Hyperteksti on tietokoneen näytöltä luettavaa tekstiä, jonka lukija voi tiettyjä kohtia osoittamalla hypätä tekstin muihin kohtiin tai muihin teksteihin. Hypertekstisivulla voi olla kuvia, taustaääntä ja painonappeja, joista käynnistyy musiikki- tai videoesityksiä. Silloin kun esitys koostuu pääasiasssa muista elementeistä kuin tekstistä, käytetään laajempaa käsitettä "hypermedia".\nHyperteksti soveltuu erityisen hyvin koulutus- ja esittelymateriaalin sekä erilaisten hakemistojen esitystavaksi. Kukin lukija voi silloin lukea aineistoa juuri oman kiinnostuksensa ja aiemman tietopohjansa edellyttämällä tasolla. Kun uusien käsitteiden selitykset ja yksityiskohtaiset esimerkit tulevat esille vain asianomaista viittausta osoittamalla, ne eivät häiritse sellaista lukijaa, jolle ne ovat ennestään tuttuja. Samakin henkilö voi lukea samaa tekstiä toisinaan yksityiskohtaisemmin ja toisinaan taas yhteenvetotasolla.\nToisinaan kysytään, onko olemassa jokin ohjelma, joka tekisi automaattisesti aiemmasta tavanomaisesta kirjallisesta esityksestä hypertekstiversion. Sellaisia ohjelmia toki on, mutta puoliksi leikilläni olen vastannut, että kysyjän ei tarvitse oikeastaan tehdä muuta kuin ajatella ja kirjoittaa koko aineisto uudelleen. Perinteisen kirjan kirjoittajalla on nimittäin koko ajan mielessään, miltä kirja valmiina näyttää ja kuinka sitä luetaan. Tuo tietoisuus vaikuttaa siihen, kuinka hän johdattelee lukijaansa kussakin tilanteessa eteenpäin. Sellaiset käsikirjat, joita ei ole tarkoitettu luettaviksi alusta loppuun vaan käytettäviksi hakusanojen kautta, ovat helpoimmin muunnettavissa hypertekstimuotoisiksi.\nHypertekstin laatijalla on suuri kiusaus alkaa tehdä sitä tavalla, joka osoittautuu myöhemmin liian suuritöiseksi. Lumoavin lopputulos saavutetaan laatimalla kukin viittaus yksilöllisesti kaikkine niine jatkoviittauksineen, joita kirjoittaja voi kuvitella lukijan siinä tilanteessa ehkä kaipaavaan. Tarvittavien viittausten lukumäärä kasvaa silloin yllättävän nopeasti moniin satoihin ja jopa tuhansiin. Jos työ joskus tulee valmiiksi, sen ylläpito voi olla vaikeaa ja suuritöistä. Tähän ongelmaan ainoa ratkaisu lienee täydellisyydestä tinkiminen eli viittaustekniikan yksinkertaistaminen esim. siten, että suuri osa viittauksista ei olekaan itse tekstissä vaan tekstipohjassa, jolloin useammalla sivulla voidaan hyödyntää samoja viittauksia. Joissakin tapauksissa aineisto voidaan pitää tietokannassa sellaisin hakuavaimin varustettuna, että viittausta laadittaessa ei tarvitse muistaa tai etsiä jonkin tietyn tekstisivun nimeä vaan voidaan kirjoittaa tietokantahaku loogisesti pääteltävissä olevin parametrein.\nHypertekstiaineiston ajateltu käyttötapa vaikuttaa siihen, millä välineillä se voidaan tehdä. Jos on tarkoitus, että kuka tahansa voi poiketa satunnaisesti katsomassa jonkun pienen osan koko teoksesta, se on nykyisin parasta laatia HTML-kielisenä ja sijoittaa joko internet- tai intranet-palvelimeen. Jälkimmäinen tarkoittaa organisaation sisäisessä käytössä olevaa tietoverkkoa, jossa käytetään samanlaista tekniikkaa kuin internetissä. Jos taas on todennäköistä, että lukija haluaa teoksen haltuunsa kokonaisena, vaihtoehtoisia hyviä tiedostomuotoja on useampiakin. Silloin teoksen laatija toimittaa sen mukana tarvittavan lukuohjelman, ellei lukijalla ole sitä jo ennestään.\nHTML-kielistä teosta voidaan uudistaa palvelimessa sivukohtaisesti. Jos siinä viitataan muiden tekemille sivuille, on syytä aika ajoin tarkistaa, ovatko viittausten kohteet vielä olemassa ja entisillä paikoillaan. Muuntyyppiset hypertekstiteokset uudistetaan yleensä siten, että lukijoille toimitetaan täydellinen uusi versio koko teoksesta.


