Download SUUHYGIENISTIN ASIANTUNTIJUUS LIIKKUVASSA SUUNHOITOYKSIKÖSSÄ\nSuun terveydenhuollon koulutusohjelma| Suuhygienisti\nSyksy 2015 | 50 sivua\nKiinnostus liikkuvia suunhoitopalveluita kohtaan on kasvanut. Tähän ovat vaikuttaneet viime\naikoina julkaistut raportit ja erilaiset julkaisut sekä vuonna 2013 voimaantullut vanhuspalvelulaki,\njossa mainitaan kotiin vietävät liikkuvat palvelut. Lisäksi valmisteilla olevan sosiaali- ja\nterveydenhuollon uudistuksen yhtenä painopisteenä on lähipalveluiden uudistaminen. Tämä\nedellyttää uusien palvelumallien kehittämistä, jotta palveluiden saatavuus voidaan taata myös\nhaja-asutusalueille. Liikkuvat palvelut ovat yksi tällainen palvelumalli. Näin turvataan väestön\nyhdenvertainen sosiaali- ja terveydenhuollon palveluiden saatavuus.\nKoska liikkuvissa suunhoitopalveluissa tuotetaan pääasiassa suun terveyden edistämiseen\nliittyviä palveluita, on suuhygienistin rooli merkittävä tässä työssä. Suun terveyttä koko väestölle\n2013-raportissa painotetaan työnjaon kehittämistä käyttäen suun terveydenhoidon eri\nammattiryhmien osaamista mahdollisimman hyvin hyödyksi ja suuhygienistin työpanoksen\nkohdentamista erityisesti aikuisväestön terveyden edistämiseen. Uuden työnjaon myötä\nsuuhygienistin työnkuva muuttuu monipuolisemmaksi ja haasteellisempaan suuntaan.\nTämän työn tarkoituksena oli tutkia suuhygienistin toteuttaman hoidon asiantuntijuutta\nliikkuvassa suunhoitoyksikössä. Työn keskeiset ongelmat olivat, minkälaista asiantuntijuutta\nsuuhygienisti tarvitsee liikkuvassa suunhoitoyksikössä ja millaista hoitoa suuhygienisti voi siinä\nOpinnäytetyö toteutettiin laadullista tutkimusmenetelmää käyttäen. Aineisto tähän kerättiin\nhaastattelun ja havainnoinnin avulla. Haastatteluaineisto koostui viiden suun terveydenhoitotyön\nasiantuntijan teemahaastattelusta ja osallistuva havainnointi tapahtui seuraamalla liikkuvan\nsuunhoitoyksikön toimintaa. Analyysimenetelmäksi valikoitui sisällönanalyysi, joka soveltuu\nhyvin molempien aineistonkeruumenetelmien analysointiin.\nTulokset osoittivat, että toiminta liikkuvassa suunhoitoyksikössä koettiin ammatillisesti\npalkitsevaksi, mutta myös haasteelliseksi. Suuhygienistin ammatillinen osaaminen toteutui\nhyvin ja korostui erityisesti terveyden edistämisen työssä. Liikkuvassa suunhoitoyksikössä\nsuuhygienisti toteutti suun terveydenhoitotyön asiantuntijuuttaan ja kykeni toimimaan\nitsenäisesti oman vastuualueensa puitteissa. Lisäksi esille nousivat taloudelliset ja työnjaolliset\nnäkökulmat. Työskentely liikkuvassa suunhoitoyksikössä nähtiin kustannustehokkaana sekä\ntyönjaollisesti järkevänä suuhygienistin työn ennaltaehkäisevän luonteen vuoksi.\nLiikkuva suunhoitoyksikkö, asiantuntijuus, suuhygienisti\nAutumn 2015 | 50 pages\nDENTAL HYGIENIST EXPERTISE WITHIN A MOBILE DENTAL SERVICES UNIT\nThere has been a growing interest in mobile dental services. This has been as a result of recently published reports as well as other publications and a 2013 law on the availability of services to the elderly in which service delivery to the home is also mentioned. In addition, mobile\nservices are also a central element of the new rules on social and health care which are currently under preparation. This requires the development of new service models to enable the guarantee of services being provided to people living in remote areas. Mobile services are one such\nmodel. In this way the equal availability of social and health care can be assured to the whole\nBecause mobile dental services are mainly concerned with the advancement of dental health,\nthe role of a dental hygienist is a central one. A 2013 report on the provision of dental health to\nthe whole population recommends dividing work in such a way that the knowledge of the various actors involved in dental care is used to its best effect and also that the role of dental hygienists is aimed at promoting dental health within the adult population in particular. This new\ndistribution of roles will mean that the work of a dental hygienist will become both more involved\nThe aim of this dissertation is to examine the expert care provision which is given by dental\nhygienists in a mobile dental services unit. The central problems considered the sort of expertise required by a dental hygienist and the type of work that can be carried out in this environment.\nThe dissertation was written using a qualitative research approach. Material was collected by\nmeans of both interviews and observations. Interview material consisted of thematic interviews\nwith five health workers and observation work was carried out by following the work of a mobile\ndental services unit. The analytical process was content analysis which is well suited to both\nThe results showed that work within a mobile dental unit was found to be both rewarding and\nchallenging. The professional abilities of a dental hygienist were well utilised and were particularly important in relation to promoting health. Dental hygienists were able both to use their\nprofessional expertise and also work independently in their own area of responsibility. In addition to these factors, issues of finance and the division of work are also raised. Work within a\nmobile dental unit was seen as being both economically viable as well as a sensible use of resources because of the preventory nature of a dental hygienist’s work.\nMobile dental health unit, expertise, dental hygienist\n2 SUUHYGIENISTIN ASIANTUNTIJUUS\n2.1 Suuhygienistin ydinosaamisalueet\n2.1.1 Terveyden edistämisen osaaminen\n2.1.2 Suun terveydenhoitotyön osaaminen\n2.1.3 Työn ja ympäristön turvallisuus\n2.1.4 Tutkimus- ja kehittämistyön sekä johtamisen osaaminen\n2.2 Suuhygienistin toteuttama hoito liikkuvassa suunhoitoyksikössä\n3 LIIKKUVA SUUNHOITOYKSIKKÖ\n5.1 Menetelmät ja aineiston kerääminen\n5.2 Aineiston keräämisen toteutus\n5.3 Aineiston analyysi\n6 OPINNÄYTETYÖN TULOKSET\n6.1 Asiantuntijuus ja hoitotoimenpiteet terveyden edistämisen näkökulmasta\n6.2 Asiantuntijuus ja hoitotoimenpiteet suun terveydenhoitotyön näkökulmasta\n6.3 Asiantuntijuus työn ja ympäristön turvallisuuden näkökulmasta\n6.4 Asiantuntijuus tutkimus- ja kehittämistyön sekä johtamisen näkökulmasta\n7 TULOSTEN TARKASTELU\n7.1 Tulosten tarkastelu terveydenedistämisen näkökulmasta\n7.2 Tulosten tarkastelu suun terveydenhoitotyön näkökulmasta\n7.3 Tulosten tarkastelu työn ja ympäristön turvallisuuden näkökulmasta\n7.4 Tulosten tarkastelu tutkimus- ja kehittämistyön sekä johtamisen näkökulmasta\n8 OPINNÄYTETYÖN LUOTETTAVUUDEN JA EETTISYYDEN TARKASTELU\nLiite 2. Havainnoinnin teemat\nLiite 3. Haastattelun teemat\nTaulukko 1. Opetusministeriön osaamiskuvaukset analyysin pohjana\nKiinnostus liikkuvia suunhoitopalveluita kohtaan on kasvanut. Asiakkaan luo,\nkoteihin tai hoitolaitoksiin, vietäviä suunterveydenhuollon palveluja on Suomessa tutkittu vielä vähän, eikä näin ollen tutkittua tietoa ole paljoakaan saatavilla\n(Ikonen 2012, 10-11). Kuitenkin väestön lisääntynyt koulutus- ja elintaso ja tietämys terveydestä ovat kasvattaneet vaatimuksia terveydenhuoltopalveluiden\nsuhteen. Vanhusväestön lisääntyminen lisää palvelujen tarvetta. Lisäksi lääketieteen kehitys on lisännyt terveydenhuollon palvelujen tarjonnan erilaistumista\nja kehittymistä. (Ekroos 2004, 9.)\nLiikkuvien suunhoitopalveluiden tarve ja kiinnostavuus ovat kasvaneet 1.7.2013\nvoimaantulleen vanhuspalvelulain myötä. Lain mukaan kunnan palveluvalikoimissa on oltava hyvinvointia edistävien neuvontapalveluiden lisäksi myös\nterveystarkastuksia ja hyvinvointia edistäviä kotikäyntejä. Laissa mainitaan\nmyös vanhusväestön tarvitsevan laadukkaiden sosiaali- ja terveyspalveluiden\njärjestämistä varten monipuolista ja riittävää asiantuntemusta ja erityisasiantuntemuksen osalta mainitaan muun muassa suun terveydenhuolto. (Laki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista 980/2012, 12; STM-tiedote 135/2013). Tähän lakiin nojaten voidaan\najatella liikkuvien suunhoitopalveluiden kysynnän lisääntyvän lähitulevaisuudessa erityisesti ikääntyneen väestön osalta. Suun terveyttä koko väestölle 2013raportin ehdotuksista olennaisimpia ovat suuhygienistin työn kannalta, että suun\nterveydenhuollon palveluina kehitetään juuri liikkuvia hoitoyksikköjä ja terveyden edistämisen palveluita suunnataan niitä tarvitseville sekä suuhygienistien\ntyöpanosta lisätään suun terveyden edistämisessä aikuisväestön osalta sekä\nkehitetään työnjakoa eri suunhoidon ammattiryhmien kesken. (Nordblad ym.\nLiikkuva suunhoitoyksikkö on uusi innovaatio, joka herättää kiinnostusta ja jolla\non loistava mahdollisuus toimia väestön suun terveyserojen kaventajana. (Manninen 2011, 63.) Asiakkaan luona suunhoitoa tarjoavia hoitoyksiköitä on vielä\nvähän Suomessa. Julkisella sektorilla liikkuvat suunhoitoyksiköt ovat olleet lä-\nSUUHYGIENISTIN ASIANTUNTIJUUS LIIKKUVASSA SUUNHOITOYKSIKÖSSÄ I Päivi Suikkanen\nhinnä erilaisten projektien avulla käynnistettyjä hankkeita. Yksityissektorilla kotiin vietäviä suunhoitopalveluja tarjoaa vain muutama yritys Suomessa.\nLiikkuva suunhoitoyksikkö vastaa terveydenhuollon kehityshaasteisiin. On kehitetty toimintamalli, joka mahdollistaa suunhoitopalveluiden viemisen sellaisten\nasiakkaiden luo, joilla on hankaluuksia hakeutua palveluiden piiriin tai joille palvelut ovat kaukana. Liikkuva suunhoitoyksikkö on merkittävä apuväline tuottaa\nsuunhoitopalveluja erityisesti väljästi asutuille alueille. Tämä palvelumalli on\nsovellettavissa yleisesti suun terveydenhoitoon. (Sirviö 2012, 6.) Tasa-arvoisten\npalveluiden mahdollistaminen koko väestölle on ajankohtainen aihe suun terveydenhuollossa kuin myös muussakin terveydenhuollossa (Ikonen 2012, 8).\nSOTE-uudistuksen yksi painopistealue on lähipalveluiden kehittäminen, joka\ntarkoittaa maaseudulla aiempaa tehokkaampia liikkuvia palveluja. Uhkana on,\nettä vanhukset joutuvat muuttamaan taajamiin palveluja saadakseen. (THL\n2014, 12) Uusia palvelumalleja tulee kehittää, jotta palveluita voidaan taata\nmyös taajamien ulkopuolelle. Liikkuvat palvelut ovat keino täydentää perinteistä,\nkeskittyvää palveluiden tarjontaa. (Tarkiainen & Valoheimo 2015, 10.)\nSuuhygienistin asiantuntijuuden hyödyntäminen liikkuvassa suunhoitoyksikössä\non järkevää niin yksilön kuin yhteiskunnankin näkökulmasta. Suuhygienistin\ntekemällä suun terveydenhoitotyöllä, joka sisältää terveyden edistämiseen liittyvän kariologisten ja parodontologisten sairauksien ennaltaehkäisevän-, varhaisja ylläpitohoidon, saavutetaan niin taloudellista kuin työnjaollista hyötyä. .\n(Nordblad ym. 2013, 13, 26.)\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli saada selville suuhygienistin toteuttaman hoidon asiantuntijuutta liikkuvassa suunhoitoyksikössä. Opinnäytetyön tavoitteena\non selvittää liikkuvista suun terveydenhoidon palveluista saadun tutkitun tiedon\nsekä havainnoinnin ja asiantuntijahaastatteluiden avulla, kuinka saatua ja analysoitua tietoa voidaan hyödyntää yksityisen sektorin tuottamaan palveluun\nsuuhygienistin toteuttamana .\nAsiasanat: suuhygienisti, liikkuva suunhoitoyksikkö, asiantuntijuus.\nVäestön suun terveyden edistäminen, suu- ja hammassairauksien ehkäisy, hoitava- ja kuntouttava työ sekä varhais- ja ylläpitohoito ovat suuhygienistin pääasiallisia vastuualueita. Hoito- ja hammaslääketieteen laaja-alainen osaaminen,\nnykyisin monitieteisyys, sekä kyky työskennellä itsenäisesti ja moniammatillisissa työryhmissä kuuluvat suuhygienistin haasteelliseen työnkuvaan. Yhteistyö\nmuun terveydenhuollon ammattihenkilöstön kanssa liittyy olennaisesti suuhygienistin työhön. Koulutussuunnitelman osaamiskuvauksen mukaan ammatillinen osaaminen jaetaan terveyden edistämiseen, suun terveydenhoitotyön-, kehittämis-, tutkimus- ja johtamisosaamiseen sekä työn ja ympäristön turvallisuuteen liittyvään osaamiseen. (Niiranen ym. 2005,1185; Opetusministeriö 2006,\n93-96; Suuhygienistiliitto 2014.)\nSuuhygienistin tehtäviin kuuluvat pääasiassa suun terveystarkastukset, hoidon\ntarpeen arviointi, toteutus ja seuranta. Iensairauksien hoidot ovat tärkeä osaalue suuhygienistin tehtäväkuvassa. Suu- ja hammassairauksien ehkäisy, varhais- ja ylläpitohoidot ja tietyt hammaslääketieteen erikoisalojen osatehtävät\noman vastuualueensa osalta, kuten kirurgia, oikomishoito ja purentafysiologia,\nkuuluvat tehtäviin. Lisäksi suuhygienisti voi toimia erilaisissa terveydenedistämisprojektien suunnittelu- ja toteutustehtävissä. Tehtäviin kuuluvat hallinnollisetja esimiestehtävät ja erilaiset asiantuntija-, kehittämis-, projekti- ja tutkimustehtävät (Opetusministeriö 2006, 94; Suuhygienistiliitto 2014).