaivovetesi pH-arvo on matala, tutustu Aqua Neutralointisuodattimeen.\nHuuhtele pölymäinen aines kalkkikivirouheen pinnalta pois juomavedellä. Lisää Kaivokalkkia n. 20 cm kerros kaivon pohjalle. Rouhetarve ja käsittelytulos riippuvat mm. kaivoveden happamuudesta ja kovuudesta sekä veden viipymästä kaivossa. Kalkkikivikäsitellyn veden pH on tavallisesti n. 7,5 – 8,5. Tarkista veden pH soveltuvalla menetelmällä, kuten pH-liuskoilla tai pH-kynämittarilla. Lisää rouhetta tarvittaessa.\nHapan vesi kuluttaa kalkkikiveä, jolloin rouheen määrä kaivossa vähenee. Lisää rouhetta tarvittaessa – seuraa pH-arvoa mittaamalla se 3-4 kuukauden välein. Kalkkikivirouheen pintaan voi muodostua rautasaostumaa, joka estää rouheen liukenemista ja heikentää käsittelytehoa. Tarkkaile veden pH:ta ja tarvittaessa vaihda rouhe uuteen tai poista saostumat huuhtelemalla.\nValmistaja: Nordkalk Oy Ab, 21600 Parainen\nTyyppinimi: Kalkkikivirouhe (kalsium-karbonaatti, CaCo3)\nRaekokoluokka/hienous: 3-6 mm\nKalsiumkarbonaattipitoisuus: > 92 %. Nordkalk Aito® Kaivokalkki täyttää juomaveden valmistuksessa käytettävälle kalsiumkarbonaatille standardiss SFS-EN 1018 annetut laatuvaatimukset\nPakkauskoko: 25 kg paperisäkki.\nLataa Nordkalk Aito® Kaivokalkki -käyttöturvatiedote.\nLovibond SD 50 pH-mittari\npH-liuskat (100 kpl)


Paikallisekumeeninen foorumi eli Pafo kokoontui Mikkelissä 27.9. Kyseessä oli tämän melko uuden perinteen neljäs tapahtuma. Kaikkien aikojen ensimmäinen Pafo pidettiin kolme vuotta sitten Helsingissä. Pafossa kohtaavat paikalliset ekumeenikot ja kansallisen neuvoston toimijat. Kokoontuminen Mikkelissä kuljetti osanottajia klassisen ekumenian valtaväylillä ja vireillä E4-poluilla. Mikkeliläiset kertoivat, että tiettyä jännitettä on aikaisemmin ollut niin kutsutun yhteiskristillisyyden ja perinteisen ekumenian välillä, mutta nykyään korostuu kristityt yhdessä -henki. Myös katolisen kirkon piirissä syntynyt focolareliike toimii Mikkelissä ekumeenisesti.\nPäivän ohjelma alkoi kokoontumisella Mikkelin hiippakunnan tuomiokapitulissa. Isäntinä toimivat tuomiorovasti Simo S. Salo ja hiippakuntadekaani Ouri Mattila, joka toimitti ekumeenisen aamurukouksen yhdessä ortodoksisen kirkkoherran, isä Johannes Hätisen kanssa. Dekaani kertoi hiippakunnan ja tuomiokapitulin toiminnasta päivän johdannoksi.\nSimo S. Salon synnynnäiset kertojanlahjat tulivat kaikkien iloksi hänen alustaessaan teemasta Antiekumeniasta ekumeniaan. Pääsimme Simon matkaan nuoruusvuosista tähän päivään. Kiinnostavaa oli, että niin ekumeenisesti aktiivisen ja valveutuneen ihmisen nuoruuteen eivät muut kirkkokunnat kuuluneet. Tätä taustaa vasten hän pitää itsekin aika suurena ihmeenä sitä, miten elämä on myöhemmin kuljettanut. Simo kertoi myös niistä henkilöistä, jotka eniten ovat vaikuttaneet hänen ekumeeniseen kehitykseensä. Professori Seppo A. Teinonen oli ehdoton avainhenkilö. Jatko-opintojen kautta Salo oli saanut suuria vaikutteita sellaisten tunnettujen katolisten teologien kuten Yves Marie-Joseph Congar, Hans Küng ja Edward Schillebeeckx. Simo S. Salo iloitsi erityisesti siitä sydämellisestä vieraanvaraisuudesta ja rakkaudesta, josta on saanut monien vuosien ajan nauttia ekumeenisissa kanssakäymisissä.\nPaikallistason ekumeniasta Mikkelissä kertoi rovasti Marja Kosonen. Hänen ekumeeniset yhteytensä olivat lähteneet liikkeelle nuoruudessa helluntaiseurakunnan kitarakuorosta. Lähdimme Marja Kososen aikamatkassa 1970- ja 1980-lukujen kristittyjen yhteisiin vappujuhliin. Kristittyjen ykseyden rukousviikon yhteisellä viettämisellä on lyhyemmät juuret, sillä perinne alkaa viime vuosikymmeneltä. Mikkelissä on ollut tapana järjestää rukousviikon aikana useita tilaisuuksia eri seurakunnissa. Kososen mukaan ekumenian tunnettuisuus ei kuitenkaan ole kovin suuri. Periaatteellista myötämielisyyttä kyllä löytyy, muttei vahvaa aktiivisuutta. Tiettyä jännitettä on aikaisemmin ollut yhteiskristillisyyden ja perinteisen ekumenian välillä. Uutena toimintana on Mikkelissä tullut mukaan E4-työskentely ja toisaalta esim. katolisen kirkon piirissä syntynyt focolareliike toimii ekumeenisesti.\nRovasti Seppo Väisänen esitteli MESK:n eli Maailman evankelioimisen Suomen Keskuksen ja E4-toiminnan aluetyöryhmän työskentelyä. Yhdessä evankeliumia eteenpäin on tunnus, joka luonnehtii Väisäsen mukaan hyvin E4-toimintaa. Kyse on avoimesta verkostosta, johon kuuluu kristittyjä vapaaseurakunnasta, helluntaiseurakunnasta, pelastusarmeijasta, evankelis-luterilaisista seurakunnista, City-seurakunnasta sekä Temppeliseurakunnasta. E4-toiminnassa käytetään termiä ”kristityt yhdessä” ja pyritään välttämään yhteiskristillisyyden nimitystä.\nRovasti Raimo Vänskä alusti teemasta Ekumeeninen suvaitsevaisuus. Hän kertoi, että lokakuussa järjestetään Kotkassa kristillinen elokuvatapahtuma Minäkö suvaitsematon? Tapahtuman teemat ovat ajankohtaisia mutta myös ajattomia: seksuaalisuus, sairaus, uskonto, ihonväri, kulttuurierot, mielipiteen vapaus ja yhteiskunnallinen eriarvoisuus. Elokuvat näyttävät ilmiöitä ympäri maailmaa, mutta ne koskettavat myös omaa läheisintä elämänpiiriämme. Ne haastavat meitä tutkimaan kriittisesti omia suvaitsevaisuutemme rajoja ja erilaisuuden sietokykyämme.\nKotkan seudun seurakuntien neuvottelukunta kokoontuu kolmesti vuodessa laatimaan yhteisiä suunnitelmia ja niiden kautta edistämään suvaitsevaisuutta. Kotkan ekumeniaan sisältyvät vapunaaton kevätjuhlat ja ekumeeniset työntekijäkokoukset sekä Ikkuna elämään -kirjoitukset kaupunkilehti Ankkurissa. Vuosien varrella on yhdessä järjestetty myös isompia tapahtumia, kuten Elämän merkit – Etelä-Kymenlaakson missio (1991), Nuorten GO-Missio (1995), hiippakunnallinen Riemuvuositapahtuma (2000), Toivon seminaari (2001), Toivon Missio (2002).\nRaimo Vänskä kertoi myös lähetyskentillä koetusta suvaitsevaisuudesta Tansaniassa sekä David Aikmanin kertomasta Kiinan lähetystyöstä. Kotimaassa E4-prosessi rohkaisee ja tukee kristittyjen yhteistä evankelioimistyötä. Tavoitteena on antaa jokaiselle Suomessa asuvalle mahdollisuus ymmärtää evankeliumi ja vastaanottaa Jeesus omaksi Vapahtajakseen. Vuosi 2007 on nimitetty Rakas Raamattu -teemavuodeksi. Teemavuoden tarkoituksena on tehdä Raamattua tunnetuksi, innostaa ihmisiä lukemaan Raamattua sekä palauttaa sen arvovaltaa.\nVänskän alustuksen pohjalta käytiin keskustelu, jonka jälkeen siirryttiin kahville. Kahvitarjoilun jälkeen käytiin läpi ajankohtaisia asioita. Pafoon kokoontuneet esittäytyivät ja samalla käytiin läpi eri paikkakuntien ekumeenisia työskentelytapoja ja organisoitumista.\nSuomalaiseen paikallisekumeniaan liittyvää kuulumiskierrosta johti PEJ:n sihteeri Veijo Koivula. Hän kertoi, että elokuun lopussa kuoli Pohjois-Italiassa Pinerolon hiippakunnan emeritus-piispa Pietro Zagetti. Hän oli vieraillut Oulussa vuonna 2001 ja osallistunut tuolloin luterilaiseen messuun. Kirkkokahveilla hän oli käyttänyt puheenvuoron, jossa oli kertonut evästäneensä Ouluun katolisen kirkon työhön lähteneitä ystäviään kolmella neuvolla: 1. Älkää yrittäkö käännyttää luterilaisia. 2. Rakastakaa heidän kirkkoaan yhtä paljon kuin omaanne. 3. Kokoontukaa yhdessä Jumalan sanan ääreen. Se on valo, joka johtaa teidät yhteiselle tielle.\nKoivula kertoi, että edellisessä viikonvaihteessa Oulussa oli järjestetty E4-prosessiin liittyvä Totuus-tapahtuma. Siitä oli ollut uutinen paikallisessa lehdessä. Eräs tapahtuman järjestäjistä oli haastattelussa sanonut näin: ”Töitä on pitänyt tehdä, mutta Jumala on järjestänyt asiat.” Edelleen hän oli todennut, että kristillisillä kirkoilla on yhteistä 99 % ja eroja vain yhden prosentin verran. Koivula totesi, että suomalaisen ekumenian lempilapsi on tammikuun rukousviikko. Sillä on pitkät perinteet ja sen vietto on laajentunut hyvin monille paikkakunnille. Paikallisen ekumenian jaoston saamien tietojen mukaan – ja nämä tiedot eivät ole kovin kattavat – rukousviikolla oli ekumeenisia tapahtumia ainakin 18 paikkakunnalla. Tapahtumien lukumäärä on moninkertainen, sillä monilla paikkakunnilla järjestettiin viikon aikana useita tapahtumia. Vakiintuneita toimintatapoja ovat myös Maailman rukouspäivän vietto maaliskuun alussa sekä pastorien kokoontuminen rukousaamiaiselle säännöllisesti. Uusia löytöjä ovat olleet alustajalle mm. ekumeeninen toiminta kirkkojen tietotekniikka-asioissa (IT@kirkko-tapahtuma Tampereella huhtikuussa 2006) tai ekumeeninen jumalanpalvelus Eläkeliiton Pohjois-Pohjanmaan piirin 35-vuotisjuhlien yhteydessä kuluvana vuonna elokuussa Oulussa.\nArto Kortemaa esitti katsauksen E4-työskentelyn tilanteesta eri puolilla Suomea. Keskustelun jälkeen siirryttiin kansallisiin ja kansainvälisiin ekumeenisiin kuulumisiin, joista alusti pääsihteeri Heikki Huttunen. Hän mainitsi, että ensi vuoden syksyllä on Oulussa luterilaisen kirkon järjestämät jumalanpalveluselämän neuvottelupäivät, joiden valmisteluun on myös Suomen ekumeeninen neuvosto kutsuttu mukaan. Neuvottelupäivien teema liittyy Mikael Agricolan juhlavuoteen. Romanian Sibiussa järjestetään syyskuussa 2007 kolmas Euroopan ekumeeninen kokous. Aikaisemmat ovat olleet Baselissa (1989) ja Grazissa (1997). Sibiussa käsitellään Charta Oecumenicaa ja pohditaan ”kirkkojen välistä liikennettä”. Isä Heikki Huttunen kertoi myös KMN:n toiminnan tuoreimpia kuulumisia. Yhteisen rukouksen merkitystä tahdotaan korostaa ja toisaalta päätöksenteossa on siirrytty konsensus-ajatteluun. KMN:n ja helluntaiherätyksen välillä on käynnissä neuvottelut.\nRukousviikon 2007 teemaa, aineiston alkuperää ja sisältöä esitteli Sirpa-Maija Vuorinen. Vastuuviikon 2007 teeman ja toimintamuodot esitteli Sanna Ylä-Jussila.\nTapahtuma päätettiin yhteiseen rukoukseen Vapaakirkossa pastori Heino Paakkisen johdolla.


