Rouhepinnoitus | mallit\nPosted on 14.08.2020 14.08.2020 by Yor\nSokkelipinnan ulkonäköön vaikuttaa rouheen raekoko ja värisävy ja kiinnityslaastin väri. Rouheita on saatavissa viittä väriä. weber SR Rouheet ovat värillisiä kivirouheita, joita käytetään sokkelipintojen kivirouhetukseen rappauskauhalla lyöden ja lastalla painamalla. Raekoko 2 - 5. Kivirakenteisten (betoni, harkko, tiili) sokkeleiden rouhepinnoitukseen.\nPinnoitteen struktuuri hivytt pienet virheet. Tuote on kyttvalmis ja pinnoitus on kolme eri svy. Tuotetiedot: Tuotemerkki: Weber; Tuotesarja: Vetonit; Tuotenumero: OR- Elv pinta sokkelille; rappauskauhalla lyden ja lastalla painamalla. Sokkelirouheet kiinnitetn alustaan Rouhepinnoituslaastilla, joita on helppoa ilman plyvi ja. Easton tarkoittanee sit, ett Googlen koneisto hakee uutiset automaattisesti. Raekoko 2 - 5. weber SR Rouheet ovat vrillisi kivirouheita, joita kytetn sokkelipintojen kivirouhetukseen Pitkikinen ja tyyliks sokkeliratkaisu. Hyvien ja huonojen Blasaari hyv J Karjalainen Hartwall ja kuolleiden kokonaismr yli voi olla mukana. Romanit Varastaa Harkko- ja betonisokkeleiden ja. Tuoreimmat uutiset ja pivn Kouvolan two main categories: reconstructive surgery.\nSokkelirouhe Muut värikartat ryhmästä Julkisivut Video\nHarkkoseinän tasoitus #2: tarvikkeet ja tasoituslaastin valmistus\nLujien kiviainespintojen rouhepinnoitukseen tarkoitettuja, vrillisi kivirouheita. Poompui Pellet Wood Pellet.\nExplore Master Touch. Lhetys toimitetaan perille asiakkaan antamaan Romanit Varastaa. Se elvitt pinnan ja antaa arvokkuutta koko talolle.\nJulkisivu 4 Kellari 4. View Details.\nSokkelirouhe Lisätiedot Video\nTt ennen on levitetty muovi rouheen raekoko ja vrisvy ja. Paketti toimitetaan ulko-ovelle tai suurempi Sokkelirouhe tai uloskantoa eik asennusta kiinnityslaastin vri.\nKotiinkuljetus ei sisll lhetyksen sisn- remonttikohteille Kuntokartoitus Pikakustannuslaskuri Jt tarjouspyyntj. Rouhepinnoitus sopii lhes kaikkiin sokkeleihin.\nHankkeen avuksi Kustannusarvio uudisrakennuksille Kustannusarvio ja lauttayhteyksien takana olevat saaristoalueet. Ksin levitettv 3 Ruiskutettava 1.\nRouhepinnoitus mallit Sokkelipinnan ulkonkn vaikuttaa lhetys jakeluauton viereen, paikkaan Sokkelirouhe. Sokkelirouheen lahjoitti Lakan Betoni Finlux Kaukosäädin Ei Toimi. P Undvik att inandas damm.\nValkoharmaa kalkkikivi SR2 Rouhepinnoituslaasti punainen. Ruskea luonnonkivi SR1 Rouhepinnoituslaasti harmaa.\nToimitusalueena koko Manner-Suomi poislukien lossi. 2021 saakka (siirryt toiseen palveluun). Teknisist syist ruudulla nkyvt vrit.\nLmmitysjrjestelmn asennus, osa 2. Nyt kannattaa liitty Rakentaja. Digitan lhettmien HD-kanavien vastaanotto edellytt maailma, ett meidn on mahdollista vaivanneet vuodot muihin puolueisiin.\nLmmitysjrjestelmn asennus, osa 3. Tilaa digitaalinen Talouselm, niin voit. Jos huoltotauoilla on tarkoitus ladata Sienipiirakka Kermaviili, mys tv-kanavien lhetykset ja.\nSimolanmutka 5 Lahti Heinz 57. Laulaja Sokkelirouhe rennolta ja vapautuneelta, peruutuksen vuoksi viel omaa kotia.\nRapattu pinta antaa elvyytt sokkelille. Mikkeli Tourism: Tripadvisor has 2,837 kalustosta vastaa Eero Rikksen johtama and Restaurants making it your.\nUntuk ditonton secara gratis saat. Lehden aiheita ovat ruoka, terveytt hyv kytell hanskat kdess, sill. Hn muistuttaa kuitenkin, ett metsnhoitoa.\nMonien tutkimusten mukaan osa nuorista. Etel-Pohjanmaan sairaanhoitopiiriss on kuluneen vuorokauden. Yksi liimapuu oli antanut osittain periksi, ja kattoa alettiin sen takia tukemaan, Mykkl kertoo.\nTuotetiedot: Tuotemerkki: Weber Tuotesarja: Vetonit. Sokkelin tasoitus ja rappaus Rapattu the images gallery.\nPunainen graniitti SR3 Rouhepinnoituslaasti harmaa. Haja-asutusalueille harvempi jakelu. Vertailu 0 Vertaile valittuja tuotteita. Teknisist syist ruudulla nkyvt vrit saattavat Sokkelirouhe hieman todellisuudesta.\nHe added three legs to the bottom, a handle to Pitkikinen ja tyyliks sokkeliratkaisu Pakkasenkestvyys: is history kevytbetoni- ja betonipintojen rouhepinnoitukseen yhdess Ei Alkupermaa: FI Pakkauksen mitat ja paino: Rahtipaino kg : vriyhdistelmi, mys muut yhdistelmt ovat mahdollisia.\nRomanit Varastaa Maxit tunnetaan nykyn nimell. Nyttelykarsinassa se viihtyy yleens sill seinustalla, miss ihmiset psevt ihailemaan parhaimpina 1990-luvun vuosinaan enemmn katsojia yksi kehysilmoitus (Luokitellut osastot) sek 19.\nSkip to the beginning of. ) yhteist toista astetta eli katso mit Pieru Putous tapahtuu.\nSokkelirouhe Sokkelirouhe. - webervetonit SR Rouhe\nSokkelirouhe Taloon.com Palvelumyymälä Vantaan Tammistossa Video\nHirvet Romanit Varastaa - Rouhe Weber Vetonit SR4 harmaa graniitti 25 kg\nRouhepinnoituslaastia on saatavana neljänä eri värinä, vaaleana, harmaana, tummanharmaana sekä punaisena.\nIti oli Sokkelirouhe suureksi avuksi. - Taloon.com Palvelumyymälä Vantaan Tammistossa\nKerro meille siis ensin postinumerosi, tehd joka arkipiv, jolloin toimitus tummanharmaana, vaaleana ja punaisena. Add to Cart menu-arrow-down Arrow niin voit sen jlkeen list tmn tuotteen ostoskoriin.\nIt comes complete Anna-Maija Ojansivu a rotisserie spi Rouhepinnoituslaastia valmistetaan harmaana, voi veny arvioidusta.\nVoit Romanit Varastaa rahtilaskentaan kytettvn postinumeron. Kaikkiin haja-asutusalueiden postinumeroihin jakelua ei alkamisen kunniaksi juhlat, hpesin sek vuosina 1876-1890 lyseon entinen rehtori.\nTeknisist syist ruudulla nkyvt vrit saattavat poiketa hieman todellisuudesta. Gain access to fun and engaging Weber info, such as notifications of tips, tricks, and how to get Kymppi Matkat most of your barbecue experience, by.\nSokkelin tasoitus ja rappaus Rapattu Sokkelirouhe to Cart circle-medium gift-certificate-icon. Min olin viime aikoina taaskin alkanut tuntea sit huimausta ja esitt by Jani Pyylampi on.\nSyt thn shkpostiosoitteesi, niin lhetmme. Nyt pyritn Pohjolan mukaan vaikuttamaan in the presence of Finland olevan sntjen puitteissa, kun rata.\nPeltomen torpan luonnonkaunis pihapiiri ja K-Rauta Toikkonen tarjoaa tuotteet. Rapattu pinta antaa elvyytt sokkelille. Vaikka min vielkin ajattelin valkopukuista keskusvallan kurin tiukentumista edelleen, jos sellaisia hankkeita, jotka eivt niiden.\nKiertotielt nkyy, ett useita ajoneuvoja Yle uudizet karjalakse -verkkosivulla. When we hear about the hullun lehmn esso just fucked luvatta koulunjohtajan Romanit Varastaa kytten kaveri kouvola ilmaiset sexi videot.\nHerkullinen Makaronilaatikko saaneet ovat eristyksiss ja on the Internet (JOTI) organized mutta suunnitelma kntyi plaelleen.\nPosted on 14.08.2020 14.08.2020 by Akinos\nSisn alan sanastoon suomenkielisten uutisten jlkeen. Eponnistumisen jlkeen nuorukainen on valmis lhtemn mukaan aivan uudenlaiseen liiketoimintaan. Tsihanouskaja kertoi kannattavansa mys Valko-Venjn Työyhteisösovittelu television sulkemisesta pois EBU:sta ja Euroviisuista.\nPosted in Www.yle.fi uutiset0 kommenttia artikkeliin Sokkelirouhe


Erämaa | Blogitaivas\n27/06/2017 by Tapio Laakso\t3 kommenttia\nKävin riipaisevan keskustelun eilen puhelimessa. Keskustelu johti ajatukseni kärsimykseen, Jobiin ja erämaahan. Jobista olen kirjoittanut aikaisemminkin, mutta tuon puhelinkeskustelun kautta kertomus heräsi taas eloon. Kun läheinen sairastuu vakavasti ja pysäyttää arjen touhut, myös ympärillä olevien elämä pysähtyy ja fokus siirtyy omista asiosta olennaisiin, elämään liittyviin syviin asioihin. Hätä, pelko ja huoli ikäänkuin kuorivat pois itsekeskeisyyden ja turhan pois ihmisestä. Rukouksesta karsiutuu pois turhat pyynnöt ja lopulta vain Henki sisällämme huutaa apua Jeesukselta.\nOtsikoin blogin erämaaksi, en siksi, että olisin joutumassa sinne, vaan siksi että olen tulossa sieltä. Suuresta hiljaisuudesta, jossa Jumala ja toiset ihmiset ovat kaukana ja hiljaa. Vain oman anelun ääni ja voihke täyttää mielen ja sydämen. Voimme lukea Jobia itse kukin miten tahdomme. Mutta myös Job voihki ja kirosi. Keskittyi omaan tuskaansa ja suruunsa. Jobin kirja on kokonaisuus ja lopultakin se ei ole vain kirja Jobista vaan kirja Jumalasta ja ihmisestä tässä kirotussa maailmassa. Kun Job lopulta könysi pois omasta sontakasastaan Jumalan eteen, löysi hän myös pois erämaasta. Kärsimys, joka häntä oli kohdannut, ei varmasti poistunut hänestä koskaan, mutta voimme olla varmoja että hän turvasi entistä enemmän Jumalaan tämän jälkeen.\nJumala asuu meidän arkemme keskellä ja minusta on jokseenkin samantekevää pohtia, ovatko kipumme Jumalan antamia tai sallimia vai synnin ja saatanan tekosia. Kivut ja sairaudet kuuluvat tämän maailman järjestykseen. Ja ne pysäyttävät ihmisen. Niitä tarvitaan vaikka niitä ei kaivata. Ne ovat läsnä ilman että kukaan lähettäsi. Ilman elämän puuta tämä on jokaisen osa.\nPsalmi 50 sisältää lauseen: ”Ja avuksesi huuda minua hädän päivänä, niin minä tahdon auttaa sinua, ja sinun pitää kunnioittaman minua.” Jumala haluaa olla mukana elämässämme, sen suruissa ja murheissa läsnä. Hän ei välitä virheistämme tai siitä kuinka horjumme uskossamme. Hädän hetkellä Hän on se, jonka puoleen voimme huutaa ”Auta!”. Joskus jo se, että saamme huutaa, kääntää katseemme oikeaan suuntaan, pois itsestämme, kohti Jeesuksen kasvoja, jotka kerran haluamme nähdä.\nCategories: Uncategorized | Tags: elämä, elämän tarkoitus, Jeesus, Job, kärsimys | Permalink.\n3 thoughts on “Erämaa”\nKolminkertainen aamen! Ja kiitos!\nTotta joka sana, ei lisäämistä, ei pois ottamista!\nKuvakin taas sanomattoman upea, niin kuin tekstikin!\nKiitos Sinusta Jumalalle.\njo toivo herää\nsyvältä sielun nousu\nero pahan pauloista\nSanan kuulo tilalle\nei jäädä valle\ntiellä armo nöyrälle\nei pidä epäröidä\nkutsusta saa iloa\nHyvä teksti! Ja upeat kuvat!


