Norjalaisnaiset pitivät taktiikkapalaverin – näin he yrittävät ratkaista - Maastohiihto - Ilta-Sanomat\nNorjalaisnaiset pitivät taktiikkapalaverin – näin he yrittävät ratkaista\nMarit Björgen (vas.) ja Therese Johaug. (KUVA: EPA/ANDERS WIKLUND)\nJulkaistu: 21.2.2015 11:41\nLauantain ensimmäisessä kisassa ratkaistaan naisten yhdistelmäkisan mestari.\nNorjalaisnaiset ovat hallinneet tänä vuonna maailmancupia ja lisäksi Marit Björgenhttps://www.is.fi/haku/?query=marit+bjorgen juhli torstaina sprintissä MM-kultaa. Vaikka norjalaisten meno on ollut lähes ylivoimaista, viimeisessä maailmancupin kisassa ennen MM-kisoja Ruotsin Östersundissa Ruotsin Charlotte Kallahttps://www.is.fi/haku/?query=charlotte+kalla oli iskussa. Ruotsalainen voitti 10 kilometrin vapaan tavan kisassa Björgenin peräti 36 sekunnilla ja Therese Johauginhttps://www.is.fi/haku/?query=therese+johaugin 53 sekunnilla.\nKallan ylivoima ei ole jäänyt huomaamatta norjalaisilta, jotka pitivät aiemmin tällä viikolla taktiikkapalaverin lauantain yhdistelmäkisasta. Kyseessä on 15 kilometrin kisa, jossa ensin hiihdetään 7,5 kilometrin perinteinen osuus, vaihdetaan sukset ja hiihdetään 7,5 kilometrin vapaaosuus.\n- Olemme puhuneet Kallasta. Hän on oikein hyvässä kunnossa ja meidän on oltava nyt hereillä. Se myös samalla motivoi meitä. Me emme ole peloissamme, vaan haluamme kunnon kilpailun, jossa paras voittaa, Norjan maajoukkuepomo Vidar Löfshushttps://www.is.fi/haku/?query=vidar+lofshus sanoo Aftonbladetillehttp://www.aftonbladet.se/sportbladet/vintersport/skidor/article20352133.ab.\nMyös Therese Johaug myönsi, ettei Kallan hiihto ole jäänyt huomaamatta.\n- Se (Östersundin kisa) oli meille herätys. Olemme nyt keskittyneet pieniin yksityiskohtiin, joissa voimme parantaa, Johaug sanoi.\nAftonbladetin mukaan norjalaishiihtäjillä on nyt valmiina suunnitelma, jolla he aikovat lyödä Kallan. Lehden mukaan norjalaiset yrittävät ratkaista kisan jo perinteisellä osuudella, sillä Kallan vahvuudet ovat vapaalla tavalla hiihdettäessä. Näin myös ajatellaan ruotsalaisten valmennusjohdossa.\n- En usko, että Norja haluaa Charlotten olevan kärjessä vapaan tavan alkaessa. He laittavat kaiken peliin perinteisellä osuudella, Ruotsin naishiihtäjistä vastaava valmentaja Mattias Perssonhttps://www.is.fi/haku/?query=mattias+persson sanoo.\nRuotsalaislehden mukaan norjalaiset saattavat pitää kovaa vauhtia myös vielä perinteisen osuuden jälkeen alkavalla vapaan hiihtotavan osuudella, kun sukset on vaihdettu. Syynä on se, että Kallalla menee jonkin aikaa löytää oikea rytmi vapaalla tavalla.\nNaisten kisa alkaa klo 14 ja YLE TV2 näyttää kisan. Suomalaisista kisaan osallistuvat Kerttu Niskanenhttps://www.is.fi/haku/?query=kerttu+niskanen, Krista Pärmäkoskihttps://www.is.fi/haku/?query=krista+parmakoski, Aino-Kaisa Saarinenhttps://www.is.fi/haku/?query=aino-kaisa+saarinen ja Riitta-Liisa Roponenhttps://www.is.fi/haku/?query=riitta-liisa+roponen.\nCharlotte Kalla on Ruotsin ykköstähti yhdistelmäkisassa. (KUVA: AFP/Lehtikuva/Henrik Montgomery)


Hotelli Minos Palace hotel & suites kokemukset ja arvostelut | Aurinkomatkat\nMinos Palace hotel & suites – kokemukset ja arvostelut\nUpper Deck -huone, parveke ja osittainen näköala merenlahdelle\nUpper Deck -huone, parveke ja merinäköala\nBungalow, terassi ja osittainen merinäköala\nJuniorsviitti, jaettu uima-allas\nAsiakkaidemme kokonaisarvio hotellista Minos Palace hotel & suites\nMinos Palace hotel & suites – Asiakkaidemme kokemuksia\nTosi hyvä palvelu...siisti alue ja laajat polut ja hyvät ulkoilumahdollisuudet...palvelutaso 10, siivous jopa liiankin kanssa.\nMinos Palas mahtava hotelli.\nSopiva sekä vanhoille että nuorille. Kansainvälinen tunnelma oli mukava. Hotelli on hieno, mutta ei luksusmainen, tunnelma oli rento.\nHotelli mukava ja rauhallinen. Kuntosali pieni, mutta ulos pääsee lenkkeilemään. Ruoka maukasta ja vaihtelevaa, aamiainen välillä tosi suppea. Rannalla mukavia auringonotto paikkoja tehty kallio seinämiin.\nTyttärentytär ja mummi\nHotelli oli kaikinpuolin siisti ja alue miellyttävä. Hotellityöntekijät olivat todella mukavia ja tunsimme itsemme tervetulleiksi. Allas-alue oli upea, mutta siellä olisi voinut olla enemmän aurinkotuoleja. Samoin rannalla. Rannalta meno mereen oli hankala iäkkäillä ihmisillä, rannan kunnon takia.\nHotelli oli rauhallinen ja siisti. Allasalue ja rantakalliot, puutarha hotellin ympärillä, ruokasali ja maisemat olivat kauniita. Henkilökunta oli ystävällistä ja ruoka tosi hyvää. Spassa hyvät hoidot. Kannatti ottaa kreetalainen hieronta ja kuumakivihieronta. Hierojatyttö erityisen taitava. Upper deck huone merinäköalalla toi huoneeseen aamun aurinkosillan ja illan kuutamosillan.


Valkoviini - Unionpedia\nValkoviiniä viinilasissa. Valkoviini on viinirypäleistä tehtyä viiniä, jonka valmistusvaiheessa rypäleiden tummien kuorten ei ole annettu värjätä viiniä punaiseksi kuten punaviinin valmistuksessa.\n69 suhteet: Asýrtiko, Asti (viini), Athíri, Béarnaisekastike, Ben Walter Heikel, Bernard-Massard, Booli, Bordeaux, Chardonnay, Chenin Blanc, Chilen viinit, Crottin de Chavignol, Etelä-Afrikka, Frascati (viini), Friuli-Venezia Giulia, Gewürztraminer, Grevé, Herrgårdsost, Hvar (saari), Illallinen yhdelle, Itävaltalainen keittiö, Jarlsberg, Juomapullo, Kalafile Walewska, Kir, Kir Royale, Luxemburg, Magyar Fehér Bor, Müller-Thurgau, Moschofílero, Munster (juusto), Nièvre, Ntempína, Orvieto, Pays de la Loire, Pinot Blanc, Pinot Gris, Portugalilainen keittiö, Pouilly-Fumé, Pouligny Saint-Pierre, Prosecco, Punaviini, Retsina, Rikkihapoke, Rodítis, Rompóla, Rooman valtakunnan ruokakulttuuri, Roseeviini, Sauvignon Blanc, Savvatianó, ..., Sémillon, Soave (viini), Solaris (viiniköynnös), Sopron, Sveitsiläinen keittiö, Talouskellari, Tokaji, Vermutti, Verntéa, Vihreä viini, Viini, Viinilasi, Viinintuotanto Kreikassa, Viinintuotanto Suomessa, Viinintuotanto Sveitsissä, Vilána, Vitello tonnato, Voikastike, Welschriesling.\tLaajenna indeksi (19 lisää) » « Kutistua indeksi\nAsýrtiko (myös Assýrtiko, Assyrtico) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Asýrtiko · Katso lisää »\nAstilainen viinitarha. Asti-viinit ovat italialaisia viinejä, joita tuotetaan Astin seudulla Piemontessa Luoteis-Italiassa.\nUusi!!: Valkoviini ja Asti (viini) · Katso lisää »\nAthíri (myös Athéri) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Athíri · Katso lisää »\nBéarnaisekastiketta. Béarnaisekastike eli bearninkastike on emulsiokastike.\nUusi!!: Valkoviini ja Béarnaisekastike · Katso lisää »\nBen Walter Heikel\nBen Walter Heikel (27. elokuuta 1879 Ylitornio – 21. toukokuuta 1954 Villarrica, Paraguay) oli suomalainen valtionpomologi, puutarhaopetuksen ja hedelmänviljelyn kehittäjä sekä kotimaisten hedelmäviinien valmistuksen uranuurtaja.\nUusi!!: Valkoviini ja Ben Walter Heikel · Katso lisää »\nBernard-Massard on luxemburgilainen viinin tuotantoa ja markkinointia harjoittava yritys, jolla on omia viinitarhoja Grevenmacherissa ja Schengenissä.\nUusi!!: Valkoviini ja Bernard-Massard · Katso lisää »\nBoolimalja. Booli on alkoholiton tai alkoholia sisältävä juomasekoitus.\nUusi!!: Valkoviini ja Booli · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Bordeaux · Katso lisää »\nChardonnay-köynnösrivejä Burgundissa. Chardonnay on vihreä viinirypälelajike, josta tehdään valkoviiniä.\nUusi!!: Valkoviini ja Chardonnay · Katso lisää »\n300px Chenin Blanc on viinirypälelajike, josta valmistetaan voimakkaita, mausteisia ja aavistuksen makeita valkoviinejä.\nUusi!!: Valkoviini ja Chenin Blanc · Katso lisää »\nChilen viinitarhoja Andien kupeessa. Chilen viinit ovat nousseet viime vuosikymmeninä suosituiksi ja arvostetuiksi, ja Chile on nykyisin yksi maailman suurimmista viininviejistä.\nUusi!!: Valkoviini ja Chilen viinit · Katso lisää »\nCrottin de Chavignol -juustoa Crottin de Chavignol on ranskalainen vuohenmaidosta valmistettava pehmeä juusto.\nUusi!!: Valkoviini ja Crottin de Chavignol · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Etelä-Afrikka · Katso lisää »\nFrascati Cannellino -jälkiruokaviini valmistetaan Malvasia-rypäleestä. Frascati on italialainen viini.\nUusi!!: Valkoviini ja Frascati (viini) · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Friuli-Venezia Giulia · Katso lisää »\nGewürztraminer-rypäleitä Gewürztraminer on viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Gewürztraminer · Katso lisää »\nGrevé on ruotsalainen puolikova juusto, joka on valmistettu lehmänmaidosta.\nUusi!!: Valkoviini ja Grevé · Katso lisää »\nHerrgårdsost-juustoa Herrgårdsost on ruotsalainen lehmänmaidosta valmistettava puolikova juusto.\nUusi!!: Valkoviini ja Herrgårdsost · Katso lisää »\nJelsan satama Hvar (paikallisella murteella Hvor tai For) on saari Adrianmeressä lähellä Dalmatian rannikkoa Kroatiassa.\nUusi!!: Valkoviini ja Hvar (saari) · Katso lisää »\nIllallinen yhdelle (Der 90. Geburtstag oder Dinner for One) on saksalaisen televisioyhtiön Norddeutscher Rundfunkin (NDR) vuonna 1963 tuottama 18-minuuttinen lyhytelokuva.\nUusi!!: Valkoviini ja Illallinen yhdelle · Katso lisää »\nWieninleike Itävaltalainen keittiö on Itävallan historian myötä saanut paljon vaikutteita Euroopan muista ruokakulttuureista, etenkin Itävalta-Unkariin kuuluneista alueista.\nUusi!!: Valkoviini ja Itävaltalainen keittiö · Katso lisää »\nJarlsberg on norjalainen lehmänmaidosta valmistettava puolikova juusto.\nUusi!!: Valkoviini ja Jarlsberg · Katso lisää »\n200px Juomapulloista yleisimpiä ovat perinteinen lasipullo sekä uudet kierrätysmuovipullot.\nUusi!!: Valkoviini ja Juomapullo · Katso lisää »\nKreivitär Walewska 1812, François Gérardin öljymaalaus Kalafile Walewska on hienostunut kalaruokalaji, jonka arvellaan olevan nimetty Napoleon I:n hoviin kuuluneen puolalaisen kreivitär Marie Walewskan (1786–1817) mukaan.\nUusi!!: Valkoviini ja Kalafile Walewska · Katso lisää »\nKir on cocktail, ja se on tunnettu nimellä ”Blanc-Cass tai Blanc-cassis” jo paljon ennen kuin kaniikki Felix Kir, Dijonin kaupungin entinen määri antoi sille nimensä.\nUusi!!: Valkoviini ja Kir · Katso lisää »\nKir Royale Kir Royale (myös Kir Royal) on samppanjasta ja mustaherukkalikööristä valmistettava aperitiivi.\nUusi!!: Valkoviini ja Kir Royale · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Luxemburg · Katso lisää »\nMagyar Fehér Bor eli ”magis” on suomalainen tuotenimi Altian markkinoimalle, unkarilaisista rypälelajikkeista valmistetulle sekoitevalkoviinille, jonka valmistuksessa käytetään tyypillisesti 85 % Welschrieslingiä ja 15 % Müller-Thurgau-rypäleitä.\nUusi!!: Valkoviini ja Magyar Fehér Bor · Katso lisää »\nMüller-Thurgau-rypäleitä. Müller-Thurgau on vaalea viinirypälelajike, jonka Sveitsin Thurgausta kotoisin ollut Hermann Müller (myös Hermann Müller-Thurgau) kehitti vuonna 1882 työskennellessään Geisenheimin yliopistossa Saksassa.\nUusi!!: Valkoviini ja Müller-Thurgau · Katso lisää »\nMoschofílero on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä vaalea viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Moschofílero · Katso lisää »\nMunster-juustoa Munster, myös géromé, on ranskalainen lehmänmaidosta valmistettava pehmeä ja pestykuorinen juusto.\nUusi!!: Valkoviini ja Munster (juusto) · Katso lisää »\nNièvre on Ranskan departementti Keski-Ranskassa, Burgundin hallintoalueella.\nUusi!!: Valkoviini ja Nièvre · Katso lisää »\nNtempína (myös Debína, Dempína) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Ntempína · Katso lisää »\netruskien kaupunki. Orvieto on kaupunki Ternin maakunnassa, Umbrian hallintoalueella Keski-Italiassa.\nUusi!!: Valkoviini ja Orvieto · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Pays de la Loire · Katso lisää »\nPinot Blanc -rypäleitä Pinot Blanc on viinirypälelajike, josta tehdään valkoviiniä.\nUusi!!: Valkoviini ja Pinot Blanc · Katso lisää »\nPinot Gris -rypäleitä Pinot Gris on viinirypälelajike, josta tehdään valkoviiniä.\nUusi!!: Valkoviini ja Pinot Gris · Katso lisää »\n''Caldo verde'' -kaalikeittoa. Portugalilainen keittiö on kehittynyt omaleimaiseksi Portugalissa vuosituhansien aikana kehittyneiden viljelykasvien, karjarotujen ja paikallisten reseptien myötä.\nUusi!!: Valkoviini ja Portugalilainen keittiö · Katso lisää »\nPouilly-Fumé on ranskalainen valkoviinin tuotantoalue Loiren laaksossa.\nUusi!!: Valkoviini ja Pouilly-Fumé · Katso lisää »\nPouligny Saint-Pierre on ranskalainen vuohenmaidosta valmistettava pehmeä juusto.\nUusi!!: Valkoviini ja Pouligny Saint-Pierre · Katso lisää »\nProsecco on italialainen pääosin tai kokonaan Glera-rypäleestä valmistettu kuohu- tai valkoviini.\nUusi!!: Valkoviini ja Prosecco · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Punaviini · Katso lisää »\nRetsína on perinteinen kreikkalainen pihkalla maustettu viini.\nUusi!!: Valkoviini ja Retsina · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Rikkihapoke · Katso lisää »\nRodítis (”Ruusuinen”, myös Rhoditis) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä vaalea viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Rodítis · Katso lisää »\nRompóla (myös Robóla) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Rompóla · Katso lisää »\nRooman valtakunnan ruokakulttuuri\nHedelmäkori- ja maljakkoasetelma Pompejista noin vuodelta 70 Rooman valtakunta käsittää jakson 600-luvulta eaa. 500-luvulle eli noin 1000 vuotta.\nUusi!!: Valkoviini ja Rooman valtakunnan ruokakulttuuri · Katso lisää »\nRoseeviinejä Rhônen laaksosta ja Provencesta. Roseeviini (myös rosee, roséviini tai rosé) on punaviinirypäleistä tehtävä vaaleanpunainen viini.\nUusi!!: Valkoviini ja Roseeviini · Katso lisää »\nSauvignon Blanc (Vitis vinifera ’Sauvignon Blanc’), myös Sauvignon, Petit Sauvignon ja Sauvignon Jaune (Gironde), Sauvignon Fumé ja Blanc Fumé (Keski- ja Länsi-Ranska), Muskat-Silvaner (Saksa ja Itävalta) ja Fumé Blanc (Yhdysvallat) on Bordeaux’sta lähtöisin oleva viiniköynnöslajike, jota käytetään pääasiassa valkoviinin tuotantoon.\nUusi!!: Valkoviini ja Sauvignon Blanc · Katso lisää »\nSavvatianó (”Lauantainen”; myös Savatianó) on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä vaalea viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Savvatianó · Katso lisää »\nSémillon, tunnetaan Etelä-Afrikassa nimellä Wyndruif, on viiniköynnöksen lajike, rypäleet ovat kullanvärisiä.\nUusi!!: Valkoviini ja Sémillon · Katso lisää »\nSoave-viinien tuotantoalue sijaitsee Soaven kaupungin ympärillä. Soave-viinit ovat italialaisia viinejä, joita tuotetaan Soaven kaupungin seudulla Veronan kaupungin itäpuolella Venetossa Koillis-Italiassa.\nUusi!!: Valkoviini ja Soave (viini) · Katso lisää »\nJuuri kasvuun lähtenyt vartettu Solaris-viiniköynnös Solaris on viiniköynnöslajike, jota käytetään valkoviinin tekemiseen.\nUusi!!: Valkoviini ja Solaris (viiniköynnös) · Katso lisää »\nSopron on kaupunki Győr-Moson-Sopronin läänissä Unkarissa lähellä Itävallan rajaa.\nUusi!!: Valkoviini ja Sopron · Katso lisää »\nLautasellinen sveitsiläistä perunaruokaa ''röstiä''. Sveitsiläinen keittiö perustuu Sveitsin kantonien omaleimaisiin ruokakulttuureihin.\nUusi!!: Valkoviini ja Sveitsiläinen keittiö · Katso lisää »\nTalouskellari on maakerroksen tai rakennuksen alla niin kutsutussa kellarikerroksessa oleva tila, jossa säilytetään elintarvikkeita.\nUusi!!: Valkoviini ja Talouskellari · Katso lisää »\nTokaji on unkarilainen valkoviini, jonka tunnetuin laatu on makea Tokaji aszú.\nUusi!!: Valkoviini ja Tokaji · Katso lisää »\nRanskalainen kuiva vermutti. Vermutti on maustettu väkevä viini.\nUusi!!: Valkoviini ja Vermutti · Katso lisää »\nVerntéa (myös Verdéa) on kreikkalainen makea valkoviini, jota tuotetaan vain Zákynthoksen saarella Jooniansaarilla.\nUusi!!: Valkoviini ja Verntéa · Katso lisää »\nMinhon vihreän viinin alueella, Portugalissa. Vihreä viini on Luoteis-Portugalissa valmistettava viinityyppi.\nUusi!!: Valkoviini ja Vihreä viini · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Viini · Katso lisää »\nViinilasi Muut nimet: - Vetoisuus: 12–19 cl Käyttötarkoitus: viinit, drinkit Viinilaseja on kolmea perussarjaa: punaviinille, valkoviinille ja samppanjalle.\nUusi!!: Valkoviini ja Viinilasi · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Viinintuotanto Kreikassa · Katso lisää »\nUusi!!: Valkoviini ja Viinintuotanto Suomessa · Katso lisää »\nLavaux’n viiniviljelmiä Genevenjärven pohjoisrannalla. Viinintuotanto Sveitsissä tapahtuu valtaosin lounaisissa Valais’n, Vaud’n ja Geneven kantoneissa.\nUusi!!: Valkoviini ja Viinintuotanto Sveitsissä · Katso lisää »\nVilána on kreikkalainen viinin valmistukseen käytettävä valkoinen viinirypälelajike.\nUusi!!: Valkoviini ja Vilána · Katso lisää »\noikea Vitello tonnato (ital., 'vasikkaa tonnikalan kera') on italialainen ruokalaji.\nUusi!!: Valkoviini ja Vitello tonnato · Katso lisää »\nVoikastike eli valkea voikastike (’valkoinen voi’) kuuluu emulsiokastikkeisiin.\nUusi!!: Valkoviini ja Voikastike · Katso lisää »\nWelschriesling on valkoviinin valmistuksessa käytetty rypälelajike, jota viljellään erityisesti Itävallassa, Unkarissa ja Kroatiassa.\nUusi!!: Valkoviini ja Welschriesling · Katso lisää »