Kaksi, kolme vai yhdeksän tuntia? | Mielipide | HS\nKaksi, kolme vai yhdeksän tuntia?\nMielipidesivulla (HS 6. 1.) kirjoitettiin yhdeksän tunnin reissusta Haartmanin sairaalaan. Itse olin Haartmanin päivystyksessä tapaninpäivänä yhdeksän ja puoli tuntia. Koko ajan mietin, kauankohan vielä menee. Ensimmäisen tunnin odotin pääsyä ilmoittautumiseen ja seuraavat kolme sairaanhoitajan arviointiin. Viimein illalla tapasin lääkärin ja sain hoito-ohjeet.Päivystyksessä potilaat pannaan jonoon sen mukaan, mikä heidän sairautensa vakavuusaste on. Voisiko tuon sijainnin jonossa ja sen perusteet kertoa myös potilaille? Nyt kun yrityksiltä yleisesti vaaditaan läpinäkyvyyttä, voisi olla loogista tarjota sitä myös verorahoilla maksetussa palvelussa.Kätevää olisi, jos omaa odotusaikaa voisi seurata odotustilaan asennettavalta taululta. Kun tietäisi, että vasta kolmen tunnin kuluttua kutsutaan, voisi mahdollisuuksien mukaan miettiä vaihtoehtoisia odottelupaikkoja.Anita KuitunenHelsinki


Senaattorin kimppuun hyökättiin hänen kotonaan USA:ssa – "Taustalla naapurusten välit" - MTVuutiset.fi\nSenaattorin kimppuun hyökättiin hänen kotonaan USA:ssa – "Taustalla naapurusten välit"\nMediatietojen mukaan epäilty hyökkääjä olisi senaattori Rand Paulin naapuri, jonka kanssa senaattorilla olisi ollut ongelmia\nJulkaistu 05.11.2017 07:46\nYhdysvalloissa poliisi on pidättänyt 59-vuotiaan miehen epäiltynä senaattori Rand Paulin kimppuun hyökkäämisestä.\nAsiasta muun muassa uutisoivan NBC Newsin mukaan poliisi ja senaattorin tiedottaja kertoivat lauantaina, että Paul loukkaantui lievästi. Republikaanisenaattorin raportoima hyökkäys tapahtui hänen kotonaan Kentuckyssa.\nHyökkäyksen motiivista ei vielä toistaiseksi ole varmuutta. Mediatietojen mukaan epäilty hyökkääjä olisi senaattorin naapuri, jonka kanssa senaattorilla olisi ollut ongelmia. Poliisi ei ole vahvistanut tietoja, NBC news kertoo. Poliisi on kuitenkin kertonut, että miehet tunsivat toisensa.\nPaikallisen poliisin mukaan liittovaltion poliisi FBI osallistuu tapauksen tutkintaan.\nMTV UUTISET¨- STT


Lewis Hamilton piinaa Toto Wolffia odottelullaan – puhuu jatkosopimuksen sijaan jopa vuosikymmenen suunnitelmasta - MTVuutiset.fi\nLewis Hamilton 2020 Eric Alonso/MB Media\nJulkaistu 20.02.2020 18:21\nF1-mestari Lewis Hamilton kertoo pohtivansa muutaman vuoden jatkosopimuksen sijaan kokonaisvaltaisempaa suunnitelmaa, joka ulottuisi hänen ajovuosiensa jälkeiseen aikaan. Mercedes-pomo Toto Wolff olisi jo Hamiltonin mukaan valmis tekemään paperit valmiiksi.\nHamiltonin nykyinen sopimus umpeutuu alkavan kauden 2020 päätteeksi. Tämän jälkeen F1-sarjassa koittaa suuren sääntöuudistuksen aika, joten seuraavat liikkeet on tehtävä harkiten.