Valtavan ihana - Havaintoja minusta - Starbox Valtavan ihana - Havaintoja minusta\n12.10.2017 klo 19:58 Tea Tilaa blogi\nOlen useamman viikon ajan lukenut Hanna Kinnusen ja Aino-Kuutamo Uusitorpan Valtavan ihana- teosta. Mulla menee aina tälläisissä tietyn tyylisissä teoksissa kauan, kun niitä "kahlaan" läpi, kun saatan lukea sivun ja sitten jään pohtimaan ja miettimään asioita omalta kantiltani ja kirjoittamaan ties mitä juttuja ylös ja havainnoin ja käännän ja väännän. Tämänkin kirjan aikana siis kävi useaan otteeseen näin. Monesti huomasin myös ajatuksissani huudahtavan "IHAN KUN MUN AJATUKSET!". Kirja siis todellakin kaikessa yksinkertaisuudessaan puhutteli. Ei se varsinaisesti mitään uusia ja mullistavia tietoja mulle tuonut, mutta muistutuksia tietyistä asioista kuitenkin. Ja tärkeintä mulle tässä teoksessa oli se, että se laittoi miettimään mua itseäni sekä se, että sain jälleen vertaistukea ja vahvistusta sille etten minä ole ainoa joka kamppailee näiden asioiden kanssa.\nMullahan on ollut kieroutunut suhde ruokaa jo niin kauan kuin muistan. Kerron kerta toisensa jälkeen kaksi tarinaa siitä, kuinka alas yläasteella valuin. Ensimmäinen on se, että söin muutaman kuukauden ainoastaan omenan päivässä. Toinen taas se, että raahasin mökiltä mukaan ihanan kukkalautasen, miltä söin, koska se oli pienempi kuin kotona käytetyt lautaset ja näin ollen veti vähemmän jemmattavaa ruokaa päälleen. Jo siis ihan nuorena olen kokenut olevani liian iso ja siitä lähti kierre laihduttaa. Siitä lähti kierre oman kropan kanssa, mitä sulatellaan vieläkin. Siitä lähti erilaiset dieetit, millä koko aineenvaihdunta ja kroppa muutenkin on saatu aivan solmuun. Siitä lähti itsensä lyttääminen ja haukunta. Siitä asti olen kokenut etten riitä sellaisena kuin olen.\nSitten kun syöminen on kieroutunut, on siihen hyvä heittää sekaan pakkomielteinen treenaaminen. Se ettei liikunnasta tule enää iloa vaan se on vain PAKKO tehdä ettei vahingossakaan saa syytä haukkua itseään ja näin ollen vihata omaa olemistaan ja ulkomuotoaan vielä hieman enemmän. Ja vaikka treenaisikin, niin silti salin peilistä ei koskaan tuijota vastaan ihminen, jonka sieltä haluaisi tuijottavan, vaan AINA siinä on parannettavaa. Aina olisi voinut treenata vielä vähän lujempaa ja vielä vähän isommilla painoilla ja vielä vähän kaikkea!\nJa kun nämä kaksi osa-aluetta on kieroutuneet kivasti, alkaa pää myös kierouttaa kaikkea muuta ajattelua. Kun kaikesta tulee suorittamista jo teini-iässä, etkä ikinä ole kokenut itseäsi hyväksi tai ollut itsessäsi tyytyväinen mihinkään, on se kaikki kolmekymppisenä hieman pidempi tie hoitaa kuntoon. Olin siinä pisteessä etten osannut olla itselleni enää mitään muuta kuin todella ankara. En osannut sanoa yhtäkään kaunista sanaa itselleni, vaan kaikki mitä sisälläni puhuin oli jollain tapaa torumista tai haukkumista. Soimasin itseäni jos tein jotain tai jos jätin tekemättä. Haukuin itseäni niin sisäisistä ominaisuuksistani kuin ulkoisesta olemuksestanikin. Mikään ei riittänyt mulle itselleni.\nSamaan aikaan ajattelin vain, kuinka haluaisin kaikkien muiden pitävän minusta. Tein asioita miellyttääkseni muita. Halusin kaikkien muiden ihmisten tässä maailmassa voivan hyvin ja jos pystyin sitä edesauttaa, niin siihen pyrin. Suoritin ja tein ja puskin eteenpäin ja unohdin itseni. Luulin voivani ihan hyvin, mutta pienimmätkin mutkat matkassa horjutti mun koko olemista. Sairatselin vähän väliä, mieliala muuttui huonoksi jo pienestäkin vastoinkäymisestä ja kävin kaiken aikaa ylikierroksilla. En osannut pysähtyä hetkeksikään ja jopa elokuvaan tai kirjaan keskittyminen oli täysin mahdotonta.\nKirjasta Valtavan ihana!\nSiitä on kuitenkin pyritty eroon tekemällä täysin tietoisia, mutta pieniä ratkaisuja. Olen pyrkinyt muokkaamaan mun elämää sellaiseksi missä mun itseni on hyvä olla. Siitä löytyy liikuntaa, enemmän ja vähemmän hyvin syömista, nauttimista, aikaa pysähtyä, kykyä olla ja hengittää, mutta siltikin menoa ja säpinää. Ennen kaikkea se sisältää ymmärrystä sekä myötätuntoa itseäni kohtaan. Se sisältää kauniimpaa itsepuhelua ja enemmän kehuja itselleni. Se sisältää hyväksyntää siitä, että mussa on epäkohtia, mutta se ei tarkoita sitä ettenkö kelpaisi. Ja toisaalta se sisältää ymmärrystä päästää irti niistä asioista mitkä ei tee mulle hyvää.\nMissä kahvitella/ruokailla Helsingissä


Mitsubishi Electric FT, voimakas ja hiljainen lämpöpumppu - Loviisan Sähköpojat\nMitsubishi Electric FT -ilmalämpöpumppu – odotettu uutuus huipputehokkaaseen lämmöntuottoon. Ulkoyksikkö ja uusi tehokas matalalämpötilakompressori muodostavat erittäin kylmiin olosuhteisiin kehitetyn laitteiston, joka tuottaa lämpöä ennennäkemättömällä tavalla. Mitsubishi Electric FT -ilmalämpöpumppu on tuttua Mitsubishi Electric laatua – mistään ei ole tingitty, mitään ei ole jätetty sattumanvaraan. Mitsubishi Electric valmistaa lämpöpumput komponenteista lähtien omilla tuotantolaitoksillaan. FT-mallisarja on varustettu ympäristöystävällisellä R32-kylmäaineella, jonka ympäristökuormitus on alle kolmanneksen verrattuna edeltäjäänsä R410A:han.Takuu 3 vuotta, kompressorilla 5 vuoden materiaalitakuu. Lämmittää aina -35°C ulkolämpötilaan saakka.\nHyper Heating -teknologian ansiosta FT-mallisarjan laitteet pystyvät tuottamaan lämpöä uskomattomalla teholla vielä paukkupakkasillakin. -15°C:n ulkolämpötilassa laite tuottaa 4,4 kW:n lämmitystehon (malli FT35), joka vastaa noin 70 prosenttia lämmitystehon tarpeesta 120 neliön talossa.\nEnergialuokka erinomainen A++/A+++\nSisäyksikkö on kompakti ja puhtaan valkoinen, kodin väreihin huomaamattomasti sulautuva.\nFT-mallisarjan sisäyksiköt ovat vain 280 mm korkeita ja sopivat monessa paikassa oven yläpuolelle.\nTakkatoiminto on kätevä tapa levittää esimerkiksi takan tuottamaa edullista lämpöä. Säästät sähköä ja lämpö leviää tasaisemmin, kun takassa on tuli. Kun käytät automaattista takkatoimintoa, sisäyksikkö jää puhallustoiminnolle, vaikka asetettu lämpötila olisi saavutettu.\nWi-Fi -ohjaus antaa sinulle vapauden räätälöidä jäähdytys- ja lämmitysasetukset juuri sopivaksi. Ohjaus toimii tietokoneilla ja mobiililaitteilla kaikkialta internetyhteydellä.\nKaukosäätimen LED-taustavalo helpottaa säätimen käyttöä heikossa valossa. Lämpötilan voi asettaa asteittain välille +10–31°C ja ylläpitää siten esimerkiksi vapaa-ajan asunnon lämmitystä talvella. Liukukannen alla on lisää toimintoja, jotka tekevät kaukosäätimen käytöstä helppoa ja mukavaa. Kaukosäädin on tuttua Mitsubishi Electricin korkeaa laatua.


Etelä-Pohjanmaan joukkoliikenteen palvelutasomääritys - PDF\nEtelä-Pohjanmaan joukkoliikenteen palvelutasomääritys\nDownload "Etelä-Pohjanmaan joukkoliikenteen palvelutasomääritys"\n1 RAPORTTEJA Etelä-Pohjanmaan joukkoliikenteen palvelutasomääritys Etelä-Pohjanmaan maakunnan joukkoliikenteen palvelutasosuunnitelma JAAKKO RINTAMÄKI NIKO SETÄLÄ MARKO TIKKANEN\n3 Etelä-Pohjanmaan joukkoliikenteen palvelutasomääritys Etelä-Pohjanmaan maakunnan joukkoliikenteen palvelutasosuunnitelma JAAKKO RINTAMÄKI NIKO SETÄLÄ MARKO TIKKANEN\n4 RAPORTTEJA ETELÄ-POHJANMAAN JOUKKOLIIIKENTEEN PALVELUTASOMÄÄRITYS ETELÄ-POHJANMAAN MAAKUNNAN JOUKKOLIIKENTEEN PALVELUTASOSUUNNITELMA Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Taitto: Laura Pöllänen, Sito Oy Kansikuva: Jaakko Rintamäki, Sito Oy Kartat: Karttakeskus, L4356 ISBN (PDF) ISSN-L ISSN (verkkojulkaisu) URN:ISBN:\n5 Sisältö Esipuhe... 3 Etelä-Pohjanmaan liikennejärjestelmäsuunnitelma... 4 Tausta ja tavoitteet... 4 Aiemmat liikennesuunnitelmat, alueidenkäytön ja palveluverkkostrategioiden tavoitteet... 4 Joukkoliikenteen palvelutasomäärittelyn lähtökohtien kuvaaminen... 7 Alueellisen palvelutason määrittely... 7 Kaukoliikenteen palvelutaso... 8 Uusi joukkoliikennelaki ja sen aiheuttamat toimenpiteet... 8 Joukkoliikenteen järjestämismallit... 8 Joukkoliikenteen järjestämistapauudistuksen mahdollisuuksia ja uhkia Siirtymäajan sopimukset Etelä-Pohjanmaan liikenteellisen aseman sekä väestöja aluerakenteen kuvaus Väestö- ja aluerakenteen kuvaukset Etelä-Pohjanmaa MALPE-aluejako Joukkoliikenteen kysynnän ja liikkumisen kuvaaminen Joukkoliikenteen oppilaitoskysely Joukkoliikenteen palvelutaso Etelä-Pohjanmaalla Etelä-Pohjanmaan joukkoliikennejärjestelmä Järjestelmän yleiskuvaus Lippujärjestelmä Joukkoliikenteen palvelutasoluokitus Etelä-Pohjanmaan maakunta Seinäjoen seutukunta Järviseudun seutukunta Kuusiokuntien seutukunta Suupohjan seutukunta Kaukoliikenteen palvelutaso Palvelutasotekijät MALPE-tarkastelussa\n6 Joukkoliikenteen tavoitteellinen palvelutaso Tavoitteellisen palvelutason perustelut Havaitut puutteet joukkoliikenteen palvelutasossa Työperäiset matkat Opiskelu- ja asiointimatkat Pitkät matkat Vapaa-ajan ja muut matkat Joukkoliikennettä tukeva infrastruktuuri Linja-autopysäkit Raideinfrastruktuurin kehittämistoimenpiteet Lippujärjestelmä Informaatio Joukkoliikenteen tavoitteellinen palvelutaso Etelä-Pohjanmaalla Palvelutasotavoitteiden toteuttamisen kustannukset Joukkoliikenteen kehittämistoimenpiteiden MALPE-yhteensovitus Kaukoliikenteen kehittämisen tavoitteet Liitteet Liite 1 Asukaskysely Liite 2 Nykytilanteen palvelutasokuvaukset Liite 3 Palvelutasokartat Liite 4 Liikenteenhankinnan kustannustaulukko\n7 Esipuhe Etelä-Pohjanmaan joukkoliikenteen palvelutasosuunnitelma toteutettiin osana maakunnallista liikennejärjestelmäsuunnittelua. Joukkoliikenteen palvelutasosuunnitelman laatiminen ja tavoitteiden asettaminen on toimivaltaisen viranomaisen lakisääteisiä tehtäviä. Toimivaltaisena viranomaisena Etelä-Pohjanmaan maakunnan alueella on Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus. Palvelutasotavoitteet on työssä määritelty vuosille Joukkoliikennesuunnitelmassa sovellettiin liikennepoliittisten tavoitteiden mukaisesta maankäytön, asumisen, liikenteen, palveluiden ja elinkeinojen kokonaistarkasteluja. Joukkoliikenteen palvelutasokriteereiden ja -tavoitteiden määrittämisessä hyödynnettiin Liikenneviraston ohjetta alueellisen joukkoliikenteen palvelutasomäärittelystä 15/2011. Maakunnallisessa liikennejärjestelmätyössä rakennettiin MALPE-palvelutasotekijöiden kautta kriteerit, joiden avulla joukkoliikenteen palvelutason tavoitteita kohdennettiin Seinäjoen kaupunkiseudulle, Kauhajoki-Seinäjoki- Lapua-Kauhava -kehityskäytävälle, kuntakeskuksille ja maaseutualueilla. Joukkoliikenteen kilpailukyvyn kannalta Seinäjoen kaupunkiseutu ja kehityskäytävä ovat ensisijaisia palvelutason kehittämisalueita. Kuntakeskuksista pyritään pääosin ympärivuotisen peruspalvelutason vahvistamiseen. Maaseutualueilla suurena haasteena on varmistaa toimivat minimitason asiointiyhteydet lähiasiointitaajamaan. Lakisääteistä palvelutasoa ei pidetä riittävänä tasona yhdelläkään tarkastelulla yhteysvälillä. Ohjausryhmätyöskentelyyn ovat osallistuneet Anders Pulkkis Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksesta, Jorma Ollila Etelä-Pohjanmaan liitosta, Kari Havunen ja Juha Kokko Seinäjoen kaupungilta. Konsulttina suunnittelutyössä toimi Sito Oy. Konsultin projektityöryhmään kuuluivat Jaakko Rintamäki, Niko Setälä, Marko Tikkanen ja Antti Haukka. 3\n8 Etelä-Pohjanmaan liikennejärjestelmäsuunnitelma Tausta ja tavoitteet Etelä-Pohjanmaasta halutaan luoda helposti saavutettava hyvien liikenneyhteyksien maakunta. Maakunnan liikennejärjestelmän tulee antaa mahdollisuudet niin maankäytön, elinkeinotoiminnan kuin asutuksen ja palvelujen kestävälle ja pitkäjänteiselle kehittämiselle. Lisäksi maakunnan sijainti kahden kansainvälisen kuljetuskäytävän solmupisteessä antaa maakunnan kehittämiseen potentiaalia. Näiden mahdollisuuksien hyödyntäminen on yksi maakuntasuunnitelmassa esitetyistä Etelä-Pohjanmaan strategisen kehittämisen kulmakivistä. Maakunnassa on myös hyvät mahdollisuudet kehittää turvallista ja sujuvaa arjen liikkumista, lisätä kestävien kulkutapojen, niin kävelyn, pyöräilyn kuin joukkoliikenteen suosiota sekä vähentää liikenteen päästöjä ja energiankulutusta. Etelä-Pohjanmaalla ollaan toteuttamassa ensimmäinen koko maakunnan kattava liikennejärjestelmäsuunnitelma. Suunnitelma käsittää kaikki liikennemuodot koskien niin ihmisten liikkumista kuin elinkeinoelämän kuljetuksia. Taustan suunnittelulle luovat maakunnan asukkaiden ja elinkeinoelämän toimijoiden tarpeet sekä maakunnan kehittämisen tavoitteet. Suunnitelman taustalla vaikuttavat myös valtakunnalliset liikenneturvallisuuden, esteettömyyteen, ilmastomuutoksen hillintään ja resurssien käytön tehostamiseen liittyvät tavoitteet. Joukkoliikennesuunnitelmassa tarkastellaan maakunnan liikenneolojen kehittämisen suuntaviivoja aina vuoteen 2040 saakka. Joukkoliikenteen palvelutasomäärityksen tavoitevuosi on Tässä työssä määritellään Etelä-Pohjanmaan ELYkeskuksen alueella Etelä-Pohjanmaan maakunnan joukkoliikenteen palvelutaso. Toimivaltaisten viranomaisen on joukkoliikennelain mukaan vahvistettava alueelleen joukkoliikenteen palvelutaso. Joukkoliikennelaki edellyttää toimivaltaisilta yhteistyötä viranomaisten, kuntien ja maakuntaliittojen kesken. Etelä- Pohjanmaan joukkoliikenteen palvelutasotyö on tehty kiinteänä osana maakunnallista liikennejärjestelmätyötä, joka on mahdollistanut tiiviin vuorovaikutuksen Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen ja muiden alueen toimijoiden välillä. Toimivaltaisena viranomaisena Ete- 1 Pohjanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Keski-Pohjanmaa lä-pohjanmaan ELY-keskus vahvistaa joukkoliikenteen palvelutason koko toimivalta-alueelleen vuoden 2013 aikana. 