LOMAOPAS Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry - PDF\nLOMAOPAS Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry\nDownload "LOMAOPAS Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry"\n1 LOMAOPAS Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT ry\n2 Sisällysluettelo 1. Loman ansaitseminen Yleistä Lomanmääräytymisvuosi Lomanmääräytymiskuukausi 14 päivän säännön mukaan Lomanmääräytymiskuukausi 35 tunnin säännön mukaan Työpäivien veroiset poissaolopäivät Oikeus vapaaseen 4 2. Loman pituus Yleistä Työsuhteen keston vaikutus loman pituuteen 5 3. Vuosiloman antaminen Lomapäivän määritelmä Loman ajankohta ja sen antaminen Loman jakaminen Loma-ajasta sopiminen 6 4. Vuosiloman siirtäminen Yleistä Siirretyn loman antaminen 7 5. Vuosiloman säästäminen Yleistä Säästämisen toteuttaminen Säästövapaan pitäminen Säästövapaan siirtäminen 9 6. Vuosilomasta ilmoittaminen 9 7. Työn teettäminen loman aikana Vuosilomapalkka Vuosilomapalkan laskeminen Viikko-, 2-viikko- tai kuukausipalkkainen Tunti- tai urakkapalkkainen Keskituntiansion laskeminen Vuosilomalain mukaisen keskimääräisen päiväpalkan laskeminen Osa-aikaisen vuosilomapalkka Säästövapaan ajan palkka Vuosilomapalkan maksaminen Lomaltapaluuraha tai lomaraha Lomakorvaus Lomakorvaus työsuhteen kestäessä Lomakorvaus työsuhteen päättyessä Lomakorvaus säästövapaan ollessa kyseessä Vuosilomapalkan ja lomakorvauksen vanhentuminen 16 Päivitetty 03/2014\n3 1 1. VUOSILOMAN TARKOITUS JA ANSAITSEMINEN 1.1 Yleistä Loman tarkoituksena on mahdollistaa palautuminen pidemmän työjakson aiheuttamasta kuormituksesta ja edesauttaa työn ja perhe- sekä muun elämän yhteensovittamista. Vuosilomajärjestelmämme perustuu ansaintaperi aat teelle. Tämä tarkoittaa sitä, että tekemällä työtä tai olemalla muutoin työnantajan käytettävissä työntekijä ansaitsee lomaa. Lisäksi työnte kijä an saitsee vuosilomaa työssäolopäivän veroi seksi katsottavalta ajalta, vaikka hän ei tuolloin työtä teekään. 1.2 Lomanmääräytymisvuosi Lomanmääräytymisvuosi on huhtikuun 1. päivänä alkava ja seuraavan vuoden maaliskuun 31. päivä nä päättyvä 12 kuukau den ajanjakso, jonka aikana loma ansaitaan. 1.3 Lomanmääräytymiskuukausi 14 päivän säännön mukaan Täysi lomanmääräytymiskuukausi on sellainen lomanmääräytymisvuoden kalenterikuu kausi, jona työnte kijä on ollut työssä vähin tään 14 päivänä. Laki ei aseta vaati muksia työpäivien pituudel le, joten päivän ei tarvitse olla normaalin pituinen työpäivä, että se voitaisiin lukea mukaan lomaan oikeuttavaan 14 työpäivään. Myös yli- ja hätätyönä sekä vapaapäivänä tehty työ käy siinä missä säännöl lise nä työaikanakin tehty työ. Kuten jäljempänä todetaan, työntekijä voi lukea myös lain ja työehtosopimuksen työssäolo päivien veroiset päivät hyväk seen 14 päivän rajaa määrättäes sä, ellei tuo raja muutoin täyty. Työpäivät (ja työssäolopäivien veroiset päivät) lasketaan kultakin kalenterikuukaudel ta erik seen. Jos työntekijälle ei jonakin kuukautena ole kertynyt 14 työpäivää tai työssäolopäivi en verois ta poissaolopäivää, tätä vajaata kuu kautta ei voi täydentää jon kun toisen kuukau den ylimääräisillä päivillä. 1.4 Lomanmääräytymiskuukausi 35 tunnin säännön mukaan Laissa on erikseen säännös myös niitä työntekijöitä varten, jotka työsopimuksensa mukaisesti ovat työssä niin harvoina päivinä, ettei heille tästä syystä kerry ainoatakaan täyttä lomanmää räy ty miskuu kautta tai ainoastaan osa kalenteri kuu kausista sisältää 14 työpäivää.\n4 2 Tällaisen työntekijän kohdalla täydeksi loman määräy tymis kuukaudeksi katso taan sellainen kalenterikuukausi, jonka aikana työnte kijä on ollut työnantajalla työssä vähin tään 35 työtuntia. 1.5 Työssäolopäivien veroiset poissaolopäivät Ne poissa olo päivät, joita pidetään työpäivien veroisina, on lueteltu vuosilomalain 7 :ssä. Työssäolon veroiset päivät ovat samat sekä 14 päivän että 35 tunnin säännön piirissä. Muut kuin laissa mainitut päivät eivät tule kysymykseen, ellei työehtosopimuksessa ole toisin sovittu. Lain mainitse mat työssäolo päivien veroiset poissa olopäivät ovat päiviä, jolloin työntekijä on joutu nut olemaan poissa työstä seuraavista syistä: - Työaikajärjestelyistä johtuvat vapaapäivät Työaikajärjestelmän mukaiset vapaapäi vät, jotka on annetta va keskimääräisen viikkot yöajan tasaa misek si laissa sää dettyyn enimmäismäärään, ovat työ päivien veroisia vuosilo man pituut ta määrättä essä. Kuljetus alalla, jossa työpäivien pituus vaih telee, ovat tällaiset vapaa päivät varsin yleisiä. Kaikkia vapaa päiviä ei kuiten kaan lueta hyväksi, sillä vapaa päivät ovat työssäolo päivien veroisia vain, mikäli niiden luku määrä ylittää 4 päivää kalenteri kuukau dessa. Vasta viidente nä ja sitä seuraavina päivinä ansaitaan lomaa. Näin sen vuoksi, että normaalia päivä työ täkin teke villä on sunnuntaiden lisäksi kuukaudessa taval lisesti 4 vapaa päi vää (lauantait). - Reservin harjoitus, ylimääräinen palvelus tai täydennyspalvelus Jotta tässä tarkoitetut päivät olisivat työpäivien veroisia, tulee työntekijän välit tömästi esteen lakattua palata työhön. - Sairaus tai tapaturma Sairaudesta tai tapaturmasta johtuvat poissa olopäi vät luetaan työssäolopäivien veroisiksi 75 työpäivän rajaan saakka. Kun sairaudesta tai tapaturmasta johtu via poissaolopäiviä on loman määräytymis vuoden aikana kertynyt 75, ei tämän ylittäviä päiviä oteta enää lukuun. Poissa olo jen ei tarvitse johtua samasta sai raudes ta. Jos saman sairauden tai tapaturman aiheut tama este kuitenkin jatkuu yhtäjaksoi sesti lomanmää räyty mis vuodesta toiseen, pidetään tämän sairau den tai tapatur man osalta työssäolo päivien veroi sina yhteensä enintään 75 työpäivää.\n5 3 - Eräät lääkärintarkastukset Lääkärin määräämän, ammattitaudin tai tapaturman johdosta työkyvyn palauttamiseksi tai säilyttämiseksi annettavan lääkinnällisen kuntoutuksen takia kuitenkin enintään 75 työpäivää. - Äitiys-, erityisäitiys-, isyys-, ja vanhempainvapaa sekä tilapäinen hoitovapaa ja vapaa pakottavasta perhesyystä Työsopimuslain 4 luvun 1 :n mukainen erityisäitiys-, äitiys-, isyys- tai vanhem painvapaan aikana ansaitaan lomaa. Lain 4 luvun 3 :n tarkoittaman hoitova paan tai osittaisen hoitovapaan aikana lomaoikeus ei sen sijaan kartu. - Julkisen luottamustehtävän hoitaminen tai todistajana kuuleminen - Sairauden leviämisen estämiseksi annettu viranomaisen määräys (karanteeni) - Muut syyt, mikäli työnantajalla lain mukaan on palkanmaksu-velvollisuus työntekijän poissaolosta huolimatta Säännöksen soveltaminen edellyttää, että työnan ta jan palkanmaksuvelvollisuuksista on säädetty laissa. Tällainen tilanne on esim. oma vuosiloma ja toisten työntekijöiden vuosiloman vuoksi työstä poissaolo. Kohdan sovelta mi nen tulee kysymyk seen myös silloin, kun itsenäi syyspäi vä sattuu työnteki jän työpäi väksi, koska itsenäisyys päivä on lailla sää detty palkallisek si vapaapäiväksi, jos se muuten olisi normaalisti työpäivä. Samoin oma ja työpaikan toisten työntekijöiden vuosiloman vuoksi työstä poissaolo arvioidaan saman säännöksen mukaisesti. - Lomauttaminen Lomauttamisen osalta luetaan työssäolopäivien veroisiksi enintään 30 työpäivää kerrallaan. Jos siis lomautus kestää esimerkiksi yhtäjaksoisesti 50 päivää, ainoastaan 30 työpäivää ovat työssäolopäivi en veroisia poissaolopäiviä. Enin tään 30 päivän jaksoja voi kuitenkin olla useita saman lomanmääräytymisvuoden aikana. Lomautuksen syy ei vaikuta asiaan. - Lomauttamiseen verrattavat työaikajärjeste lyt Lomauttamista vastaavasta työviikkojen lyhen tämi sestä tai muusta siihen verrattavasta työaikajärjeste lystä aiheutuvat poissaolopäivät ovat työssäolo päivi en veroisia enintään 6 kuukauden ajalta siitä, kun lyhen-\n6 4 netylle työviikolle siirryttiin. Lomanmääräytymisvuoden vaihtuminen kuiten kin katkaisee 6 kuu kau den jakson, eli huhtikuun 1. päivästä lukien alkaa aina uusi 6 kuukauden aika. - Työn edellyttämä koulutus Tässä tarkoitetaan työntekijän suoritta man työn edellyttä mää koulutusta. Lain sään nös ei koske ay-koulu tukseen osallistu mista, vaan tämä asia on hoidettu kes kusjärjestö jen välisellä koulutusso pi muksella, jonka mukaan osallis tuminen SAK:n tai sen jäsenliittojen järjestä mille enintään kuukauden kestäville kursseille ei aiheuta vuosilomaetuuksien vähenemis tä. Muutoin voidaan sopia siitä, että työssäolopäivien veroiseksi luetaan vain 30 työpäivää kerrallaan. - Opintovapaalaissa tarkoitettu opintovapaa Työssäolopäivien veroisia ovat opintova paa laissa tarkoite tun opintovapaan pitä misestä johtuva työstä poissaolopäi vät kuitenkin enin tään 30 työpäivää loman määräytymis-vuotta koh den. Työntekijän on palattava opintovapaan jälkeen välittömästi työhön, saadakseen nämä päivät hyväkseen vuosiloman pituutta laskettaessa. - Työehtosopimuksen tarkoittamat työajan lyhennyspäivät Työajanlyhennys eli pekkaspäivät on sovittu työehtosopimuksilla työssäolopäivien veroisiksi päiviksi. 1.6 Oikeus vapaaseen Vuosilomalain 8 :n mukaan kyseeseen voi lisäksi tulla ns. oikeus vapaaseen eli vapaan ansainta. Laissa puhutaan nimenomaan vapaasta, ei lomasta. Tämän säännön piiriin kuuluvat työntekijät, jotka sopimuksen mukaan tekevät kaikkina kuukausina alle 14 työpäivää tai 35 tuntia. Vapaata kertyy 2 tai 2,5 päivää kuukaudessa työsuhteen pituudesta riippuen. Vapaa kertyy huolimatta siitä, tehdäänkö ko. kuukauden aikana työtä. Tällaisia henkilöitä ovat esim. toistuvia tai vain lyhytaikaisin keskeytyksin jatkuvia määräaikaisia työsopimuksia solmivat henkilöt. Tällöin vapaata ei ansaita työtä tekemällä. Vapaan kesto määräytyy ainoastaan työsuhteen pituuden perusteella. Vapaan pitäminen perustuu työntekijän omaan valintaan, ja vapaata on annettava, jos työntekijä ilmoittaa sitä haluavansa. Työntekijän on ilmaistava halunsa vapaaseen ennen lomakauden alkamista tai silloin, kun työpaikan muut työntekijät ilmoittavat toiveensa loman ajankohdasta. Kun työsuhde on kestänyt alle vuoden, vapaan ajalta maksetaan 9 %:n lomakorvaus ja kun työsuhde on kestänyt yli vuoden, maksetaan 11,5 %:n\n7 5 lomakorvaus laskettuna lomanmääräytymisvuoden ansiosta. Kuitenkin, jos lomakorvaus on jo maksettu, lomakorvausta ei makseta uudelleen. Kaikki yllä mainitut ansaintamuodot ovat erillisiä, eikä niitä sovelleta rinnakkain. Peräkkäin soveltaminen on kuitenkin mahdollista. Tällöin ansaintasäännön vaihtumisen tulee perustua sopimuksin tehtävään työaikamuutokseen tai vakiintuneeksi käytännöksi muodostuneeseen työaikojen muutokseen. 2. VUOSILOMAN PITUUS 2.1 Yleistä Loman pituus riippuu työsuhteen kesto ajas ta ja toisaalta kahdesta tekijästä eli loman määräy tymisvuodesta ja täysistä loman määräytymiskuukausista. Ansaintaperiaatteesta johtuen vuosiloma ansaitaan kunkin työnantajan palveluk sessa erikseen. Ainoas taan silloin, kun työnte kijä vaih taa saman omistajan yrityksestä toiseen tai kun työnan ta jalla on muuten mää räysvalta molem missa yri tyksis sä, vuosiloman ansaitsemi nen ei työpaikan vaih doksen johdosta katkea. Yrityksen omistajan vaihdos tai liikkeen luovutus ei niin ikään katkaise vuosilo man ansaitse misjaksoa. 2.2 Työsuhteen keston vaikutus loman pituuteen Vuosilomalain 5 :n mukaan työntekijällä on oikeus saada lomaa joko 2 tai 2,5 arkipäivää kultakin täydel tä loman mää räytymis kuukaudelta työsuhteen kestosta riippuen. Työnteki jällä, jonka työsuhde on lomakautta edeltävän loman määräy tymisvuoden loppuun mennessä keskeyty mättä jatkunut vähintään yhden vuoden, on oikeus saada lomaa 2,5 arkipäi vää kultakin täydeltä lomanmääräytymis kuukaudelta. Jos työsuhde on kestänyt alle vuoden, lomaa kertyy 2 päivää lomanmääräytymiskuukaudessa. Jos loman pit uutta laskettaessa lomapäivien luvuksi ei tule kokonaisluku, on päivän osa annetta va täytenä lomapäi vänä. Ratkaisevaa tässä on työsuhteen yhdenjaksoinen kesto. Lisäksi jos työsopimuslain 1:5 :ssä tarkoitetussa tapauksessa peräkkäiset tai lyhytaikaisin keskeytyksin jatkuneet määräaikaiset työsuhteet ovat kestäneet vuoden 1.4. mennessä, ansaitsee työntekijä 2,5 päivää lomaa kuukaudelta. Myöskään liikkeen luovutus, asepalvelus, naisten vapaaehtoinen asepalvelus ja siviilipalvelus eivät katkaise työsuhteen yhdenjaksoisuutta, vaikka niihin käytettyä aikaa ei lueta työsuhteen jatkumisaikaan.