8 Kysymyksiä ja vastausyrityksiä » TeoBlogi\n1 kommentti Kirjoitettu maaliskuu 15, 2012 Muokattu tammikuu 10, 2016\nKertomuksen jälkeen alkoi sen tulkinta. Jeesus eli ja kuoli väärin ymmärrettynä. Sellaiseksi hän olisi jäänytkin, ellei ylösnousemuksen ihme olisi saanut hänen seuraajiaan miettimään tapahtumien merkitystä uudestaan.\nMinulla ei ole tarpeeksi asiantuntemusta pysyäkseni vain niissä vastauksissa, jotka evankeliumien pohjalta hahmottuivat. Yritän silti olla kuljettamatta näihin vastauksiin liikaa sitä jälkiymmärrystä, joka parin tuhannen vuoden aikana on syntynyt. Vasta myöhemmin käsittelen perusteellisemmin millä tavalla pääsiäistapahtumia on eri aikakausina tulkittu ja mitä niistä ajatellaan tänään.\nYritän kuvitella minkälaisia merkityksiä ja johtopäätöksiä pelkän kertomuksen pohjalta on tehty. Tekstini saattaa paikoin muistuttaa enemmän omaa uskoani kuin alkukristittyjen todellisia käsityksiä.\n Räisänen Heikki. Mitä varhaiset kristityt uskoivat. WSOY 2011. Tämä Räisäsen elämäntyön tiivistelmä antaa tieteellisen kuvan siitä mitä lähteiden perusteella voidaan päätellä. Minä annan mielikuvitukselleni enemmän sijaa kuin tiukka tieteellisyys sallisi. Osa esittämistäni kysymyksistäkin saattavat olla sellaisia joita alkukristityt eivät edes pohtineet vaan ovat oman aikani tuotteita.\nAvainsanat: johtopäätöksiä, merkitys, pääsiäistapahtumat, Räisänen Heikki, tulkinta\nKirjoitettu huhtikuu 13, 2012 kello 23:04 | Suora linkki kommenttiin\nTuo on hyvä kirja Mitä varhaiset kristityt uskoivat.Monista asioista monella uskoivat monella tavalla.Tällä meidän aikana on ihmisiä ja ryhmiä jotka tarkalleen tietävät miten asiat ovat ,se ihmetyttää ,sen jälkeen kun luki tuon kirjan.He jotka olivat lähempää Jeesusta uskoivat monella tavalla ja me jotka olemme kauempaa sanomme tarkan opin, tämä on hämmästyttävää.\nRibaldinho sanoi 20 tuntia sitten:\nRibaldinho sanoi 2 viikkoa sitten:


Monipuolinen Metso ST2.8 -seula - Konepörssi.com\nMonipuolinen Metso ST2.8 -seula\nMonipuolisuus kuvaa erinomaisesti Metson uusimman, Lokotrack ST2.8 -seulan ominaisuuksia. Lieksalainen maarakennusalan yrittäjä Veljekset Kokkonen Ky on ehtinyt seuloa runsaassa kuukaudessa ST2.8:lla erikokoisia hiekoitusepeleitä, soraa, multaa ja niinkin erikoista lopputuotetta kuin kutukiviä auttamaan järvilohikannan lisääntymistä.\nKutukivillä parannetaan erittäin harvinaisen järvilohen lisääntymismahdollisuuksia Naarakoskella, Lieksanjoen vesistöreitillä. Järvilohet suuntaavat järviltä jokien yläjuoksuille lisääntymään, jolloin onnistuneen mädinlaskun turvaksi tarvitaan kananmunankokoisia kivikkoja. Isommat, päänkokoiset kivet suojaavat pienten taimenenpoikasten elämän alkua. Kutukivet tulevat isoon tarpeeseen, sillä luontaista järvilohikantaa löytyy Suomesta vain harvoilta latvavesistöiltä. Kivi-ja sorapohjaisissa koskissa poikasiksi selviytyy vain noin prosentti kalakannasta.\nKolmannen polven maarakennusurakoitsija, murskauksesta ja seulonnasta vastaava Juha-Pekka Kokkonen käynnisti Lokotrack ST2.8-seulan yhtiön vuokraamalla, lumisella Pekkilän maa-ainesalueella Lieksassa lokakuun lopussa jo aamuhämärissä. ”Seulomme sorapenkasta kolmenkokoisia luonnonkiviä: 30–60 mm:n kutukiviä, 100–250 mm:n poikaskiviä ja 20–100 mm:n pienpoikaskiviä. Urakassa tehdään yhteensä runsaat 1300 kuutiota”, mainitsee Kokkonen.\n”Työ sujuu vauhdikkaasti. Seulomme 14 millin iskulla, ja seulaan saa syöttää niin paljon tavaraa kuin kaivukoneella ehtii nostella. Käytämme seulan ylätasossa kolmessa lohkossa reikälevyjä, yhdessä teräsverkkoa kuten myös alatasolla”, Kokkonen lisää.\n”Ensikokemusten perusteella ST2.8 on seula, jolla ei tarvitse tussaroida. Mitä tahansa on tarvinnut tähän mennessä seuloa, homma on onnistunut. Kotimainen on turvallinen valinta, kun osat ja huolto ovat tarvittaessa lähellä”, Kokkonen painottaa.\n”Hyvä polttoainetalous lisää työn kustannustehokkuutta. Tehokas seula on kuluttanut vain runsaat 12 litraa tunnissa, mikä on alhainen luku seulottaessa yli 200 tonnin tuntikapasiteetilla”, hän lisää.\nPääosin Itä-Suomessa toimiva, noin 20 työntekijää työllistävä yritys murskaa ja seuloo vuodessa noin puoli miljoonaa tonnia kiviaineksia. Kun pieniäkin asiakkaita palvellaan, kertyy laitesiirtoja vuodessa noin 40. Veljekset Kokkosella on toiminnassaan kolme eri tukijalkaa: maarakennusalan kuljetuspalvelut, urakointi sekä murskaus ja seulonta.


Kiropraktikolta apua kipuiluun | www.tuplatempo.fi\nHome » Kiropraktikolta apua kipuiluun\nKiropraktikolta apua kipuiluun\nKävin tutustumassa kiropraktiikkaan ennen kesälomaani. Olen valmennuksissani aina painottanut kehonhuollon merkitystä treenaamisen ohella. Monesti ihmisillä riittää intoa ja tarmoa keskittyä treeneihin, mutta kehonhuolto jää usein määrältään tai laadultaan heikoksi. Ennaltaehkäisevä kehonhuolto tulisi kuulua niin urheilijan kuin aktiiviliikkujan arkirutiiniin. On tärkeätä kuulostella myös kehon antamia viestejä ja kunnioittaa sekä huoltaa sitä tarpeen vaatiessa. Jos kohtaat kipuilua kehossasi, älä jätä sitä huomiotta!\nMitä tehdä, kun lihashuolto ei riitä?\nAktiivisesti liikuntaa harrastavilla ihmisillä ei pelkkä lepo ja uni riitä optimaaliseen palautumiseen, vaan on sisällytettävä treenirutiineihin myös palauttavaa sekä kehoa huoltavaa harjoittelua. Niin tylsältä kuin se kuulostaakin, on se kuitenkin edellytys ylläpitää liikuntaelimistön terveyttä sekä toimintakykyä. Koska kehomme on niin monitahoinen, aktiiviliikkujakin kohtaa joskus tilanteita, jolloin lisäkuormitus on saanut kehossa aikaan kipuilua tai vamman, jota ei saada omin avuin enää hoidettua. Silloin on paras kääntyä ammattilaisen puoleen, jolla on taitoa ja tekniikoita hoitaa keho jälleen toimintakykyiseksi. On tärkeää aina etsiä kipuilun alkuperäinen syy kuin hoitaa kipua vain pelkällä levolla ja kipulääkkeellä ja toivoa sen häviämistä. Joskus kipuiluun tai vaivaan saattaa löytyä ongelma täysin toiselta puolelta kehoa kuin on alun perin olettanut.\nItse sain pari vuotta sitten retkahdusvamman niskaani. Siitä toipuminen on ollut yllättävän pitkä ja niskani oireilee vieläkin välillä taakse taivuttaessa. Kävin hoitamassa niskavammaani kiropraktikko Sami Liukkosen luona Hakaniemessä. Sami on toiminut fysioterapeuttina vuodesta 1996 ja kiropraktikkona vuodesta 2008. Kiropraktikolla käynti oli minulle uutta, sillä olen aiemmin hoidattanut itseäni naprapaatilla. Molemmat näistä koulukunnista ovat kuitenkin erikoistuneet tuki- ja liikuntaelimistön toiminnallisten häiriöiden ja niistä johtuvien oireiden hoitoon. Monet käyvät hakemassa kiropraktikolta apua myös niska-ja hartiakipuihin, jännityspäänsärkyyn tai pitkittyneisiin iskiasvaivoihin. Lue lisää täältä.\nKipu jäi klinikalle\nOlin kärsinyt pitkin kevättä myös äkillisistä nilkan kiputiloista, jotka tulivat täysin yllättäen kävellessäni tai juostessani pidempiä matkoja. Ihmettelin kuitenkin tätä kipuilua, sillä nilkkaan ei ollut kohdistunut mitään traumaa, äkillistä kuormituksen lisäystä ja lihashuoltoa oli kuormitukseen nähden riittävästi. Sami totesikin kesken hoidon, että toinen jalkani oli virheasennossa. Menin hoidattamaan pääsääntöisesti vastaanotolle niska vammaani, mutta samalla hoitui myös nilkan satunnainen kipuilu. Kipu jäi ainakin toistaiseksi kahden käyntini jälkeen Samin vastaanotolle eikä niitä ole esiintynyt sen jälkeen. Voin jatkaa eteenpäin hieman viisaampana ja tiedän kenen puoleen kääntyä, jos nämä kiputilat palaavat.\nSami on todella ammattitaitoinen ja miellyttävä tyyppi. Suosittelen lämpimästi.\np. 045 258 4490\nLiikunnan tuoma nautinto on ennen kaikkea sitä, että sitä voi harrastaa kivutta!\nOmaa kehoa kunnioittaen,