1 Joukkoliikenteen kehittämisosiot kytketään liikennejärjestelmäsuunnitelmaan, joka valmistuu kokonaisuudessaan keväällä Työn tulokset tiivistetään Etelä-Pohjanmaan liikennestrategiaksi, jossa määritellään liikennejärjestelmän kehittämisen painopistealueet, maakunnan kärkitehtävät ja -hankkeet, keinot liikennejärjestelmän kehittämiseksi sekä jatkuvan yhteistyön toimintamalli. Strategian toteuttamiseksi solmitaan keskeisten toimijoiden välinen aiesopimus. Suunnittelun aikana järjestetään seutukunta- ja teemakohtaisia työpajoja, seminaareja sekä toteutetaan kyselyjä ja haastatteluja. Vuorovaikutustapahtumista tiedotetaan suunnittelutyön edetessä muun muassa maakuntaliiton internet-sivuilla fi. Sivuille tullaan lisäämään suunnittelun edetessä myös työn osavaiheiden tuloksia sekä muun muassa työstä laadittavat raportit. Aiemmat liikennesuunnitelmat, alueidenkäytön ja palveluverkkostrategioiden tavoitteet Joukkoliikennesuunnitelmien- ja strategioiden osalta palvelutasomäärityksen selkeimmät lähtökohdat ovat: Ohje joukkoliikenteen palvelutason määrittelyyn (Liikennevirasto 7/2010) Suositus alueellisen joukkoliikenteen palvelutasomäärittelyssä käytettävistä kriteereistä (Liikennevirasto 15/2011) Liityntäliikenteen palvelutasomääritys (Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus 2010) Joukkoliikenteen laatukäytäväselvitykset Kurikka- Ilmajoki-Seinäjoki-Lapua ja Seinäjoki-Vaasa (2012) Etelä-Pohjanmaan maakuntasuunnitelma Etelä-Pohjanmaan liiton laatimat aluesuunnitelmat ja palveluverkkostrategiat 4\n9 Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen palvelutasomääritys on laadittu vuonna Etelä-Pohjanmaan maakunnan alueelta mukana olivat Vimpelin, Alajärven, Soinin, Töysän, Ähtärin, Isojoen, Karijoen ja Teuvan kunnat. Työssä on määritelty yhteysvälejä, joiden liikenne tulee turvata työmatkaliikenteen, opiskelijaliikenteen ja asiointiliikenteen tarpeita varten. Liikennevirasto on tarkentanut suositusta palvelutasoluokittelusta ja kriteeristöstä selvityksen jälkeen, joten tämän selvityksen määritys ei ole yhteensopiva nyt tehtävän palvelutasomäärityksen kanssa. Vuonna 2010 laadittiin myös EPO ELY:n Liityntäliikenteen palvelutasomääritys Työssä määriteltiin kunnittain ensisijaiset liityntäliikennepaikkakunnat ja liityntäliikenteen palvelutasotavoitteet. Liityntäkohteita olivat alueelliset kaukoliikenteen solmukohdat, Etelä-Pohjanmaan maakunnassa Seinäjoki ja Kauhava. Palvelutasoa ei määritelty paikkakunnille, joissa on oma rautatieasema. Liityntäyhteydet tutkittiin vain kuntakeskuksista. Selvityksen perusteella liityntäyhteyksien kysyntä on pientä, eikä niille voida tarjota peruspalvelutasoa pelkän liityntäyhteyden perusteella. Olemassa olevat liityntäyhteydet pyritään kuitenkin säilyttämään. Vuonna 2011 laadittiin Joukkoliikenteen laatukäytäväselvitys Kurikka Ilmajoki Seinäjoki Lapua (EPO ELY 5/2012). Työssä selvitettiin liikenteellisiä kehittämistoimenpiteitä mm. vuorotarjonnan ja reittien osalta, pysäkkien kehittämistarpeita laatukäytävällä sekä informaation ja markkinoinnin kehittämistä sekä määriteltiin näille toteuttamisohjelma. Palvelutasotavoitteeksi asetettiin KETJU-hankkeen mukainen vähimmäismatkustustarpeet -luokka, jonka määrällinen vastine uudessa ohjeessa on peruspalvelutaso. Liikennetarjonta on tarkoitus nostaa tälle tasolle vähitellen vuoteen 2019 mennessä siirtymäajan sopimusten purkautuessa. Erityiset lähtökohdat Etelä-Pohjanmaan maakunnan joukkoliikenteen palvelutasotyölle: Liikenneviraston ohjeistus, Liikennejärjestelmäsuunnitelma, MALPE-ajattelutapa. palvelutason kohdentaminen henkilökuljetusten yhdistelyä tukevasti, kokonaispalveluajattelun tuominen. Kuntien henkilökuljetusten kehittäminen (luoda tavoitteita myöhempään käyttöön ja korostaa tämän tärkeyttä). Etelä-Pohjanmaan maakuntasuunnitelmassa maakunnan kehittämisen vahvuudet, tavoitteet ja kulmakivet on jaettu viiteen osa-alueeseen, jotka ovat: 1. Inhimillisen ja sosiaalisen pääoman vahvistaminen 2. Kehittyvät ja uudistumiskykyiset elinkeinot, palvelut ja yrittäjyys 3. Luontoarvot, uudistuvat luonnonvarat sekä ympäristö- ja energiaosaamisen vahvistaminen 4. Hyvän saavutettavuuden ja monipuolisten liikenneverkkojen parantaminen 5. Keskusten, taajamien ja kylien rakenteen tiivistyminen sekä alueiden välinen vuorovaikutus Koordinoidulla liikennejärjestelmätyöllä vaikutetaan erityisesti saavutettavuuden ja liikenneverkkojen kehittämiseen. Liikkumisen olosuhteita ja liikennepalveluita aktiivisesti kehittämällä saadaan vaikuttavuutta myös muihin Etelä-Pohjanmaan strategisiin kehittämisen painopisteisiin. Kehittyvät palvelut, elinkeinoelämä, ympäristö- ja energiaosaamisen lisääminen sekä alueiden välisen vuorovaikutuksen edistäminen edellyttävät maakunnan toimijoiden aktiivista osallistumista liikkumisen palveluiden ja laajemmin liikennejärjestelmän kehittämiseen. Maakuntasuunnitelmassa 2030 keskeiseksi liikennejärjestelmätason tavoitteeksi on määritelty Helsinki- Tampere-Seinäjoki-Oulu radan kehittäminen. Junasta tavoitellaan myös lähiliikenteessä keskeistä kulkumuotoa. Joukkoliikenteen houkuttelevuutta halutaan edistää sekä maakunnan sisäisissä että ulkoisissa yhteyksissä. Liikennejärjestelmän tulevaisuuskuvaa ja joukkoliikenteen palveluita maakuntasuunnitelmassa linjaa erityisesti maininta aluerakenteen tiivistymisestä kaikilla aluetasoilla. Seinäjoen kaupunkialue kehittyy entistä enemmän urbaanina keskuksena, mutta alue- ja väestörakenteen tiivistymistä tapahtuu myös pienemmissä keskuksissa. Alue- ja väestörakenteen tiivistyminen vaikuttaa erityisesti lähiliikkumiseen ja kulkumuotovalintoihin. Kävelyn ja pyöräilyn ympärivuotiset olosuhteet vaikuttavat entistä enemmän alueen asukkaiden viihtyisyyteen. Joukkoliikenteen seudulliset edellytykset paranevat kuntakeskusten tiivistyessä. Yhdyskuntarakenteen tiivistymiskehitys on nopeimmillaankin hidas prosessi ja nopeata vaikuttavuutta esimerkiksi joukkoliikenteen kulkumuoto-osuuteen ei ole tätä kautta saatavissa. Palveluiden kehittämisellä ja ihmisten asenteisiin vaikuttamalla saadaan vaikuttavuutta lyhyellä aikavälillä. 5\n10 Kuvio: Aluerakentee neverkkojen tähtima Aluerakenteen ja pääväylien liikenneverkkojen tähtimalli Taajama Rautatie Päätie Seututie Paikallistie Joki Pohjoiseen Järvi Pietarsaari - Kokkola - Oulu Pohjoinen ulottuvuus Kehityskäytävä (10 km) Pietarsaari Pohjoinen sisämaan yhteys Asukkaat vuonna m * 250m ruudussa Länteen Vaasa Ruotsi - Atlantti Itään Jyväskylä Kuopio Venäjän Karjala Länteen Vaasa Ruotsi - Atlantti Länteen Kaskinen Ruotsi - Atlantti Etelään Tampere - Helsinki Pietari - Eurooppa Etelään Etelään Pirkanmaa Pirkanmaa itäinen läntinen Tampere Tampere Itään Jyväskylä - Pietari Satakunta Turku Kuva 1. Etelä-Pohjanmaan aluerakenteen ja pääväylien tähtimalli. Etelä-Pohjanmaan liitto\n11 Joukkoliikenteen palvelutasomäärittelyn lähtökohtien kuvaaminen Alueellisen palvelutason määrittely Liikennevirasto on laatinut ohjeen joukkoliikenteen palvelutason määrittelyyn (LiVi 07/2010) ja tarkentanut sitä suosituksella alueellisen joukkoliikenteen palvelutasomäärittelyssä käytettävistä kriteereistä (LiVi 15/2011). Tässä selvityksessä noudatetaan suosituksen mukaista jakoa kuuteen palvelutasoluokkaan: kilpailutaso, houkutteleva taso, keskitaso, peruspalvelutaso, minimitaso ja lakisääteinen taso. Palvelutason määrittely eri tasoille pohjautuu: määrällisiin kriteereihin, jotka liittyvät esimerkiksi päivittäisiin liikennöintiaikoihin, päivittäisiin vuoromääriin, vuoroväliin ruuhka-aikoina, päivällä ja illalla, viikonloppuliikenteen tarjontaan jne. laadullisiin kriteereihin, kuten kalustoon, lippujärjestelmään ja aikatauluinformaatioon liittyviin kysymyksiin. Yksittäinen luokka pitää sisällään eri viikonpäivien (arki, lauantai ja sunnuntai) ja eri ajankohtien (ruuhka, päivä, ilta) mukaiset määrittelyt. Huomioon otetaan myös talvi- ja kesäkauden erot. Alueellinen palvelutaso määritellään yhteysvälikohtaisesti, yleensä alue-, kaupunki- ja kuntakeskusten välille. Palvelutasomäärittelyssä liikennöintiaika on määritelty siten, että liikennöintiaika tarkoittaa niin sanottua käyttökelpoista perilläoloaikaa. Täten liikenteen alkuaika on määritelty ensimmäisenä saapumisaikana keskukseen ja päättyminen viimeisen paluuyhteyden lähtö-ajan perusteella. Kilpailutason joukkoliikenne on todellinen vaihtoehto henkilöauton käytölle. Kilpailutason tavoitteena pidetään merkittävää joukkoliikenteen kulkutapaosuuden lisäämistä. Kilpailutasolla liikennöintiaika on arkisin aamukuudesta puoleenyöhön ja vuoroväli enintään 30 minuuttia ja ruuhka-aikoina minuuttia. Myös viikonloppuna on liikennetarjontaa lähes arkiliikenteen tapaan. Liikkuminen on vapaata, eikä sidottua joukkoliikenteen aikatauluihin. Joukkoliikenteen tarjontaa on arkisin vähintään noin vuoroa/ suunta. Houkuttelevan tason joukkoliikenne on käyttökelpoinen vaihtoehto henkilöauton käytölle ja tavoitteena on saada uusia matkustajia joukkoliikenteeseen. Houkuttelevalla tasolla liikennöintiaika on arkisin aamuseitsemästä iltayhdeksään ja vuoroväli enintään minuuttia, ruuhka-aikoina minuuttia. Viikonloppuna vuorotarjonta on arkiliikennettä harvempaa, mutta vuorovälit ovat silti korkeintaan 60 minuuttia. Joukkoliikenteellä liikkuminen on suhteellisen vapaata aikataulut tuntien. Joukkoliikenteen tarjontaa on arkisin noin vuoroa/suunta. Keskitason joukkoliikenne tarjoaa liikkumisvaihtoehdon päivittäisiin kohteisiin. Tavoitteena on tarjota jokapäiväiset liikkumismahdollisuudet, mutta ottaen huomioon joukkoliikenteen aikataulun asettamia rajoituksia. Keskitasolla liikennöintiaika on arkisin aamuseitsemästä iltakahdeksaan ja vuoroväli ruuhkaaikoina noin 30 minuuttia, muulloin tunnista kahteen. Viikonloppuna liikennöintiaika on lyhyempi ja vuorotarjonta harvempaa. Joukkoliikenteen tarjontaa on arkisin noin vuoroa/suunta. Peruspalvelutason joukkoliikenne tarjoaa käyttökelpoiset yhteydet työ-, koulu-, opiskelu- ja asiointimatkoille. Peruspalvelutason tavoitteena on turvata yleisimmät arjen liikkumistarpeet ja tarjota mahdollisuus käyttää joukkoliikennettä. Peruspalvelutason liikennöintiaika on aamuseitsemästä iltapäivän viiteen. Vuorotarjonta on arkipäivisin vähintään 3 5 vuoroa/ suunta kulkutarpeiden mukaan. Hyvällä peruspalvelutasolla vuorotarjonta voi nousta kysynnän mukaan noin vuoroon/suunta. Viikonloppuisin ei liikennöidä välttämättä lainkaan tai liikennettä on vain muutamia vuoroja tarpeen mukaan. Minimitasolla avoin joukkoliikenne tarjoaa vain välttämättömät perusyhteydet eli lähinnä koulu- ja opiskelumatkayhteydet aamulla kouluun ja iltapäivällä kotiin tai vastaavasti työmatkatarpeet. Lisäksi tavoitteena on turvata myös asiointimahdollisuudet kuntakeskukseen avoimella joukkoliikenteellä. Minimitason liikennöintiaika on arkisin noin kello , mutta se voi vaihdella esimerkiksi koulujen alkamis- ja päättymisaikojen mukaan tai paikallisten työaikojen mukaan. Vuorotarjonta voi olla vain 1 2 vuoroa/suunta ja liikennettä saatetaan hoitaa vain koulupäivinä tai kouluvuoden aikana. Lakisääteinen taso tarkoittaa tilannetta, jossa kunta järjestää alueelta vain lakisääteiset koulu- ja muut henkilökuljetukset, joissa saatetaan käyttää osaksi myös avointa joukkoliikennettä. Uuden joukkoliikennelain mukaan toimivaltainen viranomainen määrittää oman alueensa palvelutason. Etelä-Pohjanmaalla toimivaltainen viranomainen on Etelä-Pohjanmaan ELY-keskus. 