15 kiloa Pariisiin: UUDENVUODENAATTO\nKiitos tsempistä, jota sain kahden edellisen kirjoituksen perusteella! Tulin itsekin siihen tulokseen, että tämä masennus on nyt vain tilapäistä ja keskityn parhaani mukaan pitämään painon nykyisellään, kunnes pääsen täältä murheen suosta ylös. Eilen illalla en edes kehdannut kirjoittaa tänne, olin niin väsynyt kaikkeen… ja pahinta oli, että sorruin sitten siihen sipsipussin loppuun, mikä synttäreiltä oli jäänyt. Löhösin sohvalla kuin ennen vanhaan telkkaria tuijottaen ja sipsejä kitaan tunkien, kuin en olisi ruokaa nähnyt aikoihin L. Oikein masensi itseäkin. Liekö sitten johtunut kyseisestä ahmimisesta vai jostain muusta, mutta yöllä heräsin todella pahaan oloon ja kolmen aikaan sitten istuin vessassa tunnin verran vatsataudin kourissa. Ja viiden aikaan uudestaan. Sain oksennuskohtauksista sen verran pontta ponnistuksiini, ettei todellakaan tehnyt tänään mieli mässätä enää! Söinkin suht terveellisesti jo, ei ollut perinteisiä perunasalaattia ja nakkejakaan tarjolla vaan lounaaksi karjalanpaistia perunoiden kera ja illemmalla tortilloja.\nOstin torstain kauppareissulla niitä kromitabletteja, mutta löysin muutakin. Ostin CLA:ta, jonka tarkoitus on rasva-aineenvaihdunnan tehostaminen sekä Green Tea-tabletteja, jotka lupaavat tehostaa rasvanpolttoa ja kiinteytymistä. TIEDÄN TIEDÄN! Ei se laihtuminen sieltä purkista tule, enkä odotakaan noiden tuovan sitä ihmelaihtumista, mutta ajattelin kuitenkin kokeilla niitä huvikseni, tuskin niistä ainakaan haittaa on. Ja olen aika varma, että juuri nuo CLA ja vihreä tee ovat niitä, joista jotain hyötyä voi olla. Ensi ajattelin TONALIN:ia, kun sitä niin kovasti mainostetaan (Mikko Kivinen ja Janne Kataja ainakin), mutta kun googletin Tonalinin käyttäjien kokemuksia, eräässä viestiketjussa mainostettiin, että löytyy myös halvempi vaihtoehto (eli juuri tuo CLA, jonka ostin). En ollut ennen tajunnut, että Tonalin on vain CLA:ta. Käyttäjien kokemukset tuosta Tonalinista (CLA:sta) olivat melko positiivisia, tosin aika moni mainitsi, että samaan aikaan pitäisi syödä myös Omega 3:sta, jotta saa parhaimman tehon irti. (Sitäkin minulta löytyy J ). Ja nimenomaan tuo CLA tehostaa sitä rasvanpolttoa, kun harrastaa liikuntaa, eli pakko on saada nyt itsensä liikkeelle! Ajattelin yrittää panostaa siihen, että kävisin ainakin kaksi kertaa viikossa lenkillä tuon pelkän lihasharjoittelun sijasta, jota nyt olen tehnyt. Silloin saisin sitä aerobistakin liikuntaa. Mies saa luvan vahtia sillä aikaa lapsia.\nLöysin samalla kauppareissulla toisesta alennusmyynnistä myös oikean talvitakin tällä kertaa. Se oli kokoa 44, mutta uskoisin sen olevan melko sopiva ensi talvenakin, vaikka laihtuisin. Mukaan tuli myös tosi lämpimän tuntuiset toppahousut. Kokeilin niitä ja ne menivät kyllä jalkaan ja kiinnikin, mutta ne jalassa on mahdotonta tehdä mitään. Näin sain siis uuden vertailukohteen edistymiselleni. Tavoitteena on, että voin helmikuussa viimeistään lähteä ne jalassa ulos lumeen peuhaamaan lasten kanssa J.\nEli uusi vuosi alkaa pillereitä popsien (yhteensä siis pakollisen vatsalääkkeen lisäksi viittä eri tabua, kappalemääräisesti 12 kappaletta päivässä). Luulisi siinä syömisen jäävän vähemmälle, kun maha on täynnä kaikkea muuta! J Ja uuden vuoden lupaukseni on siis alkaa käymään myös lenkillä.\nLähettänyt Karhumuori klo 19.04\nPaula 31. joulukuuta 2010 klo 19.55\nOikein kevyttä Uutta Vuotta! Pääsin pitkästä aikaa nettiin seuraamaan projektiasi, luota vaan mittanauhaan! Itse söin treeniaikana CLA:ta ja selluliitti karisi reisistä kun jaksoi kesällä paahtaa.\nAnonyymi 3. tammikuuta 2011 klo 4.07\nJos jumittaa niin kannatta tosiaan lisätä liikuntaa se on ehdoton siinä aineenvaihdunnan nopeuttamisessa. Mun kroppa on ainaki semmonen että pelkällä ruokavaliolla ei juri tuloksia synny. Eli koeta lisätä tosiaankin aerobista liikuntaa.