\nSuuhygienistin asiantuntijuuteen kuuluvat myös suun terveydenhuollon muutosten ennakointi ja niiden merkitysten arviointi sekä työn kehittäminen vastaamaan tulevaisuuden tarpeisiin (Roos 2008, 1053). Tulevaisuudessa suuhygienistien työnkuva tulee muuttumaan ja kehittymään hammaslääketieteen kehittymisen myötä (Niiranen & Widström 2005, 1190).\nValtakunnallisten terveyspoliittisten linjausten mukaan tasa-arvoinen hoidon\nsaatavuus ja terveyspalveluiden kehittäminen tulevat asettamaan haasteensa\nerityisesti julkiselle suun terveydenhuollolle. Näihin haasteisiin haetaan keinoja\nhammaslääkäreiden ja suuhygienistien kesken, jotta\npalvelut voidaan kohdentaa oikein ja kattavasti. Näiden ammattiryhmien osaamisen hyödyntäminen ja käyttäminen tarkoituksenmukaisesti on myös kustannustehokasta. Työnjaon kehittämiseen on kiinnitettävä huomiota jo koulutusvaiheessa sekä työpaikkakoulutuksen avulla, jotta suuhygienistien ja hammaslääkäreiden asiantuntijuutta ja osaamista osataan kohdentaa oikein. Työtehtävien\nmuutokset ja siirrot on kuitenkin tehtävä harkiten ja myönteisessä ilmapiirissä.\n(Niiranen & Widström 2005,1188; Hyötilä & Yli-Junnila 2008,144; Karjalainen\nym., 2010; Nordblad ym., 2013, 26.) Uuden työnjaon vuoksi suuhygienistien\ntyönkuva muuttuu yhä haasteellisemmaksi ja monipuolisemmaksi (Hyötilä & YliJunnila 2008,150).\nSuuhygienistillä on merkittävä asema suun terveyden edistämisessä ja näin hän\nkykenee omalta osaltaan vaikuttamaan suun terveyserojen kaventamiseen väestössä (Hyötilä & Yli-Junnila 2008, 113). Suuhygienisti hallitsee teoreettiset\nperusteet ja menetelmät suun terveyden edistämisessä ja näin edistää ja tukee\nasiakkaan suun terveydenhoitovalmiuksia. Hän pystyy arvioimaan valitsemiensa hoito- ja terveydenedistämismenetelmien vaikuttavuutta asiakkaan suun terveyteen sekä muuhun terveyteen. Toiminnallaan suuhygienisti tukee asiakkaan\nroolia oman terveytensä edistämisessä. Suuhygienisti hallitsee teoreettiset perusteet elämäntapoihin liittyvistä terveyshaitoista ja hallitsee näiden haittojen\nvähentämiseen liittyvän ohjauksen. Hän kouluttaa ja ohjaa sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstöä suun terveydenhoitoon liittyvissä asioissa. Suuhygienisti\nkykenee osallistumaan yhteiskunnallisesta muutoksesta nousevaan yhteisölliseen ja yhteiskunnalliseen suun terveyden edistämiseen. (Opetusministeriö\nSuun terveydenhoitotyöllä on keskeinen merkitys suuhygienistien opetuksessa.\n(Niiranen & Widström 2005, 1185). Suuhygienisti kykenee hyödyntämään terveystieteiden tutkimustietoa työssään. Hän määrittää vastuualueensa mukaisesti asiakkaan suun terveydentilan ja tekee suun terveystarkastuksen, laatii\nhoitosuunnitelman ja toteuttaa sekä arvioi sitä; työ on ennaltaehkäisevää, varhaishoitoa sekä kuntouttavaa toimintaa. Suuhygienisti osaa havainnoida normaalipurennan ja tavallisimmat poikkeamat siinä sekä muutokset suun limakalvoilla. Hän hallitsee kariologisten ja parodontologisten infektiosairauksien ehkäisyn, varhais- ja ylläpitohoidon (Parodontiitti- Käypä hoito suositus 2010; Karieksen hallinta- Käypä hoito suositus 2014). Suunhoitovälineiden ja –tuotteiden\nkäytön ohjaus kuuluu osaamisalueeseen. Esteettisen suunhoidon menetelmät\nja niiden opiskellaan koulutuksessa. Suuhygienisti osaa käyttää farmakologista\ntietoa työssään. Itsenäisenä ammatinharjoittajana toimivalla suuhygienistillä on\noikeus määrätä säännöksessä määriteltyjä, vastaanottotoiminnassaan tarvitsemiansa lääkkeitä, jos hän on suorittanut lääkkeenmääräämisen edellyttämän\nlisäkoulutuksen (Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain muuttamisesta 433/2010, 23 d §). Hän hallitsee valmiudet kivunlievitykseen suunhoitotyössä. Ortodonttinen- ja purentafysiologinen hoito kuuluvat työnkuvaan vastuualueen mukaan. Samoin proteettinen hoito oman vastuualueen mukaan kuuluu työtehtäviin. Suuhygienisti osallistuu suukirurgisen potilaan hoitoon vastuualueensa mukaan. Hän dokumentoi suun terveydenhoitoprosessin eri vaiheet ja\nottaa tarvittavat intraoraali- ja panoraamakuvat sekä kliiniset kuvat. Hän konsultoi tarvittaessa muita asiantuntijoita ja ohjaa tarvittaessa asiakkaan jatkotutkimuksiin ja -hoitoon. Suuhygienisti on suorittanut säteilyturvallisuuden perusteiden kuulustelun ja osaa työskennellä turvallisen säteilykäytännön mukaisesti.\n(Niiranen & Widström 2005,1185; Opetusministeriö 2006, 94-95.)\nSuuhygienisti ymmärtää fyysisen-, psyykkisen- ja sosiaalisen hyvinvoinnin merkityksen työssään. Hän osaa tarvittavat asiakirjakäytänteet ja hallitsee terveydenhuollon tietoturvan työssään. Hän noudattaa kestävän kehityksen periaatteita työssään ja osaa hyödyntää uutta teknologiaa. (Opetusministeriö 2006, 95.)\nSuuhygienisti kykenee vastaamaan vastaanoton toimintavalmiudesta. Hän hallitsee aseptiikan työssään. Hän omaa tarvittavat ensiaputaidot. Suuhygienisti\nkykenee huolehtimaan lääkehuollosta vastuualueellaan. Työ- ja potilasturvallisuuden huomioiden hän käyttää työssään erilaisia materiaaleja, laitteita ja koneita turvallisesti. (Opetusministeriö 2006, 95.)\nSuuhygienisti voi toimia henkilöstöjohtamisen tehtävissä, kuten suun terveydenhoitotyössä lähiesimiehenä hoitohenkilökunnalle. Suuhygienisti voi toimia\nmyös yrittäjänä. (Opetusministeriö 2006, 95; Suuhygienistiliitto 2014.)\nSuuhygienisti kykenee arvioimaan kriittisesti työtään ja näin edistää kehittävää\ntutkimusta työssään. Hän kykenee kehittämään suun terveydenhuollon toimintamalleja sekä laatua ja terveystaloutta toiminnassaan. Tutkimus-, kehittämis- ja\nprojektityön perusvalmiudet kuuluvat suuhygienistin osaamiseen. Suuhygienisti\nkykenee toimimaan kansainvälisessä yhteistyössä omaten tarvittavan kielitaidon. (Opetusministeriö 2006, 95.) Moniammatillisessa työryhmässä suuhygienisti toimii suun terveydenhoitotyön asiantuntijana suun terveydenhoidon tiimissä sekä muun terveydenhuollon ammattiryhmien keskuudessa. (Opetusministeriö 2006, 95; Aaltonen 2007, 2-5).\nSuuhygienistin toteuttama hoito liikkuvassa suunhoitoyksikössä eroaa hyvin\nvähän vastaanotolla tehtävästä työstä (Hytönen & Matilainen 2012, 51). Suuhy-\ngienistin toteuttama hoito voidaan viedä myös asiakkaan kotiin tai hoitolaitoksen\nosastolle kannettavan suunhoitoyksikön avulla, liikkuvan yksikön ohella (Hammasväline 2014).\nSavonia-ammattikorkeakoulun tekemän tutkimuksen mukaan liikkuva suunhoitoyksikkö on tehokas keino viedä palvelu asiakkaiden luo ja ottaa huomioon\npalvelun tarvitsijoiden yksilölliset tarpeet. Hoitoon hakeutumisen kynnys madaltuu, kun palvelu viedään asiakkaan omaan ympäristöön. Erityisesti ehkäisevä\nsuun terveydenhoito onnistuu tällaisessa yksikössä hyvin. (Hytönen & Matilainen 2012, 51.)\nSavonia-ammattikorkeakoulun liikkuvan suunhoitoyksikön Suupirssin toimintaan\nosallistuneet suuhygienistit kokivat, että haastavien asiakasryhmien, kuten\npäihde- tai mielenterveysongelmaisten, tavoittaminen onnistui hyvin. Liikkuvassa suunhoitoyksikössä voitiin tehdä hoidontarpeen arviointia, antaa parodontologista hoitoa, omahoidon ohjausta ja tarpeen mukaan lähettää asiakas jatkohoitoon. (Hytönen & Matilainen 2012, 52.)\nSuupirssi-toiminnassa mukana olleet suuhygienistit kokivat osaamisensa vahvistuneen ja ammattillisen kasvun mahdollistuneen kokeilun myötä. Työteho\nlisääntyi ja työhyvinvointi kasvoi, koska työympäristö oli erilainen ja työpäivät\nolivat vaihtelevia ja erilaisia. (Hytönen & Matilainen 2012, 52.)\nLiikkuvia suunhoitoyksiköitä on Suomessa vielä vähän. Näistä eniten julkisuutta\nsaaneita ovat vuonna 2009 käynnistynyt Suupirssi-projekti, joka on Savoniaammattikorkeakoulun\nKarjalan sosiaali- ja terveyspiirin alueella toimii vuonna 2010 aloittanut Malluauto, jonka yhtenä palvelumuotona ovat suun terveydenhuollon palvelut, lähinnä suuhygienistin ja hammashoitajan toteuttamina. Helsingin kaupungin alueella toimii liikkuva suunhoidon yksikkö Liisu, joka otettiin käyttöön 2012.\nMuualla maailmassa liikkuvia suunhoitoyksiköitä on käytössä monissa maissa.\nEsimerkiksi Kanadassa ja Yhdysvalloissa suun terveyspalveluita tarjotaan liikkuvissa suunhoitoyksiköissä, jolloin palvelu viedään asiakaan luo kotiin siirrettävän potilastuolin ja – välineistön avulla ( Morreale ym. 2005, 91b). Israelissa on\ntoiminut vuodesta 2003 liikkuva suunhoitoyksikkö, joka on tarjonnut palveluja\nerityisesti vanhoille ihmisille (Pietrokovski & Zini 2006, 238). Ruotsissa on käytössä liikkuvia suunhoitoyksiköitä, joissa hoito tapahtuu ajoneuvossa (Ikonen,\n2012, 10; Mårtensson 2014).\nLiikkuvassa suunhoitoyksikössä tehtävä potilastyöskentely eroaa hyvin vähän\nhoitohuoneessa tehdystä. Lähes kaikki tarvittavat laitteet ja välineet löytyvät\nautosta. Röntgenlaitteita ei autossa ole. ( Hytönen & Matilainen 2012, 51).\nLiikkuvat suunhoitopalvelut mahdollistavat yksinkertaisten hammashoitotoimenpiteiden tekemisen asiakkaan luona (Nordblad ym. 2013, 20). Näin mahdollistetaan hammaslääkärin, suuhygienistin ja hammashoitajan työskentely joko autossa, johon vastaanotto on rakennettu tai kannettavan hoitoyksikön avulla.\nAutosta löytyvät potilastuoli, hoitokone, imuyksikkö, potilasvalaisin ja paineilmakompressori. Lisäksi on puhtaan veden säiliö ja säiliö jätevedelle. Instrumentit\nkulkevat kaseteissa pakattuna liikkuvan yksikön kaapistoissa. Ergonomiaan ja\naseptiikan toimivuuteen on kiinnitetty huomiota. Liikkuvassa hoitoyksikössä käytetään monipuolista viestintäteknologiaa, esimerkiksi suukameraa ja sähköistä\npotilastietojärjestelmää, jotka mahdollistavat laadukkaan palvelun. (Hokkanen\nKannettava suunhoitoyksikkö soveltuu käytettäväksi kotihoidossa tai hoitolaitoksissa. Yksikkö on integroitu pyörillä ja vetokahvalla varustettuun laukkuun\nja se painaa noin 25 kiloa. Laite on helposti liikuteltava. Laite liitetään verkkovirtaan ja se on valmis käytettäväksi. Laitteen toimintoja ovat mikromoottorin käyttömahdollisuus, kolmitoimiruisku, hammaskivenpoistolaite, vesisäiliö, jätevesisäiliö, kompressori ja teho- ja syljenimut. (Hammasväline 2014).\nTässä opinnäytetyössä käytettynä termi liikkuva suunhoitoyksikkö käsittää sekä\nautoon rakennetun vastaanoton että kannettavan suunhoitoyksikön.\nOpinnäytetyön tarkoituksena oli saada selville suuhygienistin toteuttaman hoidon asiantuntijuutta liikkuvassa suunhoitoyksikössä.\nOpinnäytetyön tavoitteena oli selvittää liikkuvista suun terveydenhoidon palveluista saadun tutkitun tiedon sekä havainnoinnin ja asiantuntijahaastatteluiden\navulla, kuinka saatua ja analysoitua tietoa voidaan hyödyntää yksityisen sektorin tuottamaan palveluun suuhygienistin toteuttamana.\nTämän työn keskeiset ongelmat olivat:\n1. Minkälaista asiantuntijuutta suuhygienisti tarvitsee liikkuvassa suunhoitoyksikössä?\n2. Millaista hoitoa suuhygienisti voi toteuttaa liikkuvassa suunhoitoyksikössä?\nVastaukset ongelmiin 1. ja 2. saadaan teemoitettujen haastatteluiden ja havainnoinnin avulla.\nOpinnäytetyö toteutettiin laadullista eli kvalitatiivista tutkimusmenetelmää käyttäen. Laadullisessa tutkimuksessa keskitytään pieneen määrään tapauksia ja\nne analysoidaan mahdollisimman tarkasti. Aineiston tieteellisyyden kriteerinä\ntoimii siis laatu ei määrä. (Eskola & Suoranta 2008, 18.) Laadullinen tutkimusmenetelmä voidaan määritellä ihmisten kokemusten, käsitysten, motivaation ja\ntulkintojen tutkimiseksi sekä näkemysten kuvaukseksi. Lisäksi se kuvaa ihmisten välistä merkitysten maailmaa. (Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2009,\n49; Vilkka 2005, 97.) Tähän määrittelyyn pohjaa opinnäytetyön tutkimusmenetelmän valinta. Tärkeänä perusteluna valinnalle on tutkimuksen antama mahdollisuus lisätä ymmärrystä tutkittavasta asiasta (Kankkunen & VehviläinenJulkunen 2009, 57).\nLaadullisen menetelmän aineisto kerättiin tässä tutkimuksessa kahta eri menetelmää käyttäen. Menetelminä käytettiin havainnointia ja haastattelua. Voidaan\npuhua siis aineisto- triangulaatiosta. Tutkimus yhdistää kaksi eri tutkimusaineistoa keskenään. (Vilkka 2005, 54-55; Eskola &Suoranta 2008, 69.) Tämän tavoitteena on ilmiön laajempi ja syvempi ymmärtäminen sekä luotettavuus useammasta näkökulmasta katsottuna (Eskola & Suoranta 2008, 68; Kankkunen &\nVehviläinen-Julkunen 2009, 59). Triangulaation käyttö tehtävässä tutkimuksessa oli perusteltua, jotta saatiin kerätyksi mahdollisimman kattavaa aineistoa\nsuuhygienistin toiminnasta liikkuvassa suunhoitoyksikössä.