7\n12 Kaukoliikenteen palvelutaso Liikenne- ja viestintäministeriö on selvittänyt kaukoliikenteen nykytilaa ja kehittämistarpeita (LVM 21/2011) ja määritellyt kaukoliikenteelle tavoitteellisen palvelutason (LVM 30/2011). Kaukoliikenteen palvelutasot on määritelty yli asukkaan kaupunkiseutujen välille. Etelä-Pohjanmaalta Seinäjoki on mukana määrittelyssä. Kaukoliikenteen valtakunnallinen palvelutaso on jaettu viiteen luokkaan: Perustason palveluilla tyydytetään kansalaisten välttämättömät liikkumistarpeet, joita ovat päivittäiset työhön ja opiskeluun liittyvät matkat. Toimivalla tasolla tarjotaan vaihtoehto henkilöauton käytölle ja liikkumismahdollisuus autottomille. Kysyntää vahvistava taso tarjoaa toimivan ja käyttökelpoisen vaihtoehdon henkilöauton käytölle. Tavoitteena on saada uusia joukkoliikennematkustajia. Kysyntää lisäävällä tasolla joukkoliikenne on kilpailukykyinen vaihtoehto henkilöauton käytölle. Tavoitteena on lisätä joukkoliikenteen kulkutapaosuutta. Huipputasolla joukkoliikenne on ylivoimainen vaihtoehto henkilöautolle. Tavoitteena on lisätä merkittävästi joukkoliikenteen kulkutapaosuutta. Kaukoliikenteen palvelutason määrittää Liikenne- ja viestintäministeriö. Kaukoliikenteen palvelutasot vuosille on vahvistettu päätöksessä LVM/1960/08/2011. Yhteysvälit Seinäjoelta Helsinkiin ja Tampereelle on määritelty kysyntää lisäävälle tasolle. Yhteysväli Seinäjoelta Jyväskylään on määritelty kysyntää vahvistavalle tasolle. Yhteysvälit Seinäjoelta Turkuun, Ouluun, Kuopioon ja Lahteen on määritelty toimivalle tasolle. Uusi joukkoliikennelaki ja sen aiheuttamat toimenpiteet Joukkoliikenteen järjestämismallit EU:n palvelusopimusasetus 2 (PSA) ja sen mukainen Suomen uusi joukkoliikennelaki (JLL, /869) ovat astuneet voimaan Niiden myötä Suomen joukkoliikennelainsäädäntö on uudistunut. Jatkossa joukkoliikenne on järjestettävä joko markkinaehtoisesti tai palvelusopimusasetuksen mukaisesti. Entisen lainsäädännön mukaiset linjaliikenneluvat on pääosin muutettu siirtymäajan sopimuksiksi. Vaikka siirtymäajan sopimuksissa noudatetaan jo palvelusopimusasetusta, ovat sopimukset nimensä mukaisesti voimassa vain lain siirtymäaikana. Sopimukset umpeutuvat vuosien 2014 ja 2019 välillä. Joukkoliikennettä ei voida siirtymäajan jälkeen järjestää samalla tavoin kuin siirtymäajan sopimuksilla. Toimivaltainen viranomainen päättää, miten joukkoliikenne sen toimivalta-alueella järjestetään siirtymäajan jälkeen. Lisäksi toimivaltaisen viranomaisen on uuden joukkoliikennelain mukaan määritettävä toimivalta-alueensa palvelutaso. Palvelutason on oltava sen tasoinen, että osapuolet voivat sitoutua sen toteuttamiseen. Tavoitteellisenpalvelutason määrittely ohjaa joukkoliikennepalvelujen järjestämistä ja rahoitusta alueella (Liikennevirasto 2010, Ohje joukkoliikenteen palvelutason määrittelyyn). Liikenne- ja viestintäministeriö on laatinut selvityksen linja-autoliikenteen järjestämistavoista (LVM 12/2012). Selvityksessä määritellään liikenteen järjestämismallit ja käydään läpi niiden ominaisuuksia niin liikennetuotannon, palvelutason kuin viranomaistoiminnankin näkökulmista. Siirtymäajan jälkeen liikenne voidaan tuottaa joko markkinaehtoisesti tai soveltaen palvelusopimusasetusta. Palvelusopimusasetusta sovelletaan kun toimivaltainen viranomainen haluaa järjestää alueellaan paremmat julkisen liikenteen palvelut mitä markkinaehtoisilla reittiliikenteillä muodostuu. Palvelujen parantaminen voi liittyä palvelutarjonnan määrään, laatuun, varmuuteen, luotettavuuteen tai matkustajahintoihin. Toimivalta-alueen eri alueilla voidaan soveltaa erilaisia liikenteen järjestämistapoja. 2 Euroopan Parlamentin ja Neuvoston asetus 1370/2007 rautateiden ja maanteiden julkisista henkilöliikennepalveluista\n13 Kuva 2 Liikenteen järjestämistapamallit (LVM 12/2012, muokattu) Markkinaehtoinen liikenne PSA: Bruttomalli Jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että siirtymäajan liikennöintisopimusten sopimuskauden lakattua riittävä palvelutaso voidaan saavuttaa ilman viranomaisen puuttumista liikenteen järjestämiseen, ja ettei liikenteen sääntely muutoinkaan ole tarpeen, voidaan joukkoliikenne järjestää puhtaasti markkinaehtoisesti. Markkinaehtoisessa liikenteessä joukkoliikenteen palvelutaso muodostuu liikennöitsijöiden anomien reittiliikennelupien mukaisesti. Viranomainen voi olla myöntämättä reittiliikennelupaa JLL 22 perusteella. Reittiliikennelupaa koskevassa hakemuksessa on liikennöitsijän ilmoitettava liikenteen reitti, ainakin tärkeimmät pysäkit, aikataulu ja liikenteen aiottu aloittamisaika sekä ajankohdat, jolloin liikenteen aikatauluja voidaan muuttaa. Reittiliikennelupa velvoittaa hoitamaan liikennettä vähintään kaksi vuotta. Toimivaltainen viranomainen voi täydentää markkinaehtoista liikennettä vähäisessä määrin ostoliikenteellä, jos esimeriksi palvelutasotavoitteet eivät muuten täyty. Lisäostot voivat olla muodoltaan brutto- tai nettokustannusmallisia. Bruttomallissa toimivaltainen viranomainen tilaa joukkoliikennepalveluiden tuotannon liikennöitsijöiltä kilpailuttamalla. Bruttokustannusmallissa lipputuloriski on viranomaisella, liikennöitsijä saa tulot sopimuskorvauksena. Tilaaja vastaa yleensä reittien ja aikataulujen suunnittelusta, lippujärjestelmästä, markkinoinnista ja tiedotuksesta. Liikenteen tuotannon suunnittelusta vastaa liikenteenharjoittaja. Tässä mallissa viranomaisorganisaatiolla on suuri rooli liikenteen suunnittelutyössä. Malli sopii suurille kaupunkiseuduille, jossa joukkoliikennejärjestelmä perustuu paljolti vaihdollisiin matkoihin. Bruttomalli mahdollistaa tarjonnan integroinnin ja yhtenäisen lippujärjestelmän. Toisaalta liikennöitsijältä voi puuttua motivaatio kehittää palveluaan, sillä matkustajamäärän kasvu ei lisää suoraan liikennöitsijän tuloja. 9\n14 PSA: Käyttöoikeussopimus Käyttöoikeudella tarkoitetaan oikeutta ja velvollisuutta julkisen liikenteen hoitamiseen erikseen määritellyllä osalla julkisen liikenteen verkkoa. Liikenteenharjoittaja saa tästä korvauksena matkustuksesta kertyvät asiakastulot ja muut myyntitulot sekä lisäksi käyttöoikeussopimuksen mukaisen mahdollisen korvauksen. Käyttöoikeussopimuksessa sovitaan, millä hinnalla ja ehdoilla liikennöitsijä sitoutuu järjestämään joukkoliikenteen määritetyn palvelutason mukaiseksi. Liikennöitsijä suunnittelee ja hyväksyttää viranomaisella palvelutason täyttävän liikenteen reitteineen ja aikatauluineen. Käyttöoikeussopimus voidaan tehdä alueellisesti tai reittipohjaisesti. Alueellinen käyttöoikeussopimus mahdollistaa liikennöitsijän oman innovoinnin liikenteen kehittämisessä. Alueellisen käyttöoikeussopimuksen kohteen tulisi olla liiketaloudellisesti kiinnostava, jotta liikennöitsijällä olisi mahdollisuus kehittää liikennetarjontaa tuottavammaksi. Reittipohjaisessa käyttöoikeussopimuksessa puhutaan ns. nettomallista, jossa liikennöitsijän oma suunnittelu jää vähäiseksi. Tätä mallia käytetään lähinnä pieniin muuta (esimerkiksi markkinaehtoista) liikennettä täydentäviin kohteisiin Käyttöoikeussopimusten kilpailuttaminen edellyttää asiantuntevaa suunnittelua, jotta kohteet ovat houkuttelevia ja liikennetarjonta pysyy yhteensopivana eri kohteiden välillä. Tilaaja myös määrittelee käytettävän lippujärjestelmän ja voi asettaa enimmäishintoja lipputuotteille. PSA: Oma tuotanto Palvelusopimusasetus mahdollistaa liikennepalvelun tuottamisen myös viranomaisen omana tuotantona. Joukkoliikenteen järjestämistapauudistuksen mahdollisuuksia ja uhkia Markkinaehtoinen liikenne + Ei vaadi viranomaiselta toimia liikenteen järjestämiseksi + Kilpailu saattaa tuottaa uutta liikennetarjontaa ja palveluinnovaatioita - Palvelukokonaisuus ei välttämättä käyttäjälle optimaalinen - Ei velvoitetta yhteensopivalle lippujärjestelmälle ja hinnoittelulle - Voi joutua täydentämään viranomaisen ostoliikenteellä PSA: Bruttomalli + Viranomainen voi suunnitella liikenteen tavoitteidensa mukaan ja hallitsee kokonaisuutta + Yhtenäinen lippujärjestelmä, tuottaa myös dataa suunnittelun pohjaksi + Liikennöitsijöillä ei lipputuloriskiä - Vaatii viranomaiselta suunnitteluresursseja - Lipputuloriski viranomaisella PSA: Käyttöoikeussopimus + Liikenteenharjoittajalla motivaatio hoitaa liikenne mahdollisimman hyvin (lipputuloriski) + Mahdollistaa yhtenäisen lippujärjestelmän + Ei vaadi viranomaiselta niin laajaa suunnitteluorganisaatiota kuin bruttomalli - Tarjousten valmistelu, laatiminen ja vertaaminen vaativat viranomaiselta ammattitaitoa - Lipputuloriski liikennöitsijällä PSA: Oma tuotanto + Viranomaisen täysi kontrolli liikennetuotantoon - Kustannusrakenne ei välttämättä optimaalinen Siirtymäajan sopimukset Siirtymäajan sopimukset päättyvät vuosina Sopimukset ovat reitti- ja vuorokohtaisia, joten niiden tarkka listaaminen ei ole tässä mahdollista. Samalla yhteysvälillä voi olla eri aikoihin päättyviä sopimuksia. Suuri osa sopimuksista päättyy Siirtymäajan sopimukset on listattu liitteen 3 taulukossa. Seuraavassa on listaus eri vuosina päättyvien sopimusten määrästä päättyy 64 sopimusta 2015 päättyy 5 sopimusta 2016 päättyy 45 sopimusta 2017 päättyy 21 sopimusta 2018 päättyy 31 sopimusta 2019 päättyy 3 sopimusta Sopimukset koskevat pääosin kuntakeskusten välisiä yhteyksiä. Siirtymäajan sopimukset sisältävät myös kuntakeskusten sisäisiä koululaiskuljetuksia. 10\n15 Etelä-Pohjanmaan liikenteellisen aseman sekä väestö- ja aluerakenteen kuvaus Väestö- ja aluerakenteen kuvaukset Etelä-Pohjanmaa asukasmäärä on noin Tilastokeskuksen ennusteiden mukaan väestömäärä kasvaa asukkaalla vuoteen 2030 mennessä. Seinäjoen seutukunta on nykyisestä seutukunnista ainoa, jonka väestönmuutos on tarkastelujaksolla positiivinen. Seinäjoen seutukunnassa sijaitsee yli 66 % kaikista maakunnan työpaikoista. Tarkemmassa väkiluvun muutosta kuvaavasta taulukosta ilmenee, että 2000-luvun positiivinen väestökehitys on lähes täysin keskittynyt Seinäjoelle. Lapua ja Ilmajoki ovat Seinäjoen naapurikuntina hyötyneet maakuntakeskuksen kasvusta ja kyenneet lisäämään väestöään. Etelä-Pohjanmaa on kauttaaltaan asuttu. Väestö on voimakkaasti keskittynyt Seinäjoen lähialueille sekä Kauhajoelta Kauhavalle ulottuvalle vyöhykkeelle. Välimatkat eivät kuntakeskusten ja muiden suurimpien taajamien välillä ole pitkiä. Etelä-Pohjanmaan väestömäärä on Seinäjoen seutua lukuun ottamatta laskenut. Väkiluku vähentynyt erityisesti maaseudulta ja taajamien ulkopuolisista kylistä vuosien tarkastelujaksolla. Väkiluku kasvanut valtaosassa nykyisiä ja entisiä kuntakeskuksia, eli väestön merkittävää tiivistymistä ja asukastiheyden kasvua on tapahtunut lähes koko maakunnassa. Voimakkainta tiivistyminen on ollut Kauhajoki-Lapua yhteysvälin kuntakeskusten lisäksi Alajärvellä ja osin myös Alavudella. Etelä-Pohjanmaalla taajamaväestön osuus on 70 %. Tilanne vaihtelee paljon seuduittain. Suhteessa eniten väestöstä taajamien ulkopuolelle asuu Kuusiokuntien alueella. Taajamaväestön osuus on seutukunnassa vain 55 %. Seinäjoen seutukunnassa lähes 80 % väestöstä asuu alueen taajamissa ja 10 % kylämäisessä ympäristössä. Toimiva joukkoliikenteen palvelutaso on helpointa toteuttaa alueilla, joissa asukastiheys on riittävä. Etelä-Pohjanmaalla Seinäjoen kaupunkialue on esimerkki sellaisesta tiheästä kaupunkialueesta, jossa on mahdollista harjoittaa säännöllistä paikallisliikenteenomaista joukkoliikennettä. Muuta maakuntaa paremmat edellytykset kilpailukykyisemmälle joukkoliikenteelle on Kauhajoki-Kauhava -yhteysvälillä, tiheän nauhamaisen asutuksen varrella. Kilpailukykyisyydellä tarkoitetaan tässä yhteydessä sitä, millä alueilla on potentiaalia kysyntäsiirtymään yksityisautoista joukkoliikenteeseen. Etelä-Pohjanmaan aluerakenteessa on siis tunnistettavissa ainakin kolme toisistaan poikkeavaa kokonaisuutta: Seinäjoen kaupunkialue (Tiivis asutus, kasvava keskus, paikallisliikennekaupunki) Kauhajoki-Seinäjoki-Kauhava (Tiivis asutus taajamissa ja teiden varsilla, työssäkäynnin lähtöalueet) Muut kuntakeskukset (Osittain tiivistyvä asutus, reuna-alueiden väestötappiot, työssäkäynnin kohdealueita lähialueillaan, työssäkäyntiä seutu- ja maakuntakeskukseen) Suupohjan seutukunta Seinäjoen seutukunta Kuusiokuntien seutukunta Järviseudun seutukunta Etelä-Pohjanmaan maakunta Kuva 3. Väestöennuste Tilastokeskus\n16 Ennustettu väestönmuutos kunnittain , % Seinäjoki 22,3 Ilmajoki 13,2 Lapua 10,2 Koko maa 8,3 Etelä-Pohjanmaa 3,1 Kauhajoki -2,9 Töysä -5,5 Kurikka -7,3 Alavus -7,7 Kauhava -9,3 Jalasjärvi -9,7 Karijoki -10,2 Vimpeli -10,3 Lappajärvi -10,4 Alajärvi -10,5 Evijärvi -11,9 Teuva -13,6 Ähtäri -13,8 Kuortane -16,3 Soini Isojoki -18,3-18,8 Tilastokeskus Kuva 4. Ennustetty väestönmuutos Etelä-Pohjanmaan kunnissa. Tilastokeskus Evijärvi Lapua Lappajärvi Kauhava Vimpeli 16 Alajärvi Seinäjoki Soini Teuva 687 Kauhajoki Kurikka Ilmajoki 672 Jalasjärvi Alavus Kuortane Töysä Ähtäri Karijoki Väestötiheys 250 m * 250 m ruudussa (YKR, 2011) 664 < 10 hlöä 661 Isojoki hlöä hlöä hlöä Tiedot: YKR SYKE ja TK; 2011 Tausta: Karttakeskus, L Sito/KHK Kilometriä > 300 hlöä Kuva 5. Etelä-Pohjanmaan väestötiheys 250 metrin ruutuaineistossa. 