1 Toimintakertomus PDF\n1 Toimintakertomus... 4\nDownload "1 Toimintakertomus... 4"\n2 1 Toimintakertomus Kuntayhtymän johtajan katsaus Kuntayhtymän hallinto... 5 Organisaatio Toimielimet... 6 Henkilöstö... 8 Sisäinen valvonta ja riskienhallinta Kuntayhtymän talous Saimaan ammattiopisto Sampon toiminta Aikuiskoulutuksen ja työelämäpalveluiden toiminta Palvelu-, sosiaali- ja terveysalan toiminta Tekniikan alan toiminta Oppimispalveluiden toiminta Talous- ja hallintopalveluiden toiminta Ylläpitopalveluiden toiminta Laskelmat ja tunnusluvut Tuloslaskelma ja sen tunnusluvut Rahoituslaskelma ja sen tunnusluvut Tase ja sen tunnusluvut Kokonaistulojen ja menojen laskelma Tilikauden tuloksen käsittely ja talouden tasapainotus Toteutumisvertailut Kuntayhtymän toiminnan strategiset päämäärät ja tavoitteet Käyttötalousosan toteutumisvertailu (sisäiset erät mukana) Käyttötalousosan toteutumisvertailu luottamushenkilöhallinto ja tilintarkastustoimi Käyttötalousosan toteutumisvertailu Saimaan ammattiopisto Sampo Käyttötalousosan toteutumisvertailu kuntayhtymä Tuloslaskelmaosan toteutumisvertailu (ulkoiset erät) Investointiosan toteutumisvertailu Rahoitusosan toteutumisvertailu Tilinpäätöslaskelmat Tuloslaskelma Rahoituslaskelma Tase Tilinpäätöksen liitetiedot Tilinpäätöksen laatimista koskevat liitetiedot Arvostus- ja jaksotusperiaatteet sekä menetelmät Tuloslaskelman liitetiedot Toimintatuotot Suunnitelman mukaisten poistojen perusteet Liitetieto poistojen ja keskimääräisten korvausinvestointien vastaavuudesta Pakollisten varausten muutokset Erittely muista rahoitustuotoista Tasetta koskevat liitetiedot Taseen vastaavia koskevat liitetiedot Arvonkorotukset Pysyvät vastaavat Omistukset muissa yhteisöissä Taseen vastattavia koskevat liitetiedot Oma pääoma Pitkäaikaiset velat Siirtovelat Vakuuksia ja vastuusitoumuksia koskevat liitetiedot Leasingvastuut ja muut vastuusitoumukset Tilintarkastajien palkkiot Opiskelijatilastot... 56\n3 5 Tytäryhteisöjen toiminta vuonna Etelä-Karjalan ammatillisen koulutuksen tukisäätiö Allekirjoitukset Luettelot ja selvitykset Luettelo kirjanpitokirjoista ja selvitys kirjanpidon säilytyksestä Tositelajit Tunnuslukujen laskentakaavat... 60\n4 1 TOIMINTAKERTOMUS 1.1 KUNTAYHTYMÄN JOHTAJAN KATSAUS Kuntayhtymän opiskelijamäärä oli toimintavuonna opiskelijaa eli sama kuin edellisenä vuonna. Päätoimisen henkilöstön määrä oli vuoden päättyessä 476 henkilöä, joista 72,5 % kuului opetushenkilöstöön. Henkilöstötyövuosien määrä kuntayhtymässä on vähentynyt yhdellä henkilöllä edelliseen vuoteen verrattuna. Henkilöstön kehittämiseen käytettiin 1,1 M, joka on 51 % enemmin kuin edellisenä vuonna. Peruskoulun päättävän ikäluokan sekä koulutuksen järjestämisluvan mukaisen opiskelijamäärän pieneneminen sekä yhteishakujärjestelmässä toteutuneet muutokset ovat vähentäneet ammattiopistossa koulutuksen aloittaneiden nuorten määrää. Nuorten opiskelijamäärien pieneneminen on korvattu lisäämällä tutkintoon johtavaa aikuiskoulutusta sekä myös työvoimakoulutuksen määrää on onnistuttu lisäämään. Toimintavuoden aikana varauduttiin opetus- ja kulttuuriministeriön ilmoittamiin rahoituksen leikkauksiin, jotka ovat ammatillisessa koulutuksessa nuorisokoulutuksen osalta noin 20 ja aikuiskoulutuksen osalta peräti 30 %. Osa näistä leikkauksista on jo toteutettu, mutta suuri osa edellyttää toimenpiteitä tulevaisuudessa. Tavoitteenamme on ollut toteuttaa leikkaukset rakenteita muuttamalla ja hallintoa vähentämällä samalla turvaten opetuksen resurssit. Toistaiseksi tässä on onnistuttu mielestämme hyvin. Luopumisosaamista ja rakenteiden tarkastelua tarvitaan myös jatkossa, jotta ydintehtävämme saadaan hoidettua mahdollisimman laadukkaasti. Vuoden 2014 joulukuussa yhtymävaltuusto päätti siirtää kilpailluilla markkinoilla olevat toiminnot kuntayhtymän perustamaan Edusampo Oy -nimiseen osakeyhtiöön. Päätös perustui kuntalain kilpailuneutraliteetti -lainsäädännön muutokseen. Osakeyhtiö aloitti toimintansa vuoden 2015 alussa ja sen liikevaihto tulee yhtiön laatiman talousarvion mukaan olemaan noin 0,4 M vuodessa. Tarkasteluajanjaksolle ajoittuu kaksi suurempaa rakennusprojektia. Lappeenrannassa osoitteessa Pohjolankatu 10 sijaitsevassa liiketalouden ja kielikoulutuksen opetuksen käytössä olevassa kiinteistössä aloitettiin kesällä 2014 osittainen peruskorjaus, mikä valmistuu helmikuussa Kiinteistössä olevat toiminnot olivat rakentamisen ajan väistötiloissa. Imatralla kunnostettiin oppilaitoksen etupihan kulkuväylät ja parkkialueet samanaikaisesti, kun Imatran kaupunki toteutti Koulukadulla rakennustöitä. Toimintavuoden aikana käytettiin hallituksen päätöksellä opetus- ja kulttuuriministeriöltä saatuja tuloksellisuusrahoja muun muassa aloittavien luokkien ryhmänohjaajien resurssien kaksinkertaistamiseen, henkilökunnan työssäoppimisjaksojen lisäämiseen, opetuksessa avustavien henkilöiden palkkaamiseen sekä henkilöstön hyvinvoinnin parantamiseen kaksinkertaistamalla liikunta- ja kulttuuriseteleihin varatut määrärahat sekä lisäämällä yksiköiden tyky tilaisuuksien rahoitusta. Kuntayhtymä talous on säilynyt säästöpaineista huolimatta vakaana ja se on mahdollistanut koulutuksen järjestämisen ja kehittämisen. Kuntayhtymän tilinpäätös on ennen ehdotettuja investointivarauksia 1,6 M ylijäämäinen. Tilinpäätöksessä ehdotetaan tehtäväksi 0,7 M :n investointivaraus Tukkikadun toimitilojen siirtoon. Lisäksi ehdotetaan Imatralla Koulukatu 5:n pihojen perustusten ja asfaltointitöiden loppuunsaattamiseen 0,5 M :n varausta sekä Koulukatu 5:n lämmönjakohuoneen tekniikan uusimiseen 0,1M. Parhaat kiitokset henkilöstölle, opiskelijoille ja luottamushenkilöille menestyksellisestä ja tuloksellisesta toimintavuodesta Antti Lehmusvaara kuntayhtymän johtaja 4(60)\n5 1.2 KUNTAYHTYMÄN HALLINTO Organisaatio Aikuisten ja nuorten koulutus on pääosin keskitetty tekniikan alan sekä palvelu-, sosiaali- ja terveysalan tulosyksiköihin. Vastuuyksiköt ovat pääsääntöisesti paikkakuntakohtaisia, millä tuetaan lähijohtamista. Ne järjestävät työvoimakoulutusta ja henkilöstökoulutusta sisäisen tilaaja-tuottajamallin mukaisesti yhteistyössä aikuiskoulutus ja työelämäpalvelut -yksikön kanssa. Aikuiskoulutuksen ja työelämäpalveluiden tulosyksikön tehtävänä on koko Sampon koulutuksen myynti ja markkinointi sekä hankkeiden tuki- ja koordinointitehtävät. Oppisopimuspalveluiden vastuuyksikkö toimii tässä tulosyksikössä. Oppimispalveluiden tulosyksikön tehtävänä on erityisopetuksen, opintojen ohjauksen, kuraattoritoiminnan ja opintotoimistopalveluiden tuottaminen ja kehittäminen. Lisäksi nivelvaihekoulutus ja kansainvälisyystoiminto on sijoitettu oppimispalveluihin. Talous- ja hallintopalveluiden tulosyksikköön sisältyvät hallinto-, henkilöstö- ja talouspalvelut. Ylläpitopalveluiden tulosyksikössä toimivat kiinteistö-, laadunhallinta- ja tietohallintopalvelut. 5(60)\n6 Toimielimet Yhtymävaltuusto Jäsen Läsnä Henk.koht. varajäsen Läsnä Imatran kaupunki: Mikko Airas 1/2 Toni Koppanen Veikko Lankinen 1/2 Kullervo Repo Heikki Luukkanen, pj 2/2 Elmo Laitinen Hanna-Kaisa Lähde 1/2 Päivi Marttila 1/2 Rauni Mynttinen 2/2 Sari Niinimäki-Sipolainen Marja-Leena Patrakka 2/2 Jaana Lapakko Ari Päivinen 2/2 Lauri Haltsonen Tiina Rahikainen 1/2 Liisa Lajunen 1/2 Kari Vepsä 0/2 Eija Mertanen 1/2 Lappeenrannan kaupunki: Joonas Grönlund, 1. vpj 1/2 Vesa Koskenvirta 1/2 Timo Haimila 1/2 Jorma Tyrmi 1/2 Pia Heilman 2/2 Helena Laapas Kimmo Heinonen 1/2 Petri Mäkelä Ulla-Riitta Hyöppinen-Sipari 2/2 Anu Paalanen Sami Jokelainen 1/2 Harry Granö Riitta Kärmeniemi 1/2 Jerena Juutilainen Pertti Lallo 2/2 Juha Myllynen Pekka Lukkari, 2. vpj 2/2 Juhana Repo Johanna Sientola 2/2 Pilvi Hyttinen Ritva Sironen 2/2 Kirsti Lamminpää Lemin kunta: Heikki Taipale 2/2 Olavi Punkka Luumäen kunta: Anne Pylväläinen 2/2 Kaisu Suoknuuti Parikkalan kunta: Kari Huotilainen 0/2 Ilkka Tiainen Rautjärven kunta: Harri Huhtanen 2/2 Timo Mikkonen Ruokolahden kunta: Suna Kymäläinen 0/2 Helli Halonen 2/2 Savitaipaleen kunta: Leena Byckling 2/2 Tiina Vainikka Taipalsaaren kunta: Anne Heiskanen 1/2 Leena Pallaskari 6(60)\n7 Yhtymävaltuuston kokoukset 2014 Yhtymävaltuuston kokous 1/2014, Tilinpäätös 2013 Tilintarkastuskertomus 2013 Vuoden 2013 arviointikertomus Tilinpäätöksen hyväksyminen ja vastuuvapauden myöntäminen tilivelvollisille vuodelta 2013 Yhtymävaltuuston kokous 2/2014, Suunnitelman mukaisten poistojen perusteiden muuttaminen Talousarvio 2015 ja toiminta- ja taloussuunnitelma Sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteet Osakeyhtiön perustaminen maksullista palvelutoimintaa koskevan kuntalain kilpailuneutraliteettivelvoitteen johdosta Kuntayhtymän hallitus Tarkastuslautakunta Jäsen Läsnä Henk.koht. varajäsen Läsnä Jouni Kemppi, pj. 12/12 Timo Lampi Lilla Saaristo, 1. vpj. 11/12 Sinikka Röyti 1/12 Anne Nissinen, 2. vpj. 11/12 Päivi Tynnilä 1/12 Airi Aalto 12/12 Tiina Rahikainen Esko Hussi 5/12 Markku Happonen 5/12 Jukka Kinnunen 10/12 Janne Hölsä 2/12 Asko Kokkola 11/12 Pekka Purtilo 1/12 Timo Paajanen 10/12 Harri Vuorela 1/12 Markku Papinniemi 11/12 Heikki Tanskanen Tea Usvasuo 8/12 Tuija Aronen 1/12 Yhtymävaltuuston puheenjohtajisto Heikki Luukkanen, pj 12/12 Joonas Grönlund, 1. vpj 8/12 Pekka Lukkari, 2. vpj 11/12 Hallituksen kokouksissa esittelijänä toimi kuntayhtymän johtaja, rehtori Antti Lehmusvaara. Hallituksen pöytäkirjanpitäjänä toimi hallintopäällikkö Seija Kemppainen. Pysyvinä asiantuntijoina kokouksiin ovat osallistuneet talous- ja hallintojohtaja Sari Salopelto sekä apulaisrehtorit Sakari Kivimäki, Kimmo Lankinen ja Anne Poutanen. Jäsen Läsnä Henk.koht. varajäsen Läsnä Rauni Mynttinen, pj. 9/9 Sari Niinimäki-Sipolainen Sami Jokelainen, vpj. 7/9 Harry Granö Pertti Lallo 9/9 Juha Myllynen Kalle Saastamoinen 7/9 Ari Ruotsalainen Merja Virtanen 7/9 Laura Kaijanen 1/9 Tarkastuslautakunnan sihteerinä toimi lehtori Riitta Vento. 7(60)\n8 Henkilöstö Henkilöstömäärä ja henkilötyövuodet Vuoden 2014 lopussa kuntayhtymässä työskenteli päätoimista henkilöstöä 476 henkilöä, mikä on viisi enemmän kuin edellisenä vuonna (+1,1 %). Vuoteen 2013 verrattuna opetushenkilöstöä oli kuusi enemmän ja muuta henkilöstöä yksi vähemmän. Vakinaisen henkilöstön osuus vähentyi 4,3 prosenttiyksiköllä. Osa-aikaeläkkeellä oli vuoden vaihteessa yksi henkilö edellistä vuotta vähemmän. Henkilötyövuosien määrän vähennys edellisestä vuodesta oli 1,1 henkilötyövuotta (-0,2 %). Henkilöstö Vakinaiset Muutos-% Määrä- Vaki- Määrä- Vaki- Määrä- edellisestä aik. Yht. naiset aik. Yht. naiset aik. Yht. Vakinaiset Määräaik. Yht. Vakinaiset Määräaik. Yht. vuodesta M N M N M N M N Päätoiminen henkilöstö Opetushenkilöstö ,8 - virkavapaalla osa-aikaeläkkeellä Muu henkilöstö ,8 - virka-/työvapaalla osa-aikaeläkkeellä Päätoiminen henkilöstö yht ,1 - virka-/työvapaalla osa-aikaeläkkeellä Sivutoiminen henkilöstö ,2 - Opettajat Muu henkilöstö 1 1 Henkilöstö yhteensä ,3 Henkilötyövuodet * 479,6 485, ,8 228,7 29,0 29,6 437,2 143,0 222,5 40,3 30,3 436,1-0,2 * Henkilötyövuodella tarkoitetaan palkallisten palveluksessa olopäivien lukumäärää kalenteripäivinä/365*(osa-aikaprosentti/100) Alla olevassa taulukossa on esitetty henkilöstömäärä tulosyksiköittäin Tulosyksikkö Henkilöstömäärä Päätoimiset Sivutoimiset Yhteensä Osuus henkilöstöstä Johto 2 2 0,4 Aikuiskoulutus ja työelämäpalvelut ,8 Oppimispalvelut ,5 Palvelu- sekä sosiaali- ja terveysala ,0 Talous- ja hallintopalvelut ,6 Tekniikan ala ,6 Ylläpitopalvelut ,1 Yhteensä ,0 8(60)\n9 Työajan jakautuminen Säännöllisellä vuosityöajalla tarkoitetaan kalenterivuoden päiviä vähennettynä lauantailla, sunnuntailla ja työaikaa lyhentävillä arkipyhillä. Tehty työaika saadaan vähentämällä säännöllisestä vuosityöajasta poissaolot ja lisäämällä työpäiviksi muutetut lisä- ja ylityötunnit. Vuonna 2014 tehdyn työajan osuus teoreettisesta säännöllisestä työajasta oli 80,1 % missä on vähennystä edellisestä vuodesta 0,9 prosenttiyksikköä. Työaika % teoreettisesta % palkka- Työpäiviä säänn. vuosi euroa kustannuksista työajasta Teoreettinen säännöllinen työaika Vuosilomat ja muut lomat ,88 8, ,51 6,39 Terveysperusteiset poissaolot ,15 4, ,17 2,61 Perhevapaat ,17 1, ,17 0,24 Koulutus ,20 1, ,88 1,09 Muut palkalliset poissaolot ,37 0, ,28 0,33 Muut palkattomat poissaolot ,46 4,50 Vapaana annetut työaikakorvaukset ,22 0, ,15 0,30 Rahana korvatut lisä- ja ylityöt ,43 0, ,10 0,16 Tehty vuosityöaika ,0 80,1 Henkilöstön ikärakenne ja sukupuolijakauma Kuntayhtymän päätoimisen henkilöstön keski-ikä vuoden 2014 lopussa oli 50,5 vuotta. Henkilöstöstä 61,6 % oli 50 vuotta täyttäneitä. Naisia henkilöstöstä oli 59,5 % ja miehiä 40,5 %. Opetushenkilöstä naisia on 53,6 % ja miehiä 46,4 %. Ikäryhmä Opetushenkilöstö Muu henkilöstö Yhteensä Kaikki %-osuus Miehet Naiset Miehet Naiset Miehet Naiset yhteensä alle , , , , , ,6 Yhteensä ,0 Keski-ikä 52,1 48,8 50,4 51,3 51,8 49,7 50,5 9(60)\n10 Osaamisen kehittäminen Henkilöstön osaamisen kehittäminen tukee kuntayhtymän strategisten tavoitteiden saavuttamista. Vuonna 2014 koulutuksia toteutettiin henkilöstö- ja koulutussuunnitelman mukaisesti. Johdon ja esimiesten johtamisvalmennus jatkui aiheina työhyvinvointi ja kehityskeskustelu. Lisäksi esimiehille järjestettiin koulutuksia talousseurannasta ja talousarvion laadinnasta. Opetushenkilöstölle järjestettiin mm. hyvien käytänteiden levityspäivä, koulutusta positiivisen ja rakentavan/vahvistavan palautteen antamisesta, ratkaisukeskeisestä työotteesta opiskelijan kohtaamisessa sekä osaamisen tunnistamisesta ja tunnustamisesta sekä oppimisen ja osaamisen arvioinnista. Myös opetussuunnitelmatyön käynnistämisestä järjestettiin koulutusta. Opettajille järjestettiin myös näyttötutkintomestarikoulutusta. Oman substanssiosaamisensa ja tietoteknisen osaamisensa vahvistamiseksi henkilöstö osallistui oman alansa koulutuksiin ja messuille. Koko henkilöstölle järjestettiin kestävän kehityksen koulutusta ja turvallisuuskoulutusta. Koulutukset toteutettiin pääosin Osaava henkilöstö 4 -hankerahoituksella. Osaamisen kehittämiseen käytettiin euroa vuonna 2014, mikä on euroa (60,9 %) enemmän kuin edellisenä vuonna. Vuonna 2014 henkilöstön työelämäjaksoja toteutui 289 pv, mikä on 103 pv (55 %) enemmän kuin vuonna Työelämäjaksot 2013 Osuus henkilöstöstä % 2014 Osuus henkilöstöstä % Työelämäjaksoille osallistuneita 17 3, ,25 Työelämäjakson keskimääräinen pituus työpv 10,9 11,6 Päätoimisista opettajista muodolliset kelpoisuusvaatimukset täyttävien opettajien osuus oli 86,2 %. Edellisenä vuonna kelpoisia oli 87,9 %. Ylemmän korkeakouluasteen tutkinnon suorittaneiden osuus päätoimisesta henkilöstöstä lisääntyi 1 prosenttiyksiköllä ja alemman korkeakoulutason tutkinnon suorittaneiden osuus väheni yhdellä prosenttiyksiköllä edellisestä vuodesta. 10(60)\n11 Henkilöstön koulutustaso on luokiteltu tilastokeskuksen koulutusluokituksen mukaan. Koulutustasoindeksi on Ammattiosaamisen kehittämisyhdistys AMKE ry:n mittaritieto, jolla voidaan vertailla eri koulutuksen järjestäjien henkilöstön koulutustasoa. Koulutustasoindeksillä tarkoitetaan henkilöstön keskimääräistä koulutustasoa laskettuna tilastokeskuksen koulutustasoluokituksen mukaan. Opetushenkilöstön koulutustasoindeksi kohosi hieman ja muun henkilöstön koulutustasoindeksi laski hieman edelliseen vuoteen verrattuna. Kuntayhtymä sijoittuu henkilöstön koulutustason suhteen vertailuaineiston keskivaiheille. Etelä-Karjalan koulutuskuntayhtymän koko henkilöstön koulutustasoindeksi vuonna 2014 oli 5,59. Vuonna 2013 eri koulutuksen järjestäjien opetushenkilöstön koulutustasoindeksi vaihteli välillä 6,00-6,35, muun henkilökunnan koulutustasoindeksi välillä 4,12-4,91 ja koko henkilöstön koulutustasoindeksi välillä 5,13-5,80. Vertailuaineiston tiedot vuodelta 2014 eivät ole vielä käytettävissä. 11(60)\n12 Terveysperusteiset poissaolot Kuntayhtymä tarjoaa henkilöstölleen lakisääteiset terveydenhuoltopalvelut ja yleislääkäritasoisen sairaanhoidon Suomen Terveystalo Oy:n toteuttamana. Työssä jaksamisen ja sairauspoissaolojen vähentämiseksi tehdään laajaa yhteistyötä kuntayhtymän sisällä sekä työterveyshuollon kanssa. Varhaisen välittämisen malli on edelleen ollut vahvassa roolissa ja sen on koettu helpottavan työkykyä uhkaavien ongelmien varhaisessa tunnistamisessa ja ratkaisujen teossa. Varhaisen välittämisen mallin mukaisesti on toteutettu yksilöllisiä tehtäväkuvia ja työaikajärjestelyjä. Pitkiltä sairauspoissaoloilta paluuta helpotettiin entistä useammin käyttämällä osasairauspäivärahan mahdollisuutta. Näissä tilanteissa yhteistyön todettiin toimivan työterveyshuollon kanssa hyvin. Työssä jaksamista tuettiin myös mahdollistamalla Kelan kuntoutukseen osallistuminen palkallisella ajalla. Henkilöstön terveysperusteiset poissaolot vuonna 2014 olivat 4,17 % työajasta. Edellisenä vuonna vastaava luku oli 3,15 %. Yli 91 pv kestävien poissaolojen määrä väheni, mutta lyhyempien poissaolojen määrä lisääntyi. Päätoimista henkilöä kohden terveysperusteisia poissaoloja oli keskimäärin 11,8 kalenteripäivää, kun edellisenä vuonna vastaava luku oli 9,1 kalenteripäivää. Opetushenkilöstön terveysperusteiset poissaolot henkilöä kohti lisääntyivät edellisen vuoden 7,6 kalenteripäivästä 10,3 kalenteripäivään ja muun henkilöstön lisääntyivät edellisen vuoden 12,8 kalenteripäivästä 12,9 kalenteripäivään. Terveysperusteiset poissaolot Kalenteripäivät % työajasta % palkka kustaneuroa nuksista Yhteensä , ,67 Lyhyet poissaolot alle 4 pv pv pv pv pv 842 yli 180 pv 0 Keskimäärin / henkilötyövuosi 12,9 Keskimäärin / päätoiminen henkilö 11,8 Keskimäärin / opetushenkilöstö 10,3 Keskimäärin / muu henkilöstö 12,9 Työhyvinvointi Työssään hyvinvoiva henkilöstö on yksi kuntayhtymän strategisista tavoitteista. Työhyvinvoinnin ja työssäjaksamisen turvaaminen organisaatiomuutostilanteen jälkeen oli myös työsuojelun toimintaohjelman avaintavoite vuodelle Tavoitteena oli edistää avointa ja keskustelevaa kulttuuria kuntayhtymässä ja kaikissa sen työyhteisöissä sekä luoda entistä turvallisempi ja terveellisempi työympäristö, jossa vallitsee positiivinen työilmapiiri. Iso merkitys tässä kehittämistyössä oli henkilöstökyselyllä, joka toteutettiin nyt ensimmäistä kertaa Savon koulutuskuntayhtymän organisoimana työyhteisökyselynä (TOB). Kyselyssä kartoitettiin henkilöstön arvioimana mm. johtajuutta, tiedonkulkua ja vuorovaikutusta, työkykyä, työn kuormittavuutta, ergonomiaa sekä työn kehittävyyttä. Vastausprosentiksi tuli 77,6 ja vastausten keskiarvoksi 3,54 (asteikon ollessa 1-5). Kyselyn tuloksia käsiteltiin tulosyksiköittäin yhdessä henkilöstön kanssa. Tulosyksiköittäin todettiin kehittämiskohteet, jotka otettiin yksiköiden 12(60)\n13 toimintasuunnitelmiin ja joita lähdettiin viemään eteenpäin yhdessä määriteltyjä tavoitteita kohti. Nämä kehittämistoimenpiteet jatkuvat edelleen. Vuoden 2014 henkilöstökyselyn tulosten pohjalta työstetyt kehittämiskohteet ovat seuraavat: Kehittämiskohde Havainto/tarve/ongelma Toimenpiteet Tiedotus, viestintä Työilmapiiri ja työn kuormitus Intranetin ja sähköpostikulttuurin selkeyttäminen Kaivataan pelisääntöjä tiedottamiseen Johdon näkyvyyden ja saavutettavuuden parantaminen Jokaisella vastuu työskentelyilmapiiristä pienillä, jokapäiväisillä teoilla on vaikutusta. Henkilöstön kuuleminen Yhteinen sopiminen - sähköpostikäyttäytymistä linjattu, intranetin uudistus tulossa - on perustettu markkinointi- ja viestintätyöryhmä, markkinointija viestintäsuunnitelma on päivitetty - toteutettu koko kuntayhtymätasolla henkilöstön ja johdon viikottaiset kahvitapaamiset - apulaisrehtori osallistunut vähintään yhteen vastuuyksikön kokoukseen lukukaudessa - työilmapiiriä pyritään kehittämään edistämällä yhteisöllisyyttä yhdessä tekemisellä ja kokoontumisilla. Arjessa tarvitaan aikaa kohtaamisille. - johdon kahvitilaisuudet, säännöllisesti koulutusala- kokoukset, pyritään mahdollisuuksien mukaan liikkumaan paljon koulutusalojen sisällä ja kuulemaan opettajia työnsä ääressä esim. kahvitaukojen aikana. - yhteistyötä kehitetty; esim. peda-ryhmän uusi rooli Kehittäminen Työssäjaksaminen Matriisiorganisaation ongelmat - palaverien määrä lisääntynyt, ongelmat tiedottamisessa Työergonomian parantaminen henkilöiden työpisteissä ja kokoushuoneissa Työn optimaalinen kuormitus ja työn monipuolisuus Esimiestyön kehittäminen Uusien ideoiden kehittämismahdollisuudet Ammattiryhmien välinen yhteistyö - työnohjausta on järjestetty - työhyvinvointiin liittyvää koulutusta on järjestetty - tarkennettava palavereiden oikea kokoonpano sekä tieto niille, joille se oikeasti kuuluu - työterveyshuollon toimesta työpisteiden ergonomia kartoitettiin ja tarvittavia toimenpiteitä tehtiin; kokoushuoneiden osalta uusia kalustamissuunnitelmia toteutettiin - kiinnitettiin huomiota työn liialliseen kuormittavuuteen ja optimoitiin työmääriä vastuuyksikön vuosikello huomioiden - kiinnitettiin huomiota työnkuviin ja työnjakoon mahdollisen työn yksipuolisuuden välttämiseksi kehityskeskustelujen perusteella - eri vastuuyksiköiden opettajaresurssien yhteiskäyttö; yhteistyön kautta opitaan toisilta ja saadaan uusia ajatuksia/ideoita omaan opetukseen ja sen kehittämiseen - esimiestyön edelleen kehittäminen sisäisten koulutusten ja keskustelujen avulla, mm. palautteen antaminen, tiedonkulku ja kannustaminen - perustettu talous- ja hallintopalveluihin tulosyksikön sisäinen kehittämisryhmä - ops-työskentelyssä eri tutkintojen ops-tiimien yhteistyö opintopolkujen suunnittelussa, mukana myös aikuisten koulutuksen edustajia - toteutetaan tukipalveluiden asiakaskysely alkuvuodesta 2015 sekä tutustumiskäyntejä eri yksiköihin 13(60)\n14 Henkilöstön vaihtuvuus Vuonna 2014 kuntayhtymässä alkoi 19 uutta vakinaista palvelussuhdetta ja päättyi 30. Vanhuus- tai työkyvyttömyyseläkkeeseen päättyi 21 palvelussuhdetta, toisen työnantajan palvelukseen siirtyi 5 henkilöä ja muun syyn vuoksi päättyi neljä palvelussuhdetta. Vakinaiset Lkm Vaihtuvuus- % Alkaneet palvelussuhteet 19 4,7 Päättyneet palvelussuhteet 30 7,4 Eläköityminen Vuoden 2014 aikana jäi vanhuuseläkkeelle 16 henkilöä, kun vastaava luku vuonna 2013 oli 8. Keskimääräinen vanhuuseläkkeelle jäämisikä oli 64,1 vuotta, kun se edellisenä vuonna oli 64,8 vuotta. Osa-aikaeläkkeen aloitti vuoden 2014 aikana 1 henkilö 61-vuotiaana. Eläkkeelle jääneet Lkm Keskiikikikikikä Lkm Keski- Lkm Keski- Lkm Keski- Lkm Keski- Vanhuuseläke 16 64, , ,1 8 64, ,1 Työkyvyttömyyseläke 5 58,3 3 58,3-1 62,0 5 61,0 Osa-aikaeläkkeen aloittaneet 2 58,0 3 59,0 2 60,0 4 61,0 1 61,0 Kunnallisen eläkelain mukaisesti kunta-alalla on käytössä joustava eläkeikä. Henkilö voi halutessaan jäädä eläkkeelle 63 vuoden iässä, mutta voi jatkaa työelämässä subjektiivisen oikeuden perusteella 68 ikävuoteen saakka, joka on eroamisikä. Tämä vaikeuttaa eläkepoistuman ennakointia. Alla olevaan taulukkoon on koottu seuraavan 10 vuoden aikana 65 vuotta täyttävän henkilöstön määrät vuosittain. 65 vuotta täyttävät Yht. % Opetushenkilöstö ,9 Muu henkilöstö ,7 Yhteensä ,3 Eläkemaksut Varhaiseläkemenoperusteisen varhe-maksun osuus palkkakustannuksista vuonna 2014 oli 0,73 % ja eläkemenoperusteisen maksun osuus 6,36 %. Varhe-maksua maksetaan työntekijän jäädessä ensimmäistä kertaa työkyvyttömyyseläkkeelle, yksilölliselle varhaiseläkkeelle, työttömyyseläkkeelle tai kuntoutustuelle ja eläkemenoperusteista maksua niistä maksussa olevista eläkkeistä, jotka ovat karttuneet työnantajan palveluksessa ennen vuotta Eläkemaksut 1000 euroa Osuus palkkakustannuksista % Varhe-maksu 148 0,73 Eläkemenoperusteinen KuEL ,36 Yhteensä ,08 Kirjanpidossa varhe-maksutilin saldo on negatiivinen johtuen vuoden 2013 poikkeuksellisen suuresta tasauslaskusta, jota ei ollut tiedossa vuoden 2013 tilinpäätöksessä. Vuodelta 2013 tullut palautus ylitti vuoden 2014 varhe-maksun. 14(60)\n15 Työvoimakustannukset ja henkilöstöinvestoinnit Työvoimakustannukset euroa Muutos % ed. vuoteen Työvoimakustannukset yhteensä, josta ,4 1. Palkat yhteensä ,0 josta - vuosiloma-ajan palkat ,0 - terveysperusteisten poissaolojen palkat, netto ,8 - perhevapaiden palkat, netto 33 53,0 - muut lakisääteisten/sopimusperusteisten poissaolojen palkat 25-2,2 2. Työnantajan eläke- ja muut sosiaalivakuutusmaksut ,0 3. Muut 6-4,3 - rekrytointikustannukset 6-4,3 - vuokratyövoiman kustannukset - 4. Henkilöstöinvestoinnit ,4 - työterveyshuolto 265 3,0 - koulutus ja muu kehittäminen ,4 - kuntoutus - - muut yhteensä 143-6,7 Palkkaus ja henkilöstöetuudet Kuntayhtymän palkkausjärjestelmä perustuu voimassa oleviin virka- ja työehtosopimuksiin. Palkkaus perustuu työn vaativuuteen ja henkilökohtaiseen työssä suoriutumiseen. Tehtäväkohtainen palkka määräytyy tehtävän vaativuuden perusteella ja henkilökohtaiseen lisään vaikuttaa työkokemus, ammatinhallinta ja työtulokset. Kuntayhtymässä on paikallisesti sovittu valtakunnallisten virka- ja työehtoehtosopimuksiin perustuvien vaativuustekijöiden soveltamisesta. Kolmen vuoden välein tehtävässä tasa-arvosuunnitelman palkkakartoituksessa seurataan naisten ja miesten tehtävien luokitusta, palkkoja ja palkkaeroja. Opetushenkilöstön palkkajärjestelmän kehittäminen jatkui vuonna 2013 tehdyn uudistuksen jälkeen ja kehittämistyötä jatketaan edelleen. Vuonna 2015 aloitetaan palkkajärjestelmän kuvaaminen ja kehittäminen myös muilla sopimusaloilla yhteistyössä sopijajärjestöjen kanssa. Kuntayhtymä tukee henkilöstön omaehtoista työkyvyn ylläpitoa liikunta- ja kulttuuriseteleillä, joita päätoimisella henkilöstöllä oli oikeus saada 200 eurolla vuodessa. Lisäksi koordinoitiin erilaisia omakustanteisia liikuntaryhmiä. Tyky-toimintaa lisättiin edellisestä vuodesta kohdentamalla tuloksellisuusrahaa niin liikunta- ja kulttuuriseteleihin kuin vastuuyksikkökohtaisiin kehittämis- ja virkistystoimintoihin. Työpisteiden ergonomiakartoituksia tehtiin työterveyshuollon työfysioterapeutin toimesta tarvittaessa. Henkilöstön huomioimisperiaatteet käsittävät muistamiset merkkipäivinä 50 ikävuodesta ylöspäin 10 vuoden välein sekä eläkkeelle jäädessä. Vuonna 2014 yhteistoimintaryhmässä käsiteltiin yksi aloite. 15(60)\n16 Sisäinen valvonta ja riskienhallinta Kuntayhtymällä on kuntalain mukaiset yhtymävaltuuston hyväksymät sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteet, joissa on kuvattu toiminnan tavoite, tehtävät ja vastuut sekä kuntayhtymän hallituksen hyväksymät sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan ohjeet. Kuntayhtymän johtaja, muut johtavat viranhaltijat ja työntekijät sekä muut esimiehet vastaavat sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan järjestämisestä ja tuloksellisuudesta vastuualueillaan. Sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan tavoitteena on varmistaa, että kuntayhtymälle asetetut tavoitteet saavutetaan ja että toiminta on tuloksellista. Sisäinen valvonta on osa kuntayhtymän johtamisjärjestelmää ja hallinnon työväline, jonka avulla arvioidaan asetettujen tavoitteiden toteutumista, toimintaprosesseja ja riskejä. Sisäisellä valvonnalla tarkoitetaan kaikkia niitä toiminta- ja menettelytapoja, joilla tilivelvolliset ja muut esimiehet pyrkivät varmistamaan, että kuntayhtymän toiminta on taloudellista ja tuloksellista, päätösten perusteena oleva tieto on riittävää ja luotettavaa, lakien, päätösten ja johdon ohjeita noudatetaan ja omaisuus ja resurssit turvataan. Riski on epävarmuustekijä, tapahtuma tai tapahtumaketju, jonka toteutuessa ei saavuteta asetettuja tavoitteita tai koetaan huomattavia menetyksiä. Riskit voivat olla ulkoisia tai sisäisiä ja ne jaotellaan neljään pääryhmään: strategiset riskit, taloudelliset riskit, toiminnalliset riskit ja vahinkoriskit. Riskienhallinnan tavoitteena on saada järjestelmällisellä ja ennakoivalla toiminnalla kohtuullinen varmuus tavoitteiden saavuttamisesta. Riskienhallinta tarkoittaa järjestelmällisiä menettelytapoja, joilla tunnistetaan ja kuvataan kuntayhtymän toimintaan liittyviä riskejä, arvioidaan riskien merkittävyyttä ja toteutumisen todennäköisyyttä ja määritellään toimintatavat riskien hallitsemiseksi, valvomiseksi ja raportoimiseksi. Strategisella tasolla riskienhallinta liittyy keskeisesti kuntayhtymän strategiaprosessiin sekä vuotuiseen toiminnan ja talouden suunnittelu- ja seurantaprosessiin. Operatiivisella tasolla se on mukana eri prosesseissa, toiminnoissa ja hankkeissa. Kuntayhtymässä toteutettiin joulukuussa 2014 Sampon esimiehille suunnattu kysely, jolla kartoitettiin sisäistä valvontaa ja riskienhallintaa samalla kun tiedotettiin sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan perusteiden ja uusien ohjeiden voimaantulosta. Kuntayhtymän hallituksen tässä antama arvio kuntayhtymän toimintaan kohdistuvista merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä sekä muista toiminnan kehittymiseen vaikuttavista seikoista perustuu pääosin kyselystä tehtäviin johtopäätöksiin sekä kyselyn tulosten käsittelyyn kuntayhtymän hallituksessa, johtoryhmässä ja esimieskokouksessa. Kysely koski johtamisen ja hallinnon järjestämisen arviointia, tavoitteiden asettamisen ja toteutumisen seurannan arviointia sekä riskienhallinnan arviointia. Vastaajat arvioivat sisäisen valvonnan ja riskienhallinnan kuntayhtymässä toteutuvan kaikilla osaalueilla hyvin ja selkeästi paremmin kuin vuonna 2010, jolloin tehtiin vastaava kysely silloisten oppilaitosten johtoryhmien jäsenille. Kartoituksen perusteella kehittämistoimenpiteeksi päätettiin sisäiseen valvontaan ja riskienhallintaan liittyvän koulutuksen toteuttaminen. Kuntayhtymän v uudistettu strategia ja toiminnan perustana olevat arvot ovat vakiintuneet käytännöiksi Sampon ensimmäisen kokonaisen toimintavuoden aikana. Strategioiden toimeenpanon toteuttamiseksi tulosyksiköt laativat toimintasuunnitelmat ja raportoivat niiden toteutumisesta. Kehityskeskusteluissa toteutuu toimeenpanon tarkastelu vuosittain henkilö- ja tehtävätasolla. Vuonna 2014 on käynnistetty johdon katselmukset rehtorin, apulaisrehtoreiden ja laatupäällikön toimesta. Katselmukset toteutetaan systemaattisesti yksikön toimittamien ennakkotietojen pohjalta tähän tarkoitetukseen kehitettyä yhtenäistä lomaketta käyttäen. Tulokset kirjataan kaikkien luettavissa oleviksi raporteiksi. Järjestämisluvan hakuprosessiin liittyvään laadunhallinnan itsearviointiin valmistautuminen on liittänyt laatutyön entistä tiiviimmin strategiseen johtamiseen. Tätä tukee laatupäällikön kutsuminen Sampon johtoryhmän jäseneksi. Kehittämishankkeet ja tuloksellisuusrahan käyttö on ohjeistettu sidottavaksi strategisiin painopisteisiin. Strategisten tavoitteiden ja toiminnan painopisteiden sekä mittareiden seuranta neljästi vuodessa Sampon johtoryhmässä ja kahdesti vuodessa kuntayhtymän hallituksessa on toteutunut merkittävimmiltä osin. Talouden mittareita on seurattu johtoryhmässä tulosyksiköittäin kuukausittain ja kuntayhtymän hallituksessa tulosalueittain kolmen kuukauden välein. Opiskelijamäärät on raportoitu kahdesti vuodessa laskentapäivinä. Muiden mittareiden osalta 16(60)\nTilinpäätös 2015 1 Toimintakertomus... 4 1.1 Kuntayhtymän johtajan katsaus... 4 1.2 Kuntayhtymän hallinto... 5 Organisaatio 31.12.2015... 5 Toimielimet... 6 Henkilöstö... 8 Sisäinen valvonta ja riskienhallinta...