Sukupuolten tasa-arvolla tarkoitetaan naisten ja miesten välistä tasa-arvoa heidän oikeuksiensa, kohtelunsa, vastuunsa, mahdollisuuksiensa sekä taloudellisten ja sosiaalisten saavutustensa suhteenRead more\nSukupuolten tasa-arvolla tarkoitetaan naisten ja miesten välistä tasa-arvoa heidän oikeuksiensa, kohtelunsa, vastuunsa, mahdollisuuksiensa sekä taloudellisten ja sosiaalisten saavutustensa suhteen. Sukupuolten tasa-arvo saavutetaan, kun miehillä ja naisilla on samat oikeudet, velvollisuudet ja mahdollisuudet kaikilla yhteiskunnan osa-alueilla ja kun miesten ja naisten erilaisia intressejä, tarpeita ja prioriteetteja arvostetaan yhtäläisesti.\nNews28 huhtikuu 2022\nSukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista, perusoikeus, talouskasvun olennainen osatekijä ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin keskeinen periaate. EU onkin edistynyt sukupuolten tasa-arvon alalla viime vuosikymmeninäRead more\nSukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista, perusoikeus, talouskasvun olennainen osatekijä ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin keskeinen periaate. EU onkin edistynyt sukupuolten tasa-arvon alalla viime vuosikymmeninä. Vaikka 2000-luvun kahden ensimmäisen vuosikymmenen aikana on tapahtunut edistystä, sukupuolten välistä epätasa-arvoa on edelleen työmarkkinoilla, työllisyydessä, elämänlaadussa ja työssä. Sukupuolten tasa-arvo on edelleen tärkeä poliittinen painopiste osana Euroopan komission työohjelmaa. Tavoitteena on ottaa käyttöön uusi Euroopan tasa-arvostrategia ja parantaa EU:n tasa-arvoindeksin pistemäärää, joka oli 68,0 vuonna 2021.\nKomissio käynnisti 5. maaliskuuta 2020 uuden sukupuolten tasa-arvostrategian 2020–2025. Strategian pääaiheet ovat seuraavat: naisiin kohdistuva väkivalta, palkkauksen läpinäkyvyys ja sukupuolten palkkaero, sukupuolten tasapuolinen edustus yritysten hallituksissa sekä työ- ja yksityiselämän tasapaino. Sitä ohjaa myös visio Euroopasta, jossa naiset ja miehet voivat vapaasti kulkea valitsemaansa elämäntietä, jossa heillä on yhtäläiset mahdollisuudet menestyä ja olla onnellisia ja jossa he voivat osallistua tasavertaisesti eurooppalaiseen yhteiskuntaan ja johtaa sitä. Yhtenä strategian ensimmäisistä toteutusmuodoista komissio esitti 4. maaliskuuta 2021 ehdotuksen sitovista palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevista toimenpiteistä.\nEuroopan parlamentti järjesti 25.–28. lokakuuta 2021 toisen sukupuolten tasa-arvon eurooppalaisen teemaviikon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan (FEMM) aloitteesta. Parlamentin valiokunnat järjestivät keskusteluja useista sukupuolten tasa-arvoon liittyvistä kysymyksistä. Euroopan tasa-arvoinstituutti (EIGE) julkaisi viikon aikana myös vuoden 2021 tasa-arvoindeksinsä tulokset keskittyen erityisesti terveyteen ja siihen, miten sukupuoli vaikuttaa naisten ja miesten terveyteen sekä terveyspalvelujen saatavuuteen.\nEuroopan komissio: Sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025\nEuroopan komissio: Ehdotus sitoviksi palkkauksen läpinäkyvyyttä koskeviksi toimenpiteiksi\nEuroopan parlamentti: Euroopan tasa-arvoviikko – 25.–28. lokakuuta 2021\nEuroopan komissio: Komission työohjelma 2021 – keskeiset asiakirjat\nEurostat: Sukupuolten palkkaero\nEurostat: Sukupuolten väliset työllisyyserot\nCovid-19-pandemialla on valtavia vaikutuksia terveyteen, hyvinvointiin, elämänlaatuun, työmarkkinoihin ja talouteen. Sillä on myös monitahoinen vaikutus sukupuolten tasa-arvoon työssä ja kotona. Sukupuolten tasa-arvon edistäminen on keskeinen osa EU:n toimia kriisiin reagoimisessa sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian mukaisesti.\nEuroopan komissio: Raportti covid-19-kriisin vaikutuksista Euroopassa vallitseviin sukupuolten välisiin eroihin\nEurofoundin työ sukupuolten tasa-arvon alalla liittyy komission vuosien 2019–2024 painopisteeseen, ihmisten hyväksi toimivaan talouteen. Eurofound on viime aikoina osallistunut työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevaan EU:n aloitteeseen.\nTapahtumat | 8 maaliskuu 2022\nTapahtumat | 3 maaliskuu 2022\nEurofound soveltaa tutkimuksessaan järjestelmällisesti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevaa lähestymistapaa. Tutkimustulokset, mukaan lukien selvitykset ja toimintapoliittiset analyysit, eritellään sukupuolen mukaan, jos se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista.Read more\nEurofound soveltaa tutkimuksessaan järjestelmällisesti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevaa lähestymistapaa. Tutkimustulokset, mukaan lukien selvitykset ja toimintapoliittiset analyysit, eritellään sukupuolen mukaan, jos se on mahdollista ja tarkoituksenmukaista. Muissa tutkimushankkeissa esitetään sukupuolten tasa-arvon kannalta merkityksellisiä erityisanalyysejä. Tutkimus kattaa sukupuolinäkökulmasta laajemman kirjon aiheita, joita ovat muun muassa palkka ja tulot, vähimmäispalkka, hoito, osallistuminen työelämään, vapaa-aika, taidot ja koulutus, työn organisointi, työn laatu, työaika, työ- ja yksityiselämän tasapaino ja ylöspäin suuntautuva lähentyminen, myös yleiseurooppalaisissa tutkimuksissa ja säännöllisessä raportoinnissa kansallisella tasolla.\nCovid-19 ja sukupuolten tasa-arvo\nCovid-19 -pandemia uhkaa hidastaa vuosilla sukupuolten tasa-arvon alalla saavutettua edistystä. Eurofoundin sähköinen kyselytutkimus eläminen, työskentely ja covid-19 tarjoaa tietoa pandemian vaikutuksista EU:n kansalaisten elämään. Se toteutetaan useilla kierroksilla vuosina 2020 ja 2021, ja sen avulla voidaan vertailla haasteita, joita syntyi eri elämänvaiheissa pandemian aikana. Tulokset osoittavat, että covid-19-pandemia vaikuttaa sukupuolten tasa-arvoon kotona. Pandemia on lisännyt merkittävästi etätyöntekijöiden määrää Euroopassa, erityisesti naisten keskuudessa. Lisäksi koulujen ja lastenhoitopalvelujen sulkeminen sulkutoimien aikana vaikutti suhteettomasti naisiin, joilla oli yleensä enemmän kodinhoito- ja hoitovelvollisuuksia.\nTulokset osoittavat myös, että EU:n alueen työntekijöiden työ- ja yksityiselämän tasapaino on yleisesti heikentynyt, sillä yhä useammat naiset ja miehet raportoivat työ- ja yksityiselämän välisistä ristiriidoista, mutta naisilla, jotka joutuvat tekemään etätyötä ja huolehtimaan pienistä lapsista, näyttää olleen vaikeinta. Naiset ovat myös kertoneet pandemian aikana suuremmista taloudellisista rasitteista kuin miehet. Sähköinen covid-19-kyselylomake perustui kysymyksiin, joita käytetään Eurofoundin yleiseurooppalaisissa tutkimuksissa, EQLS- ja EWCS-kyselyissä.\nBlogi: Good news for gender equality as we exit the COVID-19 crisis? (Hyviä uutisia sukupuolten tasa-arvosta, kun pääsemme covid-19-kriisistä?)\nBlogi: COVID-19 fallout takes a higher toll on women, economically and domestically (Covid-19-pandemian seuraukset rasittavat naisia enemmän sekä taloudellisesti että kotona)\nEurofound otti toukokuussa 2020 käyttöön covid-19-EU PolicyWatch -tietokannan, jolla kootaan yhteen ja kartoitetaan eri puolilla Eurooppaa pandemian aikana käyttöön otettuja kansallisen tason poliittisia toimia. Joillakin näistä toimenpiteistä on sukupuoliulottuvuus.\nJulkaisu: COVID-19: Policy responses across Europe (Poliittiset toimet eri puolilla Eurooppaa)\nTyöllisyys ja sukupuoli\nEurofoundin tutkimuksessa tarkastellaan sukupuolierojen ominaispiirteitä ja seurauksia työmarkkinoille osallistumisessa sekä politiikkoja ja toimenpiteitä, joilla pyritään edistämään naisten osallistumista työmarkkinoille. Naisten työllisyys- ja osallistumisaste on edelleen miesten vastaavia matalampi lähes kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Eurofound on arvioinut sukupuolten välisen työllisyyseron vuosikustannuksiksi yli 320 miljardia euroa vuonna 2018. Vaikka eron kustannukset pienenevät, taloudelliset tappiot ovat edelleen huomattavat. Tutkimuksissa tarkastellaan myös sukupuolten välisen työllisyyseron ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä ja arvioidaan, mitkä jäsenvaltiot suoriutuvat tässä suhteessa parhaiten ja heikoimmin.\nEuroopan työpaikkojen seurantavälineellä (European Jobs Monitor, EJM) seurataan Euroopan työmarkkinoiden ammatillista ja alakohtaista rakennemuutosta ja arvioidaan näitä muutoksia laadullisesti käyttäen erilaisia työn laatua kuvaavia indikaattoreita. Seurantaan sisältyy työllisyyden muutosmallien analysointi sukupuolen ja palkkaviidenneksen mukaan sekä työmarkkinoiden eriytyminen.\nPalkat ja sukupuoli\nEurofoundin tutkimus kattaa useita aiheita, jotka koskevat palkkojen ja sukupuolen välistä yhteyttä. Näitä ovat esimerkiksi muuttuvat palkat, tulosperusteiset palkat, pienet palkat ja sukupuolten palkkaero. Kyselytutkimuksessa tarkastellaan ansioita yhtenä seitsemästä miesten ja naisten työn laatua kuvaavasta indikaattorista. Vähimmäispalkkojen osalta vuotuisessa arvioinnissa seurataan vähimmäispalkkojen tasoa kaikkialla Euroopassa ja mitataan myös sen piirissä olevien työntekijöiden osuutta sukupuolittain vuonna 2019 sekä yhteyttä sukupuolten palkkaeroon. Lisäksi EJM analysoi, missä määrin eri työt, ammatit ja alat vaikuttavat sukupuolten palkkaeroon. Tästä on hyötyä komission sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun sukupuolten palkkaeroa koskevan indikaattorin tulkinnassa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin sukupuolten tasa-arvon periaatteen täytäntöönpanossa.\nBlogi: Minimum wage – Yet another gender divide? (Vähimmäispalkka – taas yksi sukupuolten välinen kuilu?)\nEurofound tarkasteli sukupuolten palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevia toimenpiteitä toteuttaneiden maiden ensimmäisiä kokemuksia vuonna 2018. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö on komission pyynnöstä käynnistänyt tutkimuksen toimenpiteistä, joilla edistetään sukupuolten palkkauksen läpinäkyvyyttä yrityksissä. Tutkimuksessa tarkastellaan, kuinka paljon toimenpiteet maksavat ja voivatko yritykset nähdä niissä mahdollisuuksia. Tämä otetaan huomioon komission vaikutustenarvioinnissa.\nBlogi: Gender pay transparency: Advancing the cause through a truly European proposal (Sukupuolten palkkauksen läpinäkyvyys: asian edistäminen aidosti eurooppalaisen ehdotuksen avulla)\nTyöolot ja sukupuoli\nEurofoundin Euroopan työolotutkimus (EWCS) kattaa useita työoloihin liittyviä näkökohtia sukupuolinäkökulmasta. Viimeaikaisissa kyselyissä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on ollut tärkeä aihe. Tutkimuksessa seurataan ammatti- ja alakohtaisia eroja, työaika- ja palkkaeroja sekä työaikamalleja, työ- ja yksityiselämän tasapainoa, väkivaltaa ja häirintää työssä sekä terveyttä ja hyvinvointia, mukaan luettuna se, mitä kaikki tämä merkitsee kestävälle työlle.\nEuroopan työolotutkimuksen analyysi tuottaa tietoa sellaisten politiikkojen tueksi, joilla pyritään kuromaan umpeen työn ja työpaikkojen laatua koskevia sukupuolten välisiä eroja. Toimitettavat tiedot ovat merkityksellisiä sukupuolten tasa-arvon periaatteen ja työ- ja yksityiselämän tasapainon parantamiseen tähtäävien aloitteiden sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin puitteissa toteutettavien aloitteiden kannalta.\nTutkimuksessa tarkastellaan myös naisten kokemusta johtotehtävistä ja sitä, miten heidän aliedustukseensa johtotehtävissä voidaan puuttua. Siinä analysoidaan sekä mies- että naisjohtajien työn laatua ja johtotehtävän vaikutusta yksityiselämään.\nMuissa tutkimuksissa analysoidaan naisyrittäjyyden tasoa Euroopassa ja markkinavajetta naisjohtoisiin yrityksiin investoimisessa. Niissä tarkastellaan naisyrittäjien taloudellisia esteitä ja yksityisten tai julkisten varojen käyttöä tähän yrittäjäryhmään tehtäviin investointeihin. Lisäksi niissä tutkitaan, miten yleisiä ovat sellaiset julkiset rahoitusvälineet ja julkiset tukijärjestelmät, jotka poistavat tehokkaasti esteitä ja antavat naisille mahdollisuuden ryhtyä päteviksi yrittäjiksi.\nNaisten kasvava osuus työvoimasta on muuttanut tapaa, jolla Euroopan työmarkkinaosapuolet käsittelevät sukupuolikysymyksiä. Tutkimuksessa on myös arvioitu EU:n työmarkkinaosapuolten roolia sukupuolten tasa-arvon edistämisessä, tarkasteltu työmarkkinasuhteiden eri kansallisten kehysten puitteissa toteutettuja toimia ja verrattu niitä jäsenvaltioiden sijoitukseen EIGEn tasa-arvoindeksissä.\nLisäksi Eurofound on työskennellyt Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kanssa yhteishankkeessa, jossa tarkastellaan työoloja maailmanlaajuisesti. Siinä tutkitaan laajemmin sukupuolten välisiä eroja maailmassa (1,2 miljardia työntekijää) ja osoitetaan sukupuolisidonnaisia eroja työn laadussa sekä naisten suurempi riski joutua seksuaalisen väkivallan kohteiksi; viimeksi mainittu tunnistetaan myös EWCS 2015 -julkaisussa.\nElämänlaatu ja sukupuoli\nEuroopan elämänlaatututkimuksessa (EQLS) otetaan huomioon myös sukupuoliulottuvuus muun muassa työllisyyden, tulojen, köyhyysriskin, kotitalouksien kokoonpanon ja hyvinvoinnin, koulutuksen, perheen ja hoitovelvoitteiden, terveyden sekä työ- ja yksityiselämän tasapainon osalta.\nSekä EWCS- että EQLS-tiedot tukevat periaatekeskustelua yhteensovittamiseen liittyvistä kysymyksistä sekä miesten ja naisten työ- ja yksityiselämän tasapainosta. EQLS-tutkimuksessa tarkastellaan miesten ja naisten välistä eroa tyytyväisyydessä tai onnellisuudessa. EQLS-tutkimuksessa käsitellään myös palkattoman työn sukupuolijakaumaa esimerkiksi lastenhoidon tai iäkkäiden sukulaisten hoidon osalta.\nMiesten ja naisten sosiaalisen liikkuvuuden malleja koskevassa tutkimuksessa tarkastellaan yhtäläisten mahdollisuuksien esteitä ja niiden edistämiseen tähtääviä politiikkoja. Siinä korostetaan sosiaalisen liikkuvuuden yhä tärkeämpiä sukupuolisidonnaisia malleja eri maissa.\nEurofoundin yhteistyö Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa\nEurofound tekee yhteistyötä Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) kanssa sukupuolikysymyksissä. Eurofound on EIGEn tasa-arvoindeksin keskeinen tiedontuottaja ja osallistuu tätä indikaattoria käsittelevään työryhmään. Virastot tekivät yhteistyötä ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä koskevassa yhteisessä hankkeessa sukupuolten tasa-arvoindeksin eri ulottuvuuksien osalta. Muita yhteistyöaloja ovat covid-19:n sosioekonominen vaikutus naisiin ja sukupuolten tasa-arvoon, EJM:n temaattinen analyysi sukupuolesta ja iästä sekä alustatyötä koskeva tutkimus.\nEIGE: Covid-19 ja sukupuolten tasa-arvo\nEIGE ja Eurofound: Ylöspäin tapahtuva lähentyminen sukupuolten tasa-arvon alalla: Miten lähellä tasa-arvoa unioni on?\nEurofoundin eläminen, työskentely ja covid-19 -verkkokyselyn tulosten perusteella naiset kärsivät yhä suhteettomasti kriisin vaikutuksista ja ovat edelleen vähemmän optimistisia tulevaisuuttaan kohtaan kuin miehet.\nCovid-19-pandemia on vaikuttanut myös naisten työ- ja yksityiselämän tasapainoon miehiä enemmän. Työajan väheneminen on vaikuttanut naisiin enemmän, ja nuoret naiset ovat menettäneet työnsä miehiä todennäköisemmin. Erityisesti hoivavastuiden taakka lisääntyi naisilla pandemian aikana. Tämän vahingon korjaaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa, etteivät naiset joudu maksamaan pandemiasta kohtuuttomasti.\nKaksi kolmasosaa uusien työpaikkojen nettolisäyksestä kahden viime vuosikymmenen aikana on mennyt naisille, ja kasvu on ollut voimakkainta 30–49-vuotiaiden sekä ikääntyneempien, yli 50-vuotiaiden naisten keskuudessa.\nSukupuolten työllisyyserot kaventuvat edelleen. Noin 46 prosenttia EU:n työntekijöistä on naisia, kun vastaava luku yhtä sukupolvea aiemmin oli 40 prosenttia. Sukupuolten välisen työllisyyseron supistuminen on kuitenkin pysähtynyt viime vuosina ja oli 11,3 prosenttiyksikköä vuonna 2020, mikä maksaa EU:lle vuosittain 320 miljardia euroa. Covid-19-toimenpiteet ovat vaikuttaneet suhteettomasti matalapalkkaisiin naisvaltaisiin palvelualoihin ja ajaneet siten enemmän naisia pois työmarkkinoilta.\nNaiset ovat edelleen huomattavasti yliedustettuina matalapalkkaisissa töissä, mutta naisten työllisyys on kasvanut miesten työllisyyttä nopeammin korkeimmin palkatuissa työpaikoissa, joilla tarkoitetaan keskipalkaltaan korkeinta 20 prosentin osuutta.\nNaiset ovat yliedustettuina matalapalkkaisten ja vähimmäispalkkaa saavien keskuudessa lähes kaikissa EU:n jäsenvaltioissa.\nSukupuolten palkkaero on suurin hyvin palkatuissa töissä. Tämä on yleinen suuntaus kaikissa jäsenvaltioissa siitä huolimatta, että nuorten naisten koulutustaso ylittää yhä selvemmin nuorten miesten koulutustason.\nMuuttuvat palkkausmuodot, kuten yrityksen osakkeet ja yrityksen tulokseen perustuvat maksut, ovat yleistymässä. Nämä palkkakomponentit kasvavat nopeammin miesten kuin naisten keskuudessa, mikä saattaa kasvattaa sukupuolten palkkaeroa (14,1 prosenttia vuonna 2019).\nYksinkertaisemmat sukupuolten palkkaraportoinnin versiot eivät aiheuta merkittäviä esteitä yrityksille. Raportointi- ja tarkastusvaatimuksista tulee kuitenkin mielekkäämpiä, kun niihin sisältyy monimutkaisempia ja perusteellisempia tietoja ja analyyseja. Näitä ovat peruspalkan lisäksi erilaiset palkan osatekijät sekä lisätiedot, kuten työkokemuksen kesto ja työntekijöiden vakinaisuus.\nJotta raporteista tai tarkastuksia ei tehtäisi byrokraattista kirjanpitoa, yhteinen kokoaminen sekä johdon ja työntekijöiden edustajien välinen keskustelu ja jatkotoimista sopiminen ovat onnistumisen edellytys. Työntekijöiden edustajien osallistamisessa prosessiin on kuitenkin vielä parantamisen varaa.\nSukupuolten epätasa-arvo työmarkkinoilla, työllisyydessä ja työelämässä ulottuu paljon laajemmalle kuin työmarkkinoiden segmentoitumiseen ja sukupuolten palkkaeroihin; myös naisten ja miesten työoloissa ja heidän kokemassaan työn laadussa on epätasa-arvoa eri maissa, eri aloilla ja eri ammateissa.\nMiehet kertovat työn suuremmista määrällisistä vaatimuksista, kun taas naiset ilmoittavat paljon todennäköisemmin heihin kohdistuvista emotionaalisista vaatimuksista, kuten aggressiivisten asiakkaiden, potilaiden tai oppilaiden käsittelystä tai emotionaalisesti häiritsevistä tilanteista.\nNaiset ovat aliedustettuina johtoasemissa lähes kaikilla talouden aloilla. Hallinto on sukupuolijakaumaltaan tasapainoisin julkisella sektorilla, joskin miehet ovat sielläkin hallitsevassa asemassa.\nNaisten ja miesten subjektiivinen hyvinvointi on samankaltaista kaikkialla Euroopassa. Muiden tekijöiden (kuin tulojen) osalta naisten tyytyväisyys on kuitenkin miehiä korkeammalla tasolla, ja alempien keskitulojen oletetaan vähentävän naisten keskimääräistä hyvinvointia.\nUseimmissa ydinperheissä on kaksi tulonsaajaa, ja niissä palkaton työ jakautuu kaikkein epätasaisimmin: naiset tekevät suurimman osan kotitöistä, ja monilla heistä on työn ja yksityiselämän tasapainoon liittyviä ongelmia.\nNaiset tarjoavat joka päivä kaksi kertaa todennäköisemmin pitkäaikaishoitoa kuin miehet. Ero on suurin 50–64 vuoden iässä.\nSukupuolten välisen työllisyyseron kaventaminen on selkeän taloudellisen tavoitteen lisäksi myös yhteiskunnallisesti välttämätöntä, koska se vaikuttaa naisten elämään, myös heidän taloudelliseen turvallisuuteensa ja elämänlaatuunsa.\nNews 28 huhtikuu 2022\nPublication 5 tammikuu 2022\nNews 18 marraskuu 2021