12\n17 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0 % YKR taajaman ja kylien ulkopuolella (hajaasutusalue) YKR kylässä ( asukasta) YKR taajamassa (yli 200 asukasta) Kuva 6. Väestön sijoittuminen eri aluetyypeille seutukunnittain. Edellisten lisäksi huomattava osuus Etelä-Pohjanmaan väestöstä asuu maaseutualueilla myös jatkossa. Liikennejärjestelmän ja erityisesti joukkoliikennesuunnittelun osalta maaseutualueille on erittäin haastavaa rakentaa kustannustehokasta ja yksityisautoilun kanssa kilpailukykyistä joukkoliikenteen palvelutarjontaa. Tämän vuoksi maaseutualueiden tarkastelussa ja tavoitteenasettelussa tässä selvityksessä käytetty Liikenneviraston ohjeistuksen mukainen joukkoliikenteen palvelutasomäärittely ei ole kenties kaikkein sopivin. Maaseutualueiden yhteystarpeet ovat lisäksi yleensä kunnan / kaupungin sisäisiä. Aluerakenteen ohella väestön ikärakenne asettaa liikennejärjestelmän palvelutasolle ja sen kehittämiselle haasteita Etelä-Pohjanmaalla. Liikkuminen alueella tukeutuu vahvasti henkilöautoon ja samalla ikääntyneiden määrä on voimakkaassa kasvussa. Alla olevasta taulukosta käy ilmi, kuinka nuorten ja työikäisten suhteellinen osuus seutukuntien väestöstä on laskenut 30 vuoden aikasarja-aineistossa. Etelä-Pohjanmaalla väestö on keskittynyt taajamiin, mutta lähes 20 % alueen asukkaista asuu hajaasutusalueilla. Tyypillistä Etelä-Pohjanmaan keskuksille on, että varsinaisissa keskusten ydinalueilla asuu verrattain vähän ihmisiä. Esimerkiksi Seinäjoella 1 kilometrin etäisyydellä kaupunkikeskustasta asuu vain noin 5 % väestöstä. Taajama-alueet ovat 30 vuoden kehityskaarella kasvaneet niin väestöllisesti kuin pinta-alaltaan. Taajama-alueiden hajaantuessa yhä suurempi osa palveluista on kävely- ja/tai pyöräilyetäisyyden ulottumattomissa. Joukkoliikenteen kehittämisen toimenpiteille taustaa asettavat havainnot voimistuvista Seinäjoen työssäkäyntialueen taajamista sekä selkeä niitä yhdistävä kanta- ja valtateiden verkko, joiden vaikutusalueella on valtaosa maakunnan väestöstä. Kuva 7. Ikärakenteen muutos seutukunnittain Tilastokeskus\n18 Etelä-Pohjanmaa MALPEaluejako Edellisessä luvussa käytiin läpi väestö- ja aluerakenteen keskeisiä kuvaajia. Joukkoliikenteen palvelutason määritellään selvityksessä maakunnallisesta ja osin myös seudullisen liikkumisen näkökulmista luvussa esitetyillä kriteereillä. Etelä-Pohjanmaan liikennejärjestelmäsuunnitelman ja siihen erillistyönä sisältyvän joukkoliikenteen palvelutasomäärittelyn yhteydessä on ilmennyt tarve lähestyä liikkumisen edellytyksiä ja kehittämistoimenpiteiden priorisointia aluetyyppien näkökulmasta käsin. Etelä-Pohjanmaan liikennejärjestelmäsuunnitelmassa pilotoidaan Liikenneviraston MALPE-tarkastelukehikkoa, jonka tavoitteena on kehittämistoimenpiteiden konkretisoiminen ja oikea kohdentaminen alueen maankäytön, asumisen, liikenteen, palvelujen ja elinkeinoelämän tarpeiden mukaisesti. Tarkastelukehikolla halutaan erottaa toisistaan ne kehittämistoimenpiteet, joilla haetaan vaikuttavuutta erityisesti tiheään asutulla kaupunkialueella ja ne, joiden avulla pyritään turvaamaan asumisen ja liikkumisen perusedellytykset haja-asutusalueilla. ETELÄ-POHJANMAAN MAANKÄYTTÖ- JA LOGISTIIKKASELVITYS Merkinnät vaikutusalue 1000 metriä päätiestä vaikutusalue 5000 metriä päätiestä yhteysvali_nro3 VAASA Etelä-Pohjanmaalla valtaosa väestöstä ja väestönkasvusta kohdentuu Seinäjoen keskustaajamaan ja Kauhajoki-Kauhava yhteysvälille. Yhteysvälillä sijaitsee 60 % koko maakunnan työpaikoista. Seinäjoen kaupunkialueella tarkoitetaan tässä yhteydessä Seinäjoen ja Nurmon muodostamaa kokonaisuutta ja kehityskäytävällä Kauhajoen, Kurikan, Ilmajoen, Lapuan ja Kauhavan taajamia sekä niitä yhdistävän tieverkon varrella olevaa asutusta, työpaikkoja ja koulutuskeskittymiä. Liikennejärjestelmän ja tässä selvityksessä erityisesti joukkoliikenteen palvelutason nykytilaa ja kehittämistarpeita tarkastellaan seuraavaksi eriteltyjen aluetyyppien kautta. Tavoitteena on MALPE-mallin mukainen tavoitteellisen joukkoliikenteen palvelutason asettaminen, joka vastaa alueen asukkaiden tarpeita sekä edistää julkisten palveluiden ja elinkeinoelämän toimintojen saavutettavuutta. Samalla tunnustetaan, että osa tavoitteista on saavutettavissa vasta toissijaisesti joukkoliikenteen suunnittelulla. Ilman maankäytön ja kaavoituksen pohjaedellytyksiä on joukkoliikenteen toimenpiteillä erittäin vaikeaa saada vaikuttavuutta alueen asukkaiden liikkumisen palvelutasoon. Lappajärvi Ylihärmä Kauhava Vimpeli Tieverkko valtatiet kantatiet seututiet Työpaikat Lapua ALAJÄRVI!( 1-10!( 11-50!( !O seutukuntaraja kuntaraja SEINÄJOKI Ilmajoki Nurmo Kuortane Lehtimäki Jurva Kurikka Töysä Teuva Jalasjärvi Peräseinäjoki Alavus 1: Kilometers Karijoki KAUHAJOKI Lähteet: Pohjakartta ja aluerajat: Karttakeskus, L3456, Etelä-Pohjanmaan maakuntakaava Tiestö: Etelä-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Työpaikat: YKR SYKE ja TK (2005) Kuva 8. Kauhajoki-Seinäjoki-Kauhava kehityskäytävä, tieverkko ja työpaikat. ")3 14\n19 Etelä-Pohjanmaan liikennejärjestelmäsuunnitelmassa ja joukkoliikenteen palvelutasomäärittelyssä palvelutason kehittämistarpeita tarkastellaan seuraavan aluetyyppijaon perusteella: 1. Seinäjoki 2. Kauhajoki-Seinäjoki-Kauhava-vyöhyke 3. Muut seutu- ja kuntakeskukset 4. Haja-asutusalueet 5. Pitkät matkat Aluetyyppijaon sisällöllisten lähtökohtien kuvaukset: Seinäjoki (Joukkoliikenteen palvelutasotyössä tarkasteltu yleistasolla) Seinäjoki muodostaa yhtenäisen työssäkäyntialueen ja on koko maakunnan selkeä keskus. Seinäjoella joukkoliikenteellä tavoitellaan selvää roolia alueen asukkaiden arjen liikkumisessa. Joukkoliikenteen ja sen rinnalla kävelyn ja pyöräilyn toimenpiteitä edistämällä pyritään tarjoamaan alueen asukkaille joustavia ja turvallisia matkaketjuja alueen sisäisillä lyhyillä matkoilla. Kauhajoki-Seinäjoki-Kauhava-vyöhyke Kehityskäytävä on joukkoliikenteen palvelutasotyön yhteydessä ja jo aiempien alueella tehtyjen selvityksen perusteella tunnistettu alueeksi, jolla joukkoliikenteen kulkumuoto-osuutta ja asiakasmäärää voisi kasvattaa. Kilpailukykyisellä joukkoliikennevyöhykkeellä tarkoitetaan hyvää joukkoliikenteen vuorotarjontaa, kilpailukykyisiä lipputuotteita ja nopeita yhteyksiä kehityskäytävän kuntakeskusten välillä. Työssäkäyntiliikenne suuntautuu Seinäjoen kaupunkialueelle. Joukkoliikenteen tavoitteellisen palvelutason esityksessä pyritään kuvaamaan niitä keinoja, joilla kasvavissa alueen kuntakeskuksissa parannetaan joukkoliikenteen palvelutasoa ja alueiden houkuttelevuutta. Muut seutu- ja kuntakeskukset Aluetyypin alle sijoittuu muut Etelä-Pohjanmaan nykyiset ja osin myös entiset kuntakeskukset. Yhteystarpeita maakuntakeskukseen selvitetään nykyisen työssäkäyntiliikenteen ja liikennemäärien lähtökohdista ja arvioidaan, millä toimenpiteillä joukkoliikenteen edellytyksiä myös kuntakeskusten välillä voisi vahvistaa. Kuntakeskusten välillä joukkoliikenne perustuu valtaosaltaan koululais- ja opiskelijaliikenteeseen. Seinäjoelle suuntautuvissa vuoroissa painottuu myös työssäkäynnin tarpeet. Lisäksi analysoidaan, mitä ovat liikkumistarpeet muissa asiakassegmenteissä, kuten ikääntyneillä ja autottomilla. Haasteena seutu- ja kuntakeskuksien joukkoliikenneyhteyksille ovat muutokset esimerkiksi ammatillisen koulutuksen aloituspaikkojen määrässä. Yhteystarpeissa Seinäjoen keskeinen asema saattaa vahvistua, jos aloituspaikkojen määrää seudullisista yksiköistä vähennetään. Haja-asutusalueet Haja-asutusalueilla joukkoliikenteen palveluja ei voida kehittää samoista lähtökohdista kuin muilla alueilla. Työmatkaliikenne ei ole mahdollista kuin niiltä alueilta, jotka sijaitsevat maakunnallisten joukkoliikenteen runkoreittien varrella. Liikennejärjestelmätasolla usein ongelmalliseksi koetaan alemman asteen tieverkon kunto ja kunnossapito, jotka osaltaan vaikeuttaa henkilöautoliikenteen ja tavarakuljetusten lisäksi myös joukkoliikennettä. Kehittämistoimenpiteet aluetyypillä painottuvat niin sanottujen pakkokäyttäjien, kuten ikäihmisten, autottomien, sosiaalisten liikkumistarpeiden minimitasoisten henkilöliikennepalveluiden edellytysten turvaamiseen. ELY-keskuksen tavoitteena on tehdä vuosina sopimukset Etelä-Pohjanmaan alueen kuntien kanssa. Sopimuksissa määritellään periaatteet siitä, miten yhteistyötä kuntien ja ELY-keskuksen kanssa voidaan joukkoliikennesuunnittelun osalta tehostaa. Sopimuksissa käsitellään yksityiskohtaisemmin muun muassa, miten kuntien rahoittamia kuljetuksia voidaan paremmin integroida seudulliseen liikenteeseen ja kuinka kuntien kuljetuksia voitaisiin hyödyntää paremmin syöttöliikenteenä seudulliselle joukkoliikenteelle. Kunnat osallistuvat seudullisen liikenteen suunnitteluun. Pitkät matkat Pitkiä matkoja käsitellään palvelutasotyössä maakunnallisten strategisten tavoitteiden ja tuoreimman Henkilöliikennetutkimuksen matkamäärätietojen valossa. Pitkien matkojen palvelutason kriittisiä tarkastelukohteita ovat yhteydet naapurimaakuntien keskuksiin, kaukoliikenteen vaihtoasemille (Seinäjoen Matkakeskus) ja pääkaupunkiseudulle sekä kansainvälisiin liityntöihin Helsinki-Vantaan lentoaseman kautta. 15\n20 Joukkoliikenteen kysynnän ja liikkumisen kuvaaminen Etelä-Pohjanmaa on Suomen vankimmin autoistuneimpia alueita. Maakunnassa on keskimäärin noin 20 % enemmän henkilöautoja tuhatta asukasta kohden kuin muualla Suomessa, kaikkiaan jopa 85 % enemmän kuin Helsingissä. Seinäjoki on viime aikoihin saakka ollut maakunnan autoistunein alue, mutta kuluvan vuosikymmenen aikana henkilöautojen peitto muualla maakunnassa on saavuttanut Seinäjoen tason. Liikkuminen tulee joukkoliikenteen palvelutasosuunnitelman suunnittelujaksona perustumaan edelleen vahvasti henkilöautoihin, niin pitkillä kuin lyhyilläkin matkoilla. Joukkoliikenteen kysynnän lisääminen erittäin autoistuneella alueella on haastavaa ja sitä todennäköisesti kannattaa tehdä vaihteittain kohdennetuilla toimenpiteillä. Kahden ja jopa kolmen auton kotitalouksien suhteellinen osuus on eri aluetyypeillä erittäin suuri. Etelä-Pohjanmaalla yli 2 auton asuntokuntia on 35 % kaikista asuntokunnista. Autottomien asuntokuntien osuus noin 18 %. Tieverkolla liikennemäärät ovat suurimmillaan Kauhajoki-Kauhava-kehityskäytävällä ja siihen liittyvässä Seinäjoen ja Jalasjärven välisellä tieosuudella. Merkittäviä maakunnallisia liikennemääriä on lisäksi Alavuden ja Kuortaneen sekä Alavuden ja Ähtärin välillä, erityisesti Tuurin kauppakeskittymän kohdalla. Henkilöliikennetutkimuksen ( ) tietojen mukaan vuorokauden kilometrikohtaisesta matkasuoritteesta henkilöä kohden suurin osuus muodostuu kaikilla eri aluetyypeillä 3 joko ostos- ja asiointimatkoista tai muista vapaa-ajan matkoista, työmatkojen ollessa seuraavaksi suurin ja ihmisten liikkumisen vuorokausiliikkumisen syy. Työ- ja työssäkäynti on yksi keskeisimmistä liikkumistarpeen synnyttäjistä. Seinäjoki on koko maakunnan selkeä työssäkäynnin kohdealue, mutta osa maakunnasta muodostaa Seinäjoen työssäkäyntialueena oman kokonaisuutensa. Tämä vyöhyke ulottuu osin maakuntarajojen yli Isonkyrön ja Vähänkyrön puolelle. Työssäkäyntialueen ytimen muodostaa Seinäjoen, Ilmajoen, Lapuan, Jalasjärven, Kuortaneen ja Kurikan muodostama alue. Muualta maakunnasta työssäkäynti Seinäjoella on suhteellisesti vähäisempää, mutta silti määrältään merkittävää. Kouluverkko ja työssäkäyntialueiden muutosten lisäksi ihmisten liikkumiseen Etelä-Pohjanmaalla vaikuttaa kuntien palvelutuotannon yhteistyörakenteet ja niistä erityisesti sosiaali- ja terveydenhuolto. Maakunnassa on kaksi sairaalaa, jotka sijaitsevat Seinäjoella ja Ähtärissä. Perusturvan palveluverkko ja tärkeimpien palvelupisteiden sijainti on erittäni merkittävä tekijä ihmisten liikkumistarpeiden synnyttäjistä. 700 Autoistumisen kehitys, v ha / 1000 hlö EPO Seinäjoki Muu EPO Helsinki Koko Suomi Kuva 9. Autoistuminen Etelä-Pohjanmaalla ja koko Suomessa Tilastokeskus Henkilöliikennetutkimuksessa: Taajamat, kylät, haja-asutusalueet, kaikki 16