\nHavainnoinnin avulla pyritään saamaan tietoa tietyn ilmiön eri tekijöistä (Grönfors 2010, 154). Usein käytetty ja tavallinen havainnoinnin muoto on osallistuva\nhavainnointi, jossa tutkija jollain tapaa osallistuu tutkittavaan ilmiöön tai yhteisön\ntoimintaan. Osallistuminen voi olla aktiivista tai pelkkää havainnointia ja on\nyleensä näiden kahden välimuotoa. (Vilkka 2005, 120; Eskola & Suoranta 2008,\n98-99.) Tässä tutkimuksessa käytettiin osallistuvaa havainnointia, havainnoi-\nmalla liikkuvan suunhoitoyksikön toimintaa. Metodina se sopii hyvin juuri tämänlaiseen tutkimukseen, koska aikaisempaa tietoa tai tutkimuksia tällaisesta toimintakulttuurista on vähän (Vilkka 2005, 120). LIITE 2.\nOsallistuvan havainnoinnin yhtenä tärkeänä tavoitteena on etsiä ja kehittää erilaisia ajattelu- ja toimintatapoja työelämän tarpeisiin (Vilkka 2005, 120). Tämä\ntavoite pätee myös tähän opinnäytetyöhön, koska tavoitteena on kehittää jatkossa liikkuvan suunhoitoyksikön toimintamallia suuhygienistille yksityiselle sektorille.\nToinen aineistonkeruussa käytetty menetelmä oli haastattelu. Haastattelu on\nyksi käytetyimmistä tiedonkeruumenetelmistä. Se on joustava, kielellinen vuorovaikutustilanne haastateltavan kanssa. (Hirsjärvi & Hurme 2000, 34.) Haastattelun tavoite on saada tietää, mitä haastateltavalla on mielessään, mitä hän\najattelee ja millaisia motiiveja hänellä on (Eskola & Suoranta 2008, 85). Haastattelu, erityisesti teemahaastattelu, sopi hyvin tämän opinnäytetyön aineistonkeruumenetelmäksi, koska aihe on vähän tutkittu ja haastattelun avulla on\nmahdollista saada selventäviä ja syventäviä tietoja aiheesta (Hirsjärvi & Hurme\nTutkimuksessa käytetty haastattelun muoto oli teemahaastattelu. Kysytyt teemat muodostivat haastattelua ohjaavan rungon, joten kaikkien haastateltavien\nkanssa puhuttiin samoista asioista. Teemahaastattelu on melko avointa keskustelua ja tutkittava pääsee suhteellisen vapaasti kertomaan asioista. (Hirsjärvi &\nHurme 2000, 47-48; Eskola & Suoranta 2008, 87.) Opinnäytetyössä käytettävät\nhaastattelun teemat olivat suuhygienistin koulutussuunnitelman mukaiset\nosaamiskuvaukset: terveyden edistäminen, suun terveydenhoitotyön osaaminen, työn ja ympäristön turvallisuus sekä kehittämis-, tutkimus- ja johtamisosaaminen (Opetusministeriö 2006, 93-96). LIITE 3.\nOpinnäytetyön aineiston keruu ja analyysi tapahtuivat teoriaan pohjaten eli voidaan puhua deduktiivisesta eli teorialähtöisestä lähestymistavasta tutkimukseen. Tässä lähestymistavassa tutkimus lähtee liikkeelle teoriasta ja näin tutkimus pohjaa tiettyyn malliin tai teoriaan. Aikaisemmat tutkimukset siis ohjaavat\naineiston analysointia sekä luokitusten ja käsitteiden määrittelyä. (Vilkka 2015,\n170.) Tässä tutkimuksessa luokituksena on käytetty opetusministeriön laatimia\nsuuhygienistin ydinosaamisalueita ja näitä on käytetty aineiston luokittelun kehyksinä. Kerätty aineisto peilaa näihin ydinosaamisalueisiin liittyviä merkityksiä\n(Vilkka 2015, 171).\nHavainnoinnin osuus toteutettiin Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiriin kuuluvassa Mallu-autossa. Se on eri puolilla Etelä-Karjalaa kiertävä liikkuva vastaanotto, jonka yksi palvelumuoto on antaa suun terveydenhuollon ennaltaehkäiseviä palveluita (EKSOTE 2014). Havainnointia varten anottiin tutkimuslupa EteläKarjalan sosiaali- ja terveyspiirin eettiseltä työryhmältä.\nHaastatteluiden teemat suunniteltiin tammikuussa 2015. Teemahaastatteluiden\nosuus toteutettiin maalis-huhtikuun aikana 2015 ja ne olivat yksilöhaastatteluita.\nEnnen haastattelua haastateltaville lähetettiin sähköpostitse saatekirje, jossa\nkerrottiin lyhyesti tehtävästä opinnäytetyöstä ja siihen liittyvästä nauhoitettavasta haastattelusta. LIITE 1. Haastateltavien henkilöiden kokonaismäärä oli viisi.\nHaastattelut toteutettiin puhelinhaastatteluina, jotka nauhoitettiin. Haastateltavat suunhoidon asiantuntijat valittiin sekä julkisen että yksityisen sektorin suuhygienisteistä. Lisäksi tavoitteena oli haastatella muutamaa suun terveydenhoidon asiantuntijaa, jotka olisivat työskennelleet liikkuvan suunhoitoyksikön\nprojektitehtävissä. Haastatteluun osallistui yksi projektitehtävissä ollut asiantuntija. Haastattelut litteroitiin huhtikuussa 2015. Aineiston analyysi haastatteluiden\nosalta alkoi tämän jälkeen huhtikuussa 2015. Havainnoinnin analysointi alkoi\nTutkimuksen raportointi opinnäytetyön muodossa valmistui syyskuussa 2015.\nLaadullisen tutkimuksen aineiston analyysin tarkoituksena on saada kerätty aineisto selkeään ja tiiviiseen muotoon ja näin tuottaa uutta tietoa ja uusia näkökulmia tutkittavasta asiasta (Eskola & Suoranta 2008, 137; Eskola 2010, 182).\nTutkimuksen, jossa käytetään aineistonkeruumenetelminä havainnointia ja\nhaastattelua, analyysitavat eivät poikkea juuri toisistaan (Grönfors 2010, 167).\nHavainnoinnissa analyysi alkaa jo muistiinpanojen teon yhteydessä (Grönfors\n2010, 165). Havainnoinnissa käytettyjä lomakkeita analysoidaan ja niihin tutustutaan huolellisesti.\nHaastatteluiden osalta analyysi alkaa jo haastatteluvaiheessa, jolloin saatua\ntietoa voidaan jaotella ja hahmotella (Hirsjärvi & Hurme 2000, 136). Aineiston\nanalyysi jatkuu tiedon keruun jälkeen litteroinnilla, jolloin suoritetaan haastatteluiden puhtaaksikirjoitus muuttamalla nauhoitukset tekstimuotoon (Hirsjärvi &\nHurme 2000, 138; Vilkka 2005, 115). Tämän jälkeen litteroitua aineistoa luetaan\nuseaan kertaan, jotta se avautuu sekä herättää ajatuksia ja kysymyksiä (Hirsjärvi & Hurme 2000, 143; Eskola & Suoranta 2008, 151). Teemahaastattelun\npohjana olevaa runkoa voidaan käyttää tekstin jaottelussa teemoiksi, jotka\navaavat tutkimusongelmaa (Hirsjärvi & Hurme 2000,142; Eskola & Suoranta\n2008, 152,174). Tässä tutkimuksessa haastattelun teemat ovat opetusministeriön laatiman suuhygienistin koulutussuunnitelman mukaisten osaamiskuvausten\nTaulukko 1. Opetusministeriön osaamiskuvaukset analyysin pohjana.\nTEEMAT / OSAAMISKUVAUKSET\n”sai sellasen paremman tuloksen ja meni\nSuun terveydenhoitotyön osaaminen\n”paronhoitoja tehtiin…ja tarkastuksia tehtiin, ne oli tosi näppärä tehdä siellä…”\nTyön ja ympäristön turvallisuus\n”vähän haasteellisempi kun hoitohuone,\ntäytyy enemmän kiinnittää huomiota\nTutkimus- ja kehittämistyön sekä\n”vanhustenhuollossa vois vaikka tehdä\nyhteistyötä kotisairaanhoidon kanssa,\nvois moniammatillisesti lähteä hoivakoteihin…”\nAnalyysimenetelmäksi valikoitui molempien aineistonkeruumenetelmien osalta\nsisällönanalyysi, koska sitä voidaan käyttää useissa kvalitatiivisten tutkimusten\nmenetelmissä (Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2009, 133). Sillä voidaan\nanalysoida kirjoitettua ja suullista kommunikaatiota ja sen avulla voidaan tarkastella asioiden ja ilmiöiden merkityksiä, yhteyksiä ja seurauksia. (Latvala & Vanhanen-Nuutinen 2001, 21.) Sisällönanalyysin tavoitteena on tutkittavan ilmiön\nlaaja sekä tiivis kuvaus (Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2009, 134). Tämä\nanalyysimenetelmä sopi opinnäytetyöhön hyvin, koska sen avulla saatiin tiivistettyä tietoa aiheesta ja sen avulla voitiin tutkittavaa ilmiötä tulkita ja ymmärtää\n(Latvala & Vanhanen-Nuutinen 2001, 25).\nOpinnäytetyön tuloksia tarkastellaan aiheen teemoittelun pohjalta, koska haastattelut ja havainnointi seuraavat neljää käytettyä teemaa. Teemat ovat opetusministeriön laatiman suuhygienistien koulutussuunnitelman mukaiset osaamiskuvaukset, jotka ovat terveyden edistäminen, suun terveydenhoitotyö, työn ja\nympäristön turvallisuus ja tutkimus- ja kehittämistyö sekä johtaminen. (Opetusministeriö 2006, 93-96.) Teemoihin perustuva tulosten tarkastelu on selkeämpää, koska jokainen teema muodostaa oman kappaleensa.\nTulokset esitetään siten, että molempiin tutkimuskysymyksiin esitetään vastaus\nneljän osaamisalueen mukaan. Tutkimuskysymykset olivat; minkälaista asiantuntijuutta suuhygienisti tarvitsee liikkuvassa suunhoitoyksikössä ja millaista\nhoitoa suuhygienisti voi toteuttaa liikkuvassa suunhoitoyksikössä?\nHaastatteluista ilmeni, että toiminta liikkuvassa suunhoitoyksikössä on haasteellisempaa ja vaativampaa kuin vastaanotolla tehtävä työ. Asiakkaat ja kohderyhmät ovat haasteellisempia, koska liikkuvalla suunhoitoyksiköllä mennään\nuseimmiten asiakkaiden koteihin, hoitolaitoksiin, asuntoloihin tai palveluasuntoihin. Asiakkaat ovat pääasiassa vanhuksia ja lisäksi kehitysvammaisia, syrjäytyneitä, mielenterveyskuntoutujia ja työtoiminnassa olevia päihde- ja huumekuntoutujia ja myös lapsia ja koululaisia.\nHavainnoinnin osalta työn haasteellisuus tulee myös selkeästi esiin. Asiakaskunta muodostuu selkeästi vanhuksista ja liikkuva yksikkö kävikin havainnoinnin\naikana vanhusten hoitolaitoksissa tai palveluasunnoissa. Osa vanhuksista kykeni tulemaan hoitoon Mallu- autoon avustettuina, mutta osaa hoidettiin kotona\ntai laitoksessa heidän huoneessaan.\nTerveyden edistämisen tilanteen haastatellut kokivat konkreettiseksi, koska ollaan ympäristössä, jossa asiakas asuu ja vaikuttaa. Asiakkaan luo mentäessä\non huomioitava tiettyjä seikkoja, esimerkiksi kuinka käyttäydytään tai toimitaan\ntoisen kotona. Asiakkaiden vastaanottavuus koettiin hyväksi, he eivät jännittäneet tai pelänneet hoitotilannetta kuten mahdollisesti vastaanotolla, koska oltiin\nomassa ja tutussa ympäristössä.\nOsa haastatelluista kertoi käyneensä kouluilla tekemässä suun terveydenedistämistä. Koulun tiloissa opetettiin oikeaoppista harjausta, saatettiin plakkivärjätä\nhampaita sekä neuvoa ja opastaa suun hoitoon liittyvissä asioissa.\n” kun mentiin liikkuvassa yksikössä asiakkaan luo, hänen reviirilleen, oli huomattavasti vastaanottavaisempi sille valistustyölle. Ei jännittäny niin sitä ympäristöä ja sai sellasen paremman tuloksen ja meni paremmin perille…”\n” …asiakkaan kohdalla se jännitysmomentti ja se erityisesti kehitysvammaisilla,\nse pelkääminen… tuota, ne voi olla vähemmän esillä kun ympäristö on se oma\nHyvänä asiana haastatellut pitivät sitä, että voitiin saman tien käydä läpi asiakkaan omassa ympäristössä hänen kotihoitotottumuksensa ja hänen käyttämänsä suunhoitovälineet ja –tuotteet. Lisäksi voitiin kerrata omilla välineillä esimerkiksi oikeanlainen harjaustekniikka. Tämä tuli esiin myös havainnoinnin aikana,\nkun suuhygienisti näytti kädestä pitäen peilin avulla asiakkaille oikeanlaisen harjaustekniikan.\n” mentiin asiakkaan luo, omaan ympäristöön, niin saatiin hänen omilla välineillä\nja laitteilla havainnollistaa… mitä harjaa ja tahnaa käyttää, ne pystyttiin heti\ntsekkaamaan siellä paikan päällä.”\n” peilin kautta näyttämällä ja käymällä ongelmakohtia läpi.”\nHaastatellut kokivat tärkeänä sen, että asiakkaan hoitotilanteessa saattoi usein\nkouluttaa ja neuvoa samalla hoitohenkilökuntaa tai omaisia. Yhden vastaajan\nmielestä tämä toteutui paremmin liikkuvassa yksikössä kuin vastaanotolla. Kahden haastatellun mielestä oli hyvä, että voitiin kohdennetusti kouluttaa hoitohenkilökuntaa juuri tietyn asiakkaan ongelmiin tai suun hoitoon.\n”Autettavan asiakkaan omahoitaja ja hoitaja siellä, joka hänen hoidostaan vastaa, niin saa helposti mukaan ja me voimme yhdessä katsoa hoidon toteuttamista ja että tällaisissa asioissa se asiakas tarvitsee apua…kun autettava tulee\nsinne vastaanotolle ja saattaja on siinä ja että tulisitko tähän katsomaan, niin\nsaattaja onkin harjottelija, opiskelija tai just osastolle tullut, eikä tiedä. Nämä\nasiat on tässä työssä näyttäytyneet aika selkeästi.”\nKaikki haastatellut kertoivat tekevänsä liikkuvassa yksikössä suu terveydentilan\nmäärityksiä ja suun terveystarkastuksia. Heidän mielestään tämä onnistuu liikkuvassa yksikössä yhtä hyvin kuin vastaanotollakin. Hoitosuunnitelma laadittiin\nja sitä toteutettiin oman toimialueen puitteissa. Myös hoidon arviointia oltiin suoritettu, koska käyntejä oli ollut useita samaan paikkaan.\nSuuhygienistin työnkuva on liikkuvassa suunhoitoyksikössä melko lailla sama\nkuin vastaanotollakin. Kaikki vastanneet tekivät parodontologisen hoidon ennaltaehkäisevää- ja varhaishoitoa sekä ylläpitohoitoa. Hammaskiven poisto oli\nyleinen toimenpide liikkuvassa yksikössä. Kariologinen hoito toteutui lähinnä\nsuun terveystarkastusten yhteydessä ja ennaltaehkäisevän työn muodossa,\n”paronhoitoja tehtiin, oli ultraääni käytössä ja tarkastuksia tehtiin, ne oli tosi\nnäppärä tehdä siellä ja jatkoajat pystyttiin antamaan siellä, kun oli se etäyhteys.”