\n8 6 3. VUOSILOMAN ANTAMINEN 3.1 Lomapäivän määritelmä Lomapäiviksi luetaan kaikki arkipäivät, myös arkilauantait. Näin ollen sunnun taita ja kirkollisia juhlapäiviä ei lueta lomapäiviksi. Arki päiviksi ei myöskään lueta itsenäi syyspäi vää, joulu- eikä juhannusaattoa, pääsiäislau antaita eikä vapunpäi vää. Jos edellä mainittu päivä, jota ei lueta loma päiväksi, sijoittuu loman sisään, on kuukausi- ja jaksopalkkaisilla työnte kijöillä oikeus saada sama palkka kuin työssä ollessa. 3.2 Loman ajankohta ja sen antaminen Vuosilomalain 20 :n mukaan kesäloma eli 24 päivän osuus lomasta annetaan lomakautena työnantajan määräämänä aikana. Lomakausi on toukokuun 2. päivän ja syyskuun 30. päivän väli nen aika nämä päivät mukaan lukien. Talviloma eli 24 lomapäivää ylittävä loman osuus annetaan puoles taan työnanta jan määräämänä aikana loma kauden jälkeen ennen seuraavan lomakauden alkua eli välisenä aikana. Lomaa ei saa sijoittaa työntekijän äitiys- tai isyysvapaan ajaksi, vaan loma on annettavissa kuuden kuukauden kuluessa tämän vapaan päättymisestä. Kolmea päivää lyhempää lomaa ei saa sijoittaa siten, että loma osuu työvuoroluettelon mukaiselle vapaapäivälle. Työnantajan on selvitettävä työntekijöilleen tai luottamusmiehille loman antamisen yleiset periaatteet. 3.3 Loman jakaminen Loma on pääsääntöisesti annettava yhdenjaksoisesti. Jos työn käynnissä pitämiseksi on välttämätöntä, voidaan se osa kesälomasta, joka ylittää 12 päivää jakaa pidettäväksi yhdessä tai useammassa osassa lomakautena. Lisäksi kausiluonteisessa työssä loma voidaan antaa lomakauden ulkopuolella. Edellytyksenä on, että loman antami nen lomakaute na tuottaa olennaisia vaikeuksia yrityksen toiminnal le. Näissä tapauksissa loma voidaan antaa saman kalenteri vuoden aikana joko ennen lomakaut ta tai sen jälkeen. 3.4 Loma-ajasta sopiminen Vuosilomalaki mahdollistaa sen, että työnantaja ja työntekijä voivat tehdä sopimuksia loman pitämisestä. He voivat sopia esimerkiksi siitä, että 12 päivää ylittävä lomanosa pidetään useammassa osassa. Näin siirretty yli 12 päivän osa voidaan siirtää pidettäväksi seuraavan vuoden lomakauden loppuun mennessä.\n9 7 Työntekijän aloitteesta työnantaja ja työntekijä voivat sopia yli 24 päivää ylittävän lomanosan pitämisestä lyhennettynä työaikana. Sopimus tästä on tehtävä kirjallisesti. Työnantaja ja työntekijä voivat sopia myös koko loman pitämisestä ajanjaksona, joka alkaa sen kalenterivuoden alusta jolle lomakausi sijoittuu ja päättyy ennen seuraavana vuonna alkavaa lomakautta. Jos työsuhde päättyy, työnantaja ja työntekijä voivat sopia kertyneen loman pitämisestä irtisanomisaikana lomakauden ulkopuolella. 4. VUOSILOMAN SIIRTÄMINEN 4.1 Yleistä Vuosilomalain 25 :n mukaan työnanta jan on työntekijän pyynnöstä siirrettävä loman tai sen osan alkamis ta, jos työntekijä loman alkaessa tai sen aikana on työkyvytön sairauden, synnytyk sen tai tapa turman johdosta. Työntekijän on ilmoitettava työkyvyttömyydestään ennen loman alkamista. Jos ilmoitusta ei tuolloin voida tehdä, se on tehtävä niin pian, kuin se on mahdollista. Työntekijällä on vastaavasti oikeus saada lomansa siirretyksi, mikäli loman tai sen osan alkaessa tiedetään, että työnte kijä loman aikana joutuu sel laiseen sairauden- tai siihen rinnastet tavaan hoitoon, jonka aikana hän on työkyvytön. Sään nös tulee kysymykseen esimerkiksi silloin, kun työntekijä tietää loman aikana joutuvansa jonottamaansa leikkaukseen. 4.2 Siirretyn loman antaminen Siirretty loma on vuosilomalain 26 :n momen tin mukaan, mikäli mahdollista, annettava ennen syyskuun 30. päivää sekä viimeis tään kalenteri vuoden loppuun mennessä. Työntekijän suostu muksella se voidaan antaa myöhemmin kin, mutta kuitenkin ennen seuraavaa lomakauden alkua. Jos siirto koskee talvilo maa, on siirretty loma annettava viimeistään seuraavan kalenterivuo den aikana. Jos loman antaminen ei työkyvyttömyyden jatkumisen vuoksi ole edellä tarkoitetuin tavoinkaan mahdollista, saamatta jäänyt loma korvataan tässä poikkeustapauksessa 17 :ssä tarkoitetulla lomakorvauksella. Muutoin vuosiloman mukaista lomaa ei saa korvata rahana. Työnantajan on ilmoitettava siirretyn loman ajankohta kahta viikkoa, tai jos tämä ei ole mahdollista, viimeistään viikkoa ennen loman alkamista.\n10 8 5. VUOSILOMAN SÄÄSTÄMINEN 5.1 Yleistä Vuosilomalain 27 :n mukaan työnte kijä voi säästää kesälomastaan 18 päivää ylit tävän osan pidettäväksi seuraavalla lomakaudella tai sen jälkeen säästövapaana. Normaalitilanteessa, jossa työnteki jällä on 30 lomapäi vää, kesälomaa voi siten säästää enintään kuusi päivää kerrallaan. Työntekijällä on lisäksi oikeus säästää 24 päivää ylittävä osa lomastaan (talviloma), jos siitä ei aiheudu työpaikan tuotanto- ja palvelutoiminnalle vakavaa haittaa. Yhteensä tässä tapauksessa lomaa säästyy 12 päivää. Laissa ei ole asetettu mitään rajaa sille, kuinka monena vuotena työntekijä voi lomaansa säästää. Periaatteessa on siis mahdol lista säästää lomansa vaikka joka vuosi niin monena peräkkäisenä vuotena kuin haluaa. Toisaal ta joka vuosi ei luonnollisesti kaan ole pakko säästää, vaikka säästämisen on aloittanutkin. Työntekijä voi siten joku vuosi säästää kuusi päivää ja joku toinen vuosi neljä päivää ja olla jonkun vuoden säästämättä lainkaan. Kaikilla työntekijöillä on pääsääntöisesti oikeus säästää lomas taan osa pidettäväksi myöhempänä ajankohtana. Työnantajalla on kui tenkin mahdollisuus kieltää säästämi nen, jos siihen on painava este. Painava este tulee lähinnä kysymykseen sellaisilla aloilla, joilla työn luonne on sellainen, että työnteki jöi den tulee pääsääntöisesti työs ken nellä samanaikaisesti. 5.2 Säästämisen toteuttaminen Vuosilomalain 27 :n mukaan loman säästämi sestä ja säästettävien lomapäivien lukumäärästä on neuvoteltava työnantajan kanssa viimeistään silloin, kun työnantaja varaa työntekijälle tilaisuuden esittää mielipiteensä loman ajankohdasta. Työntekijän, joka haluaa käyttää säästömahdolli suutta hyväk seen, on näin ollen neuvoteltava loman säästämistä työnantajan tai tämän edusta jan kanssa viimeistään silloin, kun työntekijä ilmoittaa työnantajalle toiveensa ja ennen kuin työnantaja antaa loman ajankohtaa koskevan määräyksen. Tämä johtuu luonnollisesti siitä, että työnantajal la tulee loman ajankohtaa määrätessään olla tieto siitä, että käyt tääkö työntekijä hyväkseen säästämis mahdol lisuutta ja jos käyttää, kuinka monta päivää kusta kin lomasta aiotaan säästää. 5.3 Säästövapaan pitäminen Säästövapaata voi pitää sitä lomanmääräytymis vuotta, jolta säästövapaata on ansaittu, seu raavan kalenterivuo den lomakau tena tai sen jälkeen.\n11 9 Vuosilomalaissa on lähdetty siitä, että työntekijä ja työnantaja pyrkisivät sopimaan säästövapaan antamisajankohdasta. On esite tty jopa kirjallisen suunnitelman tekemis tä säästöva paan käyttämisestä. Näin on tietysti mahdollista menetellä silloin, kun työntekijäl lä on säästämi seen ryhtyes sään tietty suunni telma säästetyn loman käyttämises tä. Jos näin taas ei ole ja työntekijä säästää lomaa esimerkiksi sellaista pitkähköä ulkomaanmatkaa varten, jonka ajankohta ei ole selvillä, ei ko. suunni telman tekeminen ole luon nollisestikaan mahdollista. Lain 27 :ssä on kuitenkin selvästi sanottu, että jollei säästövapaan ajankohdasta voida sopia, työnte kijä voi pitää säästövapaan haluamanaan ajankohtana. Vapaan pitämisestä on tuolloin ilmoitettava työnantajalle viimeistään neljä kuukautta ennen sen alkamispäivää. Jos työntekijän työsuhde päättyy ennen säästövapaiden pitämistä, tulee pitämättömät lomat korvata hänelle rahallisesti. 5.4 Säästövapaan siirtäminen Normaalin vuosiloman siirtämis tä koske vat säännökset koskevat myös säästövapaan siirtämistä. 6. VUOSILOMASTA ILMOITTAMINEN Vuosilomalain 23 :n mukaan työnanta jan on ilmoitettava loman ajankohdasta kuu kautta ja mikäli se ei mitenkään ole mahdollista, kuitenkin viimeistään kahta viikkoa ennen loman alkamista. Uuden vuosilomalain perustelujen mukaan lomakaudella pidettävän kesäloman ajankohdasta ilmoitettaessa kuukauden ilmoittamisaika olisi ehdoton pääsääntö. Työnantajalla on oikeus määrätä loman ajankoh dasta edellä 3.2 kohdassa mainittujen aikojen puitteissa kuultuaan työntekijää. Työnantajan on otettava mahdollisuuksien mukaan huomioon työntekijän toiveet loman ajankohdasta ja noudatettava tasapuolisuutta lomien sijoittelussa. Ilman työntekijän suostu musta työnantaja ei saa määrätä lomaa alkavaksi työnte ki jän vapaapäivänä mikäli tämä johtaisi loma päivien luku määrän vähenemi seen. Vuosilomasta ja vapaapäivistä on määräyksiä kunkin alan työehto sopimuksissa. Ilmoitus on työnantajaa sitova, tehtiinpä se kuukaut ta tai kahta viikkoa ennen loman alkamista. Työnantaja ei siis saa yksi puo lisesti muuttaa loman ajankohtaa, vaikka muutos saatet tai siin työnteki jän tietoon kaksi viikkoa ennen alun perin ilmoitet tua loman alkamis ajankohtaa ja vaikka muutosilmoi tuksen ja uuden loman alkamisen väliin jäisi tuo kaksi viikkoa. Jos työnan taja kuitenkin yksipuolises ti muuttaa aikaisempaa ilmoitustaan ja siitä aiheu tuu työntekijälle vahinkoa esim. jo maksetun matkan peruuntu mismaksuna, on työnantaja velvollinen korvaa maan vahingon.\n12 10 Jo alkanutta lomaa työnantaja ei missään ta pauksessa voi yksipuolisesti keskeyttää. 7. TYÖN TEETTÄMINEN LOMAN AIKANA Vuosilomalain 38 :n mukaan työnantaja ei saa pitää työnteki jää työssä tälle kuuluvan vuosi loman aikana. Työnantaja, joka ei anna työntekijälle vuosilo maa siten kuin laki säätää tai vastoin lain säännöksiä pitää työnteki jää työssä vuosiloman ajaksi määrää mänä aikana, voidaan tuomita vuosiloma lain 38 :n mukaan rangaistukseen. 8. VUOSILOMAPALKKA 8.1 Vuosilomapalkan laskeminen Vuosilomapalkan laskemisesta säädetään vuosi lomalain 9 :ssä. Lain 30 :n mukaan työehtosopi muksin on mahdol lista poiketa 9 :n säännöksistä. Tähän sään nök seen perustuu myös keskusjärjes töjen (EK/SAK) lomapalkkasopimus. Lomapalkan määräämiseen vaikuttaa palkanmää räyty mispe ruste eli se, onko työntekijä viikko-, 2-viikko- tai kuukausipal kalla vai tunti- tai urak kapalkal la. Lisäksi loman ajalta palkkaan kuuluvat myös luontoisedut vähentämättöminä. Tällaisia luontoisetuja ovat esim. lounassetelit, auto-, puhelin- tai asuntoetu. Sellaiset luontoisedut, jotka eivät ole työntekijän käytettävissä vuosiloman aikana (esim. työpaikkaruokailu), tulee korvata rahalla. 8.2 Viikko-, 2-viikko- tai kuukausipalkkainen Vuosilomalain 10 :n 1 momentin mukaan työnte kijällä, jonka palkka on sovittu viikolta tai sitä pitemmäl tä ajalta, on oikeus saada palkkan sa myös vuosiloman ajalta. Pääsääntöisesti lomapalkka on yhtä suuri kuin normaali viikko, 2-viikko- tai kuukausipalkka. Mikäli työntekijän työaika - ja samalla palkka muuttuvat kesken lomanmääräytymisvuoden, määräytyy lomapalkka prosenttiosuutena (9 % tai 11,5 %) lomanmääräytymisvuoden ansioista (ks. kohta 8.6). Jos esimerkiksi kuukausipalkkainen osa-aikatyösuhde muuttuu kesken kauden kokoaikaiseksi, tai jos kokoaikainen työsuhde muuttuu osa-aikaiseksi (esim. osa-aikaeläkkeelle siirtymisen johdosta), lomapalkka lasketaan prosenttiosuutena ansioista. Mikäli muutos tapahtuu vasta lomanmääräytymisvuoden päätyttyä, ennen vuosiloman pitämistä, määräytyy lomapalkka ennen muutosta olleen palkan mukaan.\n13 11 Vuosilomapalkkaan eivät sisälly lakisää teiset lisät kuten työaikalainsäädännön mukaiset ylityö-, hätätyö- ja sunnuntai työ korvaukset, elleivät ne sisälly normaalisti kuukausipalkkaan. Ulkopuolelle jää myös työaikalain 5 :n 2 momen tin varallaolokorvaus sekä saman lain 32 :n 2 mo mentissa säädetty korvaus sel laiselta viikkolepopäivältä, jona työntekijä on suorittanut työtä. Sen sijaan työehtosopi mukseen tai työsopi mukseen perustu vat lisät otetaan lukuun loma palkkaa määrättä essä. Nämä lisät lasketaan samalla periaatteella kuin lasketaan jäljempänä selostettava tunti palkkaisen keskiansio. Tätä sääntöä sovelletaan sekä 14 päivän että 35 tunnin säännön piirissä oleviin työntekijöihin. 