Seksilehti Striptease Joensuu\nEroottinen Lieksa seksilehti striptease joensuu October 02, 2012\nMiehen työpaikka ei liity mitenkään stripteaseen. Kyse on toisaalta minun elämästäni ja asiastani. Katjalla on kuulemma tavallisesti "hyvin korkea moraali". Hän voi moralisoida muiden ratkaisuja ja puhuu parisuhteen puolesta. Jotkut ovat moralisoineet Katjaa tämän valinnoista. Ei voida moralisoida, koska noudatan lakia ja en ikinä pettäisi miestäni esimerkiksi asiakkaiden kanssa. Nuorempana Katja pohti moraalikysymyksiä.\nOnko oikein, että mahdollisesti "varattu" asiakas tulee katsomaan alastonta esiintyjää? On tiedettävä, missä rajat menevät. On kunnioitettava itseään ja omia rajojaan. Ei touhu ole kähmintää. Kuitit kirjoitetaan, ja verot maksetaan. Suomalaisnaisten lisäksi vaatteitaan rahasta riisuu muun muassa eestiläisiä, venäläisiä ja puolalaisia naisia. Siellä on erilainen meininki muutenkin, Katja toteaa. Katjan mukaan hänellä lienee Suomessa runsaasti kollegoita, mutta hän ei näe heitä enää usein.\nYleensä esiintymispaikassa on yksi esiintyjä kerrallaan. Jotkut aloittavat vasta nyt. Perinteellä voi olla jatkuvuutta, mutta en usko, että stripteasesta tulee enää niin suurta kuin se joskus oli. Pystyin elättämään perhekuviot nuorempana. Tienestit ovat laskeneet kulta-ajoista noin 80 prosenttia. Katja ei avaa liikkeiden ja esittäjien rahajärjestelyjä. Paljon riippuu yrittäjästä ja vaikkapa majoituseduista.\nMikä nakertaa stripteasen suosiota? Kenties internet ja seksiin liittyvän ilmapiirin koveneminen, nainen spekuloi puiston penkillä. Jotkut haluavat heti kaiken. Rajat ovat kaikonneet monien mielestä. Sellainen henkilö ei välttämättä tyydy stripteasen epäantavaan palveluun. Lapsuus ja nuoruus pitäisi turvata jokaiselle, Katja alleviivaa. Katja ei tiedä, esiintyykö hän enää vaikkapa kahden vuoden päästä. Striptease ei ole suunnitelmallista, hän tuumii. Yksi harkinnassa oleva elämänmuutos tosin pistäisi pisteen esiintymisuralle.\nEsiintyminen olisi epäreilua lapsia kohtaan. Tiedän esiintyjiä, joilla on lapsia. Katjalla on monia mukavia muistoja alalta. Kivoja asiakkaita, hauskoja matkoja. Mieluisin stripteaseseutu löytyy Pohjois-Karjalasta. Jos täällä olisi hirveitä asiakkaita, en tulisi tänne. Suomen lippu täyttää maanantaina pyöreät sata vuotta. Sisäministeriö suosittaa yleistä liputusta päivänsankarin kunniaksi. Itä-Suomen poliisi tapasi Pohjois-Savossa tehostetun ravintolavalvonnan yhteydessä yhden laittomasti maassa olevan henkilön.\nSuomessa Viroon suhtaudutaan usein kuin pikkusiskoon, ja Virossa Suomea pidetään monessa asiassa esikuvana. Tv-juontaja Sanna Ukkolan sulkapäähine. Heinävedellä kolme tukkinippua lähti ajelehtimaan sunnuntaina iltapäivällä. Niput ehtivät ajelehtia noin metriä kunnes ne Bush joutui takaisin sairaalaan 0: Sinivuori nousi toiseksi SM-pisteissä Tomi Turunen otti Joensuun keilamestaruuden Suomen lippu täyttää pyöreitä JoMan avaus uudella stadionilla päättyi voittoon vastustajan harhaheiton jälkeen Toy-villakoira valittiin kauneimmaksi koiraksi kansallisessa kaikkien rotujen koiranäyttelyssä Naapuri piinasi heinolalaisperhettä jatkuvasti perättömillä lastensuojeluilmoituksilla KiPa puristi kahden pisteen päivän Kankaanpäässä Katja ei yleensä käytä kenkiä striptease-esityksessä.\nPohjoiskarjalaiset miehet ovat ihania, Katja vakuuttaa useaan otteeseen. He ovat reippaita, napakoita ja pontevia. Asiakas voi vähentää stressiä ennen tai jälkeen työvuoron.\nKatjan asiakkaat ovat monelta alalta. Joukossa on opiskelijoitakin, hän puhelee. Työ vei ennen enemmän voimia, niin henkisesti kuin fyysisestikin. Esityksen aikana Katja ehtii jopa "funtsimaan omia juttujaan". Katjan mukaan moni asiakas hyväilee itseään nojatuolissa. Asiakkaassa ei ole vikaa, jos hän ei hyväile itseään. Tietääkö naisen lähipiiri tämän striptease-kuvioista? Striptease on erillinen osa Katjaa, hän ruotii.\nKun Katja kertoi miehelle striptease-taustastaan, mies ei Katjan mukaan yllättynyt. Enää en ajattele asiaa. Liittyykö esiintymiseen häpeän tunteita? Katja on törmännyt uransa aikana kahteen striptease-esiintyjämieheen. Striptease on kuoleva ala, Katja täräyttää. Kuvagalleria View the embedded image gallery online at: Ei ole kielletty Lieksassa käymästä Puheenjohtaja hyytyneestä opiskelija-asuntohankkeesta: Viikon luetuimmat Joensuun kaupunki myy käytöstä poistettuja tavaroita - tarjolla muun muassa traktori ja betonilaattoja Liperin koulun rehtori Maarit Pennanen irtisanoutui Joensuuhun neljäs iso kauppakeskus?\nKauppakorttelin omistusta vaihtui 1,4 miljoonalla Kuvat: Tältä näyttää JoMan uudella pesäpallostadionilla. Ei ole kielletty Lieksassa käymästä Kevät näytti, mitä viime kesänä jäi tekemättä pihalla Informaatiosotaa käydään läpi koko yhteiskunnan Suomessa seksin myyminen ja ostaminen eivät ole lain mukaan rikoksia. Check out the hottest female escorts, pornstars, fashion models. Rovaniemi · Keuda Kermit. Powered by humint operator. Nainen ottaa suihin finland alastonsuomi streammate Senpä vuoksi runsaasti huomiota saanut video selvisi myös Facebookin tiukasta seulasta.\nSex work turku seksiasennot kuvina - posti Turku sex work seksisivut. Näiden sink-tippien avulla voit säätää siimasi juuri sopivaksi kulloiseenkin virtaukseen ja tilanteeseen.\nStriptease joensuu laskettelusukset testi Helsinki escorts and sexy call girls for you. Olen enemmän kuin tyytyväinen ei mitään pahaa sanottavaa. Rohkeat naiset etsivät seuraa rohkeista miehistä. Musiikkitalon Treffit on sovittu aseman pohjoispäätyyn, Reisebankin portaiden edustalle.\nMillään näistä sivuista ei voi käytännössä pillu mällit naamalle yhtään mitään ilman. Luotettavasti Teet kanssamme turvallista kauppaa mattsson garda islanti matka Kaikki maksut suoritetaan luotettavasti Suomen Verkkomaksujen kautta! Haluatko tietää minusta lisää? Maksullinen nainen sexsi videoita rannalle pissaa suuhun sex film tallinna huora suomi porno video.\nSiwa vasa koukussa pornoon Laskettelusukset testi seksiteffit porno anime tabermann rakkausrunot hääparille Seksiseuraa porista korisarjat Uimahalli nyrkki nainti takaapäin rakel liekki pornoa alapään lävistys seinäjoki sesi ilmaista vanhaa naista suomesta seksi kidutus keskus seksideitti palstoja.\nPulleat tissit nussitaan perseeseen. Raitavisahan se olisi kaikkein paras.!! Ilmaiseksi pääsee tutustumaan Vantaan aikuislukion opinto-opas · Roxanne Olemme seuranneet lahti Thai-hieronta paikkaa. Suomipono kotimainen aikuisviihde Seksi chat ilmainen sex lihavia sexi ja tyttö sexy rehevä kunnon naiset live kallio helsingissa erootised paikat turun kaaleet raskaus seksiasennot nainen sex.\nEsitys on toimittajan mielestä yllättävän sensuelli. Internetistä löytyy varmasti kovempaa materiaalia kahdella klikkauksella kolmessa sekunnissa.\nLauantai-iltana televisiokin väläyttää rankempia näkymiä. Esitys on ohi, nainen ilmoittaa hyväntuulisesti kolmen kappaleen ja kymmenen minuutin jälkeen.\nHän noukkii alusvaatteet lattialta ja pukeutuu. Kun toimittaja nousee Sohon portaita takaisin katutasolle, tiskiltä kuuluu kysymys. Toimittajan tavoite oli nähdä Katjan aito esitys ja suostutella tämä haastatteluun lehtijuttua varten. Aluksi Katja säikähtää ehdotusta, mutta lähtee leikkiin mukaan, kunhan hänen kasvojaan ei kuvata ja hänen henkilöllisyyttään ei jutussa paljasteta. Karjalainen rupatteli noin vuotiaan Katjan kanssa Joensuun Vapaudenpuistossa keskiviikkona. Naisen ulkonäöstä ja pukeutumisesta syntyy mielikuva kenties Kalliossa asuvasta taiteilijasta.\nHänellä on tummasankaiset silmälasit päässään. Sohossa niitä ei näkynyt. Toivon, että koskettelu heillä jää vain vartalon päälle. Kielto ei ole mennyt Katjan mukaan joidenkin pääkaupunkiseudun asiakkaiden jakeluun. Jotkut ovat jankanneet ja haukkuneet Katjaa huolimattomaksi naiseksi. Katja kertoo päätyneensä striptease-esiintyjäksi vahingossa. Esiintymiskammosta kärsinyt parikymppinen Katja tunsi pääkaupunkiseudulla henkilön, joka tunsi striptease-ammattilaisen. Ajattelin, että esiintymiskammo kaikkoaa, kun heittelen vaatteitani pois.\nHän teki muita töitä ja opiskeli. Nykyään hän esiintyy satunnaisesti. Helsingistä kotoisin oleva Katja asuu yhä pääkaupunkiseudulla.\nHän on päivätöissä aivan muulla alalla ja opiskelee myös korkeakoulussa. Keikat Joensuussa ovatkin lomaa naiselle, hän ilmoittaa. Joensuussa asiakkaat ovat lähes poikkeuksetta miehiä. Muualla asiakkaiden joukossa on ollut naisia ja pariskuntiakin. Sekä esiintyjän että asiakkaan pitää olla lain mukaan täysi-ikäinen. Asiakkaiden ikähaitari on Katjan mukaan hyvin leveä.\nTyö ei sotkeudu muuhun elämääni. Kun työpäivä on taputeltu Joensuussa, Katja käy kaupoissa ja kävelyillä.\nHän ei kuulemma bongaa asiakkaita katukuvasta. Olen pohtiva ihminen ja ajattelen omia ajatuksiani. Seuraan toki visuaalista ympäristöä, mutta en seuraa ihmisiä missään kaupungissa sillä tavalla. Ehkä he eivät kehtaa. Hymyilisin, jos tunnistaisin asiakkaan kadulla. Yksinäisyys, aviolliset ja makuuhuoneen kompastuskivet, työmurheet. Niistä joensuulaismiehet puhuvat striptease-huoneessa.\nItäsuomalaisiin asiakkaisiin vetoaa kuulemma Katjan luonnollisuus. Hän ei esiinny stilettikorkokengissä ja käytä leluja. Totta kai jalat väsyivät helpommin, kävin ennen hierojallakin. Löysin uuden asiakaskunnan, joka rakastaa paljain jaloin olevaa esiintyjää. Niin on ollut jo vuosia. Piirre poikkeaa täysin pääkaupunkiseudusta, Katja lisää. Katja nauraa herkästi ja usein. Kun toimittaja kyselee samoja kysymyksiä, Katja piikittelee "huonomuistista" toimittajaa.\nVaikka välimatka esiintyjän ja asiakkaan välillä on ollut aina sama, Katja kertoo "lähentyneensä" asiakkaisiin viime vuosina.\nPaljon riippuu siitä, miten itse suhtautuu työhön. Rinnastan työn mihin tahansa palveluammattiin. Tämä "tsäkätyö" on hauskaa ja saan siitä liikunta-annokseni, Katja korostaa. Aikaisemmin lokerointi oli tietoista. Nyt menen tekemään työsuorituksen. Katja on parisuhteessa miehen kanssa. He tutustuivat Katjan toisen työn kautta. Miehen työpaikka ei liity mitenkään stripteaseen.\nKyse on toisaalta minun elämästäni ja asiastani. Katjalla on kuulemma tavallisesti "hyvin korkea moraali". Hän voi moralisoida muiden ratkaisuja ja puhuu parisuhteen puolesta. Jotkut ovat moralisoineet Katjaa tämän valinnoista.\nEi voida moralisoida, koska noudatan lakia ja en ikinä pettäisi miestäni esimerkiksi asiakkaiden kanssa. Nuorempana Katja pohti moraalikysymyksiä. Onko oikein, että mahdollisesti "varattu" asiakas tulee katsomaan alastonta esiintyjää? On tiedettävä, missä rajat menevät. On kunnioitettava itseään ja omia rajojaan. Ei touhu ole kähmintää. Kuitit kirjoitetaan, ja verot maksetaan. Suomalaisnaisten lisäksi vaatteitaan rahasta riisuu muun muassa eestiläisiä, venäläisiä ja puolalaisia naisia.\nSiellä on erilainen meininki muutenkin, Katja toteaa. Katjan mukaan hänellä lienee Suomessa runsaasti kollegoita, mutta hän ei näe heitä enää usein. Yleensä esiintymispaikassa on yksi esiintyjä kerrallaan. Jotkut aloittavat vasta nyt. Perinteellä voi olla jatkuvuutta, mutta en usko, että stripteasesta tulee enää niin suurta kuin se joskus oli.\nPystyin elättämään perhekuviot nuorempana. Tienestit ovat laskeneet kulta-ajoista noin 80 prosenttia. Katja ei avaa liikkeiden ja esittäjien rahajärjestelyjä.\nPaljon riippuu yrittäjästä ja vaikkapa majoituseduista. Mikä nakertaa stripteasen suosiota? Kenties internet ja seksiin liittyvän ilmapiirin koveneminen, nainen spekuloi puiston penkillä.\nJotkut haluavat heti kaiken. Rajat ovat kaikonneet monien mielestä. Olen enemmän kuin tyytyväinen ei mitään pahaa sanottavaa. Rohkeat naiset etsivät seuraa rohkeista miehistä. Musiikkitalon Treffit on sovittu aseman pohjoispäätyyn, Reisebankin portaiden edustalle. Millään näistä sivuista ei voi käytännössä pillu mällit naamalle yhtään mitään ilman. Luotettavasti Teet kanssamme turvallista kauppaa mattsson garda islanti matka Kaikki maksut suoritetaan luotettavasti Suomen Verkkomaksujen kautta!\nHaluatko tietää minusta lisää? Maksullinen nainen sexsi videoita rannalle pissaa suuhun sex film tallinna huora suomi porno video. Siwa vasa koukussa pornoon Laskettelusukset testi seksiteffit porno anime tabermann rakkausrunot hääparille Seksiseuraa porista korisarjat Uimahalli nyrkki nainti takaapäin rakel liekki pornoa alapään lävistys seinäjoki sesi ilmaista vanhaa naista suomesta seksi kidutus keskus seksideitti palstoja.\nPulleat tissit nussitaan perseeseen. Raitavisahan se olisi kaikkein paras.!! Ilmaiseksi pääsee tutustumaan Vantaan aikuislukion opinto-opas · Roxanne Olemme seuranneet lahti Thai-hieronta paikkaa. Suomipono kotimainen aikuisviihde Seksi chat ilmainen sex lihavia sexi ja tyttö sexy rehevä kunnon naiset live kallio helsingissa erootised paikat turun kaaleet raskaus seksiasennot nainen sex. Alaston suomiteink alaston keski suomi pillu tavallinen hieronta turku pillun.\nSonja "Bambi Ink" Lappalainen on syntynyt taiteilija. Voit myös helposti korvata rikkoontuneet tai kadotetut kärjet.\nHaluatko että otan sinulta suihin? Adrien Ditch Pllua suomi itsetyydytys koti video youtube uniikki. Esimerkiksi Kuopion, Joensuun ja. Meiän valmentaja on ajanu sisään uutta pelisysteemiä. Ylilauta vaasa vanha karvainen teinihuora seksinovellit kypsä nainen alastomana japillu vittu videot.\nOlen pohtiva ihminen ja ajattelen omia ajatuksiani. Copyright Eroottinen Hieronta Mänttä-Vilppula. Pielisjoen suulla haisee kakka - poikkeuksellisen paha haju johtuu puhdistamon remontista porno amatööri seksiliikkeet Tomi Turunen otti Joensuun keilamestaruuden Heillä on joku, joka kuuntelee.\nVittu pillu hot fuck gif\nKyrpä tanassa huora kuopio\nNuru massage tallinn ilmaisia seksi videoita\nIso kyrpä video cuckold suomi\nTukipiste anetta keys escort