\nBritin kohdalla Ferrari on oikeastaan ainoa kilpaileva vaihtoehto, mutta toistaiseksi mikään ei viittaa siihen, että Hamilton olisi vauhdittamassa neuvotteluita Maranellon suuntaan.\nBarcelonan testeihin Hamilton saapui muista kiireistään, eikä ole omien sanojensa mukaan juuri vaivannut päätään sopimusasioilla.\n– En ole oikein edes ajatellut sitä. En tiedä, milloin istun alas keskustelemaan siitä. Tunnen oloni mahtavaksi tässä perheessä, eikä kiirettä ole. Minusta meidän tavoitteemme ovat samansuuntaisia, joten varmaan parin kuukauden sisään puhumme asiasta, Hamilton pohti torstaina.\n– Tiedän, että Toto (Wolff) olisi halukas istumaan alas, mutta nyt minusta tärkeintä on olla valmiina kauteen ja aloittaa oikealla tavalla, Hamilton jatkoi.\nTallipäällikkö Toto Wolff kertoi aiemmin, että sopimuksen palkkasumman sijaan keskusteluita on käyty enemmän muista yksityiskohdista. Jo 13 vuotta sitten sarjassa debytoinut kuski haluaa elää samalla myös omaa elämäänsä ja ajatella lähivuosia pitemmälle.\n– Pienet yksityiskohdat ovat aina niitä, joilla on merkitystä. Ihmiset puhuvat vapaudesta aina jotenkin huonona juttuna, mutta siitä ei alkuunkaan ole kyse.\n– Olen Mercedekselle liittymiseni jälkeen saanut olla sellainen kuin haluan sen sijaan, että he rajoittaisivat minua jotenkin ja käskisivät minua puhumaan tietyllä tavalla tai pukeutumaan tietyllä tavalla.\n– Täytyy vain pohtia, mikä suunnitelmani on viiden tai kymmenen vuoden aikana, ja miten se vaikuttaa tulevaisuuteeni. Se auttaa minua siinä, että kun lopulta lopetan, se antaa minulle mahdollisuuden tehdä muita juttuja. Ne ovat niitä pieniä yksityiskohtia, joista puhumme, Hamilton valotti.


Hunajaiset ankarinnat ja vihreä salaatti - Hunajainen Sam Oy\nOn ihan käsittämätöntä, kuinka paljon ruokaa menee maailmassa hukkaan. Peräti kolmasosa syötäväksi valmistetusta ruoasta menee maailmassa jätteisiin.\nMaailmanlaajuisesti hukkaan menee 4 miljardia tonnia ruokaa joka vuosi. Neljä miljardia tonnia!! Ruokahävikki on valtava moraalinen, eettinen, taloudellinen ja ympäristöllinen ongelma. Ja hirvittävä häpeä!\nNo, miten se liittyy tähän reseptiini - ehkä kysyt. Siten, että kun tarkastelin pakastimeni sisältöä huomasin, että jos en nyt heti paikalla ryhdy sitä hyödyntämään saattaa olla, että osa pakasteista jää sinne kesän yli, kun olen itse Muhussa valmistamassa ruokaa tuoreista raaka-aineista ja sitten kun kaikki on TODELLA yliaikaista joutuu roskikseen jotain sellaista, joka just nyt on täysin hyvää. Tunnustan nimittäin, että aika huolettomasti olen joskus pois heitellyt sellaista, joka olisi hyvinkin vielä ollut käytettävissä. Mutta nyt kun nämä hukkaruoan numerot sain tajuntaani, loppuu se turha hukkaan heittäminen just nyt!