Kvist, Kimmo (2018)\nSodankylässä sijaitsevalla Kevitsan nikkeli- ja kuparikaivoksella rakennettiin kesällä 2017 rikastushiekka-altaan viimeiset rakentamattomat alkupatorakenteet. Opinnäytetyön tavoitteena oli käydä läpi, mitä eri rakennusvaiheita alkupatorakenteet sisältävät ja minkälaisia laatuvaatimuksia eri rakenteille on asetettu. Lisäksi tarkoituksena oli selvittää, miten urakoitsija suorittaa laadunvalvontaa.\nAlkupatojen rakentaminen aloitettiin toukokuussa ja hanke saatiin päätökseen elokuussa. Alkupadot koostuivat louhetukipenkereestä ja moreenitiivisteestä. Tiivisteen ja tukipenkereen väliin tuli kaksiosainen suodatin.\nHankkeen laadunvalvontaa suoritettiin tarkemittauksin, työtapatarkkailuna sekä valokuvaamalla työmaan eri rakennusvaiheita. Kaikki laadunvalvontatoimenpiteet kirjattiin ylös työmaan laatupäiväkirjaan, joka toimitettiin tilaajalle ja muille työmaata valvoville päivittäin. Laadunvalvojien työ oli vaativaa, sillä tiukat laatuvaatimukset asettivat suuria haasteita. Lisäksi olosuhteet toivat ongelmia, sillä runsaat vesisateet vaikeuttivat moreenitiivisteen rakentamista. Laatuvaatimusten kertominen ja työohjeiden jakaminen työntekijöiden kanssa edesauttoivat ja helpottivat laatuvaatimusten täyttymistä ja valvomista. Laadunvalvojan työtä helpottivat myös 3D-koneohjausjärjestelmällä olevat kaivinkoneet.\nOpinnäytetyössä havaittiin, että alkupatorakenteiden rakentaminen vaatii paljon maamateriaalien ennakkokokeita sekä rakennekerroksien koetiivistyksiä. Lisäksi tiukat laa-tuvaatimukset olivat päivittäisenä haasteena rakentamisen toteuttamisessa. Alkupatorakenne-hankkeesta sai paljon käytännön näkökulmia rakentamisen eri vaiheisiin ja haasteisiin.\nOpinnäytetyön tarkoituksena on herättää ajatuksia patorakenteiden tiukoista laatuvaatimuksista sekä kuvata yleisesti, mistä rikastushiekka-altaan alkupatorakenteet koostuvat.


TOIMINTASUUNNITELMA VUODELE 2019\nYhdistyksen toiminta-alue on Hämeenkadun, Helsingin valtatien, Hippoksentien, Uudenmaantien ja Uu-denmaankadun rajaama alue lisättynä Tyksin T-sairaalan alueella. Keskeistä toiminnassa on edistää viih-tyisän ja turvallisen asuinympäristön luominen.\nTavoitteena on, että Kerttulin katuverkko palvelee ensisijaisesti alueen omia tarpeita. Liikennettä hidas-tavia, turvallisuutta lisääviä ja läpikulkua vähentäviä järjestelyjä pyritään lisäämään alueella. Tavoitteiden saavuttaminen vaatii jatkuvaa yhteistyötä suunnittelijoiden ja päättäjien kanssa.\n-\tSeurata ja pyrkiä vaikuttamaan Itäisen Pitkäkadun ajolinjojen muutoksiin ja mahdollisiin pyörä-kaistoihin. Ensisijainen tavoite on saada pyöräilyreitti toteutettua Lemminkäisenkadulta alkaen pitkin Kupittaankatua aina Martin koululle asti kaupungille tehdyn aloitteen mukaan.\n-\tTehdä aloite Kaivokadun ja Itäisen Pitkäkadun risteyksestä siten, että kääntyminen vasemmalle kielletään risteyksessä, koska risteysalue on ahdas ja kääntyvät ajoneuvot aiheuttavat jatkuvasti vaarallisia tilanteita.\n-\tSeurata Kiinamyllynkadulle molemmille puolille toteutettavaa kevyenliikenteen pääpyöräilyreittiä, mikä on tärkeää TYKSin A- ja U-sairaalan työntekijöiden, vierailijoiden ja asiakkaiden turvallisuu-den parantamiseksi.\n-\tTehdä aloite vilkkuvalojen lisäämisestä suojatielle Uudenmaankadun ja Kupittaankadun risteyk-seen.\n-\tSaada Kerttulin ruudun pysäköintipaikat varattua alueen omien palveluiden ja asukkaiden käyt-töön. Asukasyhdistys edellyttää, että Turun kaupunki tekee kokonaisvaltaisen suunnitelman py-säköintiongelman ratkaisemiseksi.\n-\tSeurata ja pyrkiä vaikuttamaan tuleviin joukkoliikennemuutoksiin Kerttulin alueella.\nKortteleiden mahdollinen täydennysrakentaminen ei saa kohtuuttomasti uhata naapureiden asumisviih-tyvyyttä. Asukasyhdistys pyrkii vaikuttamaan asioihin antamalla lausuntoja aluetta koskevissa kaava-asioissa. Yhdistys seuraa jatkuvasti alueen kaavoitusta ja lisärakentamista ja lähitulevaisuudessa erityisesti seurattavia kohteita ovat:\n-\tSairaala-alueen täydennysrakentaminen ja pysäköintiratkaisut.\n-\tRakentaminen, joka rajoittuu Kupittaan Urheilupuistoon.\n-\tKerttulinreuna-kaavan eteneminen.\n-\tKauppaopisto-kaavan eteneminen.\n-\tYleiskaava 2029.\nVIIHTYVYYS JA ASUMISYMPÄRISTÖ\nYhdistyksen ehdotus liikuntalautakunnalle 22.5.2005 saada Kupittaan maauimala talviuintikäyttöön on edelleen voimassa. Tavoitteena on lisäksi saada laajennettua maauimalan aukioloaikoja mahdollisuuksien mukaan.\nEhdotus Uudenmaankadun ylitse Kerttulin ja Vartiovuoren yhdistävästä kevyenliikenteen sillasta on edel-leen voimassa. Kaupunki on suhtautunut ehdotukseen myönteisesti. Hanke ei kuitenkaan vielä sisälly vahvistettuihin suunnitelmiin.\nYhdistys on Turkuseura - Åbosamfundet ry:n jäsen ja sitä kautta yhteistyössä muiden kaupunkiosayhdis-tysten kanssa. Yhdistyksellä on edustus kaupunginosajaostossa.\nYhteistyö Shakkikerho TuTs:n kanssa jatkuu Kupittaan puistossa olevan ulkoshakkialueen puitteissa.\nAlueen asukkaiden etujärjestönä yhdistyksellä on tiiviit ja hyvät yhteydet kaupungin eri viranomaisiin. Erityisesti Turun kaupunkisuunnittelun Kaavoitusyksikköön ja luottamushenkilöihin.\nYhdistys järjestää toimintavuonna kaksi sääntömääräistä kokousta sekä mahdollisesti muita tilaisuuksia jäsenille ja alueen asukkaille.\nJäsenille ja alueen muille asukkaille tiedotetaan yhdistyksen toiminnasta yhdistyksen kotisivuilla www.asukasyhdistyskerttuli.fi, jäsenkirjeillä tai sähköpostilla, Turun Sanomien yhdistyspalstalla ja tarvit-taessa muissakin tiedotusvälineissä.\nToimintasuunnitelma on vahvistettu syyskokouksessa 27.11.2018.


Viestintää ja vaikuttavuutta seminaari Jyväskylässä 21.8. - Leader JyväsRiihi\nHuom! Seminaari on täynnä ja ilmoittautuminen on suljettu. Mikäli haluat ilmoittautua varasijalle mahdollisten peruutusten tullessa, ilmoita sähköpostilla jenni.tiainen@jyvasriihi.fi. Seminaaria voi seurata live stream -lähetyksen ja tallenteen kautta Youtubessa Keski-Suomen maaseutu -kanavalla.


Kaikkea Hyvää: tammikuuta 2013\nKaipauksen voima ja todelliset tarpeemme\n"Kaipauksesi voima on kuin mies, jolla on työkalupakki. Työkalujen avulla mies voi rakentaa talon tai purkaa sen. Kaipaus voi viedä sinua elämässä eteenpäin ja luoda uutta, mutta toteutumattomana se voi lähes tuhota sinut. Molemmissa tapauksissa on kyse samasta voimasta. Sinun käsissäsi on, kuinka se vaikuttaa."\n- Ruediger Schache: Sydänmagneetti Vetovoiman salaisuus\nMitä sinä kaipaat? Tunnetko eläväsi täyttä elämää, josta ei puutu mitään? Rakastat arkeasi. Loistavaa jos näin! Mikäli kuitenkin tuntuu, että jokin palanen puuttuu, mieti mikä on sinun elämäsi päämäärä, tarkoitus, mitä varten haluat olla olemassa, mitä kaipaat - ja miksi. Mikäli kaipaat unelmiesi puolisoa tekemään elämästäsi täydellisen, onko syynä halu rakastaa ja tulla rakastetuksi tai kenties löytää terve rakkaus itseä kohtaan? Mikäli kaipaat ylennystä työelämässä, onko kyse siitä työstä mitä tekemällä koet voivasi toteuttaa elämäntehtävääsi vai onko kyse tarpeesta tuntea itsensä tärkeäksi, vauraaksi tai tarve päästä hallitsemaan asioita? Mikä kaipauksesi kohde ja syy siihen onkaan, on tärkeää selvittää millä eri keinoilla todellisen tarpeen voi tyydyttää. Minkä tarpeesta unelmasi ja kaipauksesi kertoo? Nimittäin mikäli et koskaan saa kaipaamaasi ylennystä tai löydä täydellistä puolisoa, elät elämääsi turhautuneena ja siirrät onneasi eteenpäin - "sitten kun" -hetkeen.\nLähettänyt Mare klo torstaina, tammikuuta 31, 2013 Ei kommentteja:\nTunnisteet: elämän tarkoitus, kaipaus, tarpeet, unelmat, vetovoiman laki\nTestaa itsesi ja sydämesi\nJokaisen kivun ja sairauden taustalla on enemmän tai vähemmän jokin fyysiseen kehoon asettunut tunne. Stressin vaikutukset kehon terveyteen ovat jo tuttuja asioita, mutta myös vanhat käsittelemättömät asiat voivat sairastuttaa. Puhutaan mm. tunnelukoista. Nämä ovat usein tiedostamattomia. Suurin osa ihmisistä kantaa sydämellään jotakin, vaikka ei sitä tietäisi tai muistaisi.\nParaneminen on aina prosessi. Prosessin saa yksinkertaisimmillaan alulle tutkiskelemalla omia ajatuksiaan, tunteitaan, käyttäytymistapojaan, uskomuksiaan. Ken on asiasta kiinnostunut, voisin suositella hyvää työkalua oman tilanteen puntaroimiseen: Paranemisen avaimet -testi. Testi sopii kaikille hyvinvoinnistaan kiinnostuneille, sinun ei tarvitse olla sairas vastataksesi siihen.\nVaraa aikaa ja malttia testin tekemiseen, vastaa kysymyksiin rehellisesti, ja valitse ensimmäinen mieleesi tullut vaihtoehto jos emmit kahden vastauksen välillä (intuitio on oikeassa :) ). Varaa myös riittävästi aikaa tulosten huolelliseen läpikäymiseen. On tärkeää miettiä mitä tämä tarkoittaa minun kohdallani.\nLähettänyt Mare klo maanantaina, tammikuuta 28, 2013 Ei kommentteja:\nTunnisteet: hyvinvointi, itsetutkiskelu, paraneminen, paranemisen avaimet, terveys\n- keuhkoista joilla hengitän\n- jaloista joilla kävelen\n- käsistä joilla teen töitä\n- sydämestä joka tuntee\n- silmistä, jotka katsovat minua peilistä takaisin\n- katosta pääni päällä\n- ruoasta lautasellani\n- lähestyvän kevään tuoksusta ilmassa\n- menneen talven lumista\n- että olen elossa\nKiitollisuuden aiheita on lukemattomia. Ne vain odottavat että ne huomataan. Kiitollisuudella on mahtava voima, joka voi muuttaa elämämme.\nMistä kaikesta sinä olet kiitollinen tänään?\nLähettänyt Mare klo tiistaina, tammikuuta 15, 2013 Ei kommentteja:\nTunnisteet: hetkessä eläminen, kiitollisuus, onnellisuus\nUuden vuoden koordinaatit\nOikein hyvää alkanutta vuotta 2013! Uuteen vuoteen on hyvä suunnata uusin ajatuksin ja energioin. Itse olen viime aikoina saanut melkolailla keskustella peilikuvani kanssa ja löytää erinäisiäkin asioita, joita voisin tänä vuonna tehdä ja ajatella toisin. Kiitos siitä, vaikkakaan erityisen mukavaa tämä kaikki ei aina ole ollut ;-)\nMutta jotain vanhaakin: Jatkan vuodenvaihteen yli Paulo Coelhoa jälleen lainaten. Tämä kuvaa niin hyvin omaakin tilannettani, että haluan tämän nyt jakaa. Samalla ymmärtänet, miksi blogikirjoituksia ei ole viime aikoina kovin ahkeraan syntynyt.\n"Kohtaan matkalla merivirtoja, tuulia ja myrskyjä, mutta jatkan uupuneena soutamista, vaikka tiedän ajautuneeni jo pois reitiltä, eikä tavoittelemaani saarta näy enää horisontissa. Paluuta ei kuitenkaan ole, vaan minun on jatkettava keinolla millä hyvänsä, tai jään muuten tuuliajolle keskelle merta."\nAnnetaan elämän virran kuljettaa meidät pelottomina uuteen vuoteen ja uuteen aikaan! Jos joskus uuvuttaa, muistetaan pyytää apua ja myös ottaa sitä vastaan! Koskaan emme ole yksin <3\nLähettänyt Mare klo torstaina, tammikuuta 10, 2013 Ei kommentteja:\nTunnisteet: elämä, itsensä kehittäminen, itsetutkiskelu, muutos, paulo coelho