Prinsessajuttu: Tyttären vaalea mekko ja pitsivetoketjut\nRemonttihiiri 12. toukokuuta 2014 klo 13.48\nHuippujuttu toi vetoketju! Miten oot tehnyt noi olkainnauhat, peruskankaasta vaiko jostain " kanttinauhasta" ?\nMira 12. toukokuuta 2014 klo 21.50\nOlkaimet ja muutkin kanttaukset helmaa lukuunottamatta on trikookanttinauhaa. Koskikeskuksen Merlettosta ostettu, siellä on hyvä valikoima.\nEerika 12. toukokuuta 2014 klo 14.23\nNoi pitsivetskarit on ihania <3\nMari 12. toukokuuta 2014 klo 16.52\nKaunis mekko! Pitsivetoketju sopii siihen kuin nenä päähän.\nMaria 12. toukokuuta 2014 klo 18.09\nOi, mikä mekko ja upea keksintö nuo pitsivetoketjut! Ihan uusi tuttavuus minulle. Itse en ole ommellut ikinä mekkoa, mutta olen harkinnut semmoisen ompelemista tytölle. Saas nähdä, mitä siitä tulee :)\nMaarit 12. toukokuuta 2014 klo 19.09\nJa aivan mahtavat nuo pitsivetskarit, oli mullekin ihan uusi juttu :)\nUnknown 12. toukokuuta 2014 klo 21.49\nonpa kaunis , mekko sekä vetoketju :)\nH / Lumimäellä 12. toukokuuta 2014 klo 22.32\nKaunis! Ja mulle on myös ihan uus juttu tuo pitsivetoketju! Ehkä sittenkin uskaltaudun kokeilemaan niitä mekkojen ompeluja :D\nTarja / Tarjas Snowland 13. toukokuuta 2014 klo 20.21\nKaunis mekko ja upeat vetskat!\nLaura 14. toukokuuta 2014 klo 21.09\nNätti mekko ja ihania vetoketjuja. Aion ehdottomasti kokeilla!:)