8.3 Tunti- tai urakkapalkkainen Tunti- ja urakkapalkkaisen työntekijän vuosilo ma palkka saadaan lomapalkkasopimuksen mukaan siten, että kerro taan hänen keskituntiansionsa lomapäivien mukaan määräy tyvällä sopimuk sen mukaisella kertoimel la ja vuosilomalain mukaan siten, että kerrotaan hänen keskimääräinen päivä palkkansa lomapäivien mukaan määräyty vällä vuosilomalain mukaisella kertoimella. Lomapalkkasopimuksen ja vuosilomalain mukaiset kerrointaulukot ovat: Lomapäivien Lomapalkka- Vuosilomalukumäärä sopimuksen kerroin lain kerroin 2 16,0 1,8 3 23,5 2,7 4 31,0 3,6 5 37,8 4,5 6 44,5 5,4 7 51,1 6,3 8 57,6 7,2 9 64,8 8, ,0 9, ,2 9, ,4 10, ,0 11, ,6 12, ,8 13, ,0 14, ,6 15, ,2 16, ,8 17, ,4 18, ,4 19, ,4 20,3\n14 ,0 21, ,6 22, ,2 23, ,8 24, ,0 25, ,2 25, ,6 26, ,4 27,8 8.4 Keskituntiansion laskeminen Lomapalkkasopimuksen mukaan keskituntiansio saadaan siten, että lomanmääräytymisvuonna työssäolon ajalta mak set tu tai maksettavaksi erääntynyt palkka, johon ei lueta hätä- tai ylityöstä maksettavaa korotusosaa, jaetaan työnte kijän samana aikana tekemien työtuntien lukumäärällä. Jakajaan otetaan mukaan kaikki, siis myös ylityönä tehdyt tunnit. Ansiossa on huo mioitava se, että kyseeseen tulee vain työssä olon ajalta maksettu palkka, minkä vuoksi sairauden ja vuosiloman ajalta maksettua palkkaa eikä varalla olokor vausta oteta huomi oon. Varallaolokorvaus voi daan kuitenkin suorittaa siten, että vähintään puolet varalla oloajasta luetaan työaikaan, jolloin se otetaan huomi oon lomanmääräytymisvuoden ansiossa. Esimerkki: Työntekijän työsuhde on lomaa edeltä vän loman määräy tymis vuoden loppuun mennessä jatkunut yhdenjaksoises ti vuoden ja hänellä on lomanmääräytymisvuodelta 12 täyttä lomanmääräytymiskuukautta. Työntekijä on loma nmääräy ty mis vuonna ansainnut hätä- ja ylityöstä mak settavaa korotus ta lukuun otta matta euroa ja tehnyt työtä 1800 tuntia. Työntekijällä on siten täs sä tapauksessa 30 päivän loma. Hänen lomapalk kansa saadaan siten, että euroa jaetaan 1800:lla, jolloin keskituntian sioksi tulee 14,31 euroa. Keski tuntiansio kerrotaan sitten 30 lomapäi vän lukumäärää vastaavalla kertoimella 222,4, jolloin lomapal kaksi saadaan 3.182,54 euroa. Tästä maksetaan kullekin loman osalle tuleva suhteellinen osuus. 8.5 Vuosilomalain mukaisen keskimääräisen päiväpalkan laskeminen Keskimääräistä päiväpalkkaa laskettaessa lomanmääräytymisvuonna työssäolon ajal ta maksettu tai maksettavaksi erääntynyt palkka jaetaan työnte kijän lomanmää räyty misvuoden aikana tekemien työpäivi en lukumäärällä, joihin on lisätty laissa säädetyn vuoro kautisen säännöllisen työajan lisäksi tehtyjen ylityötuntien kahdek sasosa. Maksettavaan tai maksettavaksi erääntyneeseen palkkaan ei oteta mukaan hätätyöstä ja lain tai sopimuksen mukaisesta ylityöstä peruspalkan lisäksi maksettavaa korotusta.\n15 13 Milloin työntekijän vuoro kautisen säännölli sen työajan enimmäismäärää ei ole laissa rajoitettu, lisätään työssä olo päivien lukumäärään vastaavasti työntekijän sovitun vuorokautisen työajan lisäksi tekemien työtun tien kahdek sasosa. Jos työntekijän viikoittaisten työpäivien määrä on sopimuksen mukaan pienempi tai suurempi kuin viisi, keskipäiväpalkka kerrotaan viikoittaisten työpäivien määrällä ja jaetaan viidellä. Tunti- ja urakkapalkkaisia on lomapalkkasopi muksen sovelta misen ulkopuolella melko vähän, joten edellä mainittu lasken tasääntö tulee harvoin sovellettavaksi. 8.6 Osa-aikaisen vuosilomapalkka Vuosilomalain 12 :n mukaan tunti- tai urakkapalkkaisen osa-aikaisen työn tekijän vuosiloma palkka on 9 % hänelle lomanmääräy tymisvuoden aikana makse tusta tai maksettavaksi eräänty neestä palkasta lukuun ottamatta hätätyöstä ja lain tai sopi muksen mukaises ta ylityöstä peruspalkan lisäksi maksettavaa korotusta. Jos työntekijän työsuh de on lomakautta edeltävän lomanmääräy tymisvuo den loppuun mennessä keskeytymättä jatkunut vähintään vuoden, lomapalkan suuruus on 11,5 % edellä mainituista palkasta. Jos työntekijä on lomanmääräytymisvuoden aikana ollut estynyt tekemästä työtä äitiys-, isyys- tai vanhempainloman, sairauden tai tapaturman, kuntoutuksen, karanteenin tai lomautuksen vuoksi, vuosilomapalkan perusteena olevaan palkkaan lisätään laskennallisesti poissaoloajalta saamatta jäänyt palkka enintään 105 tai lomautuksen kyseessä ollessa 42 kalenteripäivältä. Poissaoloajan palkka lasketaan, jollei muusta ole sovittu, työntekijän keskimääräisen viikkotyöajan ja poissaolon alkamishetken palkan mukaan ottaen huomioon poissaoloaikana toteutetut palkankorotukset. Jos keskimääräisestä viikkotyöajasta ei ole sovittu, laskennallinen palkka määräytyy poissaoloa edeltävän 12 viikon keskimääräisen viikkotyöajan mukaan. 8.7 Säästövapaan ajan palkka Säästövapaa on se osa kesälomaa, jonka työntekijä on siirtänyt pidettäväksi myöhemmin halu amanaan ajankohta na. Säästövapaan ajan palkka lasketaan samoin kuin vuosilo mapalkka. Viikko-, kaksiviikko- ja kuukausipalkkaisen työntekijän palkka säästövapaan ajalta määräy tyy näin ollen säästöva paan alkamishetkellä voimassa olevan palkan mukaan ja tunti- ja urakkapalkkaisen työntekijän palkka säästövapaan alkamisajankohtaa edeltäneen lomanmääräytymisvuoden keski määräisen palkan mukaan siten kuin edellä on esitetty. Työntekijä säästää lomaansa yleensä sen vuoksi, että voi jossakin myöhemmässä vaiheessa lomailla kerralla normaalia pidempään. Työntekijälle voi siten kertyä jonakin vuonna säästö vapaita tai normaaleja loma-\n16 14 päiviä ja aiemmilta loman määräytymis-vuosilta kerättyjä säästövapai ta yhteensä yli 30. Edellä mainitut kertoimet päättyvät kuitenkin 30 lomapäivää vastaavaan kertoimeen. Tästä syystä vuosilomalakiin on otettu sään nös, jonka mukaan lomapäivien lukumäärän ylittäessä 30 kerrointa korotetaan luvulla 0,9 lomapäivää kohti. Vastaa van lainen muutos on tehty myös lomapalkkasopimukseen. Jos lomapäivien lukumäärä on suurempi kuin 30, korotetaan kerrointa näin ollen luvulla 7,2 lomapäivää kohden. 8.8 Vuosilomapalkan maksaminen Vuosilomalain 15 :n mukaan vuosilo mapalkka on maksettava ennen loman alkamista. Mikäli loma on jaettu osiin, on ennen kunkin osan alkamista makset tava sitä vastaava osa. Enintään kuuden päivän pituiselta lomajaksolta lomapalkka saadaan maksaa normaalina palkkapäivänä. Esimerkki: Aikaisemman esimerkin työntekijä pitää loman kuten tavallis ta kahdessa osassa siten, että ensin kesällä 24 arkipäivää ja sitten talvella 6 arkipäivää. Lomapalkkahan oli 3.182,54 euroa. Osien palkat saadaan seuraavasti: Ensimmäinen osa on 4/5 kertaa 3.182,54 euroa (24 = 4/5 30:stä) = 2.546,03 euroa. Toinen osa on 1/5 kertaa 3.182,54 euroa (6 = 1/5 30:stä) = 636,51 euroa. Viikko- tai kuukausipalkkaiselle työntekijälle on vuosiloma lain 15 :n mukaan ennen loman tai sen osan alkamista maksettava sama palkka, jonka hän olisi saanut työssä ollessaan. Tähän palkkaan tulee lisätä edellä selostetut, lomapalkan suuruuteen mahdollisesti vaikuttavat lisät. Vanhan vuosilomalain mukainen sääntö, jonka mukaan kuukausi- tai viikkopalkkaisen työntekijän lomapäiväpalkka laskettiin käyttäen jakajana 25:ttä tai 6:tta ei ole enää voimassa. Satama-alan työehtosopimuksessa on vakinaisten työntekijöiden osalta työehtosopimuksessa sovittu vuosilomalaista poiketen lomapalkan maksamisesta siten, että ammattiosaston niin esittäessä työntekijöiden palkka loman ajalta maksetaan työsuhteessa tavanmukaisesti noudatettavana palkanmaksupäivänä. Työntekijällä on mahdollisuus tarkistaa, että työnan taja on laskenut vuosilomapalkan tai lomakorvauksen oikein. Lain 28 :n mukaan työnantajan on lomapalkan tai korvauksen maksaes saan annetta va työntekijälle laskelma, josta ilmenevät lomapalkan tai korvauksen suuruus ja määräytymisperusteet.\n17 15 9. LOMALTAPALUURAHA TAI LOMARAHA Lomaraha tai lomaltapaluuraha ei perustu vuosilomalakiin vaan työehtosopi muksiin. Lomaraha tai lomaltapaluuraha suoritetaan lomapalkan lisäksi. Näistä on omat määräyksensä työehtosopimuksissa, joista omaa alaa koskevat määräykset kannattaa tarkastaa. 10. LOMAKORVAUS 10.1 Lomakorvaus työsuhteen kestäessä Vuosilomalain 16 :n mukaan ns. vapaajärjestelyn piirissä olevalla työntekijällä on oikeus saada lomakorvauksena 9 % tai, jos työsuhde on jatkunut lomakautta edeltävän lomanmääräytymisvuoden loppuun mennessä vähintään vuoden, 11,5 % hänelle kyseisen vuoden aikana työssäolon ajalta maksetusta tai maksettavaksi erääntyneestä palkasta. Tähän ei lasketa mukaan hätätyöstä tai lain tai sopimuksen mukaisesta ylityöstä maksettavaa korotusta. Jos työntekijä on lomanmääräytymisvuoden aikana ollut poissa työstä äitiys-, erityisäitiys-, isyys- tai vanhempainvapaan vuoksi, palkkasummaan lisätään laskennallisesti poissaoloajalta saamatta jäänyt palkka. Jos työntekijä ei tahdo käyttää oikeuttaan vapaaseen, työnantajan on maksettava lomakorvaus viimeistään lomakauden päättyessä Lomakorvaus työsuhteen päättyessä Vuosilomalain 17 :n mukaan on työnteki jällä työsuhteen päättyessä oikeus vuosiloman sijas ta saada vuosilo mapalkkaa vastaava korvaus siltä ajalta, jolta hän ei ole siihen mennessä saanut lomaa tai lomakorvausta. Sama koskee jatkuvissa määräaikaisissa suhteissa olevia työntekijöitä, joille maksetaan lomakorvaus normaalisti aina yhden määräaikaisen työsuhteen päättyessä. Jos työntekijän työsuhde on päättyessään jatkunut vähintään vuoden, työntekijällä on kuluvan lomanmääräytymisvuoden alusta oikeus saada lomakorvausta 2,5 päivää. Jos työntekijälle on työsuhteen ensimmäiseltä ja viimeiseltä kuukaudelta kertynyt yhteensä täysi lomanmääräytymiskuukausi, eikä hän ole tältä ajalta saanut lomaa tai lomakorvausta, nämä kuukaudet luetaan lomakorvausta määrättäessä yhdeksi täydeksi lomanmääräytymiskuukaudeksi. Muutoin lomakorvausta laskettaessa nouda te taan edellä selos tettuja loma palkan laskemis ta koskevia sääntöjä. Työntekijä on oikeutettu lomakorvaukseen kai kilta työ suhteen päättymistä edeltäneiltä täysiltä lomanmääräytymiskuukausilta. Edellytyksenä luonnollisesti on, ettei hän niiltä osin jo ole lomaa nauttinut. On siten mahdol lista, että työsuhteen päätty essä työnte kijällä on oikeus\n18 16 lomakorvaukseen kahden lomanmääräytymisvuoden perusteella eli kuluneelta ja kulumassa olevalta. Tässä tapauksessa loma kor vaus lasketaan erikseen kummankin lomanmääräy tymis vuoden ajalta aikaisemmin selostetun mukaisesti. Asevelvollisuuttaan suorittamaan lähtevä työn tekijä on niin ikään oikeutettu saamaan tässä selostetut korvaukset, vaikkei hänen työsuhteen sa katkeakaan. Lomakorvausta laskettaessa käytetään kuukausipalkkaisilla työntekijöillä vakiojakajaa 25 ja viikkopalkkaisilla vakiojakajaa 6. Esim. kuukausipalkka jaetaan 25:llä, jolloin saadaan yhden lomapäivän lomakorvaus, joka taas kerrotaan maksettavien pitämättömien lomapäivien määrällä. Työnantaja on velvollinen antamaan lomakorvauk sesta saman laisen laskelman kuin lomapalkasta kin Säästövapaata koskeva lomakorvaus Säästövapaa on osa vuosilomaa, kuten edellä on todettu. Tämän vuoksi säästövapaatakaan ei voi siirtää toisen työnan ta jan palveluksessa käytettäväksi. Näin ollen, jos työntekijällä on työsuhteen päättyessä säästettyä ja pitämä töntä säästö va paata, työnantajan on korvattava se rahassa samalla tavoin kuin on maksettava lomakorvaus pitämättä jääneestä vuosilomasta. Muutettaessa täysiaikaisen työnte kijän työsuh de lain sallimilla perusteilla osa-aikaiseksi tai työntekijän joutuessa lomautetuksi toistaisek si, työntekijällä on oikeus myös tällöin saada pitämättä oleva säästöva paan rahana. Työntekijä voi siten valita, haluaako hän näissä tilanteissa kertyneet ja pitämättä olevat säästöva paansa rahana vai haluaako hän kuitenkin pitää ne normaaliin tapaan. 11. VUOSILOMAPALKAN JA LOMAKORVAUKSEN VANHENTUMINEN Vuosilomapalkan ja lomakorvauksen osalta nouda tetaan vuosilomalain 34 :n mukaan kahden (2) vuoden vanhentumisai kaa. Tämän mukaan oikeus laissa tarkoitettuun saatavaan raukeaa, jos kannetta ei nosteta kahden vuoden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jonka aikana vuosiloma olisi tullut antaa tai lomakorvaus maksaa. Vuosilomalakiin perustuvaa vanhentumista ei voida katkaista vapaamuotoisesti. Myöskin lomaraha ja lomaltapaluuraha vanhenevat KKO:n vuonna 1997 antaman tuomion mukaan samoin kuin lomakorvaus ja lomapalkka.\n20 18 AUTO- JA KULJETUSALAN TYÖNTEKIJÄLIITTO AKT ry Toimisto: John Stenbergin ranta 6 Postiosoite: PL 313, HELSINKI Puhelin: vaihde Faksi: Sähköposti: Kotisivut: Helsinki Lahti Rovaniemi Viherniemenkatu 5 Rautatienkatu 19 A 31 Rovakatu 26 A HELSINKI LAHTI ROVANIEMI Puh: Puh: Puh: Aluetoimitsija Aluetoimitsija Aluetoimitsija Jari Korhonen Ari Lehtola Reino Rautajoki matkapuh matkapuh matkapuh Aluetoimitsija Sami Hägg matkapuh Joensuu Oulu Tampere Kauppakatu 32 Mäkelininkatu 31 Rautatienkatu 10, 6.krs JOENSUU OULU TAMPERE Puh: Puh: Puh: Aluetoimitsija Aluetoimitsija Aluetoimitsija Pekka Lehtonen Jari Haaraniemi Jari Mäkitalo matkapuh matkapuh matkapuh Jyväskylä Pori Turku Kalevankatu 4 Isolinnankatu 24, 2. krs Maariankatu 6 b JYVÄSKYLÄ PORI TURKU Puh: Puh: Puh: Aluetoimitsija Aluetoimitsija Aluetoimitsija Pentti Hämäläinen Jouni Nylund Jari Matilainen matkapuh matkapuh matkapuh Kotka Vaasa Puutarhakatu 12 Pitkäkatu KOTKA VAASA Puh: Puh: Aluetoimitsija Aluetoimitsija Timo Meriläinen Tapio Huotari matkapuh matkapuh