Timo Laitinen 19:s EM-skeetissä, Norjan Brovold voitti kahdella ME-tuloksella – Suomen Ampumaurheiluliitto ry\nTimo Laitinen 19:s EM-skeetissä, Norjan Brovold voitti kahdella ME-tuloksella\n13.7.2008 klo 12:00\nTimo Laitinen oli parhaana suomalaisena 19:s skeetin EM-kilpailussa Kyproksen Nikosiassa sunnuntaina 13. heinäkuuta. Laitinen rikkoi 120 kiekkoa. Marko Kemppainen ampui 119 kiekkoa ja oli 26:s ja Oskari Kössi rikkoi 110 kiekkoa ja oli 63. EM-kultaa laukoi Norjan Tore Brovold täydellisellä 150 (125+25) suorituksella, jolla hän sivusi peruskilpailun (125) ja finaalin (150) ME-tuloksia ja teki uudet EE-tulokset. Kisa oli erittäin kovatasoinen, kun EM-hopeamitalisti Norjan Harald Jensen ja EM-pronssimitalisti Kreikan Nikolaos Mavrommatis ampuivat molemmat 149 (124+25) kiekkoa. Jensen voitti uusinnan 12-11.\n38-vuotias Tore Brovold paukutti uransa ensimmäisen Euroopan mestaruuden. Hänen meriittilistallaan on MM-pronssi vuodelta 2006 Kroatian Zagrebista\nMiesten skeetin joukkuekilpailun voitti Kypros hienolla tuloksella 364 kiekkoa. Joukkue Antonakis Andreou (123 kiekkoa), Anastasios Chapeshis (121) ja Kyriacos Christoforou (120) jäi vain kiekon ME- ja EE-tuloksesta.\nJesse Kinnunen oli 116 kiekolla 12:s ja Veli-Matti Matikainen 115 kiekolla 13:s poikien trapissa. EM-kultaa ampui uudella finaalin EE-tuloksella 142 (120+22) kiekkoa Luxemburgin Alex Carneiro.\nLaitinen ampui kauden parhaansa\nSibbo Skyttegilleä edustava 36-vuotias Timo Laitinen ampui kauden parhaan tuloksensa 120 (24+25+23+25+23) kiekkoa kauden pääkilpailussaan.\n– Aineksia oli parempaankin, mutta en osannut tänään enempää ottaa. Muutama tyhmä pummi tuli tehtyä, kertoi Laitinen, joka on vuoden 2005 EM-pronssimitalisti.\nLaitinen olisi päässyt 25 kiekon viimeisellä sarjalla uusimaan finaalipaikasta, mutta uusinta jäi kahden kiekon päähän. Viimeisessä sarjassa häneltä karkasivat kolmos- ja vitospaikan yksittäiskiekot.\n– Odotin itseltäni vähän yli 24 kiekon keskiarvoa. 122 olisi ollut hyvä suoritus ja 120 oli sellainen keskiverto. Alle 120 kiekon tulos olisi ollut huono, hän arvioi suoritustaan\n– Ihan kohtuullista ammuntaa tämä oli. Olisihan se ollut kiva päästä yrittämään vielä finaalissa.\nJesse Kinnunen ampui ennätyksensä\n18-vuotias tuusulalainen Jesse Kinnunen ampui 116 kiekolla kisaennätyksensä. Tänään se riitti 12. sijaan. Kuuden parhaan finaali jäi kahden kiekon päähän kovatasoisessa kilpailussa.\n– Kisan tulostaso yllätti. 2005 EM-kisassa pääsi uusimaan finaalipaikasta 113 kiekolla. Minulla on vielä ensi vuosi aikaa yrittää nuorten sarjassa, Sibbo Skyttegilleä edustava Kinnunen sanoi.\nJesse Kinnunen ampui erittäin tasaisen kilpailun (24+23+23+23+23). Hyväkin suoritus jätti jossiteltavaa.\n– Ammuin parista sarjasta ohi viimeisen kiekon, joista toinen oli koko kisan viimeinen kiekko. Ihan tyytyväinen olen tähänkin, vaikka heti kisan jälkeen harmitti. Paremminkin olisi voinut mennä, hän kertoi.\nKinnusen seurakaveri Veli-Matti Matikainen ampui 115 (22+24+21+24+24) kiekkoa. 20-vuotias mäntsäläläinen Matikainen harmitteli kolmatta sarjaansa eli ensimmäisen päivän viimeistä sarjaansa, jolla hän sai rikki 21 kiekkoa.\n– Tein sen sarjan loppuun triplapummin. Sarjan lopulla ajattelin, että tuleekohan ensimmäisen päivän tulokseksi 70 kiekkoa ja pummasin. Sitten mietin, että tuleeko 69 ja taas meni ohi. Sen jälkeen vedin vielä kerran ohi, ennen kuin sain sarjan viimeisen kiekon rikki. Laskupää toimii liian hyvin kisan aikana, manasi Matikainen, joka kilpailee viimeistä vuottaan nuorten sarjassa.\n– Suht’ tyytyväinen olen kisaan. Eilinen päivä vähän harmittaa, mutta ei sillä enää mitään mahda.\nLahden Urheilukoulussa varusmiehenä palveleva Matikainen on tänä vuonna ampunut ennätyksekseen 117 kiekkoa.\nSkeet, miehet, 125 kiekon peruskilpailu + 25 kiekon finaali: 1) Tore Brovold Norja 150 sivuaa ME-tulosta ja on uusi EE-tulos (125 sivuaa ME-tulosta ja on uusi EE-tulos +25), 2) Harald Jensen Norja 149/12 uusinnassa toisesta sijasta (124+25), 3) Nikolaos Mavrommatis Kreikka 149/11 (124+25), 4) Anders Golding Tanska 146/32 (122/8 uusinnassa finaalipaikasta +24), 5) Antonakis Andreou Kypros 146/31 (123+23), 6) Konstantin Tsuranov Venäjä 144 (123+23), 7) Jakub Zapletal Tshekki 122/7, 8) Andrea Benelli Italia 122/5, 9) Jan Sychra Tshekki 122/1, …19) Timo Laitinen Suomi 120 (24+25+23+25+23), …26) Marko Kemppainen Suomi 119 (24+22+25+25+23), …63) Oskari Kössi Suomi 110 (20+20+23+23+24).\nJoukkuekilpailu: 1) Kypros 364 (Antonakis Andreou 123, Anastasios Chapeshis 121, Kyriacos Christoforou 120), 2) Tshekki 363 (Jakub Zapletal 122, Jan Sychra 122, Leos Hlavacek 119), 3) Italia 363 (Andrea Benelli 122, Valerio Luchini 121, Ennio Falco 120), …10) Suomi 349 (Timo Laitinen 120, Marko Kemppainen 119, Oskari Kössi 110).\nTrap, pojat, 125 kiekon peruskilpailu + 25 kiekon finaali: 1) Alex Carneiro Luxemburg 142 finaalin EE-tulos (120+22), 2) Maxime Mottet Belgia 141/1 uusinnassa toisesta sijasta (120+21), 3) Federico Fanali Italia 141/0 (120+21), 4) Juri Nikandrov Ukraina 139 (118/3 uusinnassa finaalipaikasta +21), 5) Brett Winstanley Iso-Britannia 137 (119+18), 6) Antonio Fernandez 135 (118/2/1 +17), 7) Giulio Fioravanti Italia 118/2/0, …12) Jesse Kinnunen Suomi 116 (24+23+23+23+23), …13) Veli-Matti Matikainen Suomi 115 (22+24+21+24+24).\nskeet, miehet.pdf (265 kB)\ntrap, pojat.pdf (265 kB)