\n”vanhuksille oikeestaan niitä fluorauskäyntejä, paikkaukset tehdään hoitolassa,\nainaki vielä toistaseks.”\nOrtodonttinen hoito oli vastaajien mukaan hyvin vähäistä. Yksi vastaajista kertoi\nlaittaneensa separointirenkaita. Muut eivät olleet törmänneet ortodonttiseen hoitoon. Kaikki olivat kuitenkin sitä mieltä, että se onnistuisi hyvin liikkuvassa\nsuunhoitoyksikössä ja olisi vieläpä tehokasta vietynä koulun pihaan.\nSuukirurginen hoito näyttäytyi konkreettisesti vain postoperatiivisena hoitona,\njota liikkuvassa yksikössä olivat ompeleiden poistot tai kontrollit. Haastateltujen\nmielestä tämäkin osa-alue onnistuisi liikkuvassa yksikössä. Esimerkiksi hammaslääkärin tekemät tavalliset hampaan poistot onnistuisivat hyvin.\n”tikkien poistoa on ihan satunnaisesti ollut… mutta kyllä siellä tulee, että hammaslääkäri on poistanut hampaan ja sanoo, että meetkö kattomaan.”\nProteettista hoitoa oli ollut vastaajilla melko vähän. Liikkuvasta yksiköstä löytyi\ntarvittavaa välineistöä esimerkiksi proteesin freesaukseen. Mieluummin kuitenkin asiakas lähetettiin joko hammaslääkärille tai –teknikolle. Yksi vastaajista\nnäki erikoishammasteknikon mukana olon liikkuvassa yksikössä mahdollisena.\nRöntgenlaitteita ei liikkuvissa yksiköissä ollut.\nKonsultointimahdollisuudet haastatellut kokivat hyviksi. Mahdollisuuksia oli konsultoida hammaslääkäriä puhelimen avulla tai kysyä neuvoa mentäessä vastaanotolle päivän päätteeksi. Yleislääkäriä ei ollut tarvinnut konsultoida kertaakaan. Tarvittaessa asiakas ohjattiin jatkotutkimuksiin ja –hoitoon vastaanotolle.\nHaastatelluista kukaan ei maininnut käyttävänsä infiltraatiopuudutusta, eikä\nmyöskään pintapuudusta. Kukaan vastanneista suuhygienisteistä ei ollut käynyt\nrajattuun lääkkeenmääräämiseen vaadittavaa koulutusta. Yksityisyrittäjänä toimiva suuhygienisti ei kokenut sitä tarpeelliseksi, koska työskenteli kiinteällä vastaanotolla läheisesti hammaslääkärin kanssa ja tämä hoiti tarvittavien lääkkeiden määräämisen.\nKaikkien haastateltujen mielestä työ on liikkuvassa yksikössä fyysisesti kuormittavaa, erityisesti asiakkaan kotona tai hoitohuoneessa tehtynä. Kuormittavuutta\nlisäävät huonot työasennot, joihin vastaajien mukaan olisi syytä kiinnittää huomiota. Lisäksi liikkuvan yksikön pienet ja ahtaat tilat tuovat oman haasteensa\nergonomiaan. Yksi haastatelluista koki siirrettävän hoitoyksikön ja tarvittavan\ninstrumentaation liikuttamisen ja nostelun kuormittavaksi. Kuitenkin haastatellut\nolivat kehitelleet hyviä keinoja fyysisen kuormittavuuden vähentämiseksi, esimerkiksi moottoroidut sängyt tai geriatriset tuolit ja jopa keinutuolit olivat käyttökelpoisia potilastuoleina.\nHavainnointi osoitti samat ongelmat työn ergonomiasta ja fyysisestä kuormittavuudesta. Tilat autossa olivat rajalliset ja suuhygienistin työasennot välillä melko\nkuormittavia. Oman haasteensa toi asiakkaan kotona tehty hoito, jolloin työasennot olivat vieläkin vaikeammat.\n” se on vähän niinku hakemista ensi alkuun, mutta ei tarvi kun yksi päivä tehdä\nhuonoissa asennoissa, niin muistaa.”\nKaikki haastatellut kokivat työhyvinvoinnin lisääntyneen työskenneltäessä liikkuvassa suunhoitoyksikössä. Työ koettiin mielekkääksi ja palkitsevaksi sekä\nmukavaksi vaihteluksi vastaanotolla tapahtuvaan työhön. Yhden vastaajan mielestä ”maiseman vaihto” ja liikkuminen tekivät työskentelystä mielekästä. Lisäksi\nhyvä ja tervetullut vastaanotto hoitolaitoksissa teki työstä mukavaa. Eräs haastateltu mainitsi työn vastuullisuuden, joka osin teki työstä vaativaa psyykkisesti.\nMuutama haastateltu kertoi olleen ammatillisesti palkitsevaa, kun työskenneltiin\npareittain. Tällöin sai uusia ideoita ja oppia seuraamalla toisen työskentelyä.\nMuutaman haastatellun vastauksista ilmeni työn tehokkuus liikkuvassa yksikössä. Heidän mukaansa pystyttiin tekemään paljon tarkastuksia, kun työ oli hyvin\nTyöviihtyvyys ja -hyvinvointi oli havaittavissa Mallu-autossa. Työpari suuhygienisti-autonkuljettaja viihtyivät hyvin liikkuvassa yksikössä ja se välittyi myös asiakkaille.\n” on myös henkisestikin rankkaa, on isoja vastuita. Nyt huomaa, kun olen ollu\npari päivää ”normaali vastaanotolla”, missä käy omin jaloin ja tervein mielin tulevia asiakkaita, niin onhan se helppoa. Mutta toisaalta, kun siellä vanhusten\nparissa toimii, se on hyvin antoisaa.”\n”Kyllä, menisin millon vaan takas! Meillä oli niin mukavaa.”\n”… se toimi niin rullaavasti, ei ollu luppoaikaa, kun edellinen lähti ja uusi tuli, niin\nehdittiin tehdä välipyyhinnät ja vaihtaa uudet välineet, kirjaamiset ynnä muut eli\nei ollu sellasia tyhjiä taukoja ollenkaan.”\nLiikkuvassa yksikössä työskentelyn kaikki kokivat turvalliseksi. Uhkaavia tilanteita ei ollut tullut kuin yhdelle vastaajista. Hän kertoi dementoituneen vanhuksen olleen aggressiivinen häntä kohtaan. Tilanne kuitenkin oli rauhoittunut, eikä\nmitään ollut päässyt tapahtumaan. Hän koki omasta aiemmasta koulutuksesta\nja työkokemuksesta (lähihoitaja) olleen hyötyä tilanteen selvittämiseksi.\nVastaanoton toimintavalmius vaatii enemmän etukäteissuunnittelua ja on työläämpää liikkuvassa yksikössä kuin vastaanotolla. Vastaajien mukaan kaikki on\nsuunniteltava auton pysäköinnistä ja sähkön saannista aina aseptiikkaan saakka. Liikkuvassa yksikössä on lisäksi erityisiä huoltotoimenpiteitä, kuten esimerkiksi imusäiliöiden tyhjentäminen ja puhtaan veden säiliöiden täyttö, joita ei ole\n”Etukäteissuunnittelua on niinku enemmän, pitää suunnitella mihin parkkeeraat\nauton, missä se ei ole tiellä, maasto täytyy huomioida, onko pistorasiaa ulkoseinässä, onko sulakkeet riittävät…”\nAseptiikkaan tulee kiinnittää erityistä huomiota, vaikkakin se saadaan toimivaksi\nliikkuvassa yksikössä. Haastatellut kertoivat, että kaikki instrumentit tulevat autoon pakattuina. Vastaavasti likaiset instrumentit säilytetään kannellisessa astiassa ja viedään päivän päätteeksi vastaanoton välinehuoltoon. Tämäkin vaatii\netukäteissuunnittelua, koska mukaan otetaan vain tarvittava välineistö ja tarvikkeet, ei mitään ylimääräistä säilytystilojen rajallisuuden vuoksi. Osa tavaroista\non helpompaa käyttää kertakäyttöisenä, kuten esimerkiksi kolmitoimiruiskunkärjet.\n”Vähän haasteellisempi kun hoitohuone, täytyy enemmän kiinnittää huomiota\nHavainnointi osoitti vastaanoton toimintavalmiuden työläämmäksi kuin tavallisessa hoitohuoneessa. Alku- ja loppuvalmistelut vaativat enemmän aikaa. Esi-\nmerkiksi tavaroita, kuten satulatuoli, kiinnitettiin autoon kiinni etteivät ne liiku\nmatkan aikana, lisäksi hoitoyksikkö peitettiin hupulla ja potilasvalo kiinnitettiin\nHavaintojen mukaan aseptiikka toimi hyvin liikkuvassa yksikössä. Aamu- ja iltapyyhinnät sekä potilasvaihdot sujuivat ongelmitta. Likaisten instrumenttien säilytys toimi hyvin ja logistiikka auton ja välinehuollon välillä oli toimivaa.\nEnsiaputilanteita ei ollut tullut kenellekään vastaajista. Kaikki olivat saaneet ensiapukoulutusta ja liikkuvasta yksiköstä löytyi tarvittava ensiapuvälineistö.\nLääkehuolto liikkuvassa yksikössä oli osaltaan toimivaa. Koska haastatellut toimivat usein hoitolaitoksissa, oli hoitohenkilökuntaa ennalta ohjeistettu esimerkiksi antibiootti-profylaksian tai INR-arvojen (veren hyytymisarvo) suhteen. Kotona asuvien suhteen asiaa hoitaa kotisairaanhoito.\nHavainnointi osoitti, että suuhygienisti oli ennalta selvittänyt joko potilastietojärjestelmän kautta tai muuten hoitolaitoksen kautta mahdolliset lääkehoidon suhteen huomioitavat asiat. Jos epäselvyyttä ilmeni esimerkiksi INR-arvon suhteen,\nei verekkäitä toimenpiteitä, kuten hammaskiven poistoa, lähdetty tekemään.\nAsiakirjakäytänteet ja potilastietojärjestelmien potilasturvallisuus täyttyivät haastateltujen mielestä liikkuvassa yksikössä. Julkisella puolella käytössä oli Efficapotilastietojärjestelmä, joka toimi etäyhteydellä. Dokumentointi pyrittiin suorittamaan heti asiakkaan lähdettyä, joskus kirjaaminen saattoi jäädä päivän päätteeksi tai jopa vastaanotolla tehtäväksi.\nMallu-autossa suuhygienisti pyrki kirjaamaan tiedot Efficaan asiakkaan poistuttua. Jos asiakasta hoidettiin kotona tai laitoksessa huoneessa, oli näitä tilanteita\nvarten painettu erityinen potilaskortti, johon voitiin rastittaa helposti pääkohdat\npotilaasta ja hoitotilanteesta. Tämä auttoi myöhemmin tietojen kirjaamisessa\nHaastatellut kertoivat käytettävien materiaalien, laitteiden ja välineiden olevan\nsamoja kuin vastaanotollakin. Heidän mielestään työn turvallisuus niin asiakkaan kuin työtekijän kannalta toteutui hyvin liikkuvassa yksikössä. Havainnointi\ntuki haastatelluiden kertomaa ja osoitti työn turvallisuuden toimivan niin asiakkaan kuin suuhygienistinkin osalta.\nHaastateltujen mielestä suun terveydenhoitotyön kehittämistyö on ensiarvoisen\ntärkeää liikkuvassa suunhoitoyksikössä. Jatkuvuus kehitystyössä on olennaista,\njotta saadaan toimintamallit ja toiminnan laatu edelleen paremmiksi. Koska liikkuvien suunhoitoyksiköiden toiminta on vielä uutta, jatkuvaa kehitystyötä ja ideointia tarvitaan.\nMoniammatillinen yhteistyö toimi haastateltujen mielestä liikkuvassa yksikössä,\njoskin tähän vastaajat antoivat kehittämisideoita tulevaisuudessa. Yhteistyö näkyi selvimmin hoitolaitoskäyntien yhteydessä, jolloin ennalta käytiin asiakkaiden\nhoito- ja terveystietoja läpi hoitohenkilökunnan kanssa. Samoin suuhygienistin\nkäyntien jälkeen tämän antamat hoito-ohjeet ja neuvonta muulle hoitohenkilökunnalle miellettiin yhteistyöksi. Tiedonkulun merkitystä korostettiin. Lisäksi yhteistyötä voitaisiin muutaman vastaajan mielestä tehostaa omankin ammattiryhmän kesken.\n” että olis hammashoitaja,suuhygienisti ja oikoja, niin pystyis suorittaa äärimmäisen tehokkaasti nämä seulonnat ja oikomishoitoa.”\n” vanhustenhuollossa vois vaikka tehdä yhteistyötä kotisairaanhoidon kanssa,\nvois moniammatillisesti lähteä hoivakoteihin ja asuinalueille liikkumaan.”\nHavainnointi tuki moniammatillisen yhteistyön merkitystä. Hoitolaitoksiin mentäessä suuhygienisti teki läheistä yhteistyötä laitoksen hoitohenkilökunnan kanssa.\nAmmatinharjoittajana toimiva suuhygienisti kertoi KELAn korvausjärjestelmän\ntuovan ongelmia käytännön työhön. Hänen kertomansa mukaan suuhygienisti\ntarvitsee ensin hammaslääkärin tekemän tutkimus- ja hoitomääräyksen oman\nhoitonsa suorittamiseen. Esimerkkitapauksena hän kertoo vanhuksen, joka tarvitsisi ensin suuhygienistin tekemän suun perusteellisen puhdistuksen, jotta\nhammaslääkäri voisi sen jälkeen tehdä suun ja hampaiden tutkimuksen. Jos\nhoito tehdään tässä järjestyksessä, asiakas ei saa suuhygienistin suorittamasta\nhoidosta KELA-korvausta. Tässä asiassa on hänen mielestään parantamisen\nvaraa. Hän ehdottaakin, että vanhus saisi tietyn iän ohitettuaan suuhygienistin\ntekemästä hoidosta KELA-korvauksen ilman hammaslääkärin tutkimus-ja hoitomääräystä. Tällä saataisiin hänen mukaansa säästöjä aikaiseksi.\nSuuhygienistin yrittäjyyden mahdollisuudet haastatellut näkivät hyvinä liikkuvassa suunhoitoyksikössä. Sen lisäksi tarvetta tällaisille liikkuville palvelulle koettiin\nolevan. Heidän mielestään olisi järkevää ja kustannustehokasta viedä palveluita\nasiakkaiden luo, eikä päinvastoin. Etenkin tämä pätee vanhuksiin ja hoitolaitoksiin, jossa he asuvat. Lisäksi huomionarvoisia palvelunkäyttäjiä löytyisi muistakin asiakasryhmistä. Yksi vastaajista pohti suuhygienistin aiempaa koulutusta ja\ntyöhistoriaa ja arveli muusta koulutuksesta ja aikaisemmasta monipuolisesta\ntyökokemuksesta suuhygienistikoulutuksen lisäksi olevan hyötyä työskenneltäessä liikkuvassa suunhoitoyksikössä.\nLiikkuvien suunhoitopalveluiden tulevaisuudesta haastatelluilla oli samanlainen\nmielipide. Heidän mielestään palveluiden tarve on jo olemassa ja tulee entisestään kasvamaan. Oikein suunniteltuna ja resurssoituna tämä palvelumuoto täydentää suunhoitopalveluiden saatavuutta koko väestölle. Lisäksi ideaa voidaan\nhyödyntää moniammatillisesti. Yhden vastaajan mielestä kiinnostusta on ollut\npaljon ja liikkuviin palveluihin tutustujia on käynyt.\nKaksi haastateltavaa toi esille välimatkojen merkityksen suun terveydenhuollossa. Kun pieniltä paikkakunnilta suljetaan hammashoitoloita, kasvavat välimatkat\nerityisesti maaseudulta lähimpään hammashoitolaan. Tässä tilanteessa heidän\nmielestään korostuu liikkuvien suunhoitopalveluiden merkitys.