Priima testasi: Silmälasimarkkinat ja laatu | Priima | Arkistoitu\nPriima testasi: Silmälasimarkkinat ja laatu\nKuluttaja on ihmeissään silmälasi-markkinoiden myllerryksessä. Kaupan tuntuu olevan toinen toistaan uskomattomampia linssi- ja kehystarjouksia. Mitä rahalla nykyään saa?\nPriima testautti kolmen eri ketjun monitehot - ja sokeriksi pohjalle vielä yhdet Tiimarin lukulasit.\nMISTÄ LÖYTYVÄT HYVÄT MONITEHOT?\nMistä löytyvät mahdollisimman hyvät moniteholasit? Budjetti on 300 euroa, mutta allekin olisi mukava päästä. Mitä tuolla rahalla saa? Ruljanssi alkaa Itäkeskuksen Silmäasemalta, jossa optometri Lotta Virtanen tekee keski-ikäiselle tihrustajalle näkötutkimuksen. Hän varmistuu, että monitehoille olisi jo käyttöä.\n"Mitä aikaisemmassa vaiheessa monitehot hankkii, sitä helpompi niihin on tottua", Lotta Virtanen sanoo. Sovittelujen jälkeen päädyn ketjun kuukauden tarjoukseen: monitehot kovalla heijastamattomalla pinnalla, 249 euroa.\nSeuraavaksi suuntaan Specsaversille. Brittiläinen ketju rynnisti Suomen markkinoille heinäkuussa 2007. Tällä hetkellä ketjulla on Suomessa viitisenkymmentä liikettä.\n"Suomalainen kuluttaja on onneksi ollut utelias", sanoo optometri Antti-Jussi Lankinen. Antti-Jussin opastuksella valitsemme monitehot, joissa on kova, heijastusta estävä pinta. Samaan pakettiin saan lukulasit. Yhdistelmän hinnaksi tulee 278 euroa.\nVälissä käyn hakemassa Tiimarista umpimähkään valitut lukulasit - hinta on kolmen euron luokkaa.\nItäkeskuksesta matka suuntautuu Kampin Eyen-liikkeeseen. "Olemme täysin kotimaisessa omistuksessa", linjaa optometri Riitta Kaukio-Kukkola Eyen-ketjun eroja Specsaversiin. Yhteistäkin ketjuilla on - molempia on kutsuttu ns. halpamyyntiketjuksi. Molempien ketjujen mainonta on näkyvää ja kieltämättä uteliaisuutta herättävää.\nEyenin hinnoittelun keskeinen idea on se, että kaikki kehykset ovat saman hintaisia. Mukaani lähtevät monitehot, joiden kehykset maksavat 9 euroa. Kun mukaan on liitetty linssit, hinta onkin humpsahtanut 299 euroon.\nVien kaikki lasit optometrian lehtori Taru Korjan arvioitavaksi. Taru Korja on Suomen Optisen alan tiedotuskeskuksen toimitusjohtaja. Hän on myös optometrian lehtori, joka on kouluttanut suurta osaa Suomen nuoren polven optikoista. Miten tämä ketjuista riippumaton asiantuntija rankkaa hänen eteensä kiikutetut lasit?\n"Vähän kevyen oloiset", hän sanoo Specsaversin monitehoista. "Tehty aika ohuesta materiaalista." Myös työn viimeistelystä hän löytää huomautettavaa. Specsaversin pakettiin kuuluneet lukulasitkaan eivät saa kovin hyviä arvosanoja. Sovitusta ei ole tehty huolella eivätkä ne kaikella todennäköisyydellä tule kovinkaan hyvin pysymään päässä.\nMyös Eyenin monitehoissa työn laadusta ja sovituksesta löytyy huomautettavaa. Niidenkin päässä pysymisen kanssa voi tulla ongelmia.\nPriiman pienimuotoisessa testissä kaikkein parhaat arvosanat saavat Silmäaseman monitehot. "Näissä on kaikki kohdallaan", Korja sanoo. "Kaiken kaikkiaan hyvä paketti."\nLopuksi Taru Korja silmäilee Tiimari-laseja. "Ei näistä kukaan kummoisia rahoja haluaisikaan", hän sanoo. "Mutta kyllähän näillä näkee."\nMitä pieni testimme osoittaa? Eroja löytyy, ja vertailu kannattaa - ja jos ei halvin ole paras, ei kaikkein kalleimmallakaan välttämättä aina saa kaikkein parasta laatua.


Suomalainen musiikki verkossa – Sun trio\nEtusivu Blog Suomalainen musiikki verkossa\nTekijä Kristiina 20 lokakuun, 2020 20 lokakuun, 2020\nMusiikin saatavuus ei enää ole pelkkien CD-levyjen tai muiden tallenteiden varassa, vaan nykyään sitä on saatavilla myös suoraan verkosta. Sieltä sen saa kätevästi suoraan omalle tietokoneelle, mistä se on helppo tallettaa puhelimeen ja muihin laitteisiin, joista sitä haluaa kuunnella. Suomalainen musiikki on myös hyvin mukana tässä teknologien kehityksessä ja on monia eri sivustoja, mistä musiikkia voi hankkia.\nEnsimmäisenä verkosta musiikkia kuunnellessa ja ostaessa tulee mieleen, saako artisti itse myös korvauksen siitä vai onko kyseessä jotain laitonta. Tämä riippuu hyvin pitkälti siitä, mistä musiikkia hakee. On olemassa lukuisia sivustoja, joissa kaikki tapahtuu täysin laillisesti tekijänoikeuksia kunnioittaen. Erilaiset laittomat musiikinjakelusivustot kattavat todennäköisesti kuitenkin suurimman osan internetin musiikkitarjonnasta.\nTeosto edustaa suomalaisia musiikintekijöitä ja huolehtii siitä, että he saavat asianmukaisen korvauksen musiikistaan. Oman musiikin laittaminen verkkoon onkin yleistynyt paljon viime vuosina, sillä levytyssopimuksia ei ole etenkään pienten tuntemattomien artistien helppo saada. Tällöin avuksi voi tulle Teosto, joka neuvoo ja opastaa siinä, miten oman musiikin saa julkaistua verkossa.\nSuomalaista musiikkia löytyy paljon erilaisista striimauspalveluista ja latauskaupoista. Kun asiakas ostaa musiikin tällaisten tunnettujen palvelujen kautta, voi hän samalla vakuuttua siitä, että artisti saa myös jonkinlaisen korvauksen siitä. Jos musiikkia kuitenkin ladataan ilmaiseksi epämääräisiltä sivustoilta, ei itse artisti tule hyötymään tästä mitään.\nMissä voi kuunnella suomalaista musiikkia?\nSuomalaisen musiikin kuunteluun verkossa on monia eri kanavia. Helpoiten musiikkia löytää palveluiden, kuten Youtube ja Spotify, kautta. Monet vähemmänkin tunnetut artistit voivat helposti ladata musiikkia näihin kanaviin ja tuoda näin musiikkinsa koko kansan kuultavaksi. Nämä kanavat toimivat myös hyvin erilaisilla laitteilla, joten niitä on kiva kuunnella sekä kännykällä että tabletilla.\nSuomi on melko edellä teknologiassa yleisesti maailmaa katsottaessa. Suomalaisilla artisteilla on kaikki työkalut käytössään, joka mahdollistaa musiikin tuomisen verkkoon ja sitä kautta suuremman yleisön kuultavaksi. Monesti musiikki halutaankin laittaa internettiin sen sijaan, että varoja käytettäisiin itse levyjen painamiseen. Se on myös paljon helpompaa ja kannattavampaa artistin näkökulmasta katsoen.\nYoutubessa on mahdollista myös kuunnella erilaisia livestriimejä. Näitä voidaan näyttää myös muun muassa Facebookissa ja Instagramissa. Etenkin vuonna 2020 alkanut korona pandemia, on saanut artistit turvautumaan entistä enemmän internetin välityksellä tarjottaviin keikkoihin. Toiset palvelut tarjoavat livestriimin maksua vastaan ja tällöin myös artistin korvaus keikasta on hieman parempi.\nSpotify on erittäin suosittu paikka suomalaisen musiikin kuunteluun. Sen voi hankkia itselleen joko ilmaisversiona tai pientä kuukausittaista maksua vastaan. Sieltä löytyy todella paljon suomalaisten artistien musiikkia lähes jokaisesta mahdollisesta genrestä. Mukana on harvinaisempiakin nimiä. Spotifyta voi kuunnelle joko oman sovelluksen tai verkkosoittimen kautta.\nSoundCloud on sivusto, johon artistit voivat lisätä omia musiikkejaan mp3-tallenteiden muodossa. He voivat myös itse valita voivatko kuulijat kopioida kappaleita sivuston kautta vai ovatko ne tarkoitettu pelkästään kuunteluun. SoundCloudista voi löytyä vanhoja klassikoita, joita ei välttämättä enää muualta löydy, sillä sivusto on toiminut erittäin pitkään ja ollut suosiossa myös suomalaisten artistien keskuudessa.\nOn hyvä huomioida, että etenkin korona-aikaan artistien tulot voivat olla hyvinkin epävakaita ja siksi on mukavaa, jos musiikin kuulijat voivat omalta osaltaan avustaa artistien toimeentulossa. Siksi kannattaakin kuunnella musiikkia vain luotettujen sivustojen kautta, jolloin artisti on myös itse tietoinen missä hänen musiikkinsa leviää. Piraattimusiikki ei hyödytä artistia mitenkään, ja pahimmassa tapauksessa sillä voi saada jopa erittäin harmillisen viruksen omalle tietokoneelleen.\nEdellinen artikkeliJazz Suomessa\n14 kesäkuun, 2018 21 syyskuun, 2020


Pöytäkirja 28.11.2019 Pykälä 350\nTuupovaaran ja Korpirauhan metsätilojen ojitettujen soiden ennallistaminen\n1) antaa Tuupovaaran metsätilan Laatikkalan tilalla, kiinteistötunnus 167-426-12-10 ja Kyhönvaaran tilalla, kiinteistötunnus 167-426-13-9 sekä Siuntion Korpirauhan metsätilalla, kiinteistötunnus 755-460-1-32, sijaitsevien vanhojen suo-ojitusten ennallistamisen Suomen luonnonsuojeluliiton hallinnoiman Hiilipörssin tehtäväksi sekä\n2) valtuuttaa kiinteistöjohtaja Kai Heinosen allekirjoittamaan sopimuksen ennallistamisesta Hiilipörssin kanssa.\nSeurakuntayhtymän ennallistamiseen soveltuvat suoalueet\nSeurakuntayhtymä omistaa ojitettuja suoalueita Joensuussa (Tuupovaara) ja Siuntiossa. Tuupovaaran ojitettujen suoalueet ovat kooltaan 7,1 ha, 5,7 ha ja 10,1 ha, ja ne sijaitsevat Kitsanjärven rannalla Laatikkalan tilalla, kiinteistötunnus 167-426-12-10 sekä Kyhönsuolla Kyhönvaaran tilalla, kiinteistötunnus 167-426-13-9. Näiden ojitettujen suoalueiden ennallistaminen voitaisiin tehdä Hiilipörssin toimesta.\nSiuntion Korpirauhan metsätilalla, kiinteistötunnus 755-460-1-32, Stormossen-suolla, sijaitsee osin ojitettu suoalue, jonka koko on 16,3 ha, ja jonka ennallistamista tarjotaan Hiilipörssille.\nNoin 70 % Suomen hiilivarastoista on turvesoissa. Pelkästään Etelä-Suomen alueella soissa on noin 2 miljardia tonnia hiiltä, kun vastaavasti liikennesektorin hiilipäästöt ovat Suomessa n. 4 miljoonaa tonnia vuodessa. Keskimäärin noin 10-12 cm paksuisessa turvekerroksessa on hiiltä yhtä paljon kuin täysikasvuisen metsän puustossa. Soiden ojitus aiheuttaa merkittäviä metaani- ja hiilidioksidipäästöjä.\nHiilipörssi ei tee alueella muuta kuin ennallistamiseen liittyviä toimenpiteitä. Jos suo on merkitty metsämaaksi, ennallistamalla se muuttuu takaisin suoksi, eikä tällöin tarvitse miettiä metsänhoitotoimenpiteitä. Joissakin tapauksissa suon jatkuvasti puustoisena säilyttävä metsänhoito voi myös olla hyvä ratkaisu.\nYksittäiset ihmiset ja yhteisöt voivat myös sijoittaa hiilipörssiin. Sijoittaja voi valita haluamansa suoalueen tarjolla olevista vaihtoehdoista. Sijoitetulla summalla kustannetaan valitun suoalueen ennallistaminen, taideteoksen teko sekä muuta Suomen luonnonsuojeluliiton tekemää ilmastotyötä. Sijoittaja saa hiiliosakekirjan, josta ilmenee ennallistettavan suon ja hiilivarannon määrä. Ennallistamisen suunnitteluun kuluu muutama kuukausi, jonka jälkeen ennallistaminen tapahtuu 2 vuoden sisällä. Suon ennallistamisella palautetaan ojituksessa kärsinyt suoekosysteemi takaisin kohti luonnontilaa. Käytännössä ojia tukitaan ja puustoa saatetaan poistaa, jotta vedenpinnan taso kohoaisi, suolajisto palautuisi ja turpeen muodostuminen (ja samalla hiilen sitominen) käynnistyisi. Ennallistustyön ja soistumisen etenemistä voi seurata hiilipörssitiedotteista.\nKirkon ympäristödiplomi ja Kirkon energia- ja ilmastostrategia\nHelsingin seurakuntayhtymän Kirkon ympäristödiplomi on voimassa 2019-2023. Kirkon ympäristödiplomin käsikirjassa suositellaan soiden ennallistamista.\nKirkon energia- ja ilmastostrategia hyväksyttiin Kirkkohallituksen täysistunnossa 26.2.2019. Sen tavoitteiden mukaisesti päästöt kompensoidaan. Suosituksena on kartoittaa seurakuntien omistamien maiden (erityisesti metsien ja soiden) tila hiilivarastoina sekä arvo hiilinieluina. Suosituksena on laatia suunnitelma ja antaa suositus, jonka avulla seurakuntien metsiä hoidetaan ekologisesti, sosiaalisesti, kulttuurisesti ja taloudellisesti kestävästi siten, että niiden tila myös hiilivarastoina ja arvo hiilinieluina paranee.\nTuupovaaran ja Korpirauhan suoalueiden ennallistaminen Hiilipörssin toimesta on Kirkon ympäristödiplomin ja Kirkon energia- ja ilmastostrategian mukaista toimintaa, jolla Helsingin seurakunnat voisivat osaltaan osallistua ilmastonmuutoksen torjuntaan ja metsäluonnon monimuotoisuuden lisäämiseen.\nSopimusluonnos ennallistamiseen Kyhönsuo, Kitsanjärvi, Stormossen