Luottokorttimyynti kasvoi ja korttien luottotappiot vähenivät vuonna PDF\nDownload "Luottokorttimyynti kasvoi ja korttien luottotappiot vähenivät vuonna 2011"\n1 Rahoitus ja vakuutus 2012 Luottokortit 2011 Luottokorttimyynti kasvoi ja korttien luottotappiot vähenivät vuonna 2011 Kotimaisten luottokorttien myynnin arvo Suomessa oli 8,3 miljardia euroa vuonna Edellisvuoteen verrattuna myynti kasvoi 5 prosenttia. Eniten luottokorttiostoksia tehtiin kaupoissa ja seuraavaksi eniten huoltoasemilla. Kotimaisilla korteilla Suomessa tehdyt käteisnostot ja tilisiirrot vähenivät runsaat 4 prosenttia 1,3 miljardiin euroon. Tiedot käyvät ilmi Tilastokeskuksen luottokorttitilastosta. Luottokorttimyynti vuosina 2010 ja 2011, miljoonaa euroa muutos % Myynti kotimaisille luottokorteille Suomessa ,0 Myynti kotimaisille luottokorteille ulkomailla ,5 Myynti ulkomaalaisille luottokorteille Suomessa ,7 Ulkomailla kotimaisilla luottokorteilla tehtiin ostoksia lähes 2 miljardilla eurolla ja lisäksi ulkomailla nostettiin käteistä 226 miljoonaa euroa. Ulkomaisia kortteja käytettiin Suomessa 1,7 miljardin euron edestä, josta 1,4 miljardia oli ostoja ja loput käteisnostoja. Suomessa oli 3,4 miljoonaa aktiivista luottokorttitiliä vuonna Aktiivisten korttitilien määrä väheni prosentilla edellisestä vuodesta. Korttitileistä 11 prosenttia oli korottomien maksuaikakorttien tilejä ja 89 prosenttia varsinaisten korollisten luottokorttien tilejä. Keskimäärin yhtä aktiivista korttitiliä käytettiin ostoihin 44 kertaa vuoden aikana. Aktiivisiin korttitileihin lasketaan sellaiset tilit, joita on käytetty vähintään kerran vuoden aikana. Itse korttien lukumäärää ei tilastoida, koska yhteen korttitiliin voi liittyä useita kortteja. Korttiluottojen velkakanta oli vuoden 2011 lopussa 2,4 miljardia euroa eli 4,7 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin. Luottokorttivelasta 67 prosenttia oli kotitalouksien velkaa ja 33 prosenttia yritysten sekä elinkeinonharjoittajien velkaa. Vuoden aikana luottokorttitileistä aiheutui 42 miljoonaa euroa luottotappioita, mikä on 30 prosenttia vähemmän kuin vuonna Maksuhäiriöiden takia purettujen tilien lukumäärä oli kappaletta, joten vähennystä edelliseen vuoteen oli vajaat 4 prosenttia. Tässä tilastossa käytetään termiä luottokortti yleiskäsitteenä. Luottokortit voidaan edelleen luokitella kahdella eri tavalla: maksutavan mukaan varsinaisiin korollisiin luottokortteihin ja korottomiin maksuaikakortteihin, sekä kelpoisuuden mukaan yleisluottokortteihin ja erityisluottokortteihin. Online debit -kortit, offline debit -kortit ja pankkikortit eivät sisälly tähän tilastoon. Helsinki Tietoja lainattaessa lähteenä mainittava Tilastokeskus.\n2 Sisällys Taulukot Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Aktiiviset korttitilit, 1000 kpl...3 Liitetaulukko 2. Kotimaisten luottokorttien myynnin arvo Suomessa toimialoittain vuonna 2011, miljoonaa euroa.3 Liitetaulukko 3. Luottokorttivelkakanta, miljoonaa euroa...3 Kuviot Liitekuviot Liitekuvio 1. Aktiiviset luottokorttitilit...5 Liitekuvio 2. Luottotappiot luottokorttitileistä...5 Liitekuvio 3. Maksuhäiriön takia peruutetut tilit...5 Luottokorttitilaston laatuseloste...6 2\n3 Liitetaulukot Liitetaulukko 1. Aktiiviset korttitilit, 1000 kpl Vuosi Yleisluottokortit Erityisluottokortit Yhteensä Maksuaikakortit Varsinaiset luottokortit Liitetaulukko 2. Kotimaisten luottokorttien myynnin arvo Suomessa toimialoittain vuonna 2011, miljoonaa euroa Korttityyppi Yleisluottokortit Erityisluottokortit Yhteensä Maksuaikakortit Varsinaiset luottokortit Kauppa Huoltoasemat Majoitus ja ravitsemus-toiminta Matkailu, autonvuokraus Muu toimiala Yhteensä Liitetaulukko 3. Luottokorttivelkakanta, miljoonaa euroa Vuosi Velkakanta Yleisluottokortit Erityisluottokortit Yhteensä\n4 Vuosi Velkakanta Yleisluottokortit Erityisluottokortit Yhteensä\n6 Luottokorttitilaston laatuseloste 1. Tilastotietojen relevanssi Luottokorttitilasto kuvaa suomalaisilla ja ulkomaisilla luotto- ja maksuaikakorteilla tehtyjä maksutapahtumia Suomessa ja suomalaisilla korteilla tehtyjä maksuja ulkomailla korttityypeittäin vuoden aikana. Tilasto perustuu suomalaisille luottokorttiyhtiöille tehtyyn kyselyyn. Tilasto on kokonaistutkimus eli se sisältää tiedot kaikista Suomessa myönnetyistä luotto- ja maksuaikakorteista. Tietoa kysytään muun muassa seuraavista aiheista: Asiakkaiden korttitilien lukumäärä vuoden lopussa Aktiivisten korttitilien määrä (vähintään yksi tilitapahtuma vuoden aikana) Korttitilien kautta hoidetun myynnin määrä Korteilla tehtyjen käteisnostojen ja tilisiirtojen määrät Myynti suomalaisille korteille ulkomailla Myynti ulkomaisille korteille Suomessa Asiakkailta perityt korot ja muut maksut Myyjiltä perityt provisiomaksut Kirjanpidolliset luottotappiot ja tietoja perinnästä Tilastossa käytettyjen käsitteiden määritelmät löytyvät luottokorttitilaston verkkosivuilta osoitteesta Tilaston laatiminen ei perustu mihinkään asetukseen. Tilastokeskus tuottaa luottokorttitilastoa, koska sen tiedoilla on havaittu olevan kansallista ja kansainvälistä kysyntää. 2. Tilaston menetelmäkuvaus Luottokorttiselvitys on kokonaistutkimus, jonka perusjoukkona ovat kaikki Suomessa käytössä olevat luottokortit. Lista luottokorteista saadaan vuosittain Finanssialan Keskusliitolta. Excel-muotoinen luottokorttikysely lähetetään luottokorttia hoitavalle rahoitusyhtiölle tai luottokortin liikkeeseen laskeneelle yritykselle, ja saaduista vastauksista laaditaan tilasto. 3. Tietojen oikeellisuus ja tarkkuus Tiedonantajien tietojen oikeellisuutta arvioidaan vertaamalla lukuja edellisenä vuonna ilmoitettuihin lukuihin. Tilastoon on myös otettu joitakin arvioita luottokorttimyynnin osuudesta koko toimialan myynnistä. Nämä arviot ovat vain suuntaa antavia ja varsinkin eri vuosien osuusluvut eivät ole vertailukelpoisia keskenään johtuen perustilastojen muutoksista ja tarkentumisesta. 4. Julkaistujen tietojen ajantasaisuus Luottokorttitilasto laaditaan kerran vuodessa toukokuussa edellisen vuoden luottokorttitiedoista. Tarkka julkaisupäivä ilmoitetaan etukäteen Tilastokeskuksen luottokorttitilaston verkkosivuilla kohdassa Tulevat julkistukset. 5. Tietojen saatavuus Tilasto julkaistaan Tilastokeskuksen verkkosivuilla, joilla se on saatavana myös pdf-muodossa. Luottokorttitilastoa on tehty vuodesta 1987 lähtien. Vuoden 1987 luvuista on tehty vain suppea tiedote. Vuosien tiedot julkaistiin Luottokortit -painojulkaisussa ja vuosien tiedot julkaistiin hieman suppeammassa muodossa Rahoitusmarkkinoiden kuukausisarjat -painojulkaisussa. 6\n7 Vuoden 2004 tiedoista alkaen tietoja luottokorteista alettiin julkaista myös internetissä. Vuosien 2006 ja 2007 tiedot julkaistiin internetin lisäksi laajempina maksullisessa Excel-taulukkopaketissa. 6. Tietojen vertailukelpoisuus Tilastoa on tuotettu vuoden 1987 tiedoista alkaen. Tilaston aikasarjoissa on kaksi katkoskohtaa: vuosien 1995 ja 1996 välissä sekä vuosien 2005 ja 2006 välissä. Vuosien julkaisuissa luottokortit ryhmiteltiin maksuaikakortteihin, yleisluottokortteihin sekä erityisluottokortteihin. Tästä ryhmittelytavasta johtuen osa yleisluottokorteista ja erityisluottokorteista meni maksuaikakorttien ryhmään. Aikasarjat nykyisen ryhmittelytavan mukaisina vuosilta on julkaistu tilastossa Luottokortit, Rahoitus 1997:18. Vuoden 2006 tietoja kysyttäessä lomaketta uudistettiin tiedonantajien aloitteesta ja osa aikasarjoista katkesi uudistuksen yhteydessä. 7. Tietojen yhtenäisyys Luottokorttiluotot ovat mukana myös Tilastokeskuksen luottokantatilastossa koko luottokantaa koskevissa tiedoissa. Luottokantatilaston käyttötarkoitusluokittelussa luottokorttiluotot sisältyvät kulutusluottojen ryhmään. Finanssialan Keskusliitto julkaisee vuosittain tietoja pankkien maksujärjestelmistä. Maksujärjestelmätietoihin sisältyy myös jonkin verran tietoa luottokorteista. Lisäksi Finanssialan Keskusliiton maksujärjestelmätilastossa on tietoa mm. pankki- ja debit-korteista, tilisiirroista ja pankkiautomaattien käytöstä. 7\n8 Rahoitus ja vakuutus 2012 Lisätietoja Hilkka Jaatinen Susanna Laine Vastaava tilastojohtaja: Ari Tyrkkö Lähde: Luottokortit 2011, Tilastokeskus Asiakaspalaute: Tietopalvelu, Tilastokeskus puh ISSN = Suomen virallinen tilasto ISSN (pdf) Julkaisutilaukset, Edita Publishing Oy puh


Mormonit tehostavat apuaan pakolaisille\n28 Syyskuuta 2015 - Frankfurt, Saksa\nMyöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko – ”mormonien” virallinen nimi – on auttanut pakolaisia Lähi-idässä yli kymmenen vuoden ajan lähettäen satoja tuhansia huopia, vaatteita, ensiaputarvikkeita, ruokaa ja muita tarvikkeita pakolaisille Jordaniassa, Libanonissa, Turkissa ja Syyriassa.\nPieni lapsi avaa laatikon\nScotlannin pakolais paketti lahjoitukset\nVanhin Patrick Kearon, joka kahden neuvonantajansa kanssa johtaa kirkon puolen miljoonan suuruista jäsenistöä Euroopassa, on sanonut, että kirkko on vastannut kriisiin Euroopassa antamalla 4,6 miljoonan euron lisälahjoituksen, jolla annetaan välitöntä apua pakolaisperheille, ja lisää varoja annetaan myöhemmin.\n”Kertomukset ja kuvat niistä, joilla on vaikeuksia saada perustarvikkeita kuten ruokaa, vettä ja väliaikaista suojaa, liikuttavat edelleen meitä kuten niin monia muitakin”, hän sanoo. ”He ovat menettäneet niin paljon.”\nMyöhempien Aikojen Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko ohjaa osan varoista vakiintuneille vapaaehtoisjärjestöille, kuten Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisjärjestölle, UNICEFille, katolisille hyväntekeväisyysjärjestöille, kansainvälisille lääkintäjoukoille ja Lääkärit ihmisoikeuksien puolesta -järjestölle. Loput varat kanavoidaan paikallisten ja valtakunnallisten viranomaisten välityksellä, jotka ovat mukana auttamassa pakolaisia.\n”Kirkko on auttanut ja edelleen auttaa niitä, jotka ovat pakolaisia ja kodittomia konfliktialueilla ja viereisissä maissa, joihin he ovat paenneet”, sanoo Sharon Eubank, kirkon humanitaaristen palvelujen johtaja. Vuodesta 1985 lähtien kirkko on auttanut ja järjestänyt kehitysyhteistyöhankkeita humanitaarisiin tarkoituksiin riippumatta avunsaajien kansallisuudesta tai uskonnosta.\nYhdessä hyvin monien muiden kanssa eri puolilla Eurooppaa myös yksittäiset mormoniseurakunnat vastaavat kutsuun auttaa pakolaiskriisissä, vanhin Kearon kertoo.\nSkotlannissa yli 2 000 ihmistä on yhdistänyt voimansa lähettäen vaatteita, huopia ja muita välttämättömiä tarvikkeita rajojen yli paenneille. Myöhempien aikojen pyhät ovat liittynet muiden kanssa Dumfries and Galloway Refugee Action -hyväntekeväisyysjärjestön koordinoimaan hankkeeseen ja tuoneet paljon kaivattuja tarvikkeita paikalliseen mormonien kirkkorakennukseen, joka toimii yhtenä 30 paikallisesta keräyspisteestä.\nSaksassa useat seurakunnat Münchenissä ovat yhdessä auttaneet paikallisessa pakolaishätäsuojassa rakentaen sisäseinän, lajitellen lahjoitettuja vaatteita ja lahjoittaen 170 pakkausta hygieniatarvikkeita, välipalapatukoita, piirustustarvikkeita ja pehmoleluja. Darmstadtin seurakunta on tehnyt yhteistyötä useiden paikallisten hyväntekeväisyysjärjestöjen kanssa läpi vuoden edistäen vaatteiden, huonekalujen ja muiden tavaroiden lahjoittamista pakolaisille.\nHuddersfieldissa Englannissa kirkon jäsenet osallistuvat suureen koko paikkakunnan laajuiseen hankkeeseen keräten vaatteita, lajitellen, pinoten ja pakaten niitä lähettämistä varten.\nEdellinen koko artikkeli  Yleiskonferenssi – Euroopan uskolliset odottavat rohkaisevia ja kristillistä elämää koskevia sanomia Lue seuraava artikkeli Uusia apostoleja mormonien kahdentoista koorumiin


Sukupuolikiintiön käyttöönoton vaikutus yrityksen suorituskykyyn\nTitle: Sukupuolikiintiön käyttöönoton vaikutus yrityksen suorituskykyyn\nAuthor(s): Helin, Katariina\nKeywords: sukupuolikiintiö, yrityksen suorituskyky, kannattavuus, tasa-arvo\nTässä tutkielmassa on tutkintaa sukupuolikiintiön käyttöönottamisen vaikutusta yrityksen suorituskykyyn. Tutkielman tarkoituksena on selvittää, onko sukupuolikiintiön käyttöönotolla merkitystä tasa-arvon lisäämisen lisäksi yrityksen liiketoiminnalliseen menestykseen.\nTutkielma toteutettiin kirjallisuuskatsauksena. Koska ilmiö on verrattain uusi, tutkimustuloksia sukupuolikiintiön käyttöönoton vaikutuksista on vasta vähän. Näissä tutkimuksissa on tutkittu käyttöönoton lyhyen aikavälin vaikutuksia. Tasapainoisesta sukupuolijakaumasta hallituksessa sen sijaan on tehty enemmän tutkimuksia, ja niissä naisten osallisuus hallituksissa näyttäisi olevan positiivisesti korreloitunut yrityksen suorituskyvyn kanssa.\nKirjallisuuskatsauksen tutkimuksissa tutkittiin sukupuolikiintiön käyttöönoton vaikutuksia Norjassa. Johtopäätöksenä sukupuolikiintiön käyttöönotolla ei ole suurta vaikutusta yrityksen suorituskykyyn, mutta sillä on tärkeä signalointivaikutus. Burgessin ja Tharenoun (2002) mukaan hallituksessa istuvat naiset toimivat roolimalleina, mentoreina, muille naisille. Sijoittajat arvostavat naisten läsnäoloa hallituksissa, joten sidosryhmien kuva yhtiöstä parantuu. Yritys, jonka hallituksessa on tasapuolisesti kumpaakin sukupuolta, nähdään edistyksellisenä. Naiset myös tuovat uusia näkökulmia strategiseen päätöksentekoon.\nPermanent link to this item: http://urn.fi/URN:NBN:fi:aalto-201711137542


Kulttuurista halutaan Vihdille elinvoiman ja hyvinvoinnin veturi\nJulkaistu 28. marraskuuta, 2019, 15:59 . Kirjoittaja:\nVihti panostaa taloudellisesti kulttuuriin kolmanneksen Uudenmaan kuntien tasosta ja alle puolet koko maan keskiarvosta\nVuonna 2025 Vihti tunnetaan valtakunnallisesti monimuotoisesta, laadukkaasta ja osallistavasta kulttuurista. Kulttuuri on kunnalle ja kuntalaisille tärkeä elinvoima- ja hyvinvointiveturi. Nämä kaksi asiaa ovat visiona, tavoitetilana, määritelty uuteen Vihdin kulttuuripalveluiden kehittämissuunnitelmaan. Kulttuuri- ja vapaa-ajan lautakunta käsitteli suunnitelmaa keskiviikkoiltana Luoteis-Uusimaan mentyä painoon.\n– Vihdin kunnan kulttuuripalveluiden tehtävä on vahvistaa vihtiläisten taiteen tuottajien toimintaedellytyksiä, lisätä kuntalaisten osallisuutta taiteeseen ja kulttuuriin sekä edistää kulttuuristen oikeuksien toteutumista, todetaan kehittämissuunnitelmassa.\n– Suurin haaste kulttuuripalveluiden kehittymiselle Vihdin kunnassa on valtakunnallisella ja alueellisella tasolla keskiarvoa huomattavasti pienemmät taloudelliset resurssit. Kuntaliiton kustannusrakennevertailun mukaan Vihdin kulttuuripalvelujen kustannukset asukasta kohti ovat alle puolet koko maan keskiarvosta ja noin kolmannes Uudenmaan kuntien tasosta. Vihdin kulttuuripalvelujen omaan toimintaan varatut resurssit olivat 2019 talousarvion kulurakenteesta vain 0,91 prosenttia, toteaa Vihdin kulttuurituottaja Tommi Muhli.\n– Kulttuuritoimijoille keväällä 2019 teetetyn kyselyn perusteella akuuteimpana tarpeena esille nousee toimivat tilat. Kulttuuritoimijat tarvitsevat moderneja, terveitä ja monikäyttöisiä tiloja ja alueita, joissa toimintaa ja palveluja voidaan toteuttaa joko kunnan itse tuottamana tai muiden järjestämänä; kulttuuritiloja, taiteilijoiden työ- ja esitystiloja, esiintymislavoja, tapahtuma-alueita, harjoitustiloja, kokoelma- ja näyttelytiloja sekä julkista taidetta, hän jatkaa.\nLue lisää torstain 28.11. Luoteis-Uusimaasta!