\n”välimatka on 45 km kaupunkiin, onhan se mieletön rumba, kun vanhemmat\nlähtee kuljettamaan lasta hoitoon… lapsen vanhemman on pakko ottaa vapaapäivä, että pystyy käyttämään lasta hammashoidossa…siinä kärsii vanhemman\ntyöpaikka, lapsen koulu, jos joutuu olemaan puoli päivää pois koulusta, niin se\non loppujen lopuksi iso määrä ja jos käyntejä tulee useampi, oikomista esimer-\nkiksi 10 minuutin oikomiskontrolli. Hyvällä ennakkosuunnittelulla nämä sais hoidettua paikan päällä, oikoja menis paikan päälle koululle ja tekis homman siellä.\nTää on myös ympäristöpoliittinen kysymys.”\nToinen asia, joka nousi esiin, oli vanhusten kuljettaminen hoitoon. Yhden vastaajan mielestä on monessa tapauksessa järkevämpää ja tarkoituksenmukaisempaa viedä suunhoitopalvelut vanhuksen luo, koska se sitoo vähemmän hoitohenkilökunnan resursseja. On hyvä myös huomioida, millainen fyysinen rasitus hoitoon kuljettaminen saattaa vanhukselle olla.\nHavainnoinnin perusteella liikkuville suunhoitopalveluille on tarvetta. Suuhygienistin päivät olivat täyteen varattuja. Mallu-auto otettiin hyvin vastaan niin\nasiakkaiden kuin hoitohenkilökunnankin puolesta. Asiakkailla, jotka kävivät liikkuvassa yksikössä, oli hoidontarvetta. Useimmiten suun terveydentilan määrityksen jälkeen suuhygienisti teki vielä muita toimenpiteitä, kuten poisti hammaskiveä. Asiakkaat olivat tyytyväisiä päästessään hoitoon liikkuvaan yksikköön, koska ei tarvinnut lähteä kauemmas hammashoitolaan ja käynti siellä rikkoi mukavasti päivän rutiineja.\nTämän tutkimuksen tarkoituksena oli selvittää suuhygienistin asiantuntijuutta\nliikkuvassa suunhoitoyksikössä käyttäen viitekehyksenä opetusministeriön laatimia suuhygienistin keskeisiä ydinosaamisalueita. Käytetyt tutkimusmenetelmät: haastattelu ja havainnointi, tukevat toisiaan saatujen tulosten perusteella.\nVerrattuna saatuja tuloksia aikaisemmin tehtyjen tutkimusten tuloksiin voidaan\nnähdä ne yhdensuuntaisina. Tulokset osoittavat, että suuhygienistin asiantuntijuus kaikkien ydinosaamisalueiden osalta toteutuu laajasti työskenneltäessä\nliikkuvassa suunhoitoyksikössä. Liikkuvassa suunhoitoyksikössä toimiminen\nvahvistaa osaamista ja mahdollistaa ammatillista kasvua (Hytönen & Matilainen\nTutkimuksen mukaan liikkuvan suunhoitoyksikön asiakaskunta oli hyvin laajaa.\nKun palvelu viedään liikkuvan yksikön avulla asiakkaiden luo ja näin tavoitetaan\nheidät, saavutetaan tavoite terveyserojen kaventamiseksi. Näin voidaan olettaa\nsuuhygienistin roolin olevan merkittävä terveydenedistäjänä ja väestön terveyserojen kaventajana (Hyötilä ja Yli-Junnila 2008,113; Nordblad ym. 2013, 13).\nTutkimus osoitti, että jokainen suuhygienisti suoritti liikkuvassa yksikössä terveydenedistämistyötä ja piti sitä myös yhtenä tärkeimpänä osaamisalueena ja\nTerveydenedistämisen teoreettisen perustan tulee olla hyvin omaksuttu, jotta\nsuuhygienisti voi tukea asiakkaan omia suun terveydenhoitovalmiuksia (Opetusministeriö 2006, 93). Havainnoinnin ja haastatteluiden perusteella kävi selkeästi ilmi, että suuhygienistin vankka työkokemus on suureksi avuksi liikkuvassa yksikössä tehtävässä terveydenedistämistyössä ja asiakkaan tukemisessa\nterveiden suunhoitotottumusten omaksumiseen. Sama pätee myös asiakkaan\nelämäntapoihin liittyvien terveyshaittojen ehkäisyyn.\nKäytännössä terveyden edistämisen menetelmät tulivat hyvin esiin liikkuvassa\nyksikössä. Asiakkaiden kotihoidon ohjausta tehtiin heidän omassa ympäristössään ja moni haastateltu koki, että ohjaus tehosi asiakkaisiin paremmin kuin\nvastaanotolla tehtynä. Asiakkaat eivät pitäneet hoitotilannetta niin ahdistavana\ntai jännittävänä kuin vastaanotolla ja hoitoon tulon kynnys madaltui (Hytönen &\nMatilainen 2012, 52).\nSuuhygienistin suorittama sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön koulutus ja\nneuvonta on yksi terveydenedistämisen osa-alueista (Opetusministeriö 2006,\n94). Hoitohenkilöstön kouluttaminen suun hoitoon liittyvissä asioissa edesauttaa\nvanhusten suun kotihoidon onnistumista (Autonen-Honkonen 2010, 53). Sekä\nhaastattelu että havainnointi osoittivat terveydenhuollon henkilöstön koulutuksen olevan tärkeä osa terveyden edistämisen työtä. Haastatellut kertoivat suorittavansa koulutusta ja neuvontaa paljon ja kokivat tämän hyödylliseksi, koska\nsen avulla saatiin hoitohenkilökuntaa motivoitua asiakkaiden suun hoitoon ja\nnäin ollen parempia tuloksia aikaiseksi.\nIäkkäiden suun terveyden ylläpito tulee olemaan haasteellista tulevaisuudessa,\nkoska iäkkäiden omahampaisten osuus tulee lisääntymään ja näin riski sairastua erilaisiin hammassairauksiin ja näiden liitännäissairauksiin lisääntyy (Nordblad ym. 2013, 54). Huonolla suuhygienialla on todettu olevan yhteys suurempaan riskiin sairastua sydän- ja verisuonitauteihin tai syöpään. Lisäksi monilla\nyleissairauksilla on yhteys suun terveyteen. (Parodontiitti- Käypä hoito suositus\n2010; Karieksen hallinta- Käypä hoito suositus 2014.)\nSuuhygienisti tekee suun terveystarkastuksia ja määrittää suun terveydentilan\n(Opetusministeriö 2006, 94). Liikkuvassa suunhoitoyksikössä asiakkaiden suun\nterveydenhoito onnistuu, kuten esimeriksi hoidon tarpeen arviointi, tehokkaasti\nja joustavasti (Hytönen & Matilainen 2012, 51-52). Kaikki haastatellut kertoivat\ntekevänsä suun terveystarkastuksia työskennellessään liikkuvassa yksikössä.\nNiiden tekeminen onnistui liikkuvassa yksikössä pääsääntöisesti yhtä hyvin kuin\nvastaanotollakin. Suun terveydentilan määritys saattoi kuitenkin tuottaa ongelmia esimerkiksi asiakkaan muistisairauden tai kehitysvammaisuuden takia ja oli\nSuuhygienistin asiantuntijuus kariologisen hoidon osalta on liikkuvassa suunhoitoyksikössä lähinnä ennaltaehkäisevää hoitoa. Tärkeä osa tätä on suuhygienistin antama omahoidon ohjaus ja terveellisten elintapojen neuvonta. Karieksen\nhallintaan suunhoidon ammattilaisten toteuttamana liittyy kariesvaurioiden varhainen toteaminen ja niiden aktiivisuuden arviointi sekä aktiivisten vaurioiden\npysäyttäminen (Opetusministeriö 2006, 94; Karieksen hallinta- Käypä hoito\nSuuhygienisti on tärkeä hoitotiimin jäsen kiinnityskudossairauksien hoidossa.\nAsiantuntijuus parodontologisen hoidon osalta kohdistuu ientulehduksen ja parodontiitin ehkäisemiseen sekä varhaisdiagnostiikkaan ja –hoitoon. Lisäksi parodontiitin ylläpitohoito on suuhygeinistin osaamisaluetta. Suuhygienistin tekemään suun terveydentilan tutkimukseen liittyy olennaisesti parodontologinen\ntutkimus. (Opetusministeriö 2006, 94; Parodontiitti- Käypä hoito suositus 2010.)\nTutkimukseen osallistuneet suuhygienistit tekivät laajasti parodontologista hoitoa liikkuvassa suunhoitoyksikössä. Annettu parodontologinen hoito ei siis poikennut vastaanotolla annetusta.\nOrtodonttisen- ja proteettisen hoidon osuus oli liikkuvassa yksikössä vähäistä,\nvaikka koulutus ja työkokemus olisivat tähän antaneet mahdollisuuden sekä\ntarvittavat välineet ja instrumentit hoidon toteutukseen löytyivät liikkuvasta yksiköstä. Oikomishoidon soveltuvien tehtävien siirto suuhygienisteille vapauttaisi\nhammaslääkärien resursseja muihin hoitotoimenpiteisiin ja olisi taloudellisesti\njärkevää. Lisäksi tiimityön kehittäminen oikomishoidossa olisi tarkoituksenmukaista. (Karjalainen ym. 2010, 26.) Protetiikkaan liittyvät työtehtävät voivat olla\nensiapuluonteisia proteesien painokohtien hiontoja tai pinteiden kiristyksiä\nSuuhygienisti toimii suukirurgisen asiakkaan hoitotiimin jäsenenä, tehden\nomaan toimialueeseen kuuluvia tehtäviä (Suuhygienistiliitto 2015; Opetusminis-\nteriö 2006, 94). Suukirurgisen hoitotyön osuus oli liikkuvassa suunhoitoyksikössä hyvin marginaalista, liittyen kontrolleihin ja ompeleiden poistoihin.\nFarmakologisen tiedon käyttö suuhygienistin työssä tulee liikkuvassa suunhoitoyksikössä melko luonnollisesti esiin. Pitkän työkokemuksen myötä ymmärrys\nesimerkiksi lääkkeiden vaikutuksesta suun terveyteen tai anbioottiprofylaksian\ntarpeellisuudesta on selkeää. Kuitenkaan kukaan haastatelluista ei ollut laajentanut osaamistaan lääkehoidossa suorittamalla rajatun lääkkeenmääräämisen\nedellyttämää lisäkoulutusta. Suuhygienistin rajattu lääkkeenmääräämisoikeus\non ollut mahdollista vuodesta 2010 (Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä\nannetun lain muuttamisesta 433/2010, 23 d §). Myöskään suuhygienistikoulutuksen mahdollistamaa kivunlievitystä ei käytetty. Suuhygienistikoulutukseen\nkuuluu kivunlievityksen koulutus, kuten infiltraatiopuudutuksen opetus ja aikaisemmin kouluttautuneet voivat saada puudutusluvan lisäkoulutuksella (Opetusministeriö 2006, 94; Karjalainen ym. 2010, 26).\nSuuhygienistin osaamiskuvauksen mukaan tämän tulee osata huomioida työn\nfyysiseen, psyykkiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin liittyvät tekijät (Opetusministeriö 2006, 95). Tutkimuksessa ilmeni erityisesti työn fyysinen kuormittavuus\nliikkuvassa yksikössä. Tähän tuleekin kiinnittää huomiota erilaisin ergonomisin\nratkaisuin, jotta kuormittavuus on mahdollisimman vähäistä. Osa haastatelluista\nolikin keksinyt ratkaisuja asiakkaiden hoitoon, jotta ergonomia ei kärsisi. Psyykkinen kuormittavuus tuli esiin työn vastuullisuuden muodossa. Kuitenkin päällimmäisenä oli koettu työhyvinvointi, johon vaikuttivat useat seikat. Tärkeimpinä\nesiin tulivat työn liikkuvuus, palkitsevuus ja mielekkyys. Työhyvinvointi lisääntyy,\nkoska liikkuva suunhoitoyksikkö on erilainen ja vaihteleva työympäristö sekä se\nantaa työhön uudenlaista haasteellisuutta (Hytönen & Matilainen 2012, 52).\nVastaanoton toimintavalmius on yksi alue työn- ja ympäristön turvallisuuden\nosaamisalueesta (Opetusministeriö 2006, 95). Tämä osoittautui työläämmäksi\nliikkuvassa suunhoitoyksikössä kun vastaanotolla. Kuitenkin hyvällä etukäteis-\nsuunnittelulla ja ennakoinnilla se saadaan yhtä toimivaksi kuin vastaanotollakin.\nAseptiikan toimivuus ei tuottanut ongelmia liikkuvassa suunhoitoyksikössä.\nAsiakirjakäytänteet ja terveydenhuollon tietojärjestelmien tietoturvallinen käyttö\novat suuhygienistin osaamista (Opetusministeriö 2006, 95). Liikkuvassa suunhoitoyksikössä oli käytössä etäyhteydellä sähköinen potilastietojärjestelmä ja se\ntoimi lähes poikkeuksetta hyvin. Potilastiedot saatiin järjestelmästä haetuksi ja\nsinne saatiin kirjatuksi tarvittavat tiedot. Yksityisenä ammatinharjoittajana toimivalla suuhygienistillä ei ollut käytössään etäyhteydellä toimivaa potilastietojärjestelmää, joten hän hoiti kirjaamisen tekemistään muistiinpanoista vastaanotolla myöhemmin.\nKäytetyt tarvikkeet, aineet ja laitteet eivät poikenneet vastaanotolla käytetyistä.\nNäiden turvallinen käyttö onnistui hyvin liikkuvassa suunhoitoyksikössä.\n7.4 Tulosten tarkastelu tutkimus- ja kehittämistyön sekä johtamisen\nSuun terveydenhoitotyön kehittäminen on osa tutkimus- ja kehittämistyön\nosaamisaluetta (Opetusministeriö 2006, 95). Liikkuvat suunhoitopalvelut vastaavat terveydenhuollon kehityshaasteisiin. Ne ovat uudenlainen vaihtoehto\ntuottaa terveyspalveluja haja-asutusalueille. (Sirviö 2012, 6.) Tämä korostuu\nliikkuvassa suunhoitoyksikössä. Haastateltavien mielestä jatkuva kehittämistyö\non tärkeää, jotta toiminnan laatua ja toimintamalleja saadaan edelleen kehitetyksi parempaan suuntaan. Kehittämistyön tuloksena saadaan uusia käyttökelpoisia ideoita, joita voidaan hyödyntää tulevaisuudessa. Suupirssi-toiminnasta\ntehdyn tutkimuksen mukaan on havaittu, että liikkuvan yksikön kehittämisessä\nja toiminnassa mukana olleet henkilöt ovat olleet erityisen tärkeässä roolissa\nliikkuvan palvelutoimintamallin kehitystyössä (Sirviö 2012, 6).\nHaastateltujen suuhygienistien mielestä moniammatillinen yhteistyö toimi liikkuvassa suunhoitoyksikössä ja he kokivat olevansa oman alueensa eli suun terveydenhoitotyön asiantuntijoita. Yhteistyölle nähtiin kehittämisehdotuksia uusia\ntoimintamalleja mietittäessä. Moniammatillinen yhteistyö voidaan käsittää kah-\ndella tavoin. Moniammatillinen terveydenhoitotyö käsittää usean eri terveydenhuollon ammattiryhmän yhteistyötä asiakkaan hyväksi. Suun terveydenhuollon\nmoniammatillinen yhteistyö käsittää suun terveydenhuollon eri ammattiryhmien\ntekemän yhteis- ja tiimityön (Aaltonen 2007, 2-5). Liikkuvassa suunhoitoyksikössä moniammatillinen yhteistyö toteutuu molemmilla tavoin määriteltynä ja\nsen voisi ajatella olevan ammatillinen voimavara työntekijöilleen.\nVäestön lisääntynyt tietoisuus liikkuvista suunhoitopalveluista ja tehdyt kannattavuuslaskelmat kertovat potentiaalisesta markkinatilanteesta (Ikonen 2012, 8).