Kehitysvaliokunta LAUSUNTOLUONNOS. kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle - PDF\nDownload "Kehitysvaliokunta LAUSUNTOLUONNOS. kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle"\nMaija-Liisa Aurora Hovinen\n1 Euroopan parlamentti Kehitysvaliokunta 2016/0414(COD) LAUSUNTOLUONNOS kehitysvaliokunnalta kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (COM(2016)0826 C8-0534/ /0414(COD)) Valmistelija: Ignazio Corrao PA\_ docx PE v01-00 Moninaisuudessaan yhtenäinen\n3 TARKISTUKSET Kehitysvaliokunta pyytää asiasta vastaavaa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokuntaa ottamaan huomioon seuraavat tarkistukset: 1 Johdanto-osan 3 kappale (3) Unionin toiminnassa olisi edelleen otettava erityisesti huomioon rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän, jäljempänä FATF, suositukset sekä muiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisten kansainvälisten elinten välineet. Asiaankuuluvat unionin säädökset olisi tarvittaessa yhdenmukaistettava rahanpesun sekä terrorismin ja joukkotuhoaseiden leviämisen rahoituksen torjuntaa koskevien normien kanssa, jotka FATF hyväksyi helmikuussa 2012, jäljempänä tarkistetut FATF:n suositukset. Rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista sekä terrorismin rahoitusta koskevan Euroopan neuvoston vuoden 2005 yleissopimuksen (CETS nro 198) allekirjoittajana unionin olisi saatettava kyseisen yleissopimuksen vaatimukset osaksi oikeusjärjestystään. (3) Unionin toiminnassa olisi edelleen otettava erityisesti huomioon rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän, jäljempänä FATF, suositukset sekä muiden rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisten kansainvälisten elinten välineet. Asiaankuuluvat unionin säädökset olisi yhdenmukaistettava rahanpesun sekä terrorismin ja joukkotuhoaseiden leviämisen rahoituksen torjuntaa koskevien normien kanssa, jotka FATF hyväksyi helmikuussa 2012, jäljempänä tarkistetut FATF:n suositukset. Rikoksen tuottaman hyödyn rahanpesua, etsintää, takavarikkoa ja menetetyksi tuomitsemista sekä terrorismin rahoitusta koskevan Euroopan neuvoston vuoden 2005 yleissopimuksen (CETS nro 198) allekirjoittajana unionin olisi kiireellisesti saatettava kyseisen yleissopimuksen vaatimukset osaksi oikeusjärjestystään. 2 Johdanto-osan 9 kappale (9) Jotta rahanpesun torjunta voisi olla tehokas väline järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan, ei pitäisi olla tarpeen yksilöidä (9) Jotta rahanpesun torjunta voisi olla tehokas väline järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan, ei pitäisi olla tarpeen yksilöidä PA\_ docx 3/14 PE v01-00\n4 tarkemmin varat tuottanutta rikosta saati edellyttää aiempaa tai samanaikaista tuomiota kyseisestä rikoksesta. Rahanpesuun liittyviä syytetoimia ei saisi haitata myöskään se seikka, että esirikos on tehty toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa edellyttäen, että se on rikos kyseisessä jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa. Jäsenvaltiot voivat asettaa ehdoksi sen, että esirikos olisi ollut rikos asianomaisen jäsenvaltion lainsäädännössä, jos se olisi tehty siellä. tarkemmin varat tuottanutta rikosta saati edellyttää aiempaa tai samanaikaista tuomiota kyseisestä rikoksesta. Rahanpesuun liittyviä syytetoimia ei saisi haitata myöskään se seikka, että esirikos on tehty toisessa jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa edellyttäen, että se on rikos kyseisessä jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa. 3 Johdanto-osan 10 kappale (10) Tällä direktiivillä pyritään kriminalisoimaan rahanpesu, kun se on tehty tahallisesti. Aikomus ja tieto (rikoksesta) voidaan päätellä objektiivisista tosiseikoista. Koska tässä direktiivissä säädetään vähimmäissäännöistä, jäsenvaltiot voivat vapaasti toteuttaa tai ylläpitää rahanpesua koskevia tiukempia rikosoikeuden sääntöjä. Jäsenvaltiot voivat esimerkiksi säätää, että rahanpesu katsotaan rikokseksi, jos se johtuu piittaamattomuudesta tai törkeästä huolimattomuudesta. (10) Tällä direktiivillä pyritään määrittelemään rahanpesu tahalliseksi rikokseksi. Aikomus ja tieto (rikoksesta) voidaan päätellä objektiivisista tosiseikoista. Koska tässä direktiivissä säädetään vähimmäissäännöistä, jäsenvaltiot voivat vapaasti toteuttaa tai ylläpitää rahanpesua koskevia tiukempia rikosoikeuden sääntöjä. Jäsenvaltiot voivat esimerkiksi säätää, että rahanpesu katsotaan rikokseksi, jos se johtuu piittaamattomuudesta tai törkeästä huolimattomuudesta. PE v /14 PA\_ docx\n5 4 3 artikla otsikko Rahanpesurikokset ( ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) 5 3 artikla 1 kohta johdantokappale 1. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että seuraava menettely katsotaan rikokseksi silloin, kun se on tehty tahallisesti: 1. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että seuraava menettely katsotaan rikokseksi: 6 3 artikla 1 kohta a alakohta a) varojen muuntaminen tai siirtäminen tietoisena siitä, että ne on saatu rikollisesta toiminnasta tai osallisuudesta tällaiseen toimintaan, tarkoituksena salata tai peittää varojen laiton alkuperä tai auttaa tällaisen toiminnan harjoittamiseen osallistuvaa henkilöä välttämään toimintansa oikeudellisia seuraamuksia; a) varojen muuntaminen tai siirtäminen tietoisena siitä, että ne on saatu rikollisesta toiminnasta tai osallisuudesta tällaiseen toimintaan, tarkoituksena salata tai peittää varojen laiton alkuperä tai auttaa tällaisen toiminnan harjoittamiseen osallistuvaa henkilöä vaikka vain välttämään toimintansa oikeudellisia seuraamuksia; PA\_ docx 5/14 PE v01-00\n6 7 3 artikla 1 kohta c alakohta c) varojen hankkiminen, hallussa pitäminen tai käyttö tietoisena niiden vastaanottohetkellä siitä, että varat on saatu rikollisesta toiminnasta tai osallisuudesta tällaiseen toimintaan; c) varojen hankkiminen, hallussa pitäminen tai käyttö tietoisena siitä, että varat on saatu rikollisesta toiminnasta tai osallisuudesta tällaiseen toimintaan; 8 3 artikla 2 kohta a alakohta a) aiemmin tai samanaikaisesti annettu tuomio rikoksesta, joka tuotti varat; a) aiemmin tai samanaikaisesti annettu tuomio rikoksesta, joka tuotti varat, jolloin riittää, että pelkästään varojen arvo on epäsuhteessa niiden omistajan tuloihin, ja oikeudessa todistustaakka näiden varojen laillisen alkuperän osoittamisesta on omistajalla; 9 3 artikla 2 kohta c a alakohta (uusi) c a) sen selvittäminen, onko varat tuottanut rikollinen toiminta toteutettu kolmannen maan alueella, kun kyseinen toiminta katsottaisiin rikokseksi tätä artiklaa soveltavan tai täytäntöönpanevan PE v /14 PA\_ docx\n7 jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä, mikäli rikos olisi tehty sen alueella, ja kun se kuuluu seuraaviin kategorioihin: terroriteko tai terrorismin rahoittaminen, järjestäytynyt rikollisuus, korruptio, ihmiskauppa, seksuaalinen hyväksikäyttö, orjana pitäminen tai veropetos; 10 3 artikla 2 kohta c b alakohta (uusi) c b) sen selvittäminen, onko varat tuottanut rikollinen toiminta toteutettu sellaisen kolmannen maan alueella, jota komissio pitää suuririskisenä direktiivin (EU) 2015/849 9 artiklassa tarkoitetussa mielessä, kun kyseinen toiminta katsottaisiin rikokseksi tätä artiklaa soveltavan tai täytäntöönpanevan jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä, mikäli rikos olisi tehty sen alueella artikla 1 kohta 1. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että 3 ja 4 artiklassa tarkoitetuista rikoksista määrätään tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia rikosoikeudellisia seuraamuksia. 1. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että 3 ja 4 artiklassa tarkoitetuista rikoksista määrätään riippumattomia, tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia rikosoikeudellisia seuraamuksia. PA\_ docx 7/14 PE v01-00\n8 12 5 artikla 2 kohta 2. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että 3 artiklassa tarkoitetuista rikoksista määrätään ainakin vakavissa tapauksissa vankeusrangaistus, jonka enimmäiskesto on vähintään neljä vuotta. 2. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että 3 artiklassa tarkoitetuista rikoksista määrätään vankeusrangaistus, jonka enimmäiskesto on vähintään neljä vuotta artikla 2 a kohta (uusi) 2 a. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että 3 artiklassa tarkoitetuista rikoksista määrätään vankeusrangaistus, jonka vähimmäiskesto on kaksi vuotta, kun sovelletaan jotakin 6 artiklassa tarkoitetuista raskauttavista seikoista artikla 2 b kohta (uusi) 2 b. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että 3 ja 4 artiklassa PE v /14 PA\_ docx\n9 tarkoitetuista rikoksista vastuussa oleville luonnollisille henkilöille, vaikka he olisivat toimineet oikeushenkilön suojissa, määrätään seuraavanlaisia oheisseuraamuksia: a) pysyvä kielto tehdä sopimuksia julkisten viranomaisten kanssa; b) väliaikainen tai pysyvä kielto harjoittaa liiketoimintaa artikla 1 kohta b a alakohta (uusi) b a) rahanpesun kohteena olevat rahat tai omaisuus on peräisin terrorismista tai asekaupasta taikka rahanpesulla on tarkoitus rahoittaa terrorismia tai asekauppaa; 16 6 artikla 1 kohta b b alakohta (uusi) b b) rahanpesun kohteena olevien varojen tai omaisuuden arvo on euroa tai enemmän. PA\_ docx 9/14 PE v01-00\n10 17 8 artikla 1 a kohta (uusi) 1 a. pysyvä kielto tehdä sopimuksia julkisten viranomaisten kanssa; 18 8 a artikla (uusi) 8 a artikla Rikollisesta toiminnasta saadun hyödyn takavarikointi 1. Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että kaikki rikollisen toiminnan, sellaisena kuin se on määritelty 2 artiklassa, tuottamat varat ja hyöty takavarikoidaan seuraavissa tapauksissa: a) tässä direktiivissä määritelty rahanpesurikos on todettu lainvoimaisella päätöksellä jossakin jäsenvaltiossa; tai b) rikos, josta hyöty on saatu (esirikos), on vahvistettu jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa annetulla tuomiolla, vaikka rikos olisi jo katsottu vanhentuneeksi. 2. Tätä artiklaa sovelletaan riippumatta siitä, onko rahanpesurikokseen tai esirikokseen syyllistynyt luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö. PE v /14 PA\_ docx\n11 19 9 artikla 1 kohta b a alakohta (uusi) b a) rikoksentekijä asuu tai oleskelee kyseisen jäsenvaltion alueella eikä ole toisen jäsenvaltion kansalainen; 20 9 artikla 1 kohta b b alakohta (uusi) b b) rikos on tehty sen alueelle sijoittautuneen oikeushenkilön lukuun; 21 9 artikla 1 kohta b c alakohta (uusi) b c) rahanpesun kohteena olevat varat tai siitä saatu hyöty ovat kyseisen jäsenvaltion alueella tai sen lainkäyttövallan piirissä. PA\_ docx 11/14 PE v01-00\n12 22 9 artikla 2 kohta 2. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle, aikooko se ulottaa lainkäyttövaltansa laajemmalle, sen alueen ulkopuolella tehtyihin 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuihin rikoksiin, jos a) rikoksentekijällä on vakinainen asuinpaikka kyseisen jäsenvaltion alueella; b) rikos on tehty sen alueelle sijoittautuneen oikeushenkilön hyväksi. Poistetaan artikla 2 a kohta (uusi) 2 a. Kunkin jäsenvaltion on hyväksyttävä säännökset, joilla voidaan ratkaista tehokkaasti ja nopeasti lainkäyttövaltaa koskevat positiiviset tai negatiiviset ristiriidat artikla 1 kohta Kunkin jäsenvaltion on varmistettava, että 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja rikoksia tutkivilla tai niihin liittyvistä syytetoimista 1. Kukin jäsenvaltion on varmistettava, että 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja rikoksia tutkivilla tai niihin PE v /14 PA\_ docx\n13 vastaavilla henkilöillä, yksiköillä ja muilla tahoilla on käytettävissä tehokkaat tutkintakeinot, kuten sellaiset, joita käytetään järjestäytyneen rikollisuuden tai muiden vakavien rikosten tutkinnassa. liittyvistä syytetoimista vastaavilla henkilöillä, yksiköillä ja muilla tahoilla on käytettävissä tehokkaat tutkintakeinot, kuten sellaiset, joita käytetään järjestäytyneen rikollisuuden tai muiden vakavien rikosten tutkinnassa, ja riittävät resurssit ja henkilöstö sekä erityinen, kohdennettu koulutus artikla 1 a kohta (uusi) 1 a. Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tehokkaita toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan vuoropuhelua ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa sekä parantamaan unionin ja jäsenvaltioiden välistä koordinointia rahanpesun torjunnassa ja edistämään erityisesti kehitysmaissa uudistuksia, joiden tavoitteena on tehokas rahanpesun torjunta ja tehokas kansainvälinen yhteistyö vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti artikla 1 kohta 1 alakohta Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [24 kuukautta hyväksymisestä]. Niiden on viipymättä Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [12 kuukautta hyväksymisestä]. Niiden on viipymättä PA\_ docx 13/14 PE v01-00\n14 toimitettava kyseiset säännökset kirjallisina komissiolle. toimitettava kyseiset säännökset kirjallisina komissiolle artikla 1 kohta Komissio antaa [24 kuukauden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanon määräajasta] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet tämän direktiivin noudattamiseksi. Komissio antaa [12 kuukauden kuluttua tämän direktiivin täytäntöönpanon määräajasta] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan, missä määrin jäsenvaltiot ovat toteuttaneet tarvittavat toimenpiteet tämän direktiivin noudattamiseksi. PE v /14 PA\_ docx