Document Services Finland | Xerox- tulostuspaperit\nMonipuolinen valikoima Xerox-papereita toimiston yleispapereista aina viimeisintä digitaalitekniikkaa hyödyntäviin väritulostus- ja kopiopapereihin. Papereita on saatavilla niin matta- kuin kiiltäväpintaisina eri koko- ja painoluokissa, ja tyypistä riippuen ne soveltuvat myös haastaviin tulostusprojekteihin kuten esimerkiksi mainos- ja valokuvatulostukseen.\nXerox Colotech+ on markkinoiden johtava digitaaliseen väritulostukseen ja värikopiointiin kehitetty päällystämätön paperi. Colotech+ -paperit tarjoavat parasta laatua, luotettavuutta ja suorituskykyä laitteesta riippumatta.\nXerox Colour Impressions -paperi on kehitetty Xeroxin viimeisintä digitaalitekniikkaa hyödyntäen. Kirkas valkoisen sävy, sileä pinta ja tasainen laatu tekevät Colour Impressionista jokapäiväiseen käyttöön sopivan laatupaperin. Se soveltuu erinomaisesti toimistokäyttöön sekä tuotantotulostukseen.\nColotech+ Gloss on päällystetty, kiiltäväpintainen paperi digitaaliseen väritulostukseen ja -kopiointiin. Molemmin puolin päällystetty, erittäin sileä pinta sekä paperin tasainen rakenne takaavat ensiluokkaisen tulostusjäljen myös kaksipuolisessa tulostuksessa. Colotech+ Gloss soveltuukin erinomaisesti mainos- ja taidepainotyyppiseen väritulostukseen.\nColotech+ Supergloss on superkiiltävä, toispuoleisesti valupäällystetty erikoispaperi. Superglossilla luot näyttävät kannet, mainokset tai tuote-esitteet. Se soveltuu erinomaisesti myös valokuvatulostukseen. Tuotetta on saatavana valmiiksi nuutattuna esimerkiksi korttien tekemiseen.\nColotech+ Silk on molemmin puolin päällystetty, silkkimäisen mattapintainen paperi. Paperi on kehitetty käytettäväksi erittäin korkealaatuisissa väritulosteissa.\nColotech+ Natural White on päällystämätön väritulostuspaperi. Luonnonvalkoinen pohjasävy antaa miellyttävän kontrastin kuville ja tekstille. Ominaisuuksiltaan Natural White vastaa täysin Colotech+ paperia.\nXerox Business ja Xerox Premier ovat todellisia yleispapereita kaikenlaiseen kopiointiin, tulostukseen ja jopa offset-painamiseen. Xerox Business soveltuu etenkin sujuvuutta, siistiä jälkeä ja pitkää arkistoitavuutta vaativaan työhön.\nXerox Recycled ja Xerox Recycled+ ovat luonnonvalkoisia ns. 100 % uusiopapereita, joiden siistauksessa ei ole käytetty valkaisuaineita tai optisia kirkasteita (OBA). Paperi toimii hyvin kopiokoneissa ja lasertulostimissa. Tuotteelle on myönnetty sekä pohjoismainen joutsenmerkki että Sininen enkeli -ympäristötunnus. Kääreet ja pakkausmateriaalit ovat luonnollisesti myös kierrätettävät.\nLisäksi saatavilla värillistä kopiopaperia ja kartonkia kirkkaissa väreissä ja pastellin sävyissä.\nVastaamme mielellämme kysymyksiisi ja annamme lisätietoja valikoimastamme. Ota meihin yhteyttä ja pyydä tarjous!\nErikoismateriaalit ja sovellustuotteet


Boardman Grow jäsentilaisuus 18.11. klo 9.00-10.30 - Boardman Grow\n19.03.2021 | Blogi\nETÄTYÖAPATIA JA SEN TORJUMINEN\nNiin kuin on tekijöitä niin samalla tavalla etätyötapoja on monenlaisia. Etätyöskentelyssä sosiaalisen kontaktit ovat minimissä. Miten voimme taistella etätyöapatiaa vastaan? Kokosimme tähän artikkeliin Boardman Grow kasvuyrittäjien parhaat opit etätyöskentelyyn.\nBoardman Grow jäsentilaisuus 18.11. klo 9.00-10.30\n18.11.2020 - 18.11.2020 | Zoom\nSeuraava Boardman Grow -jäsentilaisuus järjestetään 18.11. klo 9.00 teemasta OKR-johtaminen!\nOKR (Objectives and Key Results) on tavoitejohtamisen konsepti, joka auttaa varmistamaan toiminnan johdonmukaisuuden läpi koko organisaation. OKR:n idea on yhteisessä ongelman määrittelyssä ja neuvottelussa, jossa tavoite on yhteistyötä, ongelman määrittelyä ja yhdessä tehtävää päätöksentekoa.\nTilaisuudessa meille puhumassa Juuso Hämäläinen, joka auttaa organisaatioita navigoimaan jatkuvan muutoksen keskellä. Hän on perustanut Tangible Growth-yrityksen, jolla on muutosjohtamismalli ja SaaS-ohjelmisto korkean muutosketteryyden rakentamiseksi ja ylläpitämiseksi. Juuso on kirjoittanut ”Strategia Arkeen OKR-mallilla”-kirjan Henri Soran kanssa ja vierasluennoi Maastricht School of Managementissa strategiseen ketteryyteen liittyen. Juuson auttamat yritykset vaihtelevat kokoluokaltaan Fortune500:sta maailman pienimpiin.\nTilaisuus järjestetään Zoomilla.\nLisätietoja tilaisuudesta antaa Anette Vuorenmaa, anette.vuorenmaa@boardman.fi tai 050 412 3133


Vanuttunut Villasukka: Ihan oikeat Räsärit\nHuoneen nurkkaan on jotenkin salaperäisesti syntynyt aikamoinen lankakasa, aivan kuin joku pesä. Siellä asustaa varmaankin lankakeiju tai -velho, vaikka mitään näköhavaintoa ei olekaan. Ja tuo salaperäinen olio joskus kuiskuttelee, että otappas tämä kerä ja tuo ja vielä tämä! Ja mene ja puikottele niistä sukat!\nAi, että! Nyt osasi keiju valita värit niin nappiin, ettei paremmin enää voisikaan! Laittaisin nämä sukat aivan heti jalkaan, elleivät olisi minulle liian pienet!\nOn tapahtunut jotain käsittämättömän outoa, sillä perussukkareseptini tuottaa minulle nyt jatkuvasti liian pieniä sukkia, jalkaterän pituus on lyheyempi kuin ennen. Ja tämä muutos on todellakin sukissa, olen sen mitannut, oma jalkateräni ei (luojan kiitos) ole tästä pidentynyt. En keksi muuta syytä kuin sen, että olen alkanut tikutella tiheämpää. Se ei ole mikään huono asia sukassa, kestää paremmin. Mutta, mutta: Seuraavassa parissa pitää tuunata perussukkaresepti uusiksi.\nLanka: Novita Polkka 835, Raita 863, Unicolor 522\nTäsmäsin raitalangan molempiin sukkiin. Polkan laitoin alkamaan samalla värillä ja ajattelin hetken, että josko olisi sekin mennyt nappiin, mutta sehän lähtikin parin raidan jälkeen elämään omaa elämäänsä, ihan kivasti tosin :)\nTunnisteet: Novita 7 Veljestä, Novita Polkka, Novita Raita, Perussukat, Räsymattosukat\nQaws 19. elokuuta 2017 klo 13.38\nVanuttunut Villasukka 21. elokuuta 2017 klo 13.07\nKiitos, nyt värit natsaa :)\nAnonyymi 19. elokuuta 2017 klo 14.53\nMinä olen huomannut tuon saman asian eikä minunkaan jalat ole kasvaneet vaan langat ovat ohentuneet ja joutuu ohuemmilla puikoilla neulomaan. Kauniit sukat tuli silti sinulle :) t.Tupsu\nVanuttunut Villasukka 21. elokuuta 2017 klo 13.08\nKiitos :) Perin outoa tämä kutistelu on..\nPipo-otus 20. elokuuta 2017 klo 17.51\nSöpöt sukat! (:\nenkulin käsityöt 21. elokuuta 2017 klo 15.09\nKauniit sukat ja ihanaa tuo lanka.\nAnonyymi 7. marraskuuta 2017 klo 21.56\nHei, ehkä tyhmä kysymys mutta jos villasukkaan tekkee tuon pelkkää oikeaa varren tuolla raidoitus tekniikalla, onko silmukka määrä sama kuin normi 2o, 2n varressa?\nVanuttunut Villasukka 8. marraskuuta 2017 klo 13.39\nEi ole tyhmä kysymys ollenkaan. Itse inhoan niin paljon joustinneuleen neulomista, että teen joskus sukanvarteenkin ainaoikein reunuksen. Mutta palatakseni kysymykseesi: 2o2n on siitä hyvä, että sehän joustaa hyvin ja antaa anteeksi sen, jos on rimpulakintut tai enempi muotoa jaloissa. Sileä ei niin paljon anna anteeksi. Mutta ihan normisilmukkamäärällä olen tehnyt. Se normi mulla 44 veikanvahvuisesta. Ja mulla on kapea nilkka ja pohje normaalia kapeampi. Hyvin on pysynyt jaloissa 😊\n2020: 430 g\nKotileikkiä ja sukkaneulontaa Pärnussa\nKolmessa maassa neulottu peitto


"Ei tarvetta uusille torjuntatoimenpiteille" - Korpilahti-lehti\n“Ei tarvetta uusille torjuntatoimenpiteille”\nKeski-Suomen alueellisen tartuntatautien johtoryhmän kokous pidettiin tänään ensimmäisen kerran. Johtoryhmä päätyi siihen, että se ei suosittele Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueelle, eri kuntien ja kaupunkien itse laittamien torjuntatoimenpiteiden lisäksi, uusia torjuntatoimenpiteitä.\nNäin siksi, että vaikka Keski-Suomen sairaanhoitopiirin alueella olevissa kunnissa on koronavirustilanteen kannalta hyvin erilaisia tilanteita, kokonaisuudessaan tilanne on saatu hyvin hallintaan myös niissä kunnissa, joissa ilmaantuvuus on ollut korkea. Syynä tähän on, että koronaan sairastuneiden altistustilanteet ovat olleet hyvin tiedossa ja altistuneet on voitu laittaa karanteeniin ja näin ryppäät on saatu hyvin hallintaan. Näiden lisäksi eri torjuntatoimenpiteet ovat osoittaneet toimivuutensa, joista esimerkkinä maskien käyttö julkisilla paikoilla.\nSosiaali- ja terveysministeriön ohjeiden mukaisesti johtoryhmän tehtävänä on seurata maakunnallisen koronavirustilanteen tilannekuvaa ja tehdä sen perusteella analyysiä erilaisista päätöksistä, suosituksista ja linjauksista. Seuraavan kerran johtoryhmä kokoontuu arvioimaan sairaanhoitopiirin alueen tilannetta 8.10.2020.


Tutkimus: Uusrikastuminen vaikuttaa arvoihin - MTVuutiset.fi\nTutkimus: Uusrikastuminen vaikuttaa arvoihin\nJulkaistu 02.11.2000 20:37 (Päivitetty 04.11.2000 19:30 )\nUusrikkaiden ryhmä saattaa tulevaisuudessa vaikuttaa myös yhteiskunnan arvoihin ja rakenteisiin.\nOsakkeet ja optiot ovat tehneet Suomeen uuden ja yhä kasvavan uusrikkaiden ryhmän. Tutkijat ovat huolissaan uusrikkaiden vaikutuksesta yhteiskunnan arvoihin ja asenteisiin. Tulevaisuudentutkijat kaipaavatkin rikastuneilta vastuuta.\nVerolistat kertovat, että Suomessa on yhä enemmän miljonäärejä. Moni ei ole syntynyt rikkaaksi vaan rahat on saatu osakkeilla ja optioilla.\n-Toistaiseksi ehkä uusrikastumisen näkyvin vaikutus on ollut tällainen esikuvavaikutus. Ollaan paljon lehdissä puhuttu ja monelle nuorelle on tullut tavoitteeksi tulla tällaiseksi, sanoo eduskunnan tulevaisuusvaliokunnan asiantuntija, filosofian tohtori Osmo Kuusi\nEi ihmisarvon mittari\nOsmo Kuusi toivoo kuitenkin, ettei ihmisen arvoa mitattaisi ainoastaan omaisuuden määrällä.\n-Se on minusta aika huomattava pelko, että aletaan mitata aika yksiulotteisesti rahassa ja siinä tietysti\nIhmisarvoa ei pitäisi mitata rahassa\nYhdysvallat on varottava esimerkki. Toki sielläkin rahaa käytetään tai nämä uusrikkaat käyttävät sosiaalisiin tarkoituksiin, perustavat säätiöitä ja niin edelleen, sanoo Kuusi\n-Se tapa millä he rikastuvat, on hyvin tärkeä eli että se on jollain lailla yhteiskunnallisesti hyväksyttävä, sanotaan esimerkiksi, että tehdään jotain ympäristön kannalta arvokkaita innovaatioita ja niin edelleen, toivoo Tulevaisuuden tutkimuksen seuran puheenjohtaja Kuusi.\nRahalla voi olla vaikutusta myös yhteiskunnan perusteisiin, vaikkapa tulevaisuuden koulujärjestelmään.\n-On olemassa uhka, että sitten syntyy tällaisia eliittikouluja ja nimenomaan sitten näille jotka ovat kaikkein rikkaimpia ja jotka pystyy sitten jopa ehkä ilman valtion tukeakin tällaista koulutusta järjestämään, mutta mä en kauhean suurena tällä hetkellä tätä riskiä näkisi, miettii Osmo Kuusi.