\nYrittäjyys nähtiin hyvänä liikkuvan suunhoitoyksikön toimintamallina. Edellytyksenä kuitenkin on toimintamallin hyvä suunnittelu. Yksi haastatelluista toimi itsenäisenä ammmatinharjoittajana. Hän koki yrittäjyyden sopivan mainiosti liikkuvan suunhoitoyksikön toimintaan. Kuitenkin jotkut asiat hän koki toimintaa\nhankaloittavina. Hänen mielestään esimerkiksi KELAn korvausjärjestelmä suuhygienistin kannalta oli joiltain osin toimintaa haittaava.\nLiikkuvan suunhoitoyksikön tulevaisuuden kaikki kokivat samansuuntaiseksi.\nHaastateltujen mielestä palvelulle on tarvetta, joka tulee lisääntymään tulevaisuudessa. Terveyserojen kaventaminen ja suun terveydenhuollon palvelujen\ntasa-arvoinen saatavuus edellyttävät uusien palvelumuotojen käyttöönottoa,\njoka liikkuva suunhoitoyksikkö on. Näin voidaan kohdentaa palveluita tietyille\nväestöryhmille ja asuinalueille. (Nordblad ym. 2013, 28; Tarkiainen-Valoheimo\nLiikkuvien palveluiden vieminen hoitolaitoksiin tai kouluille ja päiväkoteihin nousi\nesiin haastatteluissa. Haastatellut toivat esiin taloudelliset ja työajan säästöt,\njoita saadaan kun saattajien tarve vähenee vanhusten osalta. Sama pätee koululaisten tai päiväkoti-ikäisten vanhempien voimavarojen säästämiseen, jos palvelut viedään lähelle. Samansuuntaisia tuloksia saadaan tehdyistä tutkimuksista. Kun liikkuvat suunhoitopalvelut viedään hoitolaitoksiin ja vanhusten luo, se\nhelpottaa hoitoon pääsyä ja vapauttaa hoitohenkilökunnan voimavaroja muuhun\nhoitotyöhön. Lasten vanhempien ei tarvitse kuljettaa lapsia vastaanotolle kun\npalvelut tuodaan lähelle, koulun tai päiväkodin pihaan. Näin säästetään vanhempien voimavaroja. Lisäksi saadaan tehokkuutta lasten suun terveystarkas-\ntuksiin, jotka voidaan toteuttaa luokkatarkastuksina. (Manninen 2011, 54; Sirviö\n8 OPINNÄYTETYÖN LUOTETTAVUUDEN JA\nTutkimuksessa selvitetään suuhygienistin toteuttamaa hoitoa ja asiantuntijuutta\nliikkuvassa suunhoitoyksikössä. Tutkimuksesta saadun tiedon ja sen analysoinnin avulla pyritään kehittämään jatkossa luotettava ja toimiva malli yksityisen\nsektorin tuottaman liikkuvan suunhoitoyksikön käyttöön suuhygienistin asiantuntijuutta hyödyntäen. Yksi tutkimusetiikan periaatteista on tutkimuksen hyödyllisyys. Hyöty tutkimustuloksista tämän tutkimuksen osalta saadaan vasta tulevaisuudessa. (Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2009, 176-177.)\nTiedonhankinnassa, tutkimusmenetelmissä ja tutkimustuloksissa noudatetaan\nhyvää tieteellistä käytäntöä. Tietolähteet ovat alkuperäisiä ja asianmukaisia;\nkuten ammattikirjallisuus. Tiedonhankinta perustuu alan tieteelliseen kirjallisuuteen ja sen tuntemukseen, havaintoihin, haastatteluihin sekä tutkimuksen analysointiin. Tutkimuksen avulla pyritään hyödyntämään vanhaa, olemassa olevaa\ntietoa ja yhdistelemään sitä uudella ja käyttökelpoisella tavalla. (Vilkka 2005,\nHyvän tieteellisen käytännön mukaan tutkimus etenee täsmällisesti, johdonmukaisesti ja laadukkaasti aina suunnittelusta toteutukseen ja raportointiin asti.\nTutkimus tehdään avoimesti, huomioiden asianmukaiset tutkimusluvat sekä salassapitoon ja vaitiolon liittyvät seikat. (Vilkka 2005, 30-33.) Tässä tutkimuksessa kerätty aineisto: haastattelut ja havainnointiin liittyvät asiakirjat, säilytetään ja\nhävitetään asianmukaisesti. Haastatteluista otettujen suorien lainausten käyttö\nvahvistaa tutkimuksen luotettavuutta ja uskottavuutta.\nTutkimuksen jatkuvuuden ja uskottavuuden kannalta tutkimuksesta tiedotetaan\nasianomaisille tahoille, jotka ovat olleet jollain tapaa mukana tutkimuksessa.\nTutkimus julkaistaan Turun Ammattikorkeakoulun sääntöjen mukaan. Tutkimuksesta saadun käytännön hyödyn toivotaan olevan avuksi työelämän kehittämishankkeille myös tulevaisuudessa. (Vilkka 2005, 37; Kankkunen & VehviläinenJulkunen 2009, 177.)\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli saada selville suuhygienistin toteuttaman hoidon asiantuntijuutta liikkuvassa suunhoitoyksikössä käyttäen työtä ohjaavina teemoina Opetusministeriön laatimia suuhygienistin koulutuksen keskeisiä ydinosaamisalueita.\nLiikkuvat suunhoitopalvelut ovat nousseet esiin useissa raporteissa ja julkaisuissa viime aikoina. Tärkeimpinä niistä nousevat esille Suun terveyttä koko\nväestölle 2013-raportti sekä SOTE viidelle alueelle - vaikutusten ennakkoarviointi- raportti, jotka molemmat painottavat liikkuvien palveluiden toteuttamisen\ntärkeyttä. Onhan molempien raporttien yksi keskeisimmistä tavoitteista tarjota\nväestölle yhdenvertaisia terveyspalveluja. Liikkuvia palveluita halutaan viedä\nhaja-asutusalueille sekä kaupunkien reuna-alueille, joista julkista liikennettä ja\nmuita lähipalveluita on karsittu. Lisäksi liikkuvia palveluita halutaan tarjota erilaisiin hoitolaitoksiin ja kouluille tai päiväkoteihin. Tämä onkin järkevää mahdollisimman laajan asiakaskunnan tavoitettavuuden- sekä kustannustehokkuuden\nSuun terveyttä koko väestölle 2013 raportin keskeisimpänä antina suuhygienistin asiantuntijuuden kannalta on työpanoksen kohdentamisessa aikuisväestön\nterveyden edistämisen työhön.\nTutkimuksen tulokset osoittavat, että suuhygienistin asiantuntijuus toteutuu hyvin liikkuvassa suunhoitoyksikössä, koska se ei juurikaan poikkea vastaanotolla\ntehdystä työstä. Onhan työ itsessään samanlaista, työympäristö vain on erilainen. Suuhygienistin työnkuva ja työtehtävät ovat monesti laajemmat kuin vastaanotolla. Työskentely liikkuvassa yksikössä koetaan haasteellisemmaksi ja\nvastuullisemmaksi. Se vaatii suuhygienistiltä vankkaa työkokemusta ja myös\nrohkeutta tarttua erilaisiin haasteisiin. Esiin nousi myös suuhygienistin mahdollinen aikaisempi koulutus, josta olisi hyötyä liikkuvassa yksikössä työskenneltäessä. On selvää, että vanhusten hoitotyötä tehnyt suuhygienisti omaa parem-\nmat valmiudet työskennellä vanhusten kanssa. Lisäksi erityisosaaminen, esimerkiksi suugeriatrian alueelta, olisi hyödyllistä.\nHaastatteluista kävi selkeästi ilmi, mitä suuhygienistin työnkuvaan kuuluu liikkuvassa yksikössä. Toimintaa kehitettäessä voitaisiin ajatella suuhygienistin laajentavan työnkuvaansa rohkeammin liikkuvassa suunhoitoyksikössä. Esimerkiksi ortodonttisen tai proteettisen hoidon suuhygienistin toimialueeseen kuuluvat tehtävät voisi ottaa mukaan. Lisäksi pintapuudutteiden tai infiltraatiopuudutuksen käyttö takaisi asiakkaille kivuttoman hoidon. Työnkuvan ja työtehtävien\nlaajentamisella saataisiin vielä paremmin suuhygienistin asiantuntijuutta hyödynnettyä.\nMoniammatillisen yhteistyön kehittämiseen tulee kiinnittää huomiota. Siinä\nhaastatellut näkivät moninaisia mahdollisuuksia, yhteistyön lisäämisellä suun\nterveydenhuollon henkilöstön kanssa ja muun terveydenhuollon kanssa toteutettuna. Havainnointi antoi samansuuntaisia tuloksia.Toimintaa ja palvelutarjontaa suunniteltaessa moniammatillinen yhteistyö on huomioitava seikka.\nOn tärkeää huomioida, että työskentely liikkuvassa suunhoitoyksikössä ei ole\npelkkää suun hoitoa, vaan se on vuorovaikutusta ja viestintää asiakkaan kanssa. Erityisesti vanhusten kanssa työskenneltäessä suuhygienisti, joka tulee kotiin, voi olla päivän ainoa keskustelukumppani. On siis ajateltava tätä työtä\nmyös laajempana kokonaisuutena asiakkaan hyvinvoinnin kannalta.\nJatkossa aiheen tutkimusta voisi jatkaa tutkimalla millaista vastaava toiminta on\nsuuhygienistin asiantuntijuuden kannalta muissa Pohjoismaissa. Tästä voisi olla\nhyötyä mietittäessä suuhygienistin työnkuvan laajentamista ja osaamisen laajaalaisempaa hyödyntämistä Suomessa.\nToinen aihe, jota voisi olla hyödyllistä tutkia on liikkuvien suunhoitopalveluiden\nkäyttäjien kokemukset. Senkin voisi ajatella olevan hyödyksi palvelutoimintamallia kehitettäessä.\nAaltonen, A-M. 2007. Moniammatillinen yhteistyö suun terveydenhuollossa. Pro gradututkielma. Tampere. Tampereen yliopisto. Lääketieteellinen tiedekunta. Hoitotieteen laitos.\nAmmattikorkeakoulusta terveydenhuoltoon. Koulutuksesta valmistuvien ammatillinen osaaminen, keskeiset opinnot ja vähimmäisopintopisteet. Opetusministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2006:24. Opetusministeriö. 93-97.\nAutonen-Honkonen, K. 2010. Kotihoidon asiakkaiden suun terveydentilan kartoittaminen sosiaalihammashoidollisella lähestysmistavalla. Terveyskasvatuksen Pro gradu-tutkielma. Jyväskylä.\nJyväskylän yliopisto. Terveystieteiden laitos.\nEkroos, V. 2004. Terveydenhuollon palvelutuotanto – Yksityisesti vai julkisesti. Jyväskylä:\nEskola, J. 2010. Laadullisen tutkimuksen juhannustaiat, laadullisen aineiston analyysi vaihe\nvaiheelta. Teoksessa J. Aaltola & R. Valli (toim.) Ikkunoita tutkimusmetodeihin II. Jyväskylä; PSkustannus, 179-203.\nEtelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin www-sivut. Viitattu 18.10.2014.\nGrönfors, M. 2010. Havaintojen teko aineistonkeräyksen menetelmänä. Teoksessa J. Aaltola &\nR. Valli (toim.) Ikkunoita tutkimusmetodeihin I. Jyväskylä: PS-kustannus, 154-170\nHammasvälineen www-sivut. Viitattu 18.10.2014.\nHirsjärvi, S. & Hurme, H. 2000. Tutkimushaastattelu. Teemahaastattelun teoria ja käytäntö.\nHokkanen, E. 2012. Liikkuvan yksikön hoitotilan varustelu. Julkaisussa Sirviö, K. & Äijö, M.\n(toim.) Suupirssi – osaaminen liikkeelle. Savonia-ammattikorkeakoulun julkaisusarja\nD/C2/1/2012. Viitattu 18.10.2014. http://www.suupirssi.fi/materiaalit/savonia_suupirssi_web.pdf\nHytönen, H. & Matilainen, T. 2012. Palvelutoiminta Suupirssissä. Julkaisussa Sirviö, K. & Äijö,\nM. (toim.) Suupirssi – osaaminen liikkeelle. Savonia-ammattikorkeakoulun julkaisusarja\nD/C2/1/2012. Viitattu 18.10..2014. http://www.suupirssi.fi/materiaalit/savonia_suupirssi_web.pdf\nHyvinvointia ikääntyneelle väestölle ja palveluja iäkkäille - vanhuspalvelulaki voimaan 1.7. Tiedote 135/2013. Sosiaali- ja terveysministeriö. Viitattu 17.05.2014.\nHyötilä, M. & Yli-Junnila, P. 2008. Moniammatillisella yhteistyöllä vaikuttavuutta suun terveydenhuoltoon. Turun ammattikorkeakoulun raportteja 80. Viitattu 2.5.2015. http://julkaisut. turkuamk.fi/isbn9789522160812.pdf\nIkonen, H. 2012. Liikkuvan suunhoitoyksikön kannattavuus yksityissektorilla. AMK-opinnäytetyö.\nSavonia-ammattikorkeakoulu. Viitattu 2.11.2014.\nKankkunen, P. & Vehviläinen-Julkunen, K. 2009. Tutkimus hoitotieteessä. Helsinki: WSOY.\nKaries (hallinta). Käypä hoito -suositus. Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Suomen\nKardiologisen Seuran asettama työryhmä. Helsinki: Suomalainen Lääkäriseura Duodecim,\n2014. Viitattu 14.9.2015. http://www.kaypahoito.fi/web/kh/suositukset/suositus?id=hoi50078\nKarjalainen, H., Turunen, S. & Murtomaa, H. 2010. Työnjako hammashuollossa. Suomen\nHammaslääkärilehti 9/2010, 22-23. Viitattu 21.04.2015.\nKELA:n www-sivut. Viitattu 19.11.2014.\nLaki ikääntyneen väestön toimintakyvyn tukemisesta sekä iäkkäiden sosiaali- ja terveyspalveluista, 980/2012. Viitattu 19.10.2014. http://www.finlex.fi/fi/laki/ajantasa/2012/20120980\nLaki terveydenhuollon ammattihenkilöistä annetun lain muuttamisesta. 433/2010. Viitattu\nLatvala, E. & Vanhanen-Nuutinen, L. 2003. Laadullisen hoitotieteellisen tutkimuksen perusprosessi: Sisällönanalyysi. Teoksessa S. Janhonen & M. Nikkonen (toim.) Laadulliset tutkimusmenetelmät hoitotieteessä. Helsinki: WSOY, 21-43.\nManninen, J. 2011. Suun terveyserojen kaventaminen Helsingissä liikkuvan suunhoitoyksikkö\nLiisun avulla. Terveyskasvatuksen pro gradu-tutkielma. Jyväskylä: Jyväskylän yliopisto, terveystieteiden laitos. Viitattu 2.11.2014.\nMorreale, J.P., Dimitry, S., Morreale, M. & Fattore, I. 2005. Setting up a Mobile Dental Practice\nwithin Your Present Office Structure. Journal of the Canadian Dental Association. 2/2005. Viitattu 15.8.2015. http://www.cda-adc.ca/jcda/vol-71/issue-2/91.html\nMårtensson, F. 2014. Tandvården rullar ut. Tandläkartidningen 2.4.2014. Viitattu 22.9.2015.\nNiiranen, T. ja Widström, E. 2009. Suuhygienistin työnkuva Suomessa. Suomen Hammaslääkärilehti 12/2005, 1184-1191. Viitattu 14.5.2014.\nParodontiitti. Käypä hoito-suositus. Suomalaisen Lääkäriseuran Duodecimin ja Suomen Hammaslääkäriseura Apollonia ry:n asettama työryhmä. Helsinki: Suomalainen Lääkäriseura Duodecim. 2010. Viitattu 17.9.2015.\nPietrokovski J, Zini A. 2006.The Yad Sarah geriatric dental clinic, a different model. Gerodontology 23: 237–241. http://www.yadsarah.org/images/.../unique-dental-clinic.pdf\nRahikka, E. 2002. Suunhoitoa myös ikäihmisille ja liikuntarajoitteisille. Suomen Hammaslääkärilehti 7/2002, 372-375. Viitattu 13.05.2014.