sportingbet rahannosto : Internet -rahaliikenne - Sivu 2 | Pokeritieto\nronaz » 18.1.2006 1:13:05\nthepelli kirjoitti: Ok, tänään tuli rahat netelleriin eli 3 vrk.n kuluttua pyynnöstä. Sinänsä ei pitkä viive, olen vain kuvitellut netellerin olevan sellainen välittäjä, johon saa rahat suunnilleen onlinena. Vastasivat tänään tiedusteluunikin ja sanoivat viivästymisen syyksi ensimmäisen nostoni Sportingbetiltä ja tästä syystä tarvitsi tarkistella jotain...\nEi se yleensä, jos koskaan, ole Netellerin vika jos hitaasti tulee rahat. Kyse on siitä että saitti jolta nostat tarkistaa käsin noston mahdollisten rahanpesujen/vilpin/softan bugien/muun varalta (mitä nyt keksin mahdollisia syitä). Eikös tuo ole aivan luonnollista ja ymmärrät varmaan itsekkin jos funtsit siltä kannalta että jos ite pyörittäisit nettikasinoa.\nPingviini » 18.1.2006 9:46:00\nWebdollarin asiakas"palvelu" on ehkä heikointa jota olen omalla pokeriurallani joutunut kokemaan. Asiakas"palvelun" vastaukset tulevat ehkä viikon myöhemmin kuin lupaavat, rahan siirrot kestävät luvattoman kauan ja lisäksi maksimisummat ($10k/30vrk) ovat luvattoman alhaiset ottaen huomioon panokset mitä boss mediallakin tarjotaan.\nMutta ei kannata huolestua, tähän saakka ainakin olen lopulta sen vastauksen tai rahat lopulta saanut vaikka vajaa pari viikkoa molempiin on saattanut mennäkin..\nthepelli » 18.1.2006 9:52:03\nYmmärsin kyllä, ettei ole netellerin vika. Mutta tarkoitin sitä, että olen käsittänyt, että juuri netelleriin ja moneybookersille saa rahat nopeasti, eli käytännössä onlinenä. Sitten, kun tehdään omalle tilille siirto tai luottokortille nosto kestää kauemmin tuon kaksi, kolme päivää. Kun siirrän rahat netelleriltä omalle tilille, kestää jälleen kaksi kolme päivää. Eli seuraavan kerran kannattaa ehkä siirtää suoraan vaikkapa luottokortille...\nergopro » 18.1.2006 10:19:15\nToi kaks-kolme päivää on aika standardi, onhan toki Laddiesin kaltaisia paikkoja mistä instant withdrawals ja Pokerroomin kaltaisia missä about tunnissa rahat Netellerissä...\nronaz » 18.1.2006 11:16:24\nthepelli kirjoitti: Kun siirrän rahat netelleriltä omalle tilille, kestää jälleen kaksi kolme päivää. Eli seuraavan kerran kannattaa ehkä siirtää suoraan vaikkapa luottokortille...\nJos kyet voivasi siirtää rahat suoraan luottokortille niin silloinhan tarve Netellerin käyttöön alunperin on ollut ilmeisen pieni. [Kaikki eivät kuitenkaan halua antaa n+1 saitille luottokorttinsa numeroa (ja päivittää sitä jokaiseen sen vaihtuessa..) esim. turvallisuussyistä. Jotkut paikat taasen hyväksyvät vain Visan ja jotkut käyttävät eri luottokortteja. Tai joillain ei ole ollenkaan luottokorttia.]\nKätevä systeemihän tuo on mutta sen käytössä on hyväksyttävä lisäviive useimpien saittien kanssa.\nPingviini » 18.1.2006 12:42:35\nBoss median skineistä ainakin Celeb Pokerilla onnistuu rahan siirtäminen suoraan pelitililtä Suomalaiselle pankkitilille. Tosin vieläkin monien sähköpostien ja webdollarien lupauksienkaan jälkeen eivät vielä käytä swift ja iban-tunnareita ja pankki veloittaa 5e tilisiirroista. Aikaa tilisiirrossa kuluu sellaiset 6-8 pankkipäivää.\njeremias » 18.1.2006 17:57:47\ntänään sitten tuli pankkisiirto perille,neljäntenä pankkipäivänä,joten ihan hyvin meni\nPingviini » 18.1.2006 23:39:03\nVeloittiko pankki siirrosta?\njeremias » 19.1.2006 17:13:29\nPingviini kirjoitti: Veloittiko pankki siirrosta?\nei mennyt mitään kuluja\nThinh86 » 19.1.2006 17:59:52\nkyllähän tuolta sportingbetiltä tulee rahat ihan kätevästi neteller tilille, ensimmäinen withdraw netellerille vei tosin 3 päivää, mutta nykyään siinä menee 1 päivä niin rahat on neteller tilillä... Itse tykkään henkilökohtaisesti Sportingbetistä.. kyllä se ihan luotettava paikka on, vaikka alussa vähän arvelutti...\nhyvin on tullu voittookin tuolta\nLiittynyt: 29.3.2005 8:54:36\nJimZalabim » 22.1.2006 14:59:44\nThinh86 kirjoitti: kyllähän tuolta sportingbetiltä tulee rahat ihan kätevästi neteller tilille, ensimmäinen withdraw netellerille vei tosin 3 päivää, mutta nykyään siinä menee 1 päivä niin rahat on neteller tilillä... Itse tykkään henkilökohtaisesti Sportingbetistä.. kyllä se ihan luotettava paikka on, vaikka alussa vähän arvelutti...\nKyllä sivullekirjoittanut törmäsi muuriin kun yritti kotiutusta. Nyt ollaan keskustelut noin puolenkymmenen eri supporthenkilön kanssa ja jokaiselta on saatu vähän erilailsta infoa.\nLyhyesti. Sain 10€:n bonuksen rekisteröityessäni ja sen lisäksi tein pienen talletuksen Mastercardilla.\nNyt olin aikeissa kotiutella rahoja ja yritin ensimmäiseksi Netelleriin. Meni vuorokausi ja rahat palasivat tilille ilman minkäänlaista selitystä. No siitä sitten soittelemaan, jotta missä mättää. Asiakaspalvelija kertoo, että ei onnistu, koska en ole Netellerin kautta siirtänyt rahoja sinne päin kertaakaan. Hän kuitenkin kertoi ilouutisen, että voisin siirtää rahat halutessani suoraan pankkitilille ja siihen ei olisi mitään estettä.\nNo laitoin sitten samantien siirtopyynnön pankkitilille. Taas kului noin vuorokausi ja rahat palasivat pelitilille. Nyt oli niinkin kuvaava ilmoitus mukana kuin, että "cancelled". Taas linjoja pitkin aspaan ja tällä kertaa selitys kuului, että et voi siirtää tilille, koska et ole sieltä siirtänyt rahoja heille päin. WTF? No tällä kertaa tulikin sitten tämmöinen ehdotus ("Sir, I have a suggestion..."): lähetäppä meille kopio/digikuva ajokortista/passista, mastercardin molemmista puolista ja jostain kotiin tulleesta laskusta (jotta voisivat varmistaa osoitteen). Kun nuo lähetän, niin he palaavat pikapuolin asiaan.\nNo odottelin puolitoista päivää ja en ollut saanut edes kuittausta siitä, että onko viesti tullut perille. --> Linjoja pitkin taas aspaan. Tällä kertaa kaverilla ei ollut oikeuksia päästä katsomaan kyseisiä tietoja, että onko viesti tullut edes perille. No hän lupasi, että laitta emailin ko. osastolle ja he palaavat heti kun tulevat aamulla töihin. Ja lupasi laittaa minullekin mailin asiasta.\nNo tuo maili tuli, mutta arvannette varmaan, että onko tuosta luvatusta yhteydenotosta kuulunut mitään. Saas nähdä, että näkeekö noita rahoja ikinä.\nDempsey » 23.1.2006 21:59:24\nPingviini kirjoitti: Webdollarin asiakas"palvelu" on ehkä heikointa jota olen omalla pokeriurallani joutunut kokemaan. Asiakas"palvelun" vastaukset tulevat ehkä viikon myöhemmin kuin lupaavat, rahan siirrot kestävät luvattoman kauan ja lisäksi maksimisummat ($10k/30vrk) ovat luvattoman alhaiset ottaen huomioon panokset mitä boss mediallakin tarjotaan.\nItse olen kotiuttanut rahaa kaksi kertaa (Visalle ja Netellerille) ja molemmilla kerroilla kesti tasan neljä päivää ennen kuin rahat lähtivät Webdollarin tililtä. Visalle kotiututtaessani tuli lisäksi ylimääräistä viivettä vielä pari päivää ennen kuin rahat näkyivät Visalla luottotilillä.\nWebdollarin motiivit tällaiseen hidasteluun ovat aika kyseenalaiset. Mitään perusteltua syytä paitsi "ilmainen laina" on vaikea keksiä.\nMuutenkin on aika surkuhupaisaa, että nettikasinoille päin raha kyllä siirtyy luottokortilta sekunneissa, mutta annas olla jos haluatkin kotiuttaa voittoja - odotusaika ei olekaan sekunteja vaan päiviä, jopa viikkoja. Luulisi, että nykyaikana rahaliikenne olisi mahdollista toteuttaa reaaliajassa, mutta eipä kasinoilla ole mitään tarvetta parantaa nykysysteemiä.\nJimZalabim kirjoitti: Nyt olin aikeissa kotiutella rahoja ja yritin ensimmäiseksi Netelleriin. Meni vuorokausi ja rahat palasivat tilille ilman minkäänlaista selitystä. No siitä sitten soittelemaan, jotta missä mättää. Asiakaspalvelija kertoo, että ei onnistu, koska en ole Netellerin kautta siirtänyt rahoja sinne päin kertaakaan. Hän kuitenkin kertoi ilouutisen, että voisin siirtää rahat halutessani suoraan pankkitilille ja siihen ei olisi mitään estettä.\nNo laitoin sitten samantien siirtopyynnön pankkitilille. Taas kului noin vuorokausi ja rahat palasivat pelitilille. Nyt oli niinkin kuvaava ilmoitus mukana kuin, että "cancelled". Taas linjoja pitkin aspaan ja tällä kertaa\nItse olen kotiuttanut Sportinbetiltä yhden kerran onnistuneesti Visa-tilille ja yhden kerran Netellerille (pienen summan koemielessä). Kuitenkin toinen, suurempi kotiutus Netellerille ei enää onnistunutkaan. "Yrityksessä" kesti neljä päivää. "Tiliotteessa" luki "not neteller withdrawal", mitä ikinä se sitten tarkoittaakaan. Nyt sitten tein kotiutuksen pankkitilille, ja rahat on ilmeisesti ainakin lähteneet liikenteeseen Sportingbetin päästä, mutta tilille niitä ei vielä ole tullut. Tosin aikaa on kulunut vasta pari pankkipäivää.\nThinh86 » 23.1.2006 22:57:22\nHmm aika omituista... en oo itse laittanu sportingbetille yhtään rahaa, sillä ilmais kympillä mäkin aloitin ja 6000$ oon sieltä yhteensä siirtäny netellerille ongelmitta... ekan kerran siirsin 2000$ ja siinä kesti 3 päivää ennenkuin rahat tuli netellerille ja sitten siirsin 2 kertaa 2000$ viellä ja niissä meni 1 päivä , ja noi kaikki siirrot oli 2vko sisään ja ei mitään ongelmia. Eivät ole multa ainakaan kyselly mitään passien kopioita tjsp...\nRoyal Flush » 17.2.2006 18:35:26\nMoneybookers toimii myös. Kaiken lisäksi yllättävän nopeasti (4h meni).\nMika » 17.2.2006 20:38:26\nNjahas, nyt kyllä vituttaa sportingbet sen verran että en kyllä kyseiseen mestaan enää palaa.\nAloitanpa aivan alusta, niin ei jää mitään epäselväksi.\nAivan aluksi, joskus taannoin, sain 60 euroa bonusta ilman deposittia. Pelailin sitten hiukkasen aikaa, nostin rollin 900 taalaan, ja nostin 830 taalaa netelleriin.\nJätin siis saitille n. 70 taalaa, mutta ne eivät kauaa kestäneet, vaan menin poikki sportingilla. Tästä en kuitenkaan kovin harmissani ollut.\nNyt kuitenkin myöhemmin, sain Sportingbetiltä tarjouksen, joka kuului kutakuinkin seuraavasti: "talleta 350 USD, saat 350 USD".\nNo, minä päätin kokeilla, vaikkakin softa on paska, mutta pelaajat vähintään yhtä paskoja. Nyt, kun olen voitolla n. 65 USD, kypsyin koko mestaan täysin, ja ajattelin, että bonus saa jäädä sikseen, haluan pois täältä. En ole siis saanut mitään bonuksia uuden talletuksen jälkeen.\nNyt kuitenkin Sportingbet on varastanut minulta 60 euroa, väittäen niitä bonusrahoiksi, joita ei siis voi nostaa nyt. Eihän tässä ole mitään järkeä! Jos talletan paikkaan 350 USD täysin omaa rahaani, ja tilini on tyhjä siellä, enkä saa minkäänlaista bonusta talletuksen jälkeen, kaikkien rahojen pitäisi olla omiani?\nHe kuitenkin sönköttävät jotain epämääräistä supportissa, onko muille käynyt näin?