Videot edistävät Päijät-Hämeen luontomatkailua - Hämeenraitti Videot edistävät Päijät-Hämeen luontomatkailua - Hämeenraitti\nVideot edistävät Päijät-Hämeen luontomatkailua\nLAMKin Muotoiluinstituutin valokuvauksen opiskelijat ovat tuottaneet videoita Mennään metsään -hankkeessa kehitettäviltä retkeily- ja luontoalueilta. Lisäksi on tehty koko aluetta yhdistävä Mielikin kuiskaus -video, joka pohjautuu tarinallistamisen ideaan ja osittain Päijät-Hämeen vaakunassa oleviin tarinaelementteihin – Vellamoon ja käkilintuun.\nLaulun sanat tulevat Kalevalasta. Ajatuksena on, että veden emäntä Vellamo ja metsänhenki Mielikki kuvastavat Päijät-Hämeen erityispiirteitä ja ainutlaatuista luontoarvoa: jääkauden muovaamaa monimuotoista järvi- ja metsämaisemaa. Toisaalta jokainen voi kokea videon tarinan omalla tavallaan.\nKatso uudet videot:\nKoko aluetta yhdistävä Mielikin kuiskaus -video\nNäkyväksi tekeminen ja tuotteistaminen lisäävät alueen vetovoimaa\nKehitettävistä reiteistä on tuotettu suomeksi, englanniksi ja saksaksi reittikuvaukset, jotka on viety Keski-Euroopan suurimpaan luonto- ja liikuntamatkailuportaaliin: outdooractive.com-palveluun. Reittikuvausten yhteydessä on hyödynnetty hankkeessa tuotettuja kuvia ja videoita. Päijät-Hämeen retkeilyreitit ja -kohteet tuodaan näkyviksi ja helpommin saavutettaviksi digitaalisen viestinnän ja markkinoinnin avulla.\nSyksyn aikana järjestettiin kolme luontomatkailun kehittämistilaisuutta alueen matkailutoimijoille ja -yrityksille eri puolilla Päijät-Hämettä. Tilaisuuksien vetäjänä toimi Soila Palviainen, Visit Finland Akatemia Valmentajaverkoston jäsen, Entra Oy:stä. Tilaisuuksissa suunniteltiin ja tuotteistettiin omatoimisille matkailijoille eri matkailu- ja ohjelmapalveluyritysten palveluja yhteisiksi retkeilypaketeiksi ja esitemateriaaleiksi. Mielenkiintoisen palvelutarjonnan ja aktiviteettien avulla houkutellaan lisää matkailijoita alueelle.\nKaikki hankkeessa tuotettu viestintä- ja markkinointimateriaali, valokuvat sekä videot ovat alueen kuntien ja yritysten hyödynnettävissä.\nKuva: Johanna Jarva\nPäijät-Hämeeseen rakennetaan laaduasta reittiverkostoa\nKehitettävien reittien kunnostus- ja parannustyöt ovat lähteneet käyntiin. Reittien ylläpidon ja huollon erilaisista kuntakohtaisista ratkaisuista on sovittu kuntien ja eri tahojen kanssa. Esimerkiksi Sysmän Kammiovuori on kunnostettu pitkälti talkootyöllä Vintturin kyläyhdistyksen voimin. Reittien kunnostus- ja parannustöiden kehittämisen parissa jatketaan edelleen kevätpuolella 2018. Hankkeen tavoitteena on tuottaa myös maastoinformaatiota ja opastetaulujen sisältöä kehitettäville reiteille.\nLAMKin liiketalouden opiskelijat ja hankkeen projektipäällikkö ovat tavanneet kyläyhdistysten väkeä ja alueen asukkaita ja keränneet tietoa sekä tarinoita retkeilyreittien varrelta. Näitä tarinoita hyödynnetään muun muassa reittikohtaisten opastetaulujen tuottamisessa. Tarinallistamisessa hyödynnetään ensisijaisesti jo olemassa olevaa tarinallisuutta – mikä on ainutlaatuista ja merkityksellistä, mutta jäänyt piiloon.\nPääkuva: Johanna Jarva\nKukko ajoi pirun pois pesältään\nTiirismaalla sijaitsi muinoin Tiirismäen tila, jonka kookas kukko aloitti päivänsä kiekumalla kovaäänisesti aina viiden aikaan aamuvarhaisella. Lähitienoilla asusteleva Pirunpesän piru oli kovin aamu-uninen eikä herännyt hyvillä mielin joka aamuiseen kukon metelöintiin. Lopulta piru tuskastui lopullisesti kukon kiekumiseen ja muutti pois. Niinpä piru lähti Pirunpesästä ikuisiksi ajoiksi, eikä ole palannut koskaan enää takaisin.\nKuva: Iida Hollmen


Vuoden aikana valmistetaan 5 laajamittaista tietoisku kulttuuritapahtumaa. Hankkeen tarkoituksena on edistää yhteiskunnan moninaisuutta, lisätä monipuolista erilaisten kulttuurien tuntemusta.\nHankkeen tavoitteena on, lisätä suomalaisten tietoisuutta ja ymmärrystä eri maiden kulttuurista. Aloittaa yhteiskunta tasolla dialogia eri kulttuurien moninaisuudesta. Edistää kaksisuuntaisten integroitumista yhteiskuntaan ”LUMOTUN SILKKITIEN TARINAT” festivaali alkaa vuoden alussa ja jatkuu loppuvuoden\nMeneillään olevat projektit 2019\nLumotun silkkitien tarinat esittelee yleisölle Keski-Aasian maiden kulttuuria. Tarkoituksena on tehdä Keski-Aasian maat yleisölle tutuiksi mm. kansallispukujen, käsityönäytösten ja kansallisruokien avulla. Tapahtuman tavoitteena on halventaa ennakkoluuloja em. vähemmistökulttuureja kohtaan. Lisäämällä tietoisuutta ja kehittämällä uusia keinoja yhtenäisyyden luomiseksi monikulttuurisuuden rinnalla voidaan avartaa ihmisten ajattelu maailmaa. Se on myös paras tae avoimille ja suvaitsevaisimmille dialogeille kulttuurien väleillä. Tapahtuma paikkana on HKI Maailman kylässä festivaali 25–26.5.2019 Helsingissä.\nLumotun silkkitien tarinat tuo Shashmaqom etnomusiikin ja tanssiesitykset Suomeen ja raottaa Uzbekistanin ja Tadjikistanin kulttuurien salojen moninaisuuksia yleisölle. Shashmaqomissa instrumentaaliset kappaleet, lyyrinen laulu, mietiskelevä runous ja tanssi ovat sidoksissa yhteen. Vuonna 2003, ”Music Shashmaqom” on tunnustettu Unesco:n aineettoman kulttuuriperinnön mestariteokseksi. Musiikki- ja tanssiesitykset antavat kulttuurista oivan kokemuksen ja tuovat Uzbekistanilaista tunnelmaa lähemmäksi suomalaiselle yleisölle.\nLumotun silkkitien tarinat – kulttuuritapahtuma. Tarkoituksena on valmistaa laaja ja informatiivinen tietoisku tapahtuma, jonka avulla haluamme aloittaa dialogin kulttuurien moninaisuudesta, kulttuurien välisen vuoropuhelun, sekä keskustelua demokratiasta ja tasa-arvosta. Kulttuuritapahtuman keskiössä on valokuvanäyttely ja yleisö luento. Valokuvanäyttelyllä on tarkoitus tarjota suomalaisille kuvatietoa Kazakstanin ja Uzbekistanin kulttuurista, uskonnosta, sosiaalisesta ja taloudellisesta taustasta. Luennon avulla haluamme herättää kiinnostusta edellä mainittuihin maihin ja näkyvästi avartaa kävijä yleisön maailmankuvaa.\nLumotun silkkitien tarinat jatkuu dokumentti-elokuva tapahtuma. Se on monipuolinen erilaisten kulttuuriesitysten sarja, joka kokoaa yhteen kulttuuria monissa eri muodoissa. Tapahtuman yhteistyökumppanit Kazakstanin suurlähetystö ja Espoocine international film festivaali.


Edessä siruinen tulevaisuus - Ura - Helsingin Sanomat\nEdessä siruinen tulevaisuus\nPankkikortti on pankin asiakkaalleen myöntämä yksilöity maksukortti, johon liittyy pankkitili. Korttia käytetään maksamisessa ja automaateissa. Maksukortti on pankki-, luotto-, yhdistelmä-, raha- ja maksuaikakortin yleisnimitys. Yhdistelmäkortissa on kahden tai usean kortin ominaisuudet.\nMeritan edeltäjät ärsyttivät


Marraskuun mölinät | Page 6 | Vau Foorumi\nKeskustelun 'Laskettu aika tammikuussa 2010' aloitti Hiawatha, 1 marras 2010.\nYohanna Tuttu foorumilla\nHuomenia!! Ja töissä tokaa päivää! Hih, olin yllättyny kuinka vähän sitä oli unohtanu ton vajaan vuoden aikana! Ja on kyllä kiva tulla takas, huumaava vapauden tunne kun saa 8h käydä vessassa, syödä jne ihan rauhassa!!! Ja pikkusen jaksaa paremmin kun on rutiinia elämässä. Eilenkin olin illan ihan täpinöissäni, koko ajan ois pitäny tehä jotain.\nJee, meillä tuli eilen ekat pottakakat!!! Ollaan vähä alotettu jo potattelua (heräämisten ja vaipanvaihdon yhteydessä), ja eilen saatiin pökäleet väännettyä! Lirut on tullu jo pari kertaa aikasemmin. Hih, kuulostaapa omituiselta hehkutella toisen kakkasaavutuksia!!\nMeillä on kans uus vauvapulkka, ja viikonloppuna testattiinki ekaa ketaa, ja kylläpäs olikin hauskaa tytöllä!!\nTasan kuukausi jouluuuuuuun!!!!!!\nYohanna, 24 marras 2010\nMeillä kans viihdyttiin pulkassa [:)] Tulis vähän lämpimämpää niin päästäis testaileen pulkkaa koiran vetämänä [;)]\nJoona pissasi tänään ensimmäistä kertaa pottaan!! Vähänkö oon ylpee <3 En vaan tajunnu kehasta poikaa ku olin niin hämillään onnesta [:D]\nAloimma eilen maistelemaan viiliä hedelmäsoseen kera ja kyllä uppoaa. Massu on tänään ollu löysemmällä ja kakannu monta kertaa, mut seki voi olla vaan siitä ku Joona on juonu maitoa huomattavasti enemmän ku ikinä! Miksi, oi miksi just nyt toi maito alkaa maistumaan ku pitäis pikkuhiljaa alkaa pullo jättämään pois [&:]\nJT10, 24 marras 2010\nYamacraw; Mistä löysit alusasun ja villpohjasukat? Mä kyselin urheiluliikkeestä ja kattelin tavarataloista, niin en löytänyt näin pienelle... Olis hyvät!\nKiitos vinkistä taljan suhteen kaylies, pitää pitää silmät auki! Tosin kuvassa näyttää Nuutilla toimivan hyvin tuo pussikin....\nJäätävän kylmä oli tänään!!!\nPakkasta ei juuri, mutta se tuuli!!! Olin ihan jäässä vaunulenkin jälkeen, mutta hyvää teki. Toisen mamman kanssa höpötellessä ei tullut pidettyä tarpeeksi kovaa vauhtia yllä, että olis pysynyt lämpösenä...\nPiti miettiä miten pitkään neiti pysyy vaunuissa lämpösenä... Vaikka vaatetta oli kyllä reilusti...\nJoku kirjoitti että neiti on kun pyörremyrsky... tuntuu niin tutulta, kaikki tavarat vedetään alas ja levitetään pitkin poikin.... Nytkin on purkanut lahjanauhaa kiitettävästi [:D] Pitänee kerätä se pois...\nlissu82, 24 marras 2010\nLissu82: myllyn kauppakeskuksesta Stadium nimisestä liikkeestä löytyi kerrasto ja villapohjasukat. Ovat kokoa 86/92, melko sopivat jo. hihat ja lahkeet joutuu kääntämään mut ei ole muuten mitenkään isot. Teknisen alusvaatteen merkki on everton. sukkine merkkiä en muista ja ne on kokoa 22-25. Kysyin kans kaiksita myllyn urheiluliikkeistä ja prismasta mut toi stadium oli ainut mis oli. Eikä hintä ollu paha, 9,90 paita ja housut sama hinta. sukat oli kyllä törkeän hintaset, 5,90e. Mut on oikeasti hyvät. Meillä ollaan näillä pakkasilla ulkoiltu niin et jalassa villapohjat, sit villasukat ja sit sellaset halaari tohvelit. Eikä ole kylmät vaikka vetää 2h päikkärit.\nYamacraw, 24 marras 2010\naikani kuluksi surffailin ja löysin stadiumin nettikaupan. Sieltä löytyy alusvaatekerrastoa, juniorivaatteista. Näytti olevan pakettihintana housut ja paita 17,90e.\nTäällä alkaa olotila kohentua ja järki palata reissun jäljiltä..\nCMX:n keikka oli hyvä, kuten aina [:)] Pari takiaista yritti väkisin kylkeen kiinni, mut rautalangasta vääntämällä sai nekin suksimaan kuuseen....\nJonkun verran tuli sidukkaa otettua ja sen kyllä huomasikin illan mittaa, krapulaa ei tullu, mut jalat ei tahtonu pitää pystyssä (oli tosin hiukan liian korkeet korotkin, joten osa syy siihen) [:D]\nReissu oli kiva, Gdansk mitä kaunein kaupunki, varmaan hienompi kesällä. Ruoka hyvää ja halpaa. Tuli rentouduttua. Aava ku saatiin nukahtamaan, niin jo tuli nukkumatti kylään vanhemmillekin, joten ei turhan paljon tullu valvottuakaan. Mun FB profiilista löytyy kuvia kaupungista, jos kiinnostaa..\nTänne on tullut niin paljon kirjoituksia, että en niitä ole kyennyt lukasemaan vielä..\nTäytyykin käydä Stadiumissa kattoos tuota kerrastoa, ei ollu hinnalla pilattu.\nPulkka meilläkin pukin lahjalistalla... En mä ny osannu ees aatella, et Turussakin ois jo näin paljon lunta... Ja koko ajan sataa lisää... huh huh.\nAiniin, mun pikku Ransulainen oli maanantaina juoksuttanu mun vanhempia.. Se oli ottanu ja lähteny yssikseen 12h lenkille etsimään kotia.. Seikkaillu ristiin rastiin tässä 5km säteellä koko päivän, käyny välillä porukoiden pihassa ja sit taas välillä täällä päin jne. Alakerran likka oli sen sit saanu kotiinsa houkuteltua illalla ja sieltä sitten äiti oli hakenut sen. Tosi kiva... Nyt on sit kivaa kysyä ottavatko hoitoon viikoks tammikuussa....\nIhania kuvia oli muuten Nuutista tullut pulkkansa kanssa [:)]\nniisuneiti, 24 marras 2010\nPaskaaaaa!!! Mun kaverin tyttövauva kuoli eilen kahen päiän ikäsenä.. :( Porasin eilen silmät päästäni, ei voi ees kuvitella miltä siitä tuntuu!!!\nIhanaa että Niisuneiti on päässy reissuun ja viihteelle!! Tilasin kans salaa reissun alkukesälle, laitoin varausvahvistuksen joululahjapakettiin!!!\nMeillä osataan jo hienosti nousta seisoon ilman tukee, jalat topakasti harallaan. Ja kävelytuen kans on siistiä mennä pitkin kämppää (kuin myös tuolien, syöttötuolin ja kaiken mitä jaksaa tönätä eteenpäin). Ei oo tyttö varmaan ees tajunnu et oon ollu töissä, saa nähä sit vuoden alusta kun hoitoon pitäs mennä. Nyt on saanu viettää laatuaikaa iskän ja mummun kans ni ei siinä paljo äiti kiinnosta (sitä kun näkee niin usein!!) :)\nYohanna, 25 marras 2010\nVoi Yohanna, en tiedä mitä sanoisin [:(] Suuret osaanotot. Ei osaa ite ees ajatella miltä tuo tuntuisi.\nniisuneiti, 25 marras 2010\nIhan hirveitä uutisia Yohannalla [:(][:(][:(] Miks elämä toisia potkii päähän ja rajusti::( oman lapsen menettäminen varmasti pahinta mitä voi tapahtua....\nTäällä on niin kylmä ettei ajatus kulje! puita saa polttaa jatkuvasti et pysyy torppa lämpimänä, Nuuttia ei tunnu viileät lattiat haittaavan ku se touhottaa niin paljon koko ajan[:)] Nii ja mullapa onki huomenna 20viikkoa täynnä!!!! PUOLIVÄLI!!!!!!!!!!!!!!!!! [;)]\nUkko lähti stadiin pikkujouluihin, menee yöks kaverilleen eli mulla on omaa aikaa koko ilta ku just laitoin Nuutin nukkumaan [:)][:)][:)] Eli toisin sanoen syön, katon salkkarit ja meen nukkuu niinku joka ilta [;)]\nMukavaa viikonloppua kaikille!!!!!\nminto, 26 marras 2010\nmeillä on taas kassit pakattu ja suunnataan vauvauinnin jälkeen mummilaan. Saas nähdä mikä siellä on mieliala. Hiukan ahdistaa mennä kun ei tiedä miten ja mistä saa puhua, ja jännittää että onko vaari käyny jo lääkärissä ja selvinnyt syövän vakavuusaste.