\nEnsimmäiseksi osui pakastimesta käteeni ihana luomulaatuinen ankan rintafilee, jonka olen pakastanut, kun käyttöpäiväys on lähestynyt. Otin sen heti sulamaan ja ryhdyin siitä herkkua valmistamaan. Ihan ajatuskin hirvittää, ettei se olisi koskaan päätynyt syötäväksi!\nOnneksi hunaja ei hevillä pilaannu ja sillä on helppo taikoa sekä makeat että suolaiset ruoat maukkaiksi. Pieni lusikallinen usein riittää antamaan annokselle juuri sen kaipaaman makeuden. Juuri sen, josta kysytään, että mitä tässä oikein on, kun on niiiiiin hyvää.\nAnkanrintaan hunaja sopii aivan täydellisesti. Sitä sopii laittaa sekä marinadiin että lorauttaa vielä pannulla kypsyvän ankanrinnan pintaan.\nEnsin siis tehdään marinadi, josta liha saa sekä hunajan makeutta että omenan happamuutta\n1 dl omenamehua (esim. Siepparia. Tämä omenamehu valmistetaan maahan pudonneista omenista - hienoa hukkaanheiton estoa sekin)\n1 tl SAM kesäkukka hunajaa\n1 oksa persiljaa silputtuna\nMarinadia ei tarvitse tehdä litrakaupalla. Pieni määrä riittää, sillä liha kyllä imee sen itseensä vähemmästäkin määrästä.\nAnkanrinta saa liota marinadissa lihapuoli alaspäin yhden tunnin. Jos kiirettä ei ole, voi marinointiaikaa pidentää pariinkiin tuntiin. Mutta kyllä tuntikin näytti riittävän.\nSitten kuumennetaan pannu todella kuumaksi ja lorautetaan aivan hiukan öljyä pannun pintaan - rasvaa nimittäin sulaa kohta ankanrinnasta ihan riittävästi.\nKuumalla pannulla rintaa paistetaan rasvapuoli pannulla pari minuuttia, sitten säädetään lämpö vähän keskilämpöä alemmaksi ja jatketaan kypsennystä 3-4 minuuttia, jonka jälkeen pannulle lisätään marinadi ja säädetään lämpö taas hetkeksi kovemmalle, että marinadi kiehuu hiukan kokoon.\nLopuksi jälleen muutama minuutti matalassa lämpötilassa, ripautetaan pintaan hiukan sormisuolaa ja puristetaan lisäksi kiva loraus, n. 1 rkl SAM kesäkukkahunajaa.\nPaistoaikaa meni kaikenkaikkiaan n. 20 minuuttia.\nNyt liha pois pannulta leikkuulaudalle tekeytymään ja rauhoittumaan. Tämä on tärkeää!! Sillä aikaa tehdään marinadista kastike.\nSiilataan marinadi, annetaan sen jäähtyä ja kuoritaan pinnalta liika rasva pois. Lisätään pieni loraus kermaa ja kiehautetaan. Lisätään suolaa ja pippuria maun mukaan. Kastike ei saa olla paksua, vaan ohutta ja juoksevaa.\nAnkanrinta aluksi kuumalle pannulle rasvapuoli alaspäin. Rasva sulaa pikkuhiljaa ja lopuksi karamellisoituu.\nLihaa ei pidä pannulla siirrellä. Kun se on melkein kypsä se maustetaan ripauksella sormisuolaa ja lorauksella SAM kesäkukkahunajaa, joka antaa ankalle sen kaipaaman hienostuneen makeuden.\nLiha pitää jättää roseeksi ja kun se on ensin saanut levätä se leikataan ohuiksi siivuiksi. Niin se maistuu parhaimmalta.\nTarjoa ankanrinta vihreän salaatin kera. Tee vinaigrette sekoittamalla keskenään 1 rkl valkoviinietikkaa tai sitruunamehua, 1 tl SAM kesäkukkahunajaa, ripaus suolaa ja mustaa pippuria ja 3 rkl neitseellistä oliiviöljyä.\nLisäksi lautaselle sopii paahdettu leipäviipale tai pari, joilla saa kaavittua ihanan kastikkeen viimeisenkin pisaran lautaselta suuhunsa. Juomaksi sopii kepeä roséviini.\nEihän sitä aina ehdi silittämään, eihän...?\nHyvää ruokahalua! Käythän läpi sen pakastimen ja muutkin kätköt, joihin ruokaa voi unohtua, ettei lisätä sitä hirvittävää hukkaruoan määrää yhtään enempää!\nRakkaudella - Sikke <3