Rumpu, kuu ja nuotio – Hypnozone blog\nEntire Site artikkelihistoriahypnoosiitsesuggestioliikuntapainonhallintapast lifepoikkeavat tajunnantilatpsykologiashamanismiterveystyöelämäunet\nterveyshypnoosipsykologiahistorialiikuntaitsesuggestiopast lifetyöelämäpainonhallintaunetartikkelishamanismipoikkeavat tajunnantilat\nterveyshypnoosihistoriapast life regressionnuminoosiliikuntaitsesuggestiotyöelämäpsykologianarsistinarsistijohtajakoiraRupert SheldrakeshamanismishamaanirumpurummutustyäelämäMeToosyrjintäpainonhallinta\nelokuu 2018 kesäkuu 2018 Touko 2018 huhtikuu 2018\nReflexions on hypnosis, Life and all the Curious and Curiouser Things in the World\nSeuraavaKoira on paras lääke moneen vaivaan\npast lifepoikkeavat tajunnantilatshamanismi\nRumpu, kuu ja nuotio\n”Oletko koskaan ajatellut, että on joukko asioita, joihin melkein kaikilla ihmisillä liittyy jokin tavallista vahvempi tunnelataus: kuu, aurinko, ukkonen, nuotio, meri, vuoristo, joki, lähde, koira, hevonen ja rytminen tanssi. Rummutus kuuluu samaan joukkoon. Onko se sattumaa, vai voiko sen takana olla myös jotain muuta? Mikä näitä kaikkia yhdistää?”\nErkki Kauhanen\ton Touko 21, 2018\nTein viikonloppuna shamaanirummun. Nyt minulla siis on sellainen. Mutta mitä sellaisella tekee täysipäinen moderni ihminen? Tai ainakin moderni. Tai ihminen.\nNo jaa, shamanismi on vanhin yhtäjaksoisesti harjoitettu parantamismenetelmä maailmassa. Sen arvioidaan olevan ainakin 20 – 30 000 vuotta vanha. Rummutus on ollut osa shamanismia ainakin suurimman osan ajasta. Rummutuksella jo kivikautinen shamaani ajoi itsensä poikkeavaan tajunnantilaan, jota nykyisin sanottaisiin theta -tilaksi, koska siinä aivoissa on vahvasti esillä hidas theta -rytmi (4 – 7 sykettä sekunnissa).\nTheta -tila on ominainen paitsi shamaanirummutukselle, myös joillekin meditaation muodoille ja syvälle hypnoosille. Myös hieman nopeampi rummutus, joka vastaa aivojen alfa -rytmejä (7-12 Hz) eli kevyttä hypnoottista tilaa, rauhoittaa, ja sen pohjalle on kehitetty muun muassa Rhythmic Entrainment Intervention (REI) -tekniikka, jossa käytetään monimutkaisia alfa -alueen rytmejä autismista, skitsofreniasta ja ADD/ADHD -oireyhtymistä kärsivien ahdistuneiden tai levottomien potilaiden hoidossa.\nRummutuksen myönteisistä terveysvaikutuksista on julkaistu paljon tutkimuksia. Rummutus muun muassa laskee syljen kortisolipitoisuutta, joka on yleisesti käytetty stressin mitta. Se kohottaa syljen immunoglobuliini A -pitoisuutta, joka taas mittaa limakalvojen immuunipuolustuksen voimakkuutta. Rummutusta on menestyksellisesti käytetty kroonisen kivun lievittämiseen ja jopa syöpähoitojen tukena. Viime aikoina sitä on alettu käyttää tukena myös addiktioiden kuten alkoholi- ja huumeriippuvuuksien hoidossa. Tässäkin on kyse rummutuksen rauhoittavasta vaikutuksesta.\nYksi parhaimmista vaikutuksista on ehkä kuitenkin se, miten rentoutuneessa tilassa luonnossa rummuttaessaan ihminen väkisinkin kokee yhteyden tunteen luonnon kanssa. Sitä tässä kulttuurissa ei ole koskaan ollut liikaa. Jos rummuttaa ryhmässä, se tuo kokemukseen mukaan myös vahvan yhteisöllisen tunteen. Sekin on ollut katoavaa kansanperinnettä.\nOletko koskaan ajatellut, että on joukko asioita, joihin melkein kaikilla ihmisillä liittyy jokin tavallista vahvempi tunnelataus: kuu, aurinko, ukkonen, nuotio, meri, vuoristo, joki, lähde, koira, hevonen ja rytminen tanssi. Rummutus kuuluu samaan joukkoon. Onko se sattumaa, vai voiko sen takana olla myös jotain muuta? Mikä näitä kaikkia yhdistää?\nJos ihminen syntyy yhä uudestaan, mitä minä pidän todistettuna seikkana, nämä kaikki ovat niitä harvoja asioita, jotka nykyisin ovat aivan tai miltei samanlaiset kuin ne ovat olleet jo monta tuhatta vuotta. Niiden ääressä on oltu tunnelmissa ja koettu tapahtumia ja tunteita kymmenet tuhannet kerrat.\nEsimerkiksi nuotioon tuijottaminen kuutamossa meren rannalla on aina kokemus, joka vie mielen omituisiin tunnelmiin, jotka tuntuvat ylittävän ajan ja paikan rajat. Ei suinkaan se ole itsestään selvä asia? Lisää siihen vielä rytminen rummutus. Jos sinulla, nimittäin, on rumpu.\nMinä tein rumpuni Tea Husan kurssilla Forssassa https://www.worssaamo.fi/ mukavien ihmisten seurassa.\nPosted in: past life, poikkeavat tajunnantilat, shamanismi, terveys\nTagged in: rummutus, shamaanirumpu, shamanismi, terveys\nI am a "dream navigator" (therapeutic hypnosis practitioner), Helsinki, Finland\nArkistot Valitse kuukausi elokuu 2018 kesäkuu 2018 Touko 2018 huhtikuu 2018


Kynnet + Superbeat\n20.01.2018 klo 21 - 21.01.2018 klo 04\nKynnet on Hopeajärvestä, Love Sportista ja monista muista yhtyeistään tutuksi tulleen Teemu Tannerin sooloprojekti. Kynnet-yhtye kasvaa livenä viisihenkiseksi kokoonpanoksi. Yhtyeen jäsenten muita yhtyeitä ovat mm. Charm Bags, French Films, Seksihullut, Sofa Pets ja Teksti-TV 666.\nKynsien ensimmäinen biisi julkaistiin viime vuoden maaliskuussa ja yhtyeen musiikki on noteerattu myös kansainvälisesti Vicen musiikkisivun Noiseyn kautta. Kynnet-yhtyeen musiikki on piristävintä kotimaista lo-fi-jytää, jota viime vuosina on julkaistu.\nKynnet julkaisi viime vuonna kaksi kasettia. Tänä vuonna yhtye on julkaissut jo kahden aiemmin julkaistun kasetin niputtavan LP:n ja seiskatuumaisen. Yhtyeen tuoreimpana julkaisuna on elokuun lopulla julkaistu Kaipaa esittelyjä LP.\nLämppärinä Nelivitosen keikalla toimii oululainen alt rock -yhtye Superbeat.


Keksijä: Näin Suomen talous saataisiin kuntoon | Kaleva\nKeksijä: Näin Suomen talous saataisiin kuntoon\nKeksinnöillään elantonsa ansainnut oululainen Mauno Hyvärinen teki eläkepäivillään vielä yhden keksinnön, jolla voitaisiin panna Suomen ja parhaimmassa tapauksessa koko maailman talous kuntoon.\nKeksinnöillään elantonsa ansainnut oululainen Mauno Hyvärinen teki eläkepäivillään vielä yhden keksinnön, jolla voitaisiin panna Suomen ja parhaimmassa tapauksessa koko maailman talous kuntoon. Asia tuntuu yhä tarpeellisemmalta, kun Ouluun pamahti viikon sisällä tuhat työtöntä lisää.\nIdeassa lainanlyhennykset jäädytettäisiin valtion korkotuella mahdollisimman monilta tahoilta, esimerkiksi tavallisilta asuntovelallisilta, yrityksiltä ja kunnilta.\nValtio maksaisi pankeille korkotukea vain jäädytetyn lyhennyksen ajalta vuodeksi tai useammaksi, siihen asti kunnes talous olisi kunnossa.\nHyvärinen sanoo, että keksinnöllä olisi valtava, hänen laskelmiensa mukaan 50-kertainen vipuvaikutus.\nKun velallisten ei tarvitse maksaa lyhennyksiä, rahat menevät kotimaiseen kulutukseen, ja se osaltaan nostaa taloutta merkittävästi.\n”Kun kauppa kasvaa, tarvitaan lisää työvoimaa. Se säteilee hyvin nopeasti työpaikoiksi ja verotuloiksi.”\nUmpivelkaantuneet kunnat saisivat lyhennysrahat käyttöpääomaksi. Ne pystyisivät nopeasti paikkaamaan taloutensa ja palkkamaan lisää työntekijöitä.\nKolmas vaikutus olisi, että yritykset pystyisivät jälleen investoimaan, ja vienti alkaisi vetää uudelleen.\n”Kun työllisyys kasvaa, verotulot lähtevät huimaan kasvuun. Työttömyyden vähennyttyä valtion ja kuntien ei tarvitse maksaa työttömyyskorvauksia eikä sosiaaliavustuksia. Hyödyt kumuloituvat aivan käsittämättömästi”, hän toteaa.\nHyvärisen laskelmien mukaan valtion tarvitsisi kaivaa kuvettaan 0,1 miljardia, jos lainanlyhennyksiä olisi viisi miljardia ja korkotuki kaksi prosenttia.\nHyvärinen valaisee asiaa esimerkillä: Asuntovelallisella on velkaa 100 000 euroa, jota hän lyhentää 10 000 eurolla vuodessa sekä maksaa korkoa kaksi prosenttia. Valtio maksaisi pankille kaksi prosenttia lisäkorkoa lyhennyksen osalle, eli pankki saisi neljä prosenttia korkoa.\n”Asuntovelalliselle tulisi lisää käyttöpääomaa 10 000 euroa, mutta valtion maksama korkotuki olisi vain 200 euroa vuodessa. Niin pikkurahalla tulisi niin suuri käyttöpääoman lisäys. Tähän perustuu 50-kertainen vipuvaikutus”, Hän perustelee.\n0,1 miljardin sijoitus tuottaisi kansantaloudelle viisi miljardia vuodessa, viidessä vuodessa 25 miljardia eli puolet valtion budjetin loppusummasta.\nHyvärinen uskoo, että talous lähtisi mallilla nousuun hyvin nopeasti, eikä sitä tarvitsisi edes toteuttaa kovin kauan ettei tule ylikuumenemisen vaaraa.\nPatentti keksinnölle haettu\nHän on hakenut patenttia keksinnölleen Suomesta, Yhdysvalloista ja tehnyt PCT-hakemuksen Euroopan maita varten.\nHän myös koetti tehdä hallituksen ministereiden kanssa esisopimuksen, jonka mukaan hän saisi palkkion vain siinä tapauksessa, että keksintö otettaisiin käyttöön. Hallitus ei ole vielä halunnut tehdä sopimusta.\nHyvärinen on tehnyt keksintöjä koko ikänsä. Ensimmäinen oli kelloradio 1960-luvulla. Muun muassa lvi-alalla työskennellyt Hyvärinen keksi 1980-luvulla muoviviemäriputkien katkaisu- ja työstölaitteen, jonka varaan perusti yrityksen, jolla oli patentteja ympäri maailmaa.\n2000-luvun alussa hän kehitti laitteen, joka säästää energiaa kaukolämpötalouksissa. Erityisesti jälkimmäinen on menestynyt hyvin, ja laitteita valmistava Ekonor Oy on yksi maan nopeimmin kasvavista yrityksistä.\nPankinjohtaja: ”Perusidea on ok"\nOulun Osuuspankin toimitusjohtaja Timo Levo pitää Hyvärisen ideaa kiintoisana.\n”Perusidea on ok: se vapauttaa asiakkaille rahaa juuri lainan lyhennyksen verran.”\nPankeille maksettavaa korkotukea Levo pitää järkevänä kompensaationa järjestelystä.\nHän uskoo, että pankeille ei koituisi suuria vaikeuksia, vaikka lainojen lyhennykset jäisivät saamatta vuodeksi tai pariksi.\n”Hanke olisi valtion antaman kompensaation ansiosta tarkoituksenmukainen ja pankille edullinen.”\nPankin maksuvalmius hieman heikkenisi, ja suunnittelua pitäisi lisätä. Pankit käyttävät lainoitukseen lyhennyksiä ja muuta varainhankintaa.\n”Jos lyhennykset jäisivät pois, pitäisi hankkia korvaavaa rahoitusta rahamarkkinoilta.”\nLevoa mietityttää vain, ohjautuisivatko vapautuvat rahat tarkoitettuihin käyttökohteisiin, kulutukseen ja investointeihin.


Herrasmiehen päiväkirja: Tyylikäs ruumisarkku viimeistelee tyylikkään elämän\nPar Janne Koskinen klo 18.44\nLiisu 27. lokakuuta 2013 klo 12.15\nKirjoituksesi on hauska. Suotakoon tyylikkyys loppuun saakka. Mutta muuan sivuajatus törmää rumasti, lupaa kysymättä mieleeni: Entäs tavalliset tusinaihmiset, mistä puusta heidän arkkunsa? Vastauskin on olemassa: tavallinen pahviarkku on heille paras. Tietääkseni sellaisiakin tehdään. Kertakäyttöisiä. Vaikka kertakäyttöisiä ne taitavat tammiarkutkin olla.\nJanne Koskinen 28. lokakuuta 2013 klo 15.14\nKiitos kommentista, onhan tämä ajatuksia herättävä aihepiiri.\nOletko Herrasmiehenä ajatellut lainkaan millaisia hämmentäviä sekä ristiriitaisia ajatuksia omaisesi ja ystäväsi kohtaavat maistettuaan muistotilaisuudessasi upean vivahteikkaita vuosikertaviinejä, jotka pettymykseksi muistuttavat arkussa tapahtuvan pullokypsytyksen seurauksena likipitäen kreikkalaista Retsinaa?\nJanne Koskinen 29. lokakuuta 2013 klo 9.56\nHyvä huomio - idea vaatii kieltämättä kehittelyä. Ehkä sijoitan arkun Etelä-Ranskasta ostamani linnan kellariin ja pidän pullokierron kunnossa.\nLinn Tallqvist 29. lokakuuta 2013 klo 16.47\nEhkä hylätty kontrabasso kelpaisi sellaisenaan arkkuna (vai onko se vanha vitsi??). Joka tapauksessa - älä liian innokkasti suunnittele hautajaisiasi!\nJanne Koskinen 4. marraskuuta 2013 klo 11.18\nKiitos vinkistä, luulen etten mahdu bassoon, ellei minua halkaista kuten sirkuksessa.\nLiisu 30. lokakuuta 2013 klo 15.48\nVoi miten VALOISAj a KAUNIS sivusto avautui kun tulin tänne katsomaan oisko uusia tuulia puhaltamassa tällä sivustolla! Ihana näky (tuo ruumisarkkujen tausta)! Elämänhalu heräsi!\nJanne Koskinen 4. marraskuuta 2013 klo 11.19\nVoi kiitoksia - vuodenaikakuva taustalla on nyt ollut syysmaisema Helsingin Talvipuutarhasta. Talven saapuessa pitänee vaihtaa uusi.\nAnonyymi 2. marraskuuta 2013 klo 18.22\nOlen itse ajatellut "arkun" uurnan olemassa oloa, kastelahjana saatu johon matkan varrella kerätään tärkeät tavarat ja tien päätyttyä tuhkat, ajatus sopii ehkä joillekin mutta minusta se on hyvä ratkaisu, polttohautaushan tulee yleitymään.