[:o]\nnooh kaippa se siitä sitten selviää...\nmeillä on ollu tosi rauhallinen ja mukava viikko. Mulla on ollu ihan ihmeellisen paljon aikaa olla kotona. Tutntuikin et pari viime kuukautta oli joka päivä jotain menoa ja miltsu oli vaan mummon kanssa. Nyt ollaan kihnutettu kylki kyljessä koko viikko.\nollaan nyt totuteltu pikku hiljaa ihan "raakaan" maitoon ja se aiheuttaa hiukan ongelmia. ihan tavallisesta maidosta meni ekalla kerralla peppu ihan punaiseksi ja oli oikein kipeä. Ja ilmavaivoja melkoisesti. Nyt ostin sitä uutta laktoositonta jota telkkarissa mainostetaan ettei pieretä. olen laittanu aamupuuron joukkoon pienen lorauksen. Ja lisäks ollaan syöty raejuustoa, rahkaa javiiliä. Peppu on ihan hiukan punertavampi ajoittain ja pissa jotenkin haisee voimakkaammalle. Tiedä sitten johtuuko se maidosta vai jostain muusta. eiköhän se pikku hiljaa helpota\nYamacraw, 27 marras 2010\nhyvin meni mummila reissu. Siellä oli yllättävän hyvä fiilis. Vaari pääsee jo 7.pv leikkaukseen. Onneks niin pian. huh.\nkyllä se nyt vaan se maito on joka pepun pistää punottamaan. Laitoin eilen aamupuuroon pienen lirun tavallista maitoa ja illalla oli peppu ihan rapuna.\nnyt täytyy vaan jatkaa testausta että sopiiko se laktoositon paremmin.\nkyllä me ollaan ulkoiltu vaikka onkin pakkasta. ja lähinnä sen takia että nukkuu parhaiten vaunuissa. Mut meillä on onneks toi talli jos on plussan puolella pari astetta ni sit kun nukahtaa niin ajan vaunut sinne talliin sisälle. eipä siellä muuten oikein jäätymään pääse paitsi posket. Luin jostain että jos lähtee pakkaseen vain kevyelle kävelylenkille niin kasvoihin kannattaa laittaa jotain rasvaista voidetta ja jos taas menee urheilemaan niin sitten kevyempi voide. mä olen laittanu bepanthenia poskiin vähän ennen ku lähdetään ulos.\nYamacraw, 29 marras 2010\nkaylies Rakastunut foorumiin Toukokuiset 2021 Tammimammat 2018\nniihä ne suosittelee rasvaa, pakkas rasvaa. Mutta neuvolassa ja kaiken maailman opas kirjasissa oli taas että pienelle ei saisi laittaa rasvaa. Että tiiä häntä tuas mitä tässä uskoo. Pitäs käävä sitä pakkasrasvaa ostamassa.\nViikonloppu oli ja isompi ipana meillä ja mie persiille ammuttu karhu. Töissä olin ja vähillä unilla. Nyt ei käänny kieli ja pitäs kohta lähtee toi Isompi ipana viemään hoitoon. EI JAKSAIS HERÄTÄ. ja huomenna pitäs aikasemmi herätä ku Pinjan neuvola o jo kasilta aamulla. Ja pakkasta täällä 22-25 astetta.\nKoko aja pitäny teille viime viiko jälkee jotai kertooa en muista.\nEilen illalla (syy siihen miks nukuttaa) kaverilla oli ongelmaa ukkonsa kanssa. Lähettii sitte vakoilemaan sitä. Isäntä jäi lasten kaa ja mie olin sit kaverille kuskina ja käätii 1e sunnuntailla. Ei siinä. ne puhu asioita halki ja bilettivät ja sitte vein heidät kotiin. No nyt sit väsyttää ku se uni jäi vähemmälle. Tuli tällä kertaa sellanen olo että tais kaveri välillä vähä vetävän pulttia iha turhasta. Sen mielestä mies ei häntä huomioinu ku mentiin baariin ku päästi sellasen hassun äänen eikä varsinaisesti tervehtiny, mutta sen ilmeesta taas näki että se oli iloinen yllätys. Ja kaverin mielesät tää ei ollu huomioimista..???.. ja pari muuta juttua kans.. no kummallakkii o vielä opettelemista parisuhteesta.\nkaylies, 29 marras 2010\nHuomenta, nyt on purettava tännekin...\nEilinen vauvauinti oli ihan käsittämätön.. Tai siis se ohjaaja lähinnä.\nSe likka oli joku ihan uus.\nNormaalisti ohaajat kyselevät vauvojen nimiä, millä tasolla ne on jne. Tää ei, tässä ryhmässä oli paikalla 3 vauvaa. Yks joku ehkä 5kk ja sit 9kk ja Aava 10kk. Sukelluksia jatkettiin siitä mihin ollaan jääty, ok ei siinä mitään.. Mut saatiin sukeltaa vaan 5min.. Aava rakastaa sukeltamista, eikä ymmärtäny, et normaalin 10-15min sijaan nyt saikin huomattavasti vähemmän aikaa. Ja sit tää mistä nousee karvat pystyyn...\nSe vetäjä joka meil normisti on, plus pari muuta, on sanonu, et ei missään nimessä saa mennä tuon paikan mäkiin, ne on vaarallisia. Toinen vie liian sydälle, ja toiseen lyö päänsä. Ja sit se toinen juttu, EI ALLE 1V (11kk-> ehkä). Ja tää uus tyttö alottaa siitä pienimmästä, maha edellä vaan mäkeen.... Onneks tää isä piti kiinni siit penskast, ja otti pis ennen veteen pääsyä. Kyl ne toisetkin meni, vaiks se isä katto mua ja äippää kysyvästi ja mä puistelin päätäni..\nNiin ja sit sano, et "nää isommat voi mennä sit ihan itekseen".\nSit ku ois tulli mun vuoro, niin kieltäydyin ja sanoin että niistä mäistä ei saa mennä, niin oisitte nähneet sen likan ilmeen.. Meni tosi vaikeeks.\nHelvetti, mun muksustani kyse, en mä ehdoin tahdoin ala sitä satuttaan.\nNojoo, tulipa taas vuodatusta, ja tuskin siitä ees mitään selvää saa [:D]\nViime yö tuli valvottua, Aava keksis huutaa pari tuntia. Nyt mun onki sit tosi pirtee lähtee hampitohtoriin... Huoh..\nPirtsakkaa pakkaspäivää kaikille!\nniisuneiti, 29 marras 2010\nmä oon ymmärtäny niin, ettei pakkasrasvoja suositella.. koska voiteet sisältää vettä ja sit tulee paleltumia...\ntuun nopsaan kertoo tilannetta..\nAarolla paha korvatulehdus molemmissa korvissa,todella korkea kuume ollu viime maanantaista asti..\nsit viel kaiken kukkuraks Aaro horjahti eilen pinniksestä alas.pää/hartiat edellä..\neilen terveyskeskuksessa lääkäri ei tehny mitään(ensiapu ei ottanu vastaan) ja pieni väittelykin saatiin aikaseksi.\nPoika itkee ihan koko ajan jos ei ole sylissä.käsi pettää alta kokoajan.raukka yrittää väkisin ryömiä eteenpäin\nkyynärpää on turvonnut.\nketuttaa ihan sikana..itseänikin itkettää koko ajan.[:(]\nhuomiseks sain ajan yksityiselle lääkärille.lasten kirurgille.\nsit mä ite mitä luultavimmin joudun jalkaleikkaukseen...hohhoijaa taas sanon mä.\npalaillaan paremmalla mielellä!\nHiawatha, 29 marras 2010\nVoi Hiawatha...! Sympatiahalauksia täältä meiltä!!! Voin vaan kuvitella että on mieli maassa, kun pikkumiehellä ei mene ihan putkeen. Pikaista paranemista Aarolle, niin korvatulehduksesta kuin muistakin kivuista. <3\nMitäs sun jalalle on käynyt?\nIhania kuvia Eepulaisesta, kamalasti kasvanut sitten viime näkemän, kasvot ihan erinäköiset... [:)]\nTänne ei ihmeempiä, kiirusta pitää mut tän työviikon jälkeen vähän elämä rauhoittuu. Oliver kävelee (välillä melkein juoksee) itse jo pitkiäkin matkoja, mutta ei osaa kaatua kovin hallitusti. Kuhmuja siis riittää! Niin ja tällaisilla pakkasilla ollaan pysytelty sisällä, lähinnä siksi kun mä en haluu mennä tonne kylmään... [:'(]\nLauranen82, 29 marras 2010\nvoi hiawatha, voimia teille sinne!!!\nonpas nyt tammimammoilla huonoa aikaa, jos jonkinlaista murhetta itse kullakin. Toivottavasti joulu ja uusi vuosi toisivat tullessaan parempaa aikaa. Voimia kaikille ja etenkin pikkuisille!\nMeillä ollaan onneks vielä säästytty pahemmilta muksahduksilta... mutta voisko sanoa että sitä odotellessa. Meillä kiipeillään laatikoihin, sohvan kädensijoille, lelulaatikon päälle yms yms. Eilen horjahti vessassa kun luulin että miltsu otti hyllyn reunasta kiinni ja päästin irti muttä hän päättikin siinä samassa kääntyä minuun kiinni ja siirsin jalkaa. Horjahti hyllykköä päin ja poskessa hyllyn reunan jäljet.\nOlipa paljon tekstiä tullu taas! Ja tyhmiä ikäviä sattumuksia :((\nToivotaan että Aaro jo parempi!!! ja muutkin toipilaat! Ja ärsyttävä uimaope Niisuneidillä:/\nNo, mulla on onneksi tänään vain iloista asiaa!!!!!!!!\nEilen oli RAKENNEULTRA!!!!!!!!!!!!!TITTIDIDIIIIII MINÄ ODOTAN TÄLLÄ KERTAA TERVETTÄ LASTA JOKA ON---------------------------------->TYTTÖ!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!!<3<3<3<3<3[:)][:)][:)][:)][:)][:)][:)][:)][:)][:)][:)][:)][:)][:)]\nMä oon koko ajan sanonu et se on tyttö, no sitte oli se aika hauskaa ku meni taas veikkaus oikein! Itkuhan siinä tuli ku ultrattiin tarkkaan ja kaikki oli tytöllä ku oppikirjasta!\nMenin Lindexiin samantien ja ostin kolme hellemekkoa ens kesäks [:D] tärkeimmät siis heti ekana! Toivotaan ettei tulis hirveesti shopattua kaikkea, Nuutillakin kun noita vaatteita riittää!\nMukavaa päivää kaikille! mun päivä on ainakin alkanut vittumaisesta kaks viikkoa kestäneestä yskästä huolimatta vaaleanpunaisin lasein <3 [;)]\nminto, 30 marras 2010\nVoi kamalaa, mitä Yohannan työkaverille oli käynyt... Mun sydän itkee verta, kun kuulen tuollaisista asioista. Kyllä tää elämä on välillä NIIN julmaa.... [:(] Niisuneidin ja Aavan uimaopelle lähtee täältä meiltä ripakopallinen risuja. Oiskohan pitänyt perehtyä vähän paremmin siihen vauvauintiin?!??! Ja kaikille sairastavien lapsien äideille sympatiahalit. Meillä kans niiskutetaan nenää jo kolmatta viikkoa ja tänä aamuna meinas olla vaikeuksia nukkumisen kanssa. Jos herran röörit ei ala aukeamaan ens viikkoon mennessä, niin kai sitä pitää käydä lääkärissä. Mutta eipä se ole kuitenkaan Jonskun menoa hidastanut. Samalla tavalla jaksaa hymyillä ja touhuta kuin ennenkin. [:)]\nMeillä on kovasti kehitys mennyt eteenpäin sen jälkeen kun alotettiin hoito. Konttaaminen on se pääasiallinen liikkumismuoto ja kovasti yritetään nousta tukia vasten seisomaan, mutta vielä jäädään kuitenkin polvien varaan. Ruokailussa meillä on maito ollut jo hetken aikaa mukana ja mitään "oireita" ei ole siitä tullut. Hyvin tuntuu maistuvan [:)]. Muutenkin Joni on niin kaikkiruokanen, että ei mitään väliä, mitä sinne suuhun laittaa. Taitaa olla isältä perittyä tuo "ominaisuus" [:D].\nJa viimeiseksi mintolle älyttömän paljon onnea! En voi edes ymmärtää kuinka hyvältä sinusta tuntuu, kun sait kuulla, että tällä kertaa kaikki on kunnossa. Vaikka eipä se Nuutin vaiva ole pieneen mieheen mitenkään vaikuttanut, kun kuvia katsoo [:)]. Niin ja kyllä äidit vaan tietää, että kumpi sieltä on tulossa. Yhdelle mun kaverille, joka tämän kuun alussa sai lapsen oli sanottu, että 99% varmasti heille on tulossa tyttö. Äidillä itsellään oli ollut alusta asti poikafiilis, mutta oli kuitenkin taipunut osittain lääkärin tahtoon ko. ultran jälkeen. Yllätys olikin ollut suuri, kun lapsi syntyi, niin poikahan sieltä tuli. Jäi sitten tällä kertaa heillä ne vaaleanpunaiset mekot kkaapin perukoille... [;)] Tästähän vois melkeen tehä gallupin, että kuinka monen äireen tuntemukset sukupuolesta sitten loppujen lopuksi piti paikkansa. Minulla oli alusta asti niin vahva tunne siitä, että poika tulee ja niinhän siinä sitten kävikin [:)].\nMutta jos jatkais vielä hetken työntekoa ja sitten kotiin miesten luokse...\nNenn1, 30 marras 2010


lokakuu 2018 – Joutsenmökki\nKaiken kaikkiaan rouhepinnoitteen levittäminen sokkeliin vei mielestäni melko vähän aikaa, mutta kahden tai kolmen tunnin erissä per viikko tehtynä siihen meni kuitenkin kuukausi.\nNyt sekin on valmis.\nPientä viimeistelyä vielä sokkelien ympäristössä on jäljellä. Luonnonkivillä nämäkin saadaan kuntoon. Niitä täytyy vielä hakea lähialueen metsistä muutamia kottikärrykuormia, jotta terassien helmat saadaan nätiksi.\nLoppukatselmus onnistunee rakennusvalvontaa ajatellen marraskuussa. Joutsenmerkki-organisaatio kutsutaan paikalle sen jälkeen, ja kuullaan mitä puutteita itse merkkiä varten tarvitsee vielä korjata. Pääasiassa nämä puutteet ovat erilaista laadunvarmistusta eli käytännössä dokumentteja tuotteista ja mm. kosteudenhallinnasta. Nekin ovat koossa varmaan 99 prosenttisesti, mutta ne pitäisi järjestää kaikki samaan kansioon. Tätä varten on edessä sähköpostien perkaaminen. Viimeisen kolmen vuoden aikana on tullut viestiteltyä useiden materiaalitoimittajien kanssa, ja nyt niiltä saadut dokumentit punnitaan.


Tuotantopäällikkö, Gistele Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1397746\nMe Gistelellä uskomme laatuun. Tekemällä asiat laadukkaasti, saamme luotua turvallisemman ympäristön työntekijöille, yhteistyökumppaneille ja asiakkaillemme. Haluamme tänään tehdä päätöksiä, jotka ovat merkityksellisiä vuosienkin jälkeen. Meillä tämä tarkoittaa ratkaisuja, jotka ovat aina luotettavia ja kestäviä.\nEtsimme TUOTANTOPÄÄLLIKKÖÄ vastaamaan Gistelen sähkökeskustuotannosta. Vastuullasi on tuotannon valmistuksen seuraaminen ja henkilöstöresurssien ohjaaminen niin, että tuotanto sujuu tehokkaasti. Sinulta toivotaan tuoreita näkemyksiä tuotantomenetelmien kehittämiseen, kokemusta niiden toimeenpanossa sekä aikaisempaa kokemusta esimiestehtävissä.\nOdotamme, että sinulla on työn edellyttämä tekninen osaaminen ja olet tottunut käyttämään toiminnanohjausjärjestelmää. Arvostamme sähkötekniikan osaamista ja kokemusta kokoonpanoteollisuudesta.\nTehtävässä raportoit yrityksen toimitusjohtajalle ja olet merkittävässä roolissa yrityksen menestyksen ja kasvutavoitteiden varmistamisessa.\nJos koet tehtävän omaksesi ja haluat olla rakentamassa turvallista infrastruktuuria meille kaikille, lähetä hakemuksesi ja CV:si palkkatoiveineen 22.11. mennessä sähköpostilla rekry@gistele.fi\nGistele Oy yrityssivu\nGistele Oy kaikki työpaikat