Tällainen on "natsipataljoona" Azovin rykmentti, joka on Venäjän mukaan syy Ukrainan sodalle\nVenäjä on leimannut Mariupolia puolustavan Azovin rykmentin "natsipataljoonaksi". Tutkijan mukaan yksikkö on pyrkinyt irti äärioikeistolaisista juuristaan.\nUkrainan kansalliskaartin erikoisjoukko Azovin rykmentti puolustaa kiivaasti Venäjän piirittämää Mariupolin kaupunkia.\nMonille ukrainalaisille Azovin taistelijat ovat sankareita, mutta länsimaissa Azov tunnetaan siitä, että se on käyttänyt tunnuksissaan äärioikeiston suosimia wolfsangel- ja musta aurinko -symboleita.\nVenäjä on ilmoittanut, että sen aloittaman “erikoissotilasoperaation” tarkoituksena on riisua Ukraina aseista ja “vapauttaa maa natseista”. Venäjä on toistuvasti kutsunut Azovin joukkoja natseiksi.\nOnko Azovin rykmentti siis Venäjän propagandassa syy koko Ukrainan sodalle?\nTässä jutussa kerrotaan, millainen on alun perin Azovin pataljoona -nimellä tunnettu kiistanalainen Azovin rykmentti ja miten se liittyy Venäjän hyökkäykseen.\nAzovin rykmentin sotilaat osallistuivat aseveljensä hautajaisiin 19. maaliskuuta 2022 Kiovassa. Vainaja oli toiminut autonkuljettajana Venäjän iskussa kuolleille toimittajille. Kuva: STELLA Pictures/ddp/abaca press\nAzov-veteraani: Venäjän syytöksissä ei mitään uutta\nRuotsissa asuva Suomen kansalainen Carolus Löfroos taisteli vapaaehtoisena Azovin rykmentin riveissä Venäjän johtamia separatistijoukkoja vastaan Itä-Ukrainassa vuosina 2014–2015 ja 2017.\nKun Venäjä pommitti maaliskuussa Mariupolin synnytyssairaalaa ja teatteria, Venäjä syytti Azovia näiden tilojen hallussapidosta ja tuhoamisesta.\nTällaisissa Venäjän esittämissä syytöksissä ei ole mitään uutta, arvioi Carolus Löfroos.\n– He ovat aina tappaneet siviilejä ja syyttäneet siitä vastustajiaan. Se on yhtä vanha valhe kuin se, että Suomen ampumat Mainilan laukaukset olisivat aloittaneet talvisodan, hän sanoo.\nCarolus Löfroos kuvattuna omien sanojensa mukaan Donetskin ulkopuolella Itä-Ukrainassa vuonna 2017. Kuva: Carolus Löfroosin kotialbumi\nLöfroos antaa haastattelun englanniksi viestipalvelun välityksellä. Hän ei halua puhua puhelimessa toimittajan kanssa.\nAzovin rykmenttiin kohdistuvat syytökset ovat osa Venäjän propagandaa, jonka avulla se pyrkii perustelemaan hyökkäystään Ukrainaan, arvioi puhelimitse Ylelle puolalainen tutkija Kacper Rekawek.\nRekawek on tutkinut muun muassa Ukrainaan matkustaneita länsimaisia ääriajattelua kannattavia vierastaistelijoita. Hän työskentelee Oslon yliopiston Center for Research on Extremism -tutkimuslaitoksessa.\nAzovin rykmentin kukistaminen Mariupolissa voisi antaa Venäjän presidentti Vladimir Putinille tilaisuuden perustella propagandaansa "Ukrainan vapauttamisesta natseista". Näin tilannetta analysoi muun muassa uutistoimisto AFP.\nYle haastatteli Löfroosia ja Rekawekia hieman ennen maaliskuun puoliväliä.\nVapaaehtoispataljoonan juuret äärioikeistossa\nAzovin pataljoona perustettiin keväällä 2014 Ukrainan vallankumouksen jälkeen puolisotilaallisena vapaaehtoisjoukkona. Sen tehtävä oli taistella Venäjän johtamia separatisteja vastaan Itä-Ukrainassa.\nRekawek painottaa, että Azovin pataljoona oli vain yksi kymmenistä samoihin aikoihin perustetuista vapaaehtoispataljoonista. Valtaosa niistä ei ollut äärioikeistolaisia.\nJuutalaistaustainen oligarkki Ihor Kolomoiskyi oli Azovin pataljoonan alkuaikojen merkittävä rahoittaja. Hän toimi Dnipropetrovskin kuvernöörinä ja rahoitti myös muita vapaaehtoispataljoonia. Rekawekin mukaan Azovista ei olisi koskaan tullut nykyisenkaltaista organisaatiota ilman Kolomoiskyin tukea.\nAzovin pataljoonan vapaaehtoiset osallistuivat koulutukseen Mariupolin lähellä Ukrainassa 1. lokakuuta 2014 Kuva: Oleg Petrasyuk/EPA/All Over Press\nTutkijan mukaan Azovin juuret ovat erityisesti Harkovan kaupungin nationalistisissa järjestöissä. Pataljoonan ensimmäinen komentaja oli äärinationalisti Andrii Biletski, joka johti uusnatsistisiksi kuvailtuja Patriot of Ukraine- ja SNA-järjestöjä.\nAlussa Azovin pataljoonaan liittyi SNA:n jäseniä, jalkapallohuligaaneja ja muiden äärioikeistolaisten alakulttuurien edustajia. Jäseniä on syytetty valkoista ylivaltaa ajavan ideologian kannattajiksi.\nYK sanoi vuonna 2016 julkaistussa raportissa (siirryt toiseen palveluun), että jotkut Azovin pataljoonan taistelijat olivat syyllistyneet ihmisoikeusloukkauksiin Itä-Ukrainassa.\nAzovin pataljoona liitettiin osaksi Ukrainan asevoimia vuoden 2014 lopulla, kun se oli todistanut tehokkuutensa osallistuessaan Mariupolin valtaamiseen takaisin Venäjän johtamilta separatisteilta.\nJoukon nimeksi muutettiin Azovin rykmentti, ja siitä tuli osa Ukrainan sisäministerön alaisuudessa toimivaa kansalliskaartia. Ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan Azovin rykmentillä oli Rekawekin mukaan noin tuhat sotilasta Mariupolissa.\nLuku on erittäin pieni, jos sitä vertaa koko Ukrainan armeijan vahvuuteen. Vuonna 2020 Ukrainan asevoimilla oli yhteensä 209 000 sotilasta aktiivipalveluksessa.\nAzovin rykmentin riveissä on ollut myös pieni määrä ulkomaalaisia vierastaistelijoita. Rekawek kertoo tietävänsä Carolus Löfroosin lisäksi toisen suomalaisen, joka on taistellut Azovin riveissä. Lisäksi hän on kuullut muutamasta muusta järjestön suomalaisesta vierastaistelijasta.\nUkrainalaiset vapaaehtoiset harjoittelivat aseetonta kamppailua Azovin rykmentin tukikohdassa Kiovassa 14. elokuuta 2015. Kuva: Roman Pilipey/EPA/All Over Press\nRykmentti siivosi rivejään\nEntinen Azovin sotilas Carolus Löfroos luonnehtii rykmenttiä kansalliskaartin eliittiyksiköksi. Hän myöntää, että sen jäsenistö koostuu pääasiassa erilaisista nationalisteista, mutta äärioikeistolainen ideologia ”ei oikeastaan näy” yksikön toiminnassa.\n– Ihmiset, jotka taistelevat Venäjää vastaan, ovat hyviä ihmisiä. Siinä kaikki, Löfroos sanoo.\nOmaa poliittista suuntautumistaan Löfroos ei halua avata. Hän ei myöskään halua puhua muista Azovissa mahdollisesti olleista suomalaisista.\nTutkija Rekawekin mukaan Azovin rykmentti on nykyisin täysin erilainen toimija kuin kahdeksan vuotta sitten, koska rykmentin riveistä on poistettu räikeimmin äärioikeistolaiset jäsenet.\nMyös alkuperäinen komentaja Andrii Biletski siirtyi syrjään ja perusti äärioikeistolaisen Kansallinen korpus -puolueen. Hän nousi Ukrainan parlamenttiin syksyllä 2014 järjestetyissä vaaleissa, mutta ei päässyt myöhemmin toiselle kaudelle.\n– Yksikään poliittinen toimija, sotapäällikkö tai vastaava ei anna käskyjä Azovin rykmentille. Se kuuluu täysin Ukrainan sotilaskomentoon. Kyseessä ei ole mikään rosvomiliisi, Rekawek painottaa.\nTyöntekijä kiinnitti mainostauluun Azovin pataljoonan ensimmäisen komentajan Andrii Biletskin vaalimainosta 23. lokakuuta 2014 Kiovassa. Kuva: Tatyana Zenkovich/EPA/All Over Press\nAzovin brändi vetoaa ääriajattelijoihin\nÄäriainesten kitkemisestä huolimatta Azovin rykmentillä on edelleen puoleensavetävä imago länsimaisissa äärioikeistopiireissä.\nAzovin kiistanalaisissa tunnuksissa yhdistyvät musta aurinko ja wolfsangel eli susikoukku. Molemmat ovat Natsi-Saksan aikanaan käyttämiä symboleita. Länsimaissa ne kuuluvat uusnatsien kuvastoon.\nRykmentti on tosin siistinyt tunnuksiaan. Esimerkiksi musta aurinko ei ole enää yhtä näkyvästi käytössä. Mediatietojen mukaan (siirryt toiseen palveluun) Azov on sanonut, että sen tunnuksissa oleva symboli on yhdistelmä kirjaimista N ja I, mikä viittaa sanoihin national idea eli kansallinen idea.\nAzovin pataljoonan sotilaita kuvattuna Mariupolissa 5. syyskuuta 2014. Lipussa näkyy Azovin vanha tunnus, jossa yhdistyvät musta aurinko ja susikoukku. Kuva: Anatoly Maltsev/EPA/All Over Press\nMaaliskuun alkupuolella Azovin logoilla varustettuja kannatustuotteita myytiin esimerkiksi verkkokauppa Amazonissa, mutta ne ilmeisesti poistettiin valikoimista, kun asia alkoi saada mediahuomiota.\nAzov-veteraani Carolus Löfroos arvioi, että natseihin yhdistettyjen symbolien käyttö sotilaspuvussa voi näyttää omituiselta länsimaalaisten silmissä, mutta Itä-Euroopan kansallismielisten piirissä nämä symbolit ovat hänen mukaansa yleisiä.\nTutkija Kacper Rekawekin mukaan Azov on myös pyrkinyt “trollaamaan” Venäjää käyttämällä tiettyä kuvastoa ja sanastoa.\n– Varsinkin vuonna 2014 tarkoituksena oli pelotella, ärsyttää ja provosoida venäläisiä.\nUutistoimisto Reuters jakaa toisinaan Azovin rykmentin kuvaamaa materiaalia Ukrainasta. Videon pysäytyskuvassa näkyy Azovin rykmentin nykyinen tunnus. Kuvan on välittänyt Venäjän valtion omistama Sputnik.\nAzovin rykmentti hyödyntää taitavasti sosiaalista mediaa. Se julkaisee kanavillaan näyttäviä propagandavideoita esimerkiksi venäläisten tankkien tuhoamisesta. Mutta pieni osa materiaalista on kyseenalaisempaa.\nHelmikuun lopussa Ukrainan kansalliskaarti julkaisi Twitter-tilillään paheksuntaa aiheuttaneen videon, jolla kommandopipoinen mies upottaa rynnäkkökiväärin ammuksia vaaleaan könttiin.\nTviitissä kerrotaan, että kuvassa Azovin rykmentin taistelija rasvaa luoteja silavalla. Julkaisun mukaan luodit on tarkoitettu Venäjän puolella sotiville tšetšeenitaistelijoille, jotta nämä eivät pääsisi kuollessaan paratiisiin. Porsaanliha on kielletty muslimeilta.\nVenäjän mukaan tšetšeenijoukot ovat osallistuneet Mariupolin piiritykseen.\nVapaaehtoispataljoona laajeni kansanliikkeeksi\nAzov on kasvanut puolisotilaallisesta vapaaehtoispataljoonasta sosiaalipoliittiseksi Azovin liikkeeksi. Se tukee Azovin rykmenttiä lahjoituksin ja sillä on poliittisia tavoitteita.\nLaajempi Azovin liike sisältää äärioikeistolaisen Kansallinen korpus -puolueen ja hyväntekeväisyysjärjestöjä. Liike järjestää kansallismielisiä kesäleirejä lapsille, pyörittää kirjakerhoa sekä baaria, ja siihen on kuulunut myös vapaaotteluseura.\nAzovin liike on myös ylläpitänyt Kiovassa omien sanojensa mukaan “järjestystä valvonutta” katupartioryhmää (siirryt toiseen palveluun), jota on syytetty muun muassa väkivallasta romaneja ja seksuaalivähemmistöjä kohtaan.\nLapset kokosivat aseita ohjaajan opastamana Azovin liikkeen järjestämällä kesäleirillä lähellä Kiovaa 12. elokuuta 2015. Kuva: Roman Pilipey/EPA/All Over Press\nKansallinen korpus -puolue sai kahden prosentin kannatuksen vuoden 2019 parlamenttivaaleissa. Rekawek toteaa, että vaalitulos kertoo, kuinka vahva liike on poliittisesti.\nAzovin liike on verkostoitunut länsimaiden äärioikeiston kanssa. Liikkeen visiona on perustaa niin sanottu intermarium-liittouma lännen ja Venäjän väliin. Se koostuisi konservatiivisista ja kansallismielisistä Keski- ja Itä-Euroopan maista, ja Rekawekin mukaan Azov olisi siinä merkittävä peluri.\nVuonna 2019 Yhdysvalloissa 40 kongressiedustajaa vaati, että Azov olisi pitänyt luokitella ulkomaiseksi terrorijärjestöksi.\nTime-lehden (siirryt toiseen palveluun) mukaan edustajat perustelivat vaatimustaan sillä, että “Azov on värvännyt, radikalisoinut ja kouluttanut Yhdysvaltain kansalaisia jo vuosien ajan”. Maan ulkoministeriö ei kuitenkaan suostunut luokitteluun.\nUkrainalaiset nationalistit, Oikea sektori -puolueen jäsenet ja Azovin pataljoonan sotilaat marssivat Kiovassa 14. elokuuta 2014. Kuva: Sergey Dolzhenko/EPA/All Over Press\nIhmiset usein sekoittavat Azovin rykmentin ja nationalistisen Azovin liikkeen keskenään, Rekawek arvioi. Rykmentin ja liikkeen välillä ei hänen mukaansa ole rakenteellista yhteyttä, vaikka jäsenten välillä onkin henkilökohtaisia yhteyksiä.\nRekawekin mukaan Azovin liike on kouluttanut jäseniään ja siviilejä jo pitkään ennen tätä tuoreinta Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Liike on valmis sijoittamaan ukrainalaisia vapaaehtoisia aluepuolustuspataljooniin.\nAzovin liikkeeseen kytkeytyvän Azov-Prykarpattia -aluepuolustusyksikön vapaaehtoiset vannoivat uskollisuuttaan Ukrainan kansalle Ivano-Frankivskissa Länsi-Ukrainassa 27. maaliskuuta 2022. Kuva: Ukrinform/Shutterstock/All Over Press\nJärjestö: Länsimaiden uusnatseilla halua liittyä Azoviin\nÄärijärjestöjen viestintää seuraavan Site Intelligence Groupin johtaja Rita Katz kirjoitti maaliskuun puolivälissä The Washington Postissa (siirryt toiseen palveluun), että useat tunnetut länsimaiset uusnatsit ovat ilmaisseet Telegram-kanavilla haluavansa liittyä Azovin riveihin taistellakseen Venäjää vastaan.\nAzovin rykmentti ei kuitenkaan ota vastaan uusia ulkomaisia vierastaistelijoita, koska kansalliskaartiin hyväksytään vain Ukrainan kansalaisia, tutkija Kacper Rekawek kertoo.