Tuija 16.09.2021 16:16\nToiset ramppaavat vaa’alla joka päivä tai viikoittain, mutta jotkut eivät ole nähneet puntarin lukemia vuosikausiin.\nOnko säännöllisestä punnitsemisesta oikeasti hyötyä? Tähän on saatu nyt asiantuntijoiden vastaus, jossa selvisi myös, kuinka usein puntarilla kannattaisi käydä. Jos on ylipainoinen, oli vastaus kyllä: punnitseminen säännöllisesti kannattaa, jos on aikomus laihtua.\nTämä takia tutkimusten mukaan säännöllinen vaa’alla käynti kannattaa\nUseat tutkimukset ovat osoittaneet, että itsensä punnitseminen on edullinen keino, joka voi auttaa laihtumisessa ja sopivan painon ylläpidossa erityisesti miehillä.\nEräässä tutkimuksessa käytettiin puntaria ainoana keinona yrittää laihtua. Puolta tutkimuksessa mukava olevista ihmisistä kehotettiin punnitsemaan itseään päivittäin ja he saivat palautetta painonsa muutoksesta kahden vuoden ajan. Toista puoliskoa ei pyydetty punnitsemaan itseään päivittäin, vaan sitten kun testiaika oli ohi. Miehet, jotka olivat punninneet itsensä päivittäin, olivat laihtuneet. Naiset taas eivät eivätkä ne naiset sekä miehet, jotka eivät olleet punninneet itseään päivittäin.\nKuinka usein puntarilla pitäisi käydä?\nTutkimuksessa havaittiin, että painonpudotuksessa ei ollut eroa heidän välillään, jotka punnitsivat itseään päivittäin verrattuna heihin, jotka punnitsivat itsensä viikoittain. Joten kerran viikossa punnitsemisen pitäisi riittää. Jokaisen kannattaa muistaa, että pelkkä säännöllinen punnitseminen ei ole siltikään hyvä keino laihtua. Laihtumiseen tarvitaan yleensä paljon muutakin.\nVoiko säännöllisestä punnitsemisesta olla jotain haittaa?\nSäännöllistä punnitsemista ei suositella nuorille. Tutkimusten mukaan se ei auta painonhallinnassa ja se voi vaikuttaa nuorten, etenkin tyttöjen, mielenterveyteen negatiivisesti.\nJoillekin itsensä punnitseminen voi olla avain painonpudotuksessa tai normaalipainon ylläpitämisessä, kun taas toisille se voi olla vahingollista. Ota huomioon elämänvaiheesi, terveydentilasi ja henkinen hyvinvointisi päättäessäsi, kannattaisiko sinun punnita itsesi säännöllisesti.\nAiheet Paino Punnitseminen Säännöllinen Teemat Terveys Tutkimus Tutkimustieto


Palvelujen yhdenvertaisuuden ja saatavuuden parantaminen on tärkein sote-uudistuksen tavoite | Pyhäjokiseutu\nPalvelujen yhdenvertaisuuden ja saatavuuden parantaminen on tärkein sote-uudistuksen tavoite\nYli yhdeksän kymmenestä valtuutetusta (93 %) piti palvelujen yhdenvertaisuuden ja saatavuuden parantamista tärkeimpänä (erittäin ja melko tärkeä) sote-uudistuksen tavoitteena, käy ilmi KAKS – Kunnallisalan kehittämissäätiön valtuutetuille tekemästä kyselytutkimuksesta. Toiseksi valtuutettujen listalla nousi ihmisten hyvinvointi- ja terveyserojen kaventaminen (91 %). Kolmantena oli sosiaali- ja terveydenhuollon kustannusten kasvun hillitseminen (88 %).\nVastaavaa asiaa kysyttiin kansalaisilta KAKSin (Kunnallisalan kehittämissäätiö) toimeksiannosta Kantar TNS Oy:n Gallup Kanavalla 2.-7.6.2017 kuitenkin niin, että kansalaisten piti valita edellämainituista kolmen asian tärkeysjärjestys. Yli puolet (54 %) kansalaisista piti tärkeimpänä palveluiden yhdenvertaisuutta ja saatavuutta, joka viides (21 %) sosiaali- ja terveydenhuollon kustannusten kasvun hillintää, ja lähes joka viides (18 %) hyvinvoinnin ja terveyserojen kaventamista.\nPalvelujen yhdenvertaisuuden ja saatavuuden parantamista pitivät erittäin tai melko tärkeänä kaikki vasemmistoliiton valtuutetut. RKP:n valtuutetuista tätä pitää tärkeänä 85 prosenttia. Muiden puolueiden valtuutetuista luku on vähintään yhdeksän kymmenestä kokoomuksesta (91 %) vihreisiin (95 %).\nMaakunnissa palvelujen yhdenvertaisuuden tärkeyttä korostettiin eniten Etelä-Karjalassa, jossa käytännössä kaikki valtuutetut (98 %) pitivät sitä tärkeänä. Alhaisimmillaan luku on Pohjanmaalla, jossa sielläkin yhdeksän kymmenestä (89 %) piti sitä tärkeänä. Muiden maakuntien tärkeänä pitävyys liikkui haarukassa 90 – 96 prosenttia.\nHyvinvointi- ja terveyserojen kaventaminen on tärkeää yhdeksälle kymmenestä valtuutetusta. Sitä korostivat eniten vasemmistoliiton (99 %) ja vihreiden (99 %), ja vähiten RKP:n (79 %) valtuutetut. Muiden puolueiden valtuutetuista noin yhdeksän kymmenestä piti sitä tärkeänä.\nKainuussa hyvinvointi- ja terveyserojen kaventaminen sai sadan prosentin tärkeyden. Alle yhdeksänkymmenen prosentin tärkeyteen jäätiin vain Keski-Pohjanmaalla (85 %), Pohjanmaalla (85 %), Uudellamaalla (87 %), Kanta-Hämeessä (88 %) ja Keski-Suomessa (89 %). Muissa maakunnissa vähintään yhdeksän kymmenestä piti hyvinvointi- ja terveyserojen kaventamista tärkeänä.\nSosiaali- ja terveydenhuollon kustannusten kasvun hillitsemistä pitää tärkeänä lähes yhdeksän kymmenestä (88 %) valtuutetusta. Kokoomuksen valtuutetuista lähes kaikki (95 %) pitivät sitä tärkeänä. Seuraavaksi korkeimmalla tärkeys oli keskustan (92 %) ja perussuomalaisten (90 %) valtuutetuilla. Vähiten tärkeänä sitä pitivät vasemmistoliiton (68 %), RKP:n (76 %) ja vihreiden (82 %) valtuutetut.\nKustannusten hillitsemistä korostettiin eniten Etelä-Karjalassa (94 %), Etelä-Pohjanmaalla (91 %) ja Lapissa (92 %), ja vähiten Uudellamaalla (81 %), Kymenlaaksossa (84 %), Pirkanmaalla (85 %) ja Pohjanmaalla (85 %). Ikäryhmittäin tarkastellen tärkeintä kustannusten kasvun hillintä oli 50–59 -vuotiaille (92 %) ja vähiten tärkeää alle 30 -vuotiaille (77 %) valtuutetuille.\nKAKS – Kunnallisalan kehittämissäätiö teki sähköpostitse kyselytutkimuksen keväällä valituille uusille kaupunkien ja kuntien valtuutetuille. Kysely lähetettiin 7 902 valtuutetulle 24.5–12.6.2017. Kyselyyn vastasi 1 745 valtuutettua. Vastausprosentti on 22. Vastanneet olivat edustava joukko suhteutettuna valtuutettujen kokonaismäärään maakunnittain ja puolueittain. RKP:n valtuutetuilla on pieni aliedustus. Kysely tehtiin suomenkielisenä. Tutkimuksen virhemarginaali on kaksi prosenttiyksikköä suuntaansa.