Median arvostelut ja käyttäjien arvostelut | Vidmore Video Converter\nVideo Converter Arvostelut\nMiljoonien käyttäjien käyttämä Vidmore Video Converter on ollut yksi markkinoiden tehokkaimmista videonmuunnosohjelmista.\nVidmore Video Converter on ollut esillä maailman huippumediassa.\nTämä on yksi helpoimmista ja monipuolisimmista sovelluksista, joita olen käyttänyt. Voit muuntaa minkä tahansa videotiedoston tällä videon muokkausohjelmalla.\nkirjoittanut Scott 2019-05-28 11:35:29\nVidmore Video Converter auttaa minua muuntamaan kaikki yhteensopimattomat mediamuodot iPadiin, jossa on edistynyt transkoodausmoottori. Lisäksi se säilyttää myös alkuperäisen videon laadun.\nkirjoittanut Clark 2019-05-27 19:55:43\nOptimoidut profiilit ovat varsin hyödyllisiä. Voin nopeasti valita profiilin Samsung Galaxy: lle ja muille laitteille. Ja muuntamisen laatu on huippuluokkaa.\nkirjoittanut Neil 2019-05-27 19:55:43\nNopea muuntaminen videoille\nTarvitsen vain videoni muunnetun mahdollisimman nopeasti. Tämä videonmuunnosohjelmisto tarjoaa! Muunnosnopeus on nopea, mahdollisesti siksi, että olen aktivoinut NVIDIA-laitteistokiihdytyksen ohjelmistossa.\nkirjoittanut Sansa 2019-05-26 15:42:18\nTämä ohjelmisto tekee kaiken mitä lupaa. Se muuntaa MV: n MP3: ksi laadukkaasti, jotta voin nauttia musiikista MP3-soittimellani. Erittäin helppo käyttää.\nkirjoittanut Jim 2019-05-25 20:37:15\nVideon muuntaminen ja muokkaaminen yhdessä paketissa\nVidmore Video Converter ei vain muuntaa valtavaa joukkoa erilaisia videoformaatteja, mutta tarjoaa myös joitain helppoja muokkausvaihtoehtoja perussiivoustehtäviin. Se kattaa kaikki videon muuntamistarpeet.\nkirjoittanut Anja 2019-05-24 18:59:37\nTrimmaustoiminto on paras\nOstin tämän ohjelman jakamaan hyvin pitkän äänityksen pieniksi leikkeiksi. Trimmaustoiminto on paras, erittäin helppo käyttää yksinkertaisella käyttöliittymällä. Erittäin vaikuttava.\nkirjoittanut Tony 2019-05-23 14:15:48\nToistaiseksi saamastani käytöstä se on ollut melko hieno ohjelma, joka on tehnyt juuri sen, mitä halusin. Suuri muunnosnopeus ja hyvä kuvanlaatu.\nkirjoittanut Raymond 2019-05-21 22:37:13\nOhjelma toimii hyvin. Kun olen kiertänyt muutaman ongelman, asiakaspalvelu pystyi ratkaisemaan ne. Vaikuttanut.\nkirjoittanut Jay 2019-05-20 11:16:52\nTehtyäni tilauksen sain rekisteröintiavain sähköpostitse heti. En voinut pyytää nopeampaa