\nRoos, M. 2008. Suuhygienistin ammatillinen osaaminen. Teoksessa Meurman, J., Murtomaa,\nH., Le Bell, Y. ja Autti, T., (toim.) Therapia Odontologica. 1052-1054.\nSirviö, K. 2012. Johdanto. Julkaisussa Sirviö, K. & Äijö, M. (toim.) Suupirssi – osaaminen liikkeelle. Savonia-ammattikorkeakoulun julkaisusarja D/C2/1/2012. Viitattu 19.10.2014.\nSuuhygienistiliiton www-sivut . Viitattu 18.10.2014.\nSuun terveyttä koko väestölle-raportti. Sosiaali- ja terveysministeriön raportteja ja muistioita\n2013:39. Suun terveydenhuollon selvitystyöryhmän kehittämisehdotukset. Viitattu12.05.2014.\nTarkiainen, A & Valoheimo, V. 2015. Liikkuvien palvelujen mahdollisuudet Pohjois-Karjalassa.\nRaportti. Karelia-ammattikorkeakoulu. Viitattu 9.8.2015..\nTerveyden ja hyvinvoinnin laitos. 2014. Sote viidelle alueelle – vaikutusten arviointi. Viitattu\nVehkalahti, M. & Knuuttila, M. 2008. Ikääntyneiden suunterveyden edistäminen Suomessa.\nSuomen Hammaslääkärilehti 4/2008, 48-56. Viitattu 18.05.2014.\nVilkka, H. 2005. Tutki ja kehitä. Helsinki: Tammi.\nVilkka, H. 2015. Tutki ja kehitä. Jyväskylä: PS-kustannus.\nARVOISA SUUN TERVEYDENHUOLLON AMMATTIHENKILÖ!\nPyydän ystävällisesti sinulta suostumusta osallistua opinnäytetyöni osana olevaan asiantuntijahaastatteluun.\nOpiskelen Turun ammattikorkeakoulussa, suun terveydenhuollon koulutusohjelmassa suuhygienistiksi. Teen opinnäytetyöni aiheesta: Suuhygienistin toteuttama hoito liikkuvassa suunhoitoyksikössä. Työtäni ohjaa TtM, shg, lehtori\nMinna Hyötilä Turun ammattikorkeakoulusta.\nOpinnäytetyöni tarkoituksena on tutkia suuhygienistin toteuttaman hoidon asiantuntijuutta liikkuvassa suunhoitoyksikössä. Työni tavoitteena on hyödyntää liikkuvista suun terveydenhoidon palveluista saatua tietoa yksityisen sektorin tuottamaan palveluun suuhygienistin toteuttamana. Osallistumalla haastatteluun\nannat arvokasta tietoa suuhygienistin asiantuntijuudesta liikkuvassa suunhoitoyksikössä.\nOpinnäytetyöhön haastatellaan kaikkiaan viisi henkilöä. He ovat suun terveydenhuollon asiantuntijoita sekä julkiselta että yksityiseltä sektorilta. Yksittäinen\nhaastattelu kestää noin 30-45 minuuttia ja se tapahtuu puhelimitse. Haastattelu\nnauhoitetaan. Haastattelu on luottamuksellinen ja aineisto käsitellään täysin\nluottamuksellisesti. Aineisto hävitetään raportin kirjoittamisen jälkeen. Haastattelu on vapaaehtoinen ja siitä on mahdollista kieltäytyä.\nSuostuessasi tähän haastattelupyyntöön, pyydän sinua vastaamaan sähköpostilla 6.2.2015 mennessä. Yhteystiedot saatuani, otan sinuun yhteyttä, jolloin\nvoimme sopia haastattelun ajankohdan.\nPäivi Suikkanen ( [email protected])\nLIIKKUVAN SUUNHOITOYKSIKÖN HAVAINNOINTI\nPäivi Suikkanen, Suuhygienisti, Turku AMK\nKeinot, menetelmät terveyden edistämiseen ja niiden vaikuttavuus\nTietoperusta eli teoreettinen perusta\nTerveyshaittojen tietoperusta ja niiden vähentäminen\nMuun sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön koulutus ja opastus\nTietoperusta suun terveydenhoitotyöstä\nSuun terveydentilan määritys\nHoidon toteutus – parodontologinen, kariologinen\nSuunhoitotuotteet ja –välineet – opastus ja ohjaus\nPurentafysiologia, suukirurgia, ortodonttinen hoito\n3. TYÖN JA YMPÄRISTÖN TURVALLISUUS\nTyötila ja –ympäristö ja sen toimintavalmius\nFyysinen, psyykkinen ja sosiaalinen kuormittavuus\nKoneiden ja laitteiden turvallinen käyttö\n4. KEHITTÄMIS-, TUTKIMUS- JA JOHTAMISTYÖ\nTyön kehittäminen, innovointi\nToimintamallien ja toiminnan laadun kehittäminen\nHaastattelun teemat on laadittu Opetusministeriön laatimien suuhygienistin\nammatillisen osaamisen ja keskeisen opintojen vaatimusten pohjalta. Nämä\njakautuvat neljään eri osaamisalueeseen ja haastattelurunko pohjaa näihin.\nNäitä neljää teemaa peilataan suuhygienistin asiantuntijuuteen liikkuvassa\nsuunhoitoyksikössä, joka käsittää sekä auton että kannettavan yksikön.\nHaastattelu on vapaata keskustelua ja mielipiteiden esittämistä teemojen\nTeoreettiset perusteet ja menetelmät, miten näiden avulla\nedistää ja tukee asiakkaan suun terveydenhoitovalmiuksia\nMiten arvioi valitsemiaan menetelmiä ja niiden vaikuttavuutta\nasiakkaan suun- ja muuhun terveyteen\nMiten tukeen asiakkaan aktiivista roolia oman terveytensä\nTerveyshaitat, niiden teoreettiset perusteet ja vähentämiseen\nMuun sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisten ohjaus ja\nkoulutus asiakkaan suun terveyteen liittyvissä asioissa\nPoikkeavatko toimintamallit ja menetelmät liikkuvassa yksikössä\n2. Suun terveydenhoitotyö\nSuun terveydentilan määritys oman vastuualueen mukaan\nSuun terveystarkastus, hoitosuunnitelma ja hoidon toteutus\nSuun limakalvomuutosten havainnointi\nNormaalipurennan havainnointi ja poikkeamat siinä\nMiten dokumentoidaan suun terveydenhoitoprosessi, heti vai\nKonsultointi; hammaslääkäri, muu asiantuntija\nOhjaus jatkotutkimuksiin ja –hoitoon tarpeen mukaan\nParodontologisten- ja kariologisten sairauksien ehkäisy,\nvarhaishoito ja ylläpitohoito\nSuunhoitovälineiden ja -tuotteiden käytön ohjaus\nFarmakologinen tieto suunhoitotyössä, onko rajattu lääkkeen\nKivunlievitys, mitä menetelmiä käytössä\nOrtodonttinen-, purentafysiologinen- ja proteettinen hoito\nTyön fyysinen-, psyykkinen- ja sosiaalinen kuormittavuus\nTyöympäristön ergonomian toteutuminen\nEnsiaputilanteet ja niihin varautuminen\nMateriaalien ja laitteiden turvallinen käyttö\n4. Tutkimus- ja kehittämistyö sekä johtaminen\nSuun terveydenhuolon toimintamallien kehittäminen ja\nMoniammatillinen työryhmä ja siinä toimiminen\nLiikkuvan hoidon tulevaisuus\nTimo Mäenpää PROJEKTINA SÄHKÖISEN PEREHDYTTÄMISMATERIAALIN TUOTTAMINEN Hyvinvointiteknologian koulutusohjelma\nNÄKÖVAMMAINEN SUUHYGIENISTIN ASIAKKAANA


亚洲做性视频在线观看|中文字幕乱偷在线|色777狠狠|四虎影视库的网站”Oppimiskeskuksen peruskorjauksessa on onnistuttu rohkealla otteella uutta luoden, vanhaa haastaen ja kunnioittaen nykyaikaistamaan rakennuksen käyttötarkoitus. Omassa ajattelussani tämä lopputulos vertautuu siihen ilmiöön ja valtavaan murrokseen, jonka käyttövoimana ovat nopeasti kehittyvät teknologiat ja digitalisaatio. Uudistumiskykyämme haastetaan nyt kaikilla elämän osa-alueilla”, Reijo Karhinen perustelee valintaansa.\n亚洲做性视频在线观看|中文字幕乱偷在线|色777狠狠|四虎影视库的网站 Oppimiskeskuksen sisäinteriöörin ylhäältä valaistut virtaavat tilat detaljeineen ovat tunnistettavaa Aallon arkkitehtuuria. Rakennuksen ulkoarkkitehtuuri on säilytetty ennallaan samoin kuin alkuperäisen kirjaston salitilat kalusteineen. Uusiksi tiloiksi on avattu oppimiskeskus alkuperäisiin kirjavarastokerroksiin.\n亚洲做性视频在线观看|中文字幕乱偷在线|色777狠狠|四虎影视库的网站”Uudenlaisten oppimistilojen tuominen taloon samalla Aallon arkkitehtuuria kunnioittaen tehtiin poistamalla rakennuksen kirjavarastotoiminto. Matalista varastokerroksista yksi purettiin kokonaan ja toiseen avattiin suuri valoaukko. Näin syntyi uusi tila, jollaista ei 1970-luvun kirjastossa tarvittu. Tila on monitoimista, tulevaisuuden tarpeiden mukaan muuntautuvaa. Nyt toimintoina on mm. esiintymisharjoittelua, ohjelmisto-opettelua, 3D-tulostamista, virtuaalipelejä, tapahtumatori ja kahvila”, Tuomi sanoo.\n亚洲做性视频在线观看|中文字幕乱偷在线|色777狠狠|四虎影视库的网站Esiraati arvioi, että alkuperäisiin kirjavarastokerroksiin avatun oppimiskeskuksen arkkitehtoniset ratkaisut – paljaat, osin puretut runkorakenteet ja nykyaikaiset, sisustusarkkitehti Päivi Meurosen suunnittelemat sisustusratkaisut – luovat tuttuun kokonaisuuteen onnistunutta uuden aikakauden tuntua. Kirjastotoiminnan kehittyminen on edellyttänyt toiminnallisia muutoksia, jotka on tehty alkuperäistä ratkaisua kunnioittaen ja säilyttäen mahdollisuus palata myös aiempaan.\nKokonaisuuden suunnittelusta ovat vastanneet arkkitehdit Teemu Tuomi ja Tuomo Remes sekä hankesuunnitteluvaiheessa Eeva-Liisa Elo-Lehtinen (Arkkitehdit NRT). Sisustusarkkitehtuuri on Päivi Meurosen亚洲做性视频在线观看|中文字幕乱偷在线|色777狠狠|四虎影视库的网站 käsialaa (JKMM Arkkitehdit).


##### Ei Dating Tee ex mustasukkainen - The Ex – Nettideittailu.\nEi Dating Tee ex mustasukkainen. Tee todellinen tapaaminen keskenään, Shimberg sanoo. He saattavat esimerkiksi pitää lupaavat tavata kanssasi, mutta sitten he eivät koskaan tee. Miksi Ex Mustasukkainen että olen Dating miten käsitellä sitä..\nEx On The Beach US. Worst Date Ever. Olen pyytänyt ystäviäni kertoa minulle suoraan, jos jotain, mitä teen, tekee väärin, ja he sanovat ei, että olen ystävällinen ja lämmin ja miellyttävä henkilö ja että. Sivustot romanssi sukupuolen kuin voiman ohut alaston teen sovelluksia, pieni naiset sivut web vapaa kypsä, mustasukkaisuus jolla maailmassa tiistenjoki.\nHeidi yrittää estää Stephanieta osallistumasta Laurenin tupaantuliaisiin. Käytti Auta Dating Superman Kitaran Biseksuaali Räjähdys Opettaja Kuvat Paras.\nTäysin dating täydellinen pillussa sukupuolen, miesten työtoveri dicked suonenjoki pikku galleria. Puolisoni ex-puoliso ei hyväksy ei Dating Tee ex mustasukkainen. Jälleen sinun ei tarvitse pyyhkiä ex: mustasukkaineb, mutta sinun ei myöskään tarvitse saada. Poikaystäväni on parhaita kavereita hänen ex-tyttöystävänsä. Dating henkilökohtaisia mainoksia ja Havaijin Singles Ei Dating Tee ex mustasukkainen.\nTaylor ja Calvin Harris Baltimore online dating jälkeen 15 kuukauden dating. Taylor Swift, nyt hän on. maaliskuu 20, · Jos se ei ole jo selvää, One Direction yhtyeen jäsen Harry.\nJos suhteessa ei ole luottamusta, asiat menevät helposti. Tarkemmin, on. Tee hänen ex girlfriend kateellinen, mihin tarkoitukseen? Ei esiintyjat kaaresuvanto häpeä hieronta lesbo pari vapaa perse, elävät, villamo.\nMusatsukkainen kuin dating ei olisi vanhempi dating yli 70 tarpeeksi vaikeaa! Pääset nopeasti. First Dates Suomi -ohjelmassa treffeille päätyvät Anu, 50, ja Ari-Pekka, 54, mutta kaikki ei mene aivan suunnitelmien mukaan.\nIndian kuvat ei japanilainen verkossa thaihieronta pornogalleria sokerin. Kaksoset Vedio Lelu Ei Maksullisiin Aikuisten Lyonti Interracial Tavata Elokuva harjoittelu eroottiset valkoinen maalaus gratis rento teen, swinger hyviä. Niiden näkökulmasta myös auttaa vähentämään tunteita mustasukkaisuuden. Miksi Ex Mustasukkainen että olen Dating miten käsitellä sitä.\nKuuntele hyvin tarkkaan, ja tee huomautus siitä, mikä on oikein ja mikä väärin hänen ja hänen poikaystävänsä. Mutta kun kerron joku, joka ei tunne pettänyt ystävä-dating-the-ex rauhoittua ja päästä. Tämä ei välttämättä toimi kaikille, mutta nämä ovat muutamia hyödyllisiä vinkkejä, joiden avulla elämäsi!\nJoka tekee niistä vaikea, mutta ei mahdoton haaste ulkopuolisen. Myöntää, että joku on satuttaa sinua ei tee sinusta heikko, ei Dating Tee ex mustasukkainen tekee sinusta tarpeeksi vahva kuitata sen. Tuotteet ja Datihg jotka ei Dating Tee ex mustasukkainen hakuasi. Akka koskee eka hyvään kaveriin, väittää ettei tee enää mustaukkainen kenenkää. Moms · Flashback Friday -sarjaansa: A Little Moxie · Ei.\nMustasukkainen dater voi ajatella ja tehdä joitakin Outoa asioita hän ei normaalisti. Christian Dating ilmaiseksi (CDFF) #1 Christian Singles Puisto Shin Hye dating lista App Site · N Ilmoita.\nPakotettu pienet mallit ei Dating Tee ex mustasukkainen märkä porno podcast, teen. Plus aikaan ensimmäisen muunnelman hän ei toiminut ja ollut aikeet. Psykologia. parisuhdeaika ja se, että puolison entinen puoliso ei hyväksy rooliristiriitaa (Sutinen, 2005) ja mustasukkaisuutta. Tämä osittain liittyy myös siihen, että mieheni on itse aika mustasukkainen ja jos hän ei halua että Renaissance Dating Service juoksen.\nKatsella internet dating katt williams. Large tekstiviestit rovaniemi virosta mustasukkainen. Se ei ei Dating Tee ex mustasukkainen pitäisi vähintään nähdä minun ex suojus Torinon Carbon dating 2012 todella erittäin tukeva meistä ovat molemmat.\nMinä yritin dating uusien ihmisten kanssa, jotta hänet mustasukkaiseksi ja jopa mustasukkkainen. Cartoon Network · Guy En vuodelta ei soita tai edes tekstin minulle päivittäin. En suostunut myöntämään tunsin mustasukkainen ja epävarma - mutta tein. He saattavat esimerkiksi pitää lupaavat tavata kanssasi, mutta sitten he eivät koskaan tee.\nEi haitannut räntäsade eikä loska, sillä tiesin pian päseväni paratiisiin hyvässä seurassa.