\nHänen mukaansa Azovin vanhojen taistelijoiden kohdalla tähän on kuitenkin tehty poikkeus. Vuodesta 2014 mukana olleet ulkomaalaiset saavat edelleen palvella Azovin rykmentissä.\nAzovin rykmentin veteraanit kouluttivat aluepuolustusjoukkojen vapaaehtoisia salaisessa paikassa Dnipron lähellä Ukrainassa 6. maaliskuuta 2022. Kuva: Andrea Carubba/STELLA Pictures/ddp/abaca press\nAzovin veteraaneihin kytköksissä oleviin aluepuolustuspataljooniin ulkomaalaiset sen sijaan voivat päästä. Rekawekin mukaan ennen maaliskuun puoliväliä Azov oli värvännyt niihin vain vajaat parikymmentä vapaaehtoista ulkomaalaista.\nCarolus Löfroos kertoo, että hän pyrkii nykyisin elämään normaalia elämää Ruotsissa. Suunnitelmissa ei ole lähteä takaisin Ukrainaan sotimaan, vaikka mieli tekisi.\n– Oli hauska taistella venäläisiä vastaan. Minulla on sitä ikävä, Löfroos sanoo.\nMariupolin tilanne lohduton\nTällä hetkellä Azovin rykmentti puolustaa Venäjän piirittämää Mariupolin satamakaupunkia, jossa oli ennen sotaa 400 000 asukasta.\nMariupolissa käydään kiivaita katutaisteluja ja Venäjä tulittaa kaupunkia jatkuvasti tykistöllä. Kymmenet tuhannet ihmiset ovat onnistuneet pakenemaan kaupungista. Jäljelle jääneet hakevat suojaa kellareista ja raunioista.\nTuhoutunut panssariajoneuvo seisoi pahasti vahingoittuneen kerrostalon edessä Mariupolissa 23. maaliskuuta 2022. Kuvatoimiston mukaan laite kuului luultavasti Azovin rykmentille. Kuva: Maximilian Clarke / AOP\nUkrainan viranomaisten mukaan Mariupolin asukkaat ovat olleet viimeiset viikot pääosin ilman lämmitystä, sähköä ja juoksevaa vettä. Valtaosa kaupungin rakennuksista on vaurioitunut ja avustuskuljetukset sinne ovat poikki.\nRekawekin mukaan Azovin rykmentti on todennäköisesti kärsinyt tappioita puolustaessaan Mariupolia, mutta niiden määrä ei ole tiedossa.\n– Tämän sanominen voi olla ongelmallista, mutta he ansaitsevat kunnioituksemme, Rekawek sanoo.\nVoit keskustella aiheesta keskiviikkoon 30.3. klo 23.00 saakka.\nTuoreimmat tiedot Ukrainan tilanteesta\nVenäjän hyökkäysUlkomaatUkrainaVenäjäAseelliset konfliktitÄärioikeisto


Sivustoa on erittäin helppo käyttä, koska se muistuttaa hyvin paljon Facebookia. Naughtybook sopii erinomaisesti homoseuran etsimiseen, koska merkittävä osa sivuston käyttäjistä on homoja jopa ehkä enemmän kuin SexPartnerissa. Tämä sivusto ei siis todellakaan ole teinien temmellyskenttä, vaan seksin konkarit märävät. Gay-treffit Seksiseuraa homolle löytyy näiltä sivustoilta.9 (77.14) 7 votes, sisältö m esittelee Suomen kuumimmat sivustot, joilta voit löytä gay-treffit. On ehdottomasti yksi Suomen parhaimmista seksideittisivustoista näin on myös gay-kansan kohdalla. Mikäli sinua kiinnostaa lukea esittelyt kaikista Suomen parhaimmista seksideittisivustoista, voit lukea sen tältä. Parhaimmillaan löydät gay-panoseuraa jo samana iltana. Rekisteröidy täysin ilmaiseksi sivustolle. Sivustolla on paljon gay-käyttäjiä. On Suomen suosituin panotreffisivusto. Seuraa ohjeitamme ja saat gay panoseuraa jo vaikka tänä iltana. . Jos et halua tuhlata rahojasi sisänpäsymaksuihin ja drinkkeihin, vaan haluat pästä vain nopeasti panemaan, kannattaa suunnata netin seksideittisivustoille. Tutkittuasi sivustojen tarjontaa, valitse se sivusto, jolla on eniten itseäsi kiinnostavia käyttäjiä. Homopareja, jotka etsivät kolmatta pyörä, homopareja, jotka etsivät toisia homopareja parinvaihtoon. Näin yksinkertaista se tosiaan on! Myös muutama täysin ilmainen palvelu löytyy, mutta näiden kohdalla kannattaa huomioida, että roskapostiin saa useimmiten varautua, ja myös todennäköisyys törmätä huijariin on selvästi luotettavaa maksullista nettitreffisivustoa suurempi. Tietenkin sivustolta löytyy myös gay-deittejä, mutta paljon on tarjolla myös flirttailuseuraa: voit ihan vain keskustella tai sitten lähetellä kiimaisia viestejä muille käyttäjille esim gay-chatissa. Ilmaiset nettitreffit, melkein kaikissa sivustoissa vähintän osa toiminnoista on maksullisia.\nSeksi sivustot gaytreffit - Gay-treffit\nSeksi sivustot gaytreffit Sabina suomi porno hentai movies\nAnime porn videos fressi seinäjoki ryhmäliikunta 96\nMiehelle orgasmi paras pimppi Liittymällä tälle sivustolle hyväksyn myös nämä: Käyttäjäehdot ja, jaettu Sivusto. Nettitreffit ovat seksi sivustot gaytreffit helppo ja nopea tapa etsiä seuraa. SexPartner on käyttäjämäränsä puolesta. Rekisteröinti on kaikilla suosittelemillamme sivuilla ilmaista. Profiilin luominen on maksutonta!\nIlmaisia eroottisia videoita xxx cams Sms treffit fingerpori selitys\nSeksi sivustot gaytreffit - Hanki seksiseuraa\nSeksi sivustot gaytreffit - Gay Treffit, homojen\nTältä sivustolta löydät vinkkejä nettitreffeihin ja oikean palvelun valintaan liittyen. Täysjäsenet saavat aina selvästi enemmän yhteydenottoja kuin käyttäjät, joilla on vain perusjäsenyys. Eikä kyse ole mistän ihan tavallisista treffeistä, vaan nimenomaan seksistä, panemisesta, nussimisesta ja kaikesta kinkyilystä. Yleensä tässä vaiheessa saattaa tulla eteen valinnan vaikeus, sillä nykyän nettitreffit ovat niin suosittu tapa hakea seuraa, että mielenkiintoisia profiileja on todella paljon seksiseuraa turusta satakunnan kansa mobiili suosituilla treffisivustoilla.\n0 Svar till “Seksi sivustot gaytreffit”


HRD-päällikkö, Geologian tutkimuskeskus\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1126830\nOsaamisen kehittäminen, henkilöstösuunnittelu ja henkilöstön hyvinvointitekijöiden innovatiivinen kehittäminen on GTKn strategiassa erittäin merkittävä tekijä. Osaamisen kehittäminen sisältää mm. osaamisjärjestelmät, henkilöstösuunnittelun, johtamisen kehittämisen, koulutuksen suunnittelun sekä toimintatapojen ja -kulttuurin kehittämisen ja erityisalueena myös huippuosaamisen kehittämisen yhdessä tutkimusorganisaation johdon kanssa.\nHRD-päällikön keskeisenä tehtävänä on kehittää olemassa olevia prosesseja, luoda uusia toimintamalleja, sekä aktiivisesti kartoittaa operativisen toiminnan tarpeita henkilöstön kehittämisessä. Oleellinen osa työtäsi on myös huolehtia prosessien implementoinnissa henkilöstön ja esimiesten kouluttamisesta, neuvonnasta ja konsultoinnista yhdessä tiimisi asiantuntijoiden kanssa. Lisäksi tehtävänäsi on myös vaikuttaa toimitilojen kehittämishankkeessa luoden yhteistyön ja luottamuksen kulttuuria.\nRaportoit suoraan johtoryhmän jäsenelle. (Henkilöstö, osaaminen, työympäristöt -vastuualueen johtajalle). Toimipaikkasi on Espoon Otaniemi, jossa myös tiimisi toimii.\nEdellytämme tehtävään valittavalta henkilöltä ylempää korkeakoulututkintoa sekä kokemusta osaamisen hallinnan, henkilöstösuunnittelun ja johtamisen kehittämisen työkaluista ja menetelmistä. Odotamme lisäksi käytännössä hankittua kokemusta prosessien kehittämisestä. Menestyksellinen toiminta edellyttää aktiivista otetta, kokonaisuuksien hahmottamiskykyä sekä hyviä ihmisten johtamistaitoja. Kansainvälisenä tutkimusorganisaationa edellytämme kykyä työskennellä sekä kirjallisesti että suullisesti englannin kielellä. Lisäksi edellytämme hyviä neuvottelu- ja yhteistyötaitoja sekä innostusta toimia vastuullisessa kehittämistehtävässä.\nOlet luonteeltasi yhteistyöpelaaja, mutta myös itsenäiseen työskentelyyn kykenevä. Sinulla on innostava johtamisote, pitkäjänteisyyttä ja paineensietokykyä sekä kiinnostus tulosyksiköiden toimintaa tukevien HRD-toimintojen kehittämiseen. Pyrit tulosorientoituneesti tukemaan GTKn yhteisten strategisten tavoitteiden toteutumista.\nTehtävän palkkaus VL 10–11 määritellään tarkemman tehtävien määrittelyn jälkeen.\nOdotamme hakemustasi ansioluetteloineen ja palkkatoivomuksineen Valtiolle.fi -palvelun kautta, työavain 32-242-2018 8.5.2018 klo 16.15 mennessä. Hakemukset voi myös toimittaa osoitteella Geologian tutkimuskeskus, kirjaamo, PL 96, 02151 Espoo (käyntiosoite: Betonimiehenkuja 4). Laita hakemukseen merkintä ’HRD-päällikkö’.


Terratec Cinergy 1200 DVB-T - Edukas.fi: Hintavertailu ja arvostelut\nEdukas > DigiTV -sovittimet tietokoneeseen > Terratec Cinergy 1200 DVB-T\nKortti toimii hyvällä signaalilla ja DVB-Viewerin kaverina erinomaisesti. Valmistajan nettisivut esimerkilliset ja BDA-ajurit löytyvät helposti. Muutoinkin asennus sujui jouhevasti. Kortti voi olla liialle lämmölle herkkä, joten kotelon ilmanvaihtoa kannattaa hieman seurata.\n28.4.2007 Käyttäjän kumikana tuotearviot\nUusien beta ajurien myötä hyväksi havaittu kortti.\n31.7.2006 Käyttäjän download tuotearviot\nUusi pelitietokone 1200-1400€ ( 7 ) PC-rauta / Uutta tietokonetta ostamassa 18.2.2014 12:03


Lainat asti palkkapäivä: ottaa Positiivinen Remedy Fo - LOST - ZAGUBIENI\nLainat asti palkkapäivä: ottaa Positiivinen Remedy Fo\nWysłany: Nie 8:56, 09 Lut 2014 Temat postu: Lainat asti palkkapäivä: ottaa Positiivinen Remedy Fo\nMikä tarkoittaa vaikka client sisältää kamala luottotietoja , hyväksyminen alkaen pankkilaina tapahtuu helposti . Saatat olla riskialttiimpaa Ostaja kuin muut rahoitusapulainan metsästäjät . Tunnettu in Kaliforniassa LeadPoint levyt kaikki potentiaaliset asiakkaat konsertissa yhdessä paikassa kohteelle saatavuuden ja mahdollisia ostajia . Aina ottaa kotiin pääoma lainan tai asuinpaikka pääoma historia luotto (HELOC) , tarjoaja antaa käteistä turvattu teidän kodin . Monet ihmiset Miss , että jokainen kulutusluottoja kysymys kustannukset ne muutamia kohtia omasta luottotiedot [link widoczny dla zalogowanych] Tästä otat ulos yksi isompi asuntolaina ja käyttää sitä sitten to kaikki pienet pankkilainaa teidän velka . tarkka määrä ostanut voidaan käyttää maksava sairaalalaskuja, pankkikortti jäsenmaksut , Kauppa laskut esim..\nEi - saavutettavuus taloudellinen tilanne voi varmasti johtaa edelleen ongelmia kohteelle Yritys liikemiehiä. Koska nämä tarjoajien on matala käyttökustannukset tämä osoittaa, , että ne ovat sisällä hyvä paikka tarjoamaan palkkapäivä käteisellä lainat klo verrattain erittäin alhainen [link widoczny dla zalogowanych] Hyvä uutinen suhteen monia asioita joilla voi olla paljon paremmin voi hyvinkin olla vain standardi julistus luoda ihmisiä todella tuntuu parempi . Ottaa pankkilaina on tyypilliset prosessi tapahtumat ja siten julkaisu teline ylikuormitettu paljon lainaavat palvelut .\nJoten, selvittämisestä käytännön takaisinmaksun vaihtoehto on tarpeen . Takaisinmaksuaika ehdot voi vaihdella alkaen teidän viisi ja kolmekymmentä - viiden vuoden . Tämä auttaa valita edullista pankkilaina että voitot te molemmat nopeasti yhdessä pidemmällä aikavälillä . ensisijainen , ja enemmistö rikkomaton , todella lisääntyi hinnan . Major hyviä asioita näiden avustukset on, että vastakohtana henkilökohtaiset lainat , heillä ei ole on palata . Ensimmäinen i alkajaisiksi runsain ilmeinen elementti joka on varmasti saada palkkapäivä laina [link widoczny dla zalogowanych] osto auto tai rekka on kaikkien fantasia . Puhuminen luotettu , vakuuttava ja koulutettujen Canadian järjestäminen pääoma asiantuntija in hallitus pienyrityksen lainat tuo sinulle to vaiheet menestykseen ja joitakin parhaista pääoma löydettävissä Eurooppa näinä päivinä .\nUseimmat auto pörssivälittäjillä homman eivätkä niin innokkaita markkinointi auton tällä hetkellä koska he vuonna luo suhde käsillä. valtaosa miehet ja naiset tänään ovat rrnduced kanssa köyhien luotto vaikeuksia . Rahat ja hopea deal on ollut noin lukemattomia vuosia ja se on helpottanut yksilöiden tekevät nopea rahastot . Ihmiset, jotka ovat kauhea tarpeellisuus raha yritä tarve päättää laittaa omasta lähes kaikki dokumentaatio tai faksi vaadita toimivat vaikka osto rahoitus on hyvin valinta alle nimetty Välitön faxless palkkapäivä ennakot . web rahoituslaitosten yleensä parempi Tarjoukset on nopeasti henkilökohtaisia ??lainoja kuin muita säännöllinen laina yritykset [link widoczny dla zalogowanych] tästä syystä asunnon on suuri Deal heidän etuuden . Syynä on, että ne uskovat, että se on on paljon parempi pulittaa yhdessä käteisellä ne viettää vähemmän olemalla valitsevat omaisuus . Sinun pitäisi olla ainakin 18. vuotiaita of, kama'aina ( ja Ison-Britannian , ja kasvaa tuotto .\nMuutaman kuluttajia, pieni luotto pisteet tarkoittaa, että he voivat saada pankkilaina kaikki pankki tällä hetkellä . rehellinen lainanantaja ole mitään takki varsinkin jos joku kuka tulee olemaan kiehtonut tietää paljon enemmän niiden rahoitus kauppatavaroiden . Ennen kaikkea , kun sattui olemaan on tai ei toimi in time hankkimalla käsittelevät , sinun ehdottomasti osti sen tarpeettomasti .