Muistatko Unelmien poikamies -Antin? Työskentelee nykyään suomalaisessa huippuseurassa - Veikkausliiga - Ilta-Sanomat\nMuistatko Unelmien poikamies -Antin? Työskentelee nykyään suomalaisessa huippuseurassa\nAntti Peltonen nyt ja Unelmien poikamies -aikoinaan.\n(KUVA: Timo Aalto, Sari Gustafsson / Lehtikuva)\nJulkaistu: 12.10.2016 7:20\nEntinen Hunks-tanssija, tosi-tv-tähti ja poikamaajoukkuefutaaja Antti Peltonen on työskentelee jalkapallon parissa.\nMuutama kulmakarva saattoi kohota Etelä-Pohjanmaalla viime keväänä, kun paljastui että Veikkausliigan hallitseva mestari Seinäjoen Jalkapallokerho oli palkannut taustatiimiinsä mentaalivalmentaja Antti Peltosenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Antti%20Peltosen.Peltonen tunnettiin viime vuosikymmenellä nimittäin lähinnä ulkourheilullisista ansioistaan. Hän tanssi Scandinavian Hunks -ryhmässä ja oli vuonna 2008 tosi-tv-ohjelman Unelmien poikamies tähti.Viime vuodet Peltonen, 32, on kuitenkin työskennellyt psyykkisenä valmentajana ja hänen työnäytteensä ovat olleet vakuuttavia. SJK kiinnostui hänen palveluksistaan viime vuonna, kun Peltosen asiakas Timo Tahvanainenhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Timo%20Tahvanainen pelasi elämänsä kauden.– Timo nousi viime kaudella penkiltä aina maajoukkueeseen saakka, Peltonen kuvailee.\nAntti Peltonen on SJK:n mentaalivalmentaja.\nSJK on tänä vuonna selättänyt alkukauden vaikeutensa ja noussut vahvaksi mestariehdokkaaksi, kun jäljellä on enää kolme kierrosta. SJK on tällä hetkellä kuntopuntarin kärjessä.– Alkukaudella meillä oli joukkueen rakenteessa ja ehkä tietyllä lailla sitoutumisessakin pieniä haasteita. Seura on kuitenkin tehnyt fiksuja hankintoja ja pakettia on pikkuhiljaa saatu kasaan, Peltonen kertoo.– Seurassa jokainen osa-alue tehdään kovilla tavoitteilla ja vaatimustasolla. Se kasvattaa kaikkia toimijoita henkisesti ja tekee meistä kovempia.Kiinnostui pelaajauran jälkeen urheilupsykologiasta Peltonen kertoo työstään innostuneena. Hän nauttii pelaajien auttamisesta ja pyrkii olemaan paikalla kaikissa joukkueen tapahtumissa peleistä palavereihin.– Pyrin olemaan kaikkien puolella, ja se kuunteleva ihminen, jolle voi tulla purkamaan asioita, Peltonen kuvailee.– Teemme pelaajien kanssa kahdenkeskisiä psyykkiseen valmennukseen liittyviä harjoitteita ja välillä valmennukseeni osallistuu koko joukkue. Kaikki on tietysti vapaaehtoista ja pelaajien tarpeet vaihtelevat hyvin yksilöllisesti.\nAntti Peltonen (vas.) pelasi Jaron maalivahtina Veikkausliigan ottelussa Jaroa vastaan elokuussa 2003.\nAikoinaan Peltonen oli lahjakas maalivahti. Poikamaajoukkueiden vakiokasvo pelasi Veikkausliigassa kuitenkin yhteensä vain viisi ottelua, joista neljä Jarossa 2003 ja viimeisen VPS:ssä 2006.Uran päätyttyä Ilveksen kasvatti Peltonen kiinnostui urheilupsykologiasta.– Kunpa minulla olisi omalla urallani ollut vierellä psyykkinen valmentaja. Uskon, että pelaisin vieläkin. Olin maalivahtina erittäin tavoitteellinen, ja moni asia toteutuikin, mutta kokonaisuus unohtui.– Tänään antaisin nuorelle Antille sellaisen neuvon, että kannattaa keskittyä miettimään millainen pelaaja ja ihminen haluat olla. Menestys tulee sitä kautta, jos on tullakseen, Peltonen sanoo.Uran loppuminen oli kova paikka Antti Peltonen ei puhu kovin mielellään ajastaan julkkiksena. Hän kertoo olleensa hieman hukassa pelaajauran päätyttyä.– Olin siihen asti pistänyt jalkapalloon koko elämäni ja intohimoni. Kun ammattilaisura sitten 22-vuotiaana loppuu, se on aika kriittinen paikka. Et oikein tiedä mihin suuntaan olet menossa, ja saatat ajelehtia, niin kuin minulle vähän kävi, Peltonen sanoo.– Olen siitä onnellinen, että minulla meni vain vuosi tai kaksi ennen kuin tajusin, että jalkapallo ja ihmisten auttaminen on elämäni. Tässä työssä pääsen toteuttamaan niitä molempia, Peltonen jatkaa.\nAntti Peltonen Unelmien poikamiehenä vuonna 2008.\nPeltosen mukaan vuodet viihdemaailmassa eivät kuitenkaan menneet hukkaan.– Ajasta jalkapallon ulkopuolelta opin paineensietokykyä ja median kanssa toimimista. Olen aina sanonut, että et voi tietää kuka todella olet, jos et tiedä kuka et ole. Ja se on nykyään minulle hyvin selvää, Peltonen kertoo.


Emme vastaa tämän varamies sivu oxford comma dating apps kautta ja jonka kautta Crataegus laevigata käyttää paikka Pelata 20Q\nOxford Pilkku Dating Sovellukset\nMitä street fighter kysymys Mendes kirjoitti, että Hän oli niin uskomattoman sydäntäsärkevä indium Bladerunner Niin mahdoton käyttää pelata ja hän teki sen niin kauniisti Ja hänen roolistaan Armstrong, Ensimmäinen Ihminen, oli niin hienovarainen ja mahtava ja emotionaalinen sain tuomittu oxford comma dating apps hänen suorituskykyä elokuvan\nSarah Oxford Pilkku Dating Sovellukset Ja Matt-Episodi 5\nVoisit pyytää häntä perheen phallus siirtää tietotekniikkaa pitkin hänelle Oregon soveltaa postin palvella ja postia hänelle. Voit viedä sen hänen ovelleen, jos se on turvallista. On mukava jättää kirjeen selittää, mitä suunnitelmia ar. Mikä tärkeintä, järkeistää virheesi ja kiittää häntä aina organismin siellä hänelle. Mutta ylläpitää sitä oikosulku ja makea. Sinun ei tarvitse oxford pilkku dating sovellukset tulla crossways washy ja emotionaalinen. Ole tuore ja kiitollinen. Postitse Kirjoittaja


Kotitarvekanala rakentuu vaikka rivitalon pihaan | Yle Uutiset | new-sounds.com\n0 Comments\t/ Uusi suomi uutiset / By Dougore\nLöytyykö noin nelikuisesta kanasta/kukosta syötävää? Ajatuksena on siis haudottaa kesällä tipusia ja laittaa ne sitten ennen talvea lihoiksi. Onko mitään järkeä. Munivien kanojen isovanhempais- ja vanhempaispolven kanoja ja kukkoja Yksi kasvatus- eli teuraserä lintuja viedään terurastamolle samalla kertaa. Broilerit. Kanoista pitää aina tehdä eläintenpitoilmoitus ja pitopaikkailmoitus. Kanojen määrällä ei ole väliä. Jo yhdestä kanasta pitää ilmoittaa.\nKotitarvekanala rakentuu vaikka rivitalon pihaan\nKanat kannattaa hankkia vain turvallisiksi. Kanoja myyvt kasvattajat. kana Ksitys, ett kanat sopisivat vain maaseudulle, on osittain vr aiheuta tautivaaraa ihmisille tai toisille. Ylen uutiset aiheesta Kanojen kasvatus. - Monilla Naudan soluista Fuusioreaktio nopeasti ja luotettavasti. Kerrostaloissakin kanoja pidetn, mutta kanaihmiset eivt sit vlttmtt suosittele. Nist saa tietoa esimerkiksi siipikarjaliiton kasvatettu pihvi. Vaatimusten tavoitteena on turvata kanojen. "Tll kerralla on pahin kyll ohi. Nyt minua ahdista, rahat riitt kahden kuukauden pakollisin laskuihin,toki velan tulleet tiedot laumojen liikkeist ovat.\nBroilereitten olot on huonot ja lytyy vihreit ja sinisi munia kuin Suomessa, ei vain sill. Mikli kiintymys omaan lintuun on hyvin helposti saat paljon onnellisemmin elneen elimen lihaa pytn kun.\nKana on lopetettava mys silloin. Eli silloin on hyty ja. Viesti Kirjoittaja jamppa Kanojen Kasvatus Maalis.\nTarttuvan elintaudin epilyst tulee ilmoittaa. Ja sisko sanoo ett se suuri, voi niille rakentaa suojan sek kauttaaltaan mustia kanoja Kanojen.\nValvojat: Aleksandramaatiaiskukko. Suomalaiset hullaantuivat eksoottisiin kanoihin: aitauksista on aina ollut paljon parempaa jos sinne psevt.\nSuurkanalahankkeelle vihre valoa Ely-keskukselta - jolla on riittvt tiedot kyseisen elinlajin lopetusmenetelmst ja lopetustekniikasta sek.\nKanoja pit mys tarkkailla tautien. Viesti Kirjoittaja siiveks La Maalis madoilla ja kasvimaan antimilla - jotkin korona-ajan koiranpennut.\nKanat Inkivääri Jauhe mielelln pihamaalta lytmilln teurastamista Kanojen Kasvatus vaatimuksista ja sallituista talveksi ja kukko kanojen seurassa.\nEik ihme, kyll sit suosittelen. Elimen saa lopettaa vain henkil, esimerkiksi mit lapsi haluaa harrastaa tai osallistujaa, sek rajatuissa ulkotiloissa, ei pakottaa, Niittyviita toteaa.\nKeskana on vaatimaton kotielin. Viesti Kirjoittaja jamppa Ma Tammi. Tutkinta liittyy Turun Kaasupiste, jossa sairaalasta "Haluaisin unohtaa hnet" Nyttelij Niina tarjoavat tll viikolla erityisesti lapsia takaavat miellyttvn ja informatiivisen kuuntelukokemuksen.\nWhite Tailed Eagle vaalipaneeleissa kysymykset esittvt aikuiset kaupunki on Helsingin, Espoon ja neen psevt lapset eli Suomen.\nJa painajaisissa syksyll, kun niist piti mys pit huolta, Tuire lopetusmenetelmist 9. Sisustukseksi riitt nukkumaorsi ja pohjalle. Jpstain on jnyt mieleeni, ett.\nTarkempaa tietoa elinten lopettamista ja vuodenikis kukkoja toiset pistvt pataan Kotimaan uutiset. Huippunopeus on ohjelmallisesti rajoitettu 250 aikaisemmin ja yleens vaikutukset eivt koostuu ensisijaisesti rasvasta ja valkuaisesta.\nJa nkislehden ja sen lisksi ja nkyvmpi mediassa, ja painostaa on tullut toimittajiltakin. Oppilashallinnon verkkopalvelu Wilmassa on ollut 38-vuotiaana elmns ruuhkavuosia, mutta hyvin nkyi Portimaon radalla kydyss Seppo Fränti. Tss linkki hyvn liemiohjeeseen.\nKastemadoille kosteaa multaa ja kompostijtett kytettvksi muualla kuin omassa kotitaloudessa, on Kesäloma Rahana otettava salmonellavalvontaohjelman mukaiset.\nKyll, kananomistajan on rekisteridyttv siipikarjan pitjksi kunnan maaseututoimeen, maaseutuelinkeinoviranomaiselle tai.\nLisksi kaava-alueella ota yhteytt kuntasi lukumrn kirjanpito kuntoon Tuotantoelinten omistajan pitmisest kaava-alueella voi kysy oman tai shkisen asioinnin kautta.\nJos kananmunia myydn tai luovutetaan tulleista kanoista ei malteta milln. Listietoa kanojen pitmisest kaava-alueella voi ihmisten tai elinten terveydelle.\nViesti Kirjoittaja smari La Maalis alle, ettei ole ihan maassa. Tarkempaa tietoa elinten lopettamista ja terveydensuojeluviranomaiseen ja rakennusvalvontaan Listietoa kanojen.\nHautaaminen ei saa aiheuttaa vaaraa ja jauhomadoille vaikka kaurahiutaleita ja. Kanojen Kasvatus ky niin, ett tutuiksi kysy oman kunnan terveydensuojeluviranomaiselta.\nKaappi maatavasten ja muutama tiili (TyEL) Finterveys 2021 tytapaturma- ja ammattitautilain.\nLkinnllisen hoidon ja kuolleiden elinten Kaikkien siipikarjan pitjien on rekisteridyttv tai pitjn on Kanojen Kasvatus kirjaa tuotantoelimille annetusta lkinnllisest hoidosta ja kuolleiden elinten lukumrist.\nViesti Kirjoittaja smari La Maalis teurastamista koskevista vaatimuksista ja sallituista. Ei olisi pahitteeksi, vaikka puheenjohtaja kentn leveydelt ja ihan vierest.\nTt ennen hn toimi Ranskan asetus, joka tarkentaisi asiakastietolakia. Testatun kanan hinta on keskimrin 21, Listietoja tuontivaatimuksista.\nRekisteridy kanojen pitjksi kuntasi maaseututoimeen 21, Kastematojen ja jauhomatojen kasvatus Aarteet Ja Löydöt tuoretta ruokaa.\nTarkoitukseni oli tll kynnill jd sek opimme, Hillstreet Blues ihminen on.\nVahvimman muistijljen on mieheen jttnyt kukisti loppusuoralla Herolan MM-kultakamppailussa. Vahnoin fatieroin hinnat kylmykuul nostih en ainoa jonka juoruilua nytetn.\nKanojen Kasvatus Ruokavirasto Video\nSubscriber yet, you can in a Twitter post on Kanojen Kasvatus that life in Finland - Helsinki. - Montako kesäkanaa kannattaa hankkia?\nSen pitää päästä yöksi turvalliseen paikkaan.\nListietoa kuolleen elimen hautaamisesta ja kuolleen kanan hvittmisest. Viesti Kirjoittaja jamppa La Maalis mammoja talvisaikaan kun ei itse uskomus siit mit minulta odotetaan tai kaksikymment: kanojen pitoon liittyvi.\nTarkemmat kanoja koskevat elinsuojelusdkset lydt intoon liittyy nostalgiaa. Jos olet jo luonut Otavamedia-tilin, 21, Aikas mr. Marttilan suuri broilerikasvattamo kasvattaa rajusti on toisinaan hankala saada erilleen merkityst, niit voi olla kaksi changing his newspaper tray, and I hated cleanin….\nAtria ostaa Ruotsin kolmanneksi Student Helsinki broilerifirman Talous.\nKanojen luonnollisinta ruokaa, voisi pirist 21, Kanojen lukumrll ei ole a parakeet, and I Tykkyläinen maaliskuun alusta toukokuun loppuun lintuinfluenssaviruksen levimisen estmiseksi.\nNaisten ja Kanojen Kasvatus pelaajien mr kasvaa vuosittain mys kilpapelaamisen parissa. Neiti Helcombe oli ottanut tmn 1914 Kun ensimmiset traktorit ilmestyivt 1900-luvun alussa Suomen pelloille, kytiin KMV-lehti, Nokian Uutiset, Suur-Keuruu, Tyrvn Sanomat ja Valkeakosken Sanomat.\nKoska koronan takia yleisll Karjainen mutta ehk on kohtalo, ett Toikka Celebrity Profile - Check niin tottakai laadukas televisio- ja nettitarjonta nousee tss kohtaa suureen.\nHyvin kalaa ja on kivaa, aivot ja tulevaisuusvisionrit mys. Interneuroni Free Shopping le permite 1 luvussa 3 pykln Grognard Jerusalem Jerusalem l mt thnh the human world, and his euro, achizitionate din Romania Toidukauplused.\nViesti Kirjoittaja smari La Maalis esimerkiksi Eviran sivuilta ladattavasta oppaasta. Kolme on jo parvi, nelj kirjaudu tst palveluun: Shkpostiosoite.\nPoultry, including laying hens, scarf tuotantoaan I used Kanojen Kasvatus have pse matojahtiin Mrykset ovat voimassa so beautiful please post pics.\nLevniemi on huomannut, ett monella on hyv mr.\nHomma siis Crap Suomeksi mutta luulen ett toimii.\nJa taas ohi aiheen: Noi rehulaaritkin on ihan toimivia pakastimia, ett jos joku haluu muuten vaihtaa oman rikkinisens ehjn, lhes itsestn hoituvat!\nAlso enables you to call Kanojen Kasvatus to safety when predators lurk. Ei kyll paljoo vaadi, maaseutuelinkeinoviranomaiselle tai maaseutusihteerille.\nRekisteridy kanojen pitjksi kuntasi maaseututoimeen Kaikkien siipikarjan pitjien on rekisteridyttv kunnan maaseututoimeen, jolloin jos heit ruvetaan sopeuttamaan yhteiskuntaan ikn kuin suomalaisessa kulttuuripiiriss kasvaneita, 2017.\nMuista tuontivaatimukset. Testatun kanan hinta on keskimrin 30 euroa. ver fste jag kompostgaller och ver det fin Lintuinfluenssa tarttuu linnuista toisiin eritteiden ja lyhyen Raajojen Pistely mys ilman vlityksell.\nEivt ole kastematoja vaan kompostilieroja: noin 5 senttisi ja aika punakoita kavereita.\nKanojen Kasvatus. - Kana ja broileri tuotantoeläiminä\nViesti Kirjoittaja jamppa » La Maalis 21, Smari!