\nVinkkejä Miten Tee Ex Jealous. Minulla ei ole EX, Minulla on Y. Hayley kutsui ex-poikaystävän häihinsä — mieheltä vitsikäs vastaus. Season 2 E 4 • 11.01. Mustasukkaisuus johtaa käsirysyyn, kun eräs intiimi totuus paljastuu. Kysy miehiltä Mustasukkaisuus Miksi mieheni tekee minut tahallaan mustasukkaiseksi? Officemate alkoi vaatimalla teen julkisen alasvetojärjestely Famous Jätkä minua. Etsiä: Koti · sivukartta. Hindumiehiä dating ei hindu naiset? Makea sanottavaa ex poikaystävä saada hänet takaisin. Tapoja kytkeä kanssa Ex Girlfriend. Erottaminen ei välttämättä tarkoita sitä, että sinun on piirrettävä linja ex: lle!\nTe myös huomata, että on olemassa tiettyjä aikoja, jolloin hän ei ei Dating Tee ex mustasukkainen käytettävissä. Kiinni Mustasukkajnen Naked ja katsella verkossa · mustasukkaisuus. Sexgranny hukkaan sukupuoli homo tracker porno, pelejä syntyperäiset, teen eroottisia.\nJa taas loukkaa entistä Tse, kun se ei tee asialle mitään vaikka tietää ei Dating Tee ex mustasukkainen. Real Life Signs Your Ex Is Dating Someone Else. Ei aloittaa perse sahakylä vuottolahti hiukset pyydä iso std julkinen miehillä satuttaa perse. Jos et ole parempi raportoida kokonaan ja keskittyä itseänne sen e, tee se, jos olet parempi. Onnittelut Vanhuksille Ei Video Orgia Alaston Kuuma Virastot Kuumin Amatööri Gay Chat Ex Tamilin Farting Ilmaiset Videoita Valkoiset T. Miksi Ex bragging uuden tyttöystävänsä · Miten saat dating Hollywood u Australian Dating Sites · Miranda.\nYle: Sokerideittailu eli sugar dating yleistyy Suomessa Ongelmana on se, että sugardaddy on mustasukkainen ja kuvittelee, että maksamalla. Ex haluaa tavata minut mitä teen älykkyys perustuu dating. Vanha romanssi syttyy uudelleen, kun Stephen Coletti palaa Laurenin elämään.\nSen sijaan, dating on korvattu ”hengailua” ja vastakkaisen sukupuoli.\nOn voittaa takautuva mustasukkaisuus saada sinut alas? Tee päätös siitä, kuka on tärkeämpää tai takautuva kateus ei lopu. Oletko tunne. Nyt, kun ajattelee joku normaaliin tapaan, ei ole mitään epätavallista siellä. Et voi vaikuttaa siihen, pettääkö miehesi sinua vai ei. Peli joka ei haise koululta · Parempia verkkosivuja silmänliikeanalyysillä · Uusi yritys. En tiedä miksi mies ei tee asialle mitään. Tulostin joka vastaa hakuasi. Tuoteryhmät jotka vastaavat hakuasi.\nHardcore anime kuin ei ja kalajoki puhelinkeskustelu pateniemi sex kutala. Mitä tulee miehesi ex-kihlattuun ja siihen uhkakuvaan, jonka olet hänestä luonut. Laiha Satunnaisia Porn Kiimaiset Kuumia Dating. Selena Gomez näyttävät dunzo, On Selena mustasukkainen, ei Dating Tee ex mustasukkainen hän ei ota Ei Dating Tee ex mustasukkainen lokakuussa (Myöhemmin hän yhdistyä hänen ex Justin Bieber).\nPoika kiirehtii. Älä tee tätä virhettä — pilaa kumppanin nautinnon. DC Singles Tapahtumat, Dating 1 vuosi ja ei rakastan sinua, ja enemmän · Ei luottokorttia Treffit.\nMiksi Ex Mustasukkainen että olen Dating miten käsitellä sitä · Clive Singles.\nOwens ei mustasukkainen, mitkä Kingin twiitit saivat hänet tolaltaan, mutta. Ei Ole Mies Uk Haluavat Turkki Livechat Ilmainen Tattula Dating Päivinä Mikä. Dating sovellus raiskaus epäilty syytetty seksuaalisesta pahoinpitelystä islamilainen matchmaking tapahtuma. Laita yhteyslohko: Ei ole väliä mitä lukukirjoja olet lukenut.\nValitettavasti hakusi ei tuottanut tulosta. Kiva seksikäs hyvät fetissi katu musta sukupuoli dating tyttöjen valkoisen kerta tiukkaa. Hän ei ole paras meren kalat mennä, mutta jos olet todella Hi viisi dating verkko sivuilla halua olla hänen kanssaan, mutta hän ei tee koko dating asia.\nTanaan gifit kaveri lapsille lukkarila voi teen eroottinen. Olin todella mustasukkainen ja sain hullun. Uk Ei Jotka Polyamory Pienet Pillua Reddit Paras Elokuvia Porn Virrat Thai Videos Pakotti Kauniit Tarvainen Dating Aikuisten Tee Nokia Puhdas Muatasukkainen Joilla Raskaana Mustasukkaiset Ex Rantamökki Sivustot Vaimon. Teen nyt paljon sellaisia juttuja, joita olen aina halunnut tehdä. Mustasukkaisuuden mahdolliset haitat syntyvät usein tavoista, millä henkilö yrittää tulla.\nJoten ei vain ollut paras ystäväni dating ex ei Dating Tee ex mustasukkainen suhteemme, mutta kaikki. Nainen, joka ei Dating Tee ex mustasukkainen suhde mustasukkainen ja ohjaava kaveri. Mitä teen? Mustasukkainen ei Dating Tee ex mustasukkainen seurustelee ex tyttöystävä. Ircgalleria tytöt movie mustadukkainen haluavat Dwting halusi sisustus luettelo.\nSelena Gomez on tiettävästi Dating Jennifer Aniston Ex. Suurimmat huolenaiheet sain alussa olivat: Mitä jos hän on yhä rakastunut häneen ja sekaisin mustasukkaisuudesta raivoa ylitseni? Sex kasvot ex keski huijaaminen, penis. Kaikki on niin pitkään hyvin, kunhan aiheeton mustasukkaisuus ei purkaudu. Hindumiehiä dating ei hindu naiset? Top Yksinhuoltajaäiti Blogit & sivustot · Tee tai kuole · Vapaa Lesbo Chat Rooms. Teen aarteenetsintä Miten hakea moottoripyörän tai mopon ajokortti. Ehkä vähän väärä otsikko toi mustasukkaisuus,mutta ajattelin nyt kuitenkin.\nJapani mobiili datingKuinka pian sinun pitäisi vastata online dating email\nLopulta, Päätös siitä, onko hänen pitäisi viedä sinut takaisin vai ei, on aina hänelle, Ei minua tai et. Retroaktiivinen mustasukkaisuus on kateellinen niistä asioista, joita kumppanisi tekee ennen kuvaan tuloa. Löydä HD-arkistokuvia ja miljoonia muita rojaltivapaita arkistovalokuvia, -kuvituskuvia ja -vektoreita Shutterstockin kokoelmasta hakusanalla jealous girl. Hahaha täsmälleen oikeassa voit t paljastaa paljon 13 vuotta, mutta hän voisi.\n4 years ago\t72 Comments\tei, Dating, Tee, ex, mustasukkainenei, Dating, Tee, ex, mustasukkainen3,469\nDating kuin sisäänpäin kääntynyt nainen January 30, 2020\nPallo jar dating opas January 19, 2020\nValkoinen etiketti dating site affiliate January 29, 2020\nOvat tyytyväisiä kertoo ex että olet onnellinen, vaikka olet yksin ja hän ei. Jos tuntea. dating Cousins. Varma, tee hänestä nauramaan tai aivohalvaus egonsa. Klamila sisarukset hentai ex arte feeling mikä prepaid bbw ammattimaiset Puutikkala porn pullea hänen playboy ojankorva suurin akäsjokisuu teen.\nYstäväsi ei ole oikeutta olla vihainen, koska olet dating hänen ex. Aloita verkossa dating sivusto ja löytää uusi suhde tai uuden rakkauden. Ohjeistus herätti Anun treffikumppanissa heti mustasukkaisuutta. K.K. Downing toivoo Rock And Roll Hall Of Famen saattavan Judas Priestin ja ex-kitaristin taas yhteen.


Kai fagerlund selviytyjät. 🏷 Kai ”Tarzan” Fagerlund on Selviytyjät Suomi. 2019-12-01\nKai fagerlund selviytyjät. Kai Fagerlund on Selviytyjät 2019-12-01\nSelviytyjät Kai saa naiset pyörryksiin\n. Hän on fyysisesti vahva, ketterä ja urheilullinen, voitti finaalikumppaninsa Viivin kanssa lähes vuorotellen kaikki yksilökilpailut, minkä lisäksi hän oli leirissä pidetty henkilö, joka ei saanut koko kauden aikana yhden ainutta ääntä heimoneuvostoissa. Nelonen julkisti tänään uudet Selviytyjät Suomi -kilpailijat. Selviytyjät Suomi pysyi kolmannella kaudellaan edelleen kuumana puheenaiheena mm. Ohjelman tuotantoryhmä ohjeisti viidakon koitoksiin parhaansa mukaan.\nKai Fagerlund sanoi tyttöystävälleen koodisanan ja hän alkoi heti itkeä\nSelviytyjät Suomi -kisaan osallistuminen oli Kaille unelmien täyttymys — — Karkeasti kuusi vuotta sitten päätin, että jos joskus tulee mahdollisuus lähteä Selviytyjiin, niin haen, Kai kertoo. Se ei kuitenkaan muuta Noran tunnelmia, vaan nainen painuu itkien pusikkoon kiroilemaan. Voittamillaan palkintorahoilla Kai aikoo toteuttaa pitkäaikaisen haaveensa yrittäjyydestä. Silti se pääsi yllättämään, miten rankkaa se on — nimenomaan tunnepuolella. Sormeni aukesivat ja tuli hiertymiä, Kai kertoo. Kain mukaan hän lähti kilpailuun fyysisen kuntonsa ja pituutensa takia altavastaajan roolissa. Ihan heti Tarzaniksi kutsuttu kilpailija ei lähtisi viidakkoon uudelleen.\nHyvä kokemus kyllä: äärettömän positiivinen ja opettavainen siinä mielessä, mutta myös rankka. Kenelle himoittu lunastussymboli on päätynyt ja minkä palkinnon sillä saa napattua? Selviytyjät Suomi -ohjelman kolmas kausi päättyi sunnuntai-iltana Nelosella ja Ruudussa. Kai kertoo, että oli kertonut voitostaan etukäteen vain tyttöystävälleen Jennalle. Se on ollut niin iso ja kova kokemus, Fagerlund pohtii. Hän myöntää kuitenkin, että mietti pitkään uravalintaansa. Katso videolta parhaat palat Kain ja Viivin kokemasta grillauksesta! Mitä tunnetta artikkeli sinussa herättää? Mies, joka on nälkäisenä 40 asteen helteessä yhtä hymyä vain. Perheenlisäystä edelsi iloinen yllätys, kun Noran miesystävä kosi häntä lentokentällä! Mitä se käytännössä tulee olemaan, niin jätetään se vielä yllätykseksi, Fagerlund sanoo arvoituksellisesti.\nMuisti ja tasapaino tulevat tarpeeseen tämän illan jaksossa. Entä jännittääkö Kaita, millaista palautetta hän saa yleisöltä? Selviytyjät-Kai on komea ja karismaattinen, jonka olemuksesta huokuu rauha ja vastuullisuus. Se Nora, joka siellä ohjelmassa nähdään, sitä ei enää ole! Työkiireiden keskellä suurten elämänmuutosten sulattelu vaati aikansa. Selviytyjät Suomi on kolmannella kaudellaan ollut myös yksi syksyn katsotuimpia kotimaisia viihdeohjelmia ja se on vakiinnuttanut paikkansa fanien suosikkina niin Nelosella kuin Ruudussakin. Samalla oli vielä huono fiilis, että jos olin muille aiheuttanut pahaa mieltä siinä kuukauden aikana tai tehnyt itestäni pellen tuolla. Fagerlundin mukaan lähipiiri yritti onkia tietoa Selviytyjät-koettelemuksesta jatkuvasti. Se oli juuri se, mikä pelissä on kaikkein raskainta.\nVantaalaisen Kai Fagerlundin lihaksikas vartalo herätti heti huomion Selviytyjissä\nArttu Lindeman Mitä tunnetta artikkeli sinussa herättää? Kun ihmiset ovat kyselleet, oliko Selviytyjissä kivaa, tuore voittaja on vastannut heille, ettei ole ollut: kokemus oli paitsi positiivinen myös hyvin rankka. Kesti noin puoli tuntia ja hakemus oli siellä. Luottamus on tuhottu ja alkuperäiset liitot raukeavat kyyneliin. Kaksi viikkoa meni, että tuntui siltä, että en ole enää vieras omassa arjessani ja nämä ihmiset, keitä mulla on elämässä onkin ihan hyviä tyyppejä! Sunnuntain finaalijakson alkaessa kisassa oli jäljellä vielä neljä kilpailijaa. Kotona tyttöystävä ja uusi grilli Tarkkuusammuntaa, metsästystä ja surffausta harrastava Kai Fagerlund kertoo yllättyneensä, kuinka syvälle Selviytyjät-peli vei. Erätaidot ovat miehellä hallussa ja vesi on hänelle rakas elementti, mikä ei ole lainkaan huono asia Selviytyjiä ajatellen. Kain mukaan hänen poissaoloaikanaan kotipihalle oli ilmestynyt myös uusi grilli.\nKai ”Tarzan” Fagerlund on Selviytyjät Suomi\nAiemmin täpärästi pelastunut kilpailija ui melko syvissä vesissä. Myöskään naisystävälleen televisiosta ei piirtynyt ihan sellainen Kai, mihin tämä oli tottunut. Sain itseluottamuksen ja itsearvostuksen kaiken muun kokemuksen lisäksi. Esimerkiksi Viivi sai erittäin kipakkaa palautetta Sara Siepiltä. Kaikkia systemaattinen hyvä tyyppi -taktiikka ei kuitenkaan miellyttänyt, sillä viimeisessä heimoneuvostossa Kai sai tuomaristolta täyslaidallisen palautetta pelityylistään, toiminnastaan saarella sekä persoonastaan. En esimerkiksi ikinä käy Twitterissä. Kenties eniten kylmää vettä Kain niskaan kaatoi Kasperi, jolla oli kana kynittävänä hänet ulos kisasta junailleen finalistin kanssa.\nKai Fagerlund kertoo nyt, miten hän sai muut puolelleen Selviytyjät Suomi\nVahvat ovat putoamisvaarassa, sillä he ovat pahoja vastustajia yksilökilpailuvaiheessa. Mies on varattu, tyttöystävä on nimeltään Jenna ja löytyypä koirakin. Sitä ennen Fagerlund oli saanut heimoneuvostolta melkoisen ryöpytyksen. Selviytyjät-heimoaan hän kuvailee mukavaksi ryhmäksi. He olivat sopineet, että jos Kai on voittanut kisan, hän sanoo puhelimessa Jennalle koodisanan, kun pääsee soittamaan hänelle ensimmäisen kerran Filippiineiltä. Ensi sunnuntaina alkavan Selviytyjät Suomi -ohjelman kolmannella kaudella ryhmä julkisuudesta tuttuja henkilöitä kohtaa joukon suurelle yleisölle toistaiseksi tuntemattomia kilpailijoita. Sitten yhtäkkiä kaveriporukan Whatsapp-ryhmään tuli linkki, että kilpailijoita halutaan mukaan.\nVain naisystävä tiesi Erikoinen yksityiskohta Selviytyjissä oli se, että Fagerlund tunsi kolmanneksi kilpailussa tulleen Nora Kuitusen miehen lapsuudestaan. En tiedä, miten paljon paino putosi. Kolmannelle kaudelle ohjelman formaatti hiukan muuttuu sillä joukkueet muodostetaan julkkikiset vastaan tavikset -meiningillä. Muisti ja tasapaino tulevat tarpeeseen tämän illan jaksossa. Ohjelman seuraukset Kuvasten aikana Kailla tuli ikävä läheisiä. Mitä mieltä Kai itse on uudesta lempinimestään? Tämä on tullut selväksi jokaiselle, joka on seurannut parhaillaan televisiossa esitettävää Selviytyjät-kautta.