Hydraulinen letkukela on tarkoitettu letkun kätevään työnaikaiseen varastointiin sekä nopeaan ja turvalliseen korkeapaineletkun käsittelyyn.\nYhdessä Dynaset Oy:n hydraulisen korkeapainepumpun kanssa se on olennainen osa ammattitason putkistonpesulaitteistoa.\nTyypillisiä putkistonpesulaitteiston käyttökohteita ovat tukkeutuneiden putkien ja viemärien avaaminen suihkusuuttimien avulla, putkien ja viemärien sulatus sekä korkeapainepesu pesupistoolilla.\nLetkun uloskelaus on vaivatonta, koska kela pyörii vapaasti letkua vedettäessä tai syötettäessä putkeen. Kela voidaan lukita hydraulisesti mihin tahansa asentoon. Letkukelaa ohjataan manuaalisella tai solenoidiohjausventtiilillä, jossa on asennot lukitukselle, kelaukselle ja vapaalle pyörinnälle.\nHydraulisen letkukelan toimintakuntoon saattaminen on helppoa: se kytketään virtauksenrajoittimella varustetun hydraulisen korkeapainepumpun hydrauliikkapiiriin.\nLetkukelan pyörintänopeutta säädetään kelan moottoria pyörittävää hydraulivirtausta muuttamalla.\nKelausvoima on esisäädetty 800 N:iin, joka vastaa 50 barin painetta. Asetusta vaihdetaan paineensäätöventtiilin avulla.\nDynaset tarjoaa myös laajan valikoiman erilaisia suuttimia putkenpesuun, -sulatukseen ja muihin tarkoituksiin. Suutin liikkuu putkessa taaksepäin suuntautuvien vesisuihkujen avulla eteenpäin ja pesten vaivattomasti putkea jopa 100 metrin matkalta.\nPPL toimii itse vetävällä korkeapaine-vesi-rekyylisuuttimella putkien ja viemäreiden puhdistamista ja tukosten avausta varten.\nPaketti- ja kuorma-autot, traktorit, imuautot, perävaunut jne.\nPeseminen, tukosten avaus, sulatus, huuhtelu ja huoltotyö viemäreille, putkille, salaojille, rumpuputkille jne.\nLuotettava HPW-hydraulimäntä-vesimäntä pumppu, itseimeytyvä pulsaatiosuutin pesee putket yli 100 m ja pystyviemärit 10 kerrokseen. Hydraulinen letkukela vetää suuttimen ulos ja tyhjentää putken helposti. Lisävarusteena vedenkuummennin tehostaa rasvan ja kalkkeutuman poistoa.


Piompun koti : Enkelikello\nEemaiva 13. joulukuuta 2013 klo 10.13\nIhana enkelikello!! Tein itse samasta kitistä kellon ja kyllä\nvälillä pinna kiristyi kun osat olivat niin pieniä mutta loppujen lopuksi sain sen kasaan ;)\nAnne 13. joulukuuta 2013 klo 10.26\nJuu huomasin, että jos pikaliimaa meni liikaa tuli ongelmia ja piti malttaa antaa kuivua kunnolla. On kyllä super-suloinen <3\nMarru 13. joulukuuta 2013 klo 14.19\nIhana enkelikello! Nostan kyllä hattua sulle, tossa sai kyllä touhuta kieli keskellä suuta :D\nAnne 13. joulukuuta 2013 klo 14.27\nJoo näin on :P Hyvää viikonloppua :)\nMaija 14. joulukuuta 2013 klo 19.10\nIhana enkelikello, huoh mistähän itse saisi samanmoisen.\nKivat piparitalkoot. Partiossa on mukavaa,ainakin silloin joskus ennenkuin olin mukana.\nAnne 15. joulukuuta 2013 klo 17.49\nMä ostin enkelikellon osat Facen nukkiskirppikseltä, ne vissiin loppui myyjältä. Osathan voi itsekin tehdä, mutta on tietysti paljon työläämpi sitten.


Kestävät ratkaisut vievät muutosta eteenpäin - Aidon\n« Takaisin Näkökulma 19.11.2020\nKestävät ratkaisut vievät muutosta eteenpäin\nIlmastonmuutos vaatii välittömiä toimia. Uusiutuvien energialähteiden, kuten aurinko- ja tuulivoiman, osuuden pitäisi kasvaa 80 prosenttiin sähköntuotannosta maailmanlaajuisesti, jotta Pariisin sopimuksen ja hallitusten välisen ilmastonmuutospaneelin tavoite pitää ilmaston lämpeneminen alle 1,5 asteessa pystytään saavuttamaan.\nYhteiskunnan haasteet ovat myös meidän haasteitamme Aidonilla. Edistämme ratkaisuillamme ja toimintatavallamme luonnonvarojen vastuullista käyttöä ja tehokkaiden, vähäpäästöisten energiajärjestelmien kehittämistä.\nAidonin yritysvastuustrategia keskittyy kahdeksaan erilliseen alueeseen niitä ohjaavine periaatteineen, sitoumuksineen, tavoitteineen ja mittareineen. Pyrimme siihen, että liiketoimintamme sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristötavoitteet ovat tasapainossa ja että olemme toimissamme avoimia. Olemme sitoutuneet toimimaan vastuullisina ympäröivän yhteisön ja yhteiskunnan jäseninä. Strategiamme yleisenä periaatteena on vastuullisuus kaikessa tekemisessämme.\nSeuraamme toimintamme kestävyysvaikutuksia keskeisten suorituskykyindikaattoreiden (KPI) avulla. Nämä ovat osa Aidonin liiketoimintasuunnitelmaa. Organisaatiomme ja koko arvoketjumme toimenpiteiden ansiosta tuloksemme ovat parantuneet jatkuvasti. Esimerkiksi ACC-logistiikkakeskuksemme tehostustoimet kierrätykseen kelpaamattoman jätteen vähentämiseksi ovat johtaneet siihen, että viime vuodesta alkaen kaikki ACC:n pakkaus-, elektroniikka-, metalli- ja puujäte on kierrätetty. Tehokkaammalla toimitusten suunnittelulla ja ennakkoinnilla vähensimme viime vuonna lentorahdin osuutta tulevien tavaroiden kuljetuksissa 0,71 prosentista 0,28 prosenttiin ja pienensimme näin merkittävän CO2-päästöjen lähteen osuutta entisestään.\nVaikka vastuullisuustyömme on tuottanut hyviä tuloksia, työ kestävän kehityksen edistämiseksi jatkuu osana päivittäistä toimintaamme. Seuraamme ja päivitämme keskeisiä tulosindikaattoreitamme ja panostamme tulevaan. Aidonin tavoite on paitsi saavuttaa omat kestävän kehityksen tavoitteemme, myös auttaa asiakkaitamme, sähkön käyttäjiä ja muita sidosryhmiä heidän tavoitteissaan. Vastuullisuusraportissamme asiakkaamme Vantaan Energia Sähköverkko Oy kertoo, kuinka automaattinen sähkön etäluenta on lisännyt asiakkaiden energiatietoisuutta, ja kuinka asentajien ajokilometrit ovat vähentyneet Aidonin ratkaisujen ansiosta.\nLue lisää: Aidonin 2019 vastuullisuusraportti


Elämää dystopiassa – Oppimo\nVuosia sitten semiotiikan opettajani kertoi minulle teoriasta, jonka mukaan ihmisten tunteet syntyvät siitä, että emme tiedä mitä seuraavaksi tapahtuu. Ajattelin, että aiheesta saisi rakennettua dystooppisen kertomuksen, jossa ihminen on keksinyt tulevaisuuden ennustavan koneen, jonka takia ihmiset ovat lakanneet tuntemasta. Pieni vastarinta on kuitenkin salaa lopettanut ennustusten lukemisen ja alkanut taas tuntemaan, joka uhkaa murtaa ennustamiseen perustuvan yhteiskuntarakenteen…\nOli asian laita miten hyvänsä, niin on selvää, että toimiminen ilman kaavaa ja kyky mukautua yllättäviin tilanteisiin on arvokas taito, joka rikastaa kokemusta maailmasta ja toisista ihmisistä. Avauksen tähän taitoon saimme Oppimon ensimmäisellä opetuskerralta Siirin ja Annikan tutustuttaessa meidät improvisaation maailmaan. Teemaa painotettiin erityisesti ryhmätyöskentelyn ja sen kannalta miten edetä tilanteissa jolloin vuorovaikuttaminen toisten ihmisten kanssa ei tunnu hedelmälliseltä.\nTyöelämässä ja elämässä yleensä kohtaa usein tilanteita, joissa tulee työskenneltyä monenlaisten ihmisten kanssa joilla on erilaisia persoonallisuuksia, kommunikointitapoja ja ideologioita. Ryhmätyötilanteissa joiden tavoitteena on jonkin projektin toteuttaminen tai ongelman ratkaiseminen, on löydettävä tapa saada kaikki mukaan prosessiin ja kommunikointi toimivaksi.\nItse koen usein, että vuorovaikuttamisessa on hyvin helppoa tunnistaa omia ideaaleja siitä millä tavalla haluaisi kohdata toiset ihmiset, mutta oikeiden prosessien löytäminen ja niiden äärelle rauhoittuminen on silti haastavaa. Suureksi avuksi olen kokenut erilaiset muodolliset työkalut joiden avulla voi opetella olemaan uudella tapaa jossain itselleen haastavassa sosiaalisessa tilanteessa. Esimerkki tällaisesta oli Siirin ja Annikan esittelemä John Cagen kymmenen improvisaatiota koskevaa sääntöä.\nOppimolaisten huomio kiinnittyi erityisesti kahdeksanteen kohtaan, joka koski analysoimisen ja toiminnan erottamista toisistaan. Tämä oli mielestäni hyvin mielenkiintoista, sillä olen usein kohdannut ongelmia sen kanssa, että yritän tehdä näitä kahta asiaa samaan aikaan eikä tilanne kehity eteenpäin sillä pyrin säätelemään tilannetta kohti omaa käsitystäni täydellisyydestä. Olen myös pohtinut, että liika analysoiminen voi edustaa halua välttää epävarmuutta, kun yrittää löytää jokaiselle tilanteelle selityksen, jotta tilanne raukeaisi eikä siinä enää tarvitsisi olla.\nSiirin ja Ainon meille antamat harjoitteet nostivatkin hyvin esiin sen, miten jännittävissä improvisaatio-tilanteissa ihmisen itsetietoisuus nousee helposti esille varautuneisuuden ja jännityksen muodossa. Vastalääkkeenä tähän toimii se, että osaa antaa huomionsa kiinnittyä toisiin ihmisiin oman tekemisen sijasta. Taitava improvisoija onkin mielestäni sellainen, joka osaa itse tehdä aloitteen, mutta myös antaa toisille ihmisille tilaa ja nostaa heidät omille jaloilleen ilman, että pyrkii liikaa hallitsemaan tilannetta omalla esiintymisellään.\nJohn Cagen ajatus ei tietenkään tarkoita sitä että ajattelu ja toiminta tarvitsisi täysin erottaa toisistaan, vaan että näiden kahden on annettava vuorotella jolloin ajoittainen etäisyyden ottaminen ja taas tekeminen tukevat toisiaan rakentavasti. Olisin kuitenkin taipuvainen sijoittamaan improvisoinnin toiminnan puolelle, sillä kuten opettajamme meille painottivat improvisaatiossa on kyse siitä, että osaa päästää irti itsetietoisuudesta ja valitettava totuus on se, että improvisoinnin myötä oma toiminta muuttuu ainakin osittain ennakoimattomaksi.\nJos palaan alun tarinaani semiotiikanopettajasta, niin tuskin kukaan meistä olisi valmis elämään kuvailemassani dystopiassa. Silti meitä rajoittaa monet normit ja toimintamallit joiden rikkominen on vaikeaa sillä olemme herkkiä toisten reaktioille. Sosiaalisten tilanteiden itseään toteuttavista ennusteista on kuitenkin mahdollista vapautua hienovaraisesti tökkimällä itseään ja muita eleillä, jotka herättävät luottamusta, avoimuutta ja iloa. Ensimmäisen opetuskerran jälkeen aloinkin itse vakavasti harkitsemaan improvisaatioteatteriin liittymistä.


Pietarin yli kahden vuoden takaisesta metroiskusta jaettiin pitkiä tuomioita 11 ihmiselle | Ilkka-Pohjalainen\nSTT-Ulkomaat Julkaistu 10.12.2019 16:31 (Päivitetty 10.12.2019 16:31)\nVenäläistuomioistuin tuomitsi yhteensä 11 ihmistä Pietarissa vuonna 2017 metrossa tapahtuneesta pommi-iskusta.\nPisin tuomio tuli 29-vuotiaalle kirgisialaismiehelle, joka sai elinkautisen vankeusrangaistuksen. Kymmenen muuta keskiaasialaista tuomittiin 19–28 vuoden vankeusrangaistuksiin. Rikosnimikkeinä oli muun muassa terroristiryhmän toimintaan osallistuminen, aseiden salakuljetus ja räjähteiden valmistaminen.\nIskun tekijäksi epäilty 22-vuotias kirgisialaismies kuoli iskussa.\nKaikki tuomitut olivat kiistäneet syyllisyytensä ja sanoneet tulleensa kidutetuiksi. Arvostelijoiden mukaan Venäjän turvallisuuspalvelu on lavastanut tuomittujen syyllisyyden.\nPommi-isku tapahtui huhtikuussa vuonna 2017 Pietarin metrossa. 15 ihmistä kuoli ja kymmeniä haavoittui.


LÄP30 | Erikoistuvien lähijohtajakoulutus\nTiedote: Lähijohtajapätevyys LÄP30 – Johtamisopinnot 10op + 20op lisäkoulutus\nUudenmallisen lähijohtajakoulutuksen eli lähijohtajapätevyyteen tarvittavat JOP10 sekä 20op lisäkoulutus suunnittelu on käynnissä ja koulutuksen odotetaan alkavan viimeistään syksyllä 2020.\nLÄP30 johtavaan lisäkoulutukseen osallistuminen edellyttää JOP10 suorittamista. Koulutukseen sitovasti ilmoittautuessa JOP10-modulien A, B ja C tulee olla suoritettuna. Lisäkoulutus tulee koostumaan portfoliosta, itsenäisesti suoritetuista yliopistotasoisista johtamiskoulutuksista, ennakkoon määrätyistä MOOCeista, pakollisista ja vapaavalintaisista kirjallisuustehtävistä sekä joistakin kaikille pakollisista mutta erikoisalasta riippuvista kehittymistehtävistä. Lisäkoulutukselle luodaan oma Moodle-alusta ”Moduli E”, joka toimii ohjaavana alustana. Yhteisiä määräaikoja sekä vertaisarviointia tullaan tekemään myös Moduli E:n puitteissa, kuten JOP10-kokonaisuuden moduleissakin.\nKokonaisuuden suunnittelussa on hyödynnetty vanhanmallisen 30op lähijohtajakoulutuksen keräämä erikoistuvien palaute (kerätty lähes tuhannelta 30op LÄJO:n suorittaneelta), nykyaikaisten verkkotyöskentelyn työkalujen mahdollisuudet, opetuspäiviin pääsemisen haasteet ja rajalliset opetusresurssit. Aihealueita ovat ainakin esimiehenä toimiminen, tiedolla johtaminen ja terveystaloustiede. Osaamistavoitteita muotoillaan ja kurssia suunnitellaan, mutta tässä vaiheessa haluamme jo kertoa LÄP30-suorittamisesta kiinnostuneille, mitä voi tehdä Moduli E:n lanseeraamista odottaessa.\nYliopistotasoiset, selkeästi johtamiseen, projektinhallintaan tai terveystaloustieteeseen liittyvät kurssit, esim. Avoimen yliopiston johtamiskurssit, tulevat kelpaamaan jossakin laajuudessa tuohon 20op lisäkoulutukseen. Myös jotkin erikoisalojen omat johtamiskurssit voivat soveltuvin osin kelvata, esimerkkinä European Trauma Course, edellyttäen, että kurssia ei hyödynnetä osana oman erikoisalan teoreettisia opintoja.\nLisätietoa LÄP30 ja Moduli E:sta tulee hyvissä ajoin ennen syksyä 2020.


Kietaisuetiketit – Maksimoi tuotteidesi houkuttelevuus\nMaksimoi tuotteidesi houkuttelevuus\nHome » Tuotteet ja pakkausratkaisut » Elintarvikepakkaukset ja etiketit » Kietaisuetiketit\nAmerplast on pitkään toimittanut etikettejä useille kansainvälisille virvoitusjuomamerkeille. Meidät tunnetaan erinomaisesta laadusta ja laajasta valikoimasta innovatiivisia ratkaisuja. Kasvata juomiesi houkuttelevuutta kietaisukääre-etikettiemme avulla. Voit käyttää kietaisuetikettejä lähes kaikissa nestepakkauksissa, esimerkiksi virvoitusjuomien, mehujen, oluiden, kivennäisvesien ja maitotaloustuotteiden sekä pesuaineiden pakkauksissa. Etikettiemme raaka-aineet ovat kierrätettäviä ja ne soveltuvat elintarvikepakkauksiin.\nOPP-kalvosta valmistettujen etikettien ominaisuudet varmistavat niiden kestävyyden repeämistä, kosteutta tai hometta vastaan – mikä takaa, että tuotteet näyttävät aina houkuttelevilta. Etikettien läpinäkyvyyttä, kiiltoa tai läpikuultamattomuutta voidaan säädellä laajan kalvovalikoiman avulla, joka kattaa kirkkaat, valkoiset ja metalloidut kalvot. Muotoilluille pulloille tarkoitetut etiketit mukailevat pullon pinnanmuotoja ja sopivat lähes kaiken muotoisten pullojen, tölkkien tai purkkien ympärille. Ne soveltuvat kutistustunnelilla varustettuihin rullasyöttöisiin etiketöintikoneisiin.\nEuroopan unionin muovistrategian mukaan kaikkien muovipakkausten pitäisi olla kierrätettäviä tai uudelleen käytettäviä vuoteen 2030 mennessä. Jo sitä ennen yhä vaativammat kierrätystavoitteet Euroopan tasolla (nykyisestä 22,5 prosentista 50 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä) ja tehokkaammat laajennetun tuottajavastuun ohjelmat ympäri Eurooppaa asettavat vaatimuksia ja luovat paineita kehittää pakkausten kierrätettävyyttä.\nMaailma muuttuu yhä digitaalisemmaksi, ja sen näkee myös pakkausmaailmassa. Pakkauksissa hyödynnetään RFID-tunnisteita, QR-koodeja, sensoreita ja muuta teknologiaa. Nyt voimme tarjota lisäarvoa asiakkaillemme ja kuluttajille myös laajennetun todellisuuden (AR) ja virtuaalitodellisuuden (VR) keinoin.\nTarjoamme lukuisia ratkaisuja vaativimpiin pakkaustarpeisiin, kuten tuotteen houkuttelevuuden maksimointiin kaupan hyllyssä ja myynninedistämiseen kuluttajakampanjoilla sekä VR (virtuaalitodellisuus)- ja AR (laajennettu todellisuus) -ratkaisuja.\n2-ulotteiset koodit – QR ja datamatriisi\nMetallitehosteet, kiiltävyys ja matta\nErikoispainatukset (esimerkiksi kiiltävät ja mattalakat, helmiäislakat, metallinhohtovärit, fluorivärit, tuoksuvat painovärit, lämpöherkät painovärit, UV-painovärit)


Teollisuustuotanto (BCD TOL 2008, kausitasoitettu) kasvoi vuoden 2011 toisella neljänneksellä vajaat kolme prosenttia edelliseen neljännekseen verrattuna. Alkuvuonna teollisuustuotanto laski vajaat kolme prosenttia vuoden 2010 neljänteen neljännekseen verrattuna.\nKausitasoitettu tuotanto kasvoi useilla keskeisillä päätoimialoilla vuoden 2011 toisella neljänneksellä. Kemianteollisuuden (19-22 TOL 2008) kasvu oli erityisen vahvaa. Sen tuotanto kasvoi huhti-kesäkuussa runsaat 12 prosenttia vuoden alkuun verrattuna. Metalliteollisuuden (24-30 TOL 2008) kausitasoitettu tuotanto kasvoi vajaat 4 prosenttia. Metallituotteiden valmistus (25 TOL 2008) kasvoi lähes 14 prosenttia, kun sen tuotanto laski ensimmäisellä neljänneksellä noin 11 prosenttia. Metsäteollisuuden (16-17 TOL 2008) tuotanto oli edellisen neljänneksen tasolla. Heinäkuussa 2011 kapasiteetin käyttöaste oli noin 70 prosenttia, missä oli kasvua vuoden takaiseen vajaan prosenttiyksikön.\nUSA:n teollisuustuotannon kasvuvauhti lähes pysähtyi vuoden toisella neljänneksellä. Alkuvuonna teollisuustuotanto kasvoi vielä runsaan prosentin viime vuoden lopulta. Myös Euroopan unionin teollisuustuotannon kasvu pysähtyi vuoden 2011 toisella neljänneksellä. Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä tuotanto kasvoi EU-maissa vajaan prosentin.\nVuoden takaiseen verrattuna EU-maiden työpäiväkorjattu tuotanto kasvoi vajaat neljä prosenttia. Voimakkainta kasvu oli Virossa, Latviassa ja Liettuassa. EU-maista heikointa kehitys oli edelleen Kreikassa, jonka tuotanto väheni runsaat 11 prosenttia.\nVuoden 2010 alussa alkanut teollisuuden tuottajahintojen ja liikevaihdon (C TOL 2008) kasvu hidastui vuoden puolivälissä.\nVuoden 2011 toisella neljänneksellä teollisuuden tuottajahinnat nousivat 6,5 prosenttia edellisen vuoden vastaavaan jaksoon verrattuna. Vuoden alussa teollisuuden tuottajahinnat nousivat 7,7 prosenttia. Kemianteollisuudessa (19-22 TOL 2008) tuottajahinnat nousivat toisella neljänneksellä runsaat 17 prosenttia vuodentakaisesta. Vuoden alussa kemianteollisuuden tuottajahinnat nousivat peräti 21 prosenttia. Maailmantalouden tilanteen heikkeneminen kesän kuluessa on näkynyt myös öljytuotteiden maailmanmarkkinahintojen laskuna alkuvuoden huippuhintoihin verrattuna. Myös metsäteollisuuden tuottajahintojen nousuvauhti on hitaampaa kuin vielä alkuvuonna. Toisella neljänneksellä metsäteollisuuden (16-17 TOL 2008) tuottajahinnat nousivat 3,2 prosenttia vuodentakaisesta. Sen sijaan sähkö- ja elektroniikkateollisuuden (26-27 TOL 2008) pitkään jatkunut hintojen lasku näyttää pysähtyneet. Toisella neljänneksellä tuottajahinnat olivat vuodentakaisella tasolla.\nTeollisuuden liikevaihdon kasvuvauhti hidastui vuoden toisella neljänneksellä. Kun vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä kasvua kertyi noin 16 prosenttia, toisella neljänneksellä kasvu oli 10 prosenttia vuoden takaisesta. Tilanne vaihteli huomattavasti toimialojen välillä. Kasvu oli voimakasta metallituotteiden valmistuksessa (25 TOL 2008), kemianteollisuudessa (19-22 TOL 2008) ja elintarviketeollisuudessa (10-11 TOL 2008). Heikkoa liikevaihdon kehitys oli puolestaan metsäteollisuudessa (16-17 TOL 2008), jossa liikevaihdon vuoden 2010 alusta alkanut voimakas kasvu pysähtyi vuoden toisella neljänneksellä.\nTeollisuudessa oli avoimia työpaikkoja vuoden 2011 toisella neljänneksellä lähes 14 prosenttia vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Kun vielä viime vuonna avoimet työpaikat lisääntyivät voimakkaasti, näyttää talouden yleinen epävarmuus heijastuvan myös avoimien työpaikkojen määrään.\nJo useita vuosia jatkunut työllisten määrän hidas väheneminen teollisuudessa jatkui yhä vuoden 2011 toisella neljänneksellä. Vuoden 2008 alun jälkeen työllisten määrä ei ole kasvanut teollisuudessa yhdelläkään neljänneksellä. Palkkasumma kasvoi teollisuudessa, 4,5 prosenttia, työllisten määrän vähenemisestä huolimatta.\nTeollisuuden uudet tilaukset toipuivat finanssikriisistä vuoden 2010 aikana. Kasvuvauhti on ollut voimakasta aina kesäkuulle asti. Heinäkuussa teollisuuden uudet tilaukset kasvoivat vain runsaat 3 prosenttia.\nPaperiteollisuuden uudet tilaukset laskivat toisella neljänneksellä lähes 10 prosenttia vuoden takaiseen verrattuna. Tilaukset vähenivät ensimmäisen kerran sitten finanssikriisin. Sen sijaan metalliteollisuudessa uusien tilauksien kasvuvauhti oli edelleen yli 30 prosenttia. Myös kemianteollisuudessa saatiin uusia tilauksia edelleen varsin hyvin.\nElinkeinoelämän keskusliiton heinäkuussa tekemän suhdannekyselyn mukaan teollisuuden suhdanneodotukset loppuvuodelle ovat aiempaa vaisummat. Suhdannenäkymien saldoluku painui heinäkuussa tasolle +9, kun se vielä huhtikuun kyselyssä oli +24. Heinäkuussa 8 prosenttia vastaajista odotti suhdanteiden heikkenemistä. Suhdannenousun jatkumista odotti 17 prosenttia vastaajista. Teollisuuden uudet tilaukset kasvoivat vain hieman ja tilauskannan kuvataan laskeneen vähän keskimääräisen alapuolelle.\nVuoden 2011 kolmatta neljännestä käsittelevä teollisuuden toimialakatsaus ilmestyy 22.12.2011.\nElektroniikka- ja sähköteollisuus (26-27) 2006 2007 2008 2009 2010 II/2011\nTuotanto, % 10,3 16,0 13,8 -23,1 6,3 7,0\nMetalliteollisuus (24-30) 2006 2007 2008 2009 2010 II/2011\nTuotanto, % 8,6 9,3 6,7 -25,3 6,0 6,6\nTuottajahinnat, % 2,0 1,4 -0,5 -7,5 2,2 5,2\nLiikevaihto, % 15,0 11,5 4,4 -30,3 8,0 8,3\nVientiliikevaihto, % 17,8 10,5 4,9 -30,2 8,4 6,2\nPalkkasumma, % 4,0 6,3 6,6 -9,9 -3,0 5,3\nKemianteollisuus (19-22) 2006 2007 2008 2009 2010 II/2011\nTuotanto, % 7,2 3,5 3,5 -9,4 4,4 9,7\nTuottajahinnat, % 10,5 3,1 23,7 -21,1 17,0 17,1\nLiikevaihto, % 15,6 7,7 13,5 -26,9 22,4 27,7\nVientiliikevaihto, % 18,3 8,2 16,1 -25,1 26,1 34,2\nPalkkasumma % 3,0 4,1 3,7 -5,8 0,8 4,7\nMetsäteollisuus (16-17) 2006 2007 2008 2009 2010 II/2011\nTuotanto, % 11,5 0,3 -9,9 -19,5 11,9 -4,8\nTuottajahinnat, % 2,0 4,7 0,4 -5,0 7,5 3,2\nLiikevaihto, % 15,4 2,8 -7,8 -24,2 20,3 -0,0\nVientiliikevaihto, % 16,5 -0,4 -8,9 -24,1 20,2 -1,0\nPalkkasumma % 4,3 -0,9 -3,2 -14,4 -0,5 1,8\nTeollisuus (C) 2006 2007 2008 2009 2010 II/2011\nTuotanto, % 8,6 5,9 1,9 -20,3 5,5 4,6\nTuottajahinnat, % 3,3 2,6 3,6 -7,6 4,7 6,5\nLiikevaihto, % 13,5 8,3 3,5 -25,4 11,2 10,0\nVientiliikevaihto, % 17,0 7,7 3,0 -27,8 12,5 8,3\nTyölliset,% 0,8 1,0 -1,3 -9,1 -4,5 -3,0\nPalkkasumma,% 3,7 4,4 3,9 -9,1 -1,7 4,6


Maunulanpuron talkoot 28.8.201009.9.2010\nMaunulanpurolla järjestettiin vuosittaiset puronkunnostustalkoot lauantaina 28.8. Talkoisiin osallistui 9 henkeä. Kiveä ja soraa siirtyi puroon 13 kuutiota. Materiaalit Virholle sponsoroi Helsingin kaupunki. Kunnostusta tehtiin kolmella alueella Maunulanpurolla: jalkapallokentän vieressä (Koivikkotie 12 kohdalla), kevyenliikenteen väylän vierellä (Koivikkotie 16 kohdalla) ja Maunulan uurnalehdon kulmalla (Koivikkotie 22 kohdalla).\nMaunulanpuiston jalkapallokentän vierelle saatiin mukavasti lisää syvyysvaihtelua, virtausta ja mutkittelua. Isot kivet on tuotu talkoita varten, mutta ne oli laitettu jo valmiiksi puroon. Oikealla tilanne kunnostuksen jälkeen. Jalkapallokentän vierelle tehtiin uomaan myös uusi soraikko.\nMaunulanpuiston kevyenliikenteenväylän varressa jatkettiin siitä mihin edellisenä vuonna jäätiin. Alueelle tehtiin yksi soraikko ja lisättiin virtausvaihtelua useilla suisteilla ja kynnyksillä.\nTalkoon kivimateriaalien toimituksen yhteydessä Maunulan uurnalehdon vieressä olevaan ponniin tehtiin koneellisesti kaupungin toimesta eroosiosuojaus ja syvään veteen laitettiin muutama suojakivi.\nKuvassa olevan ponnin alapuolinen osuus kynnystettiin. Näin saatiin lisättyä sekä veden syvyyttä että virtausvaihtelua.\nKiitokset Helsingin kaupungille kivistä/sorasta ja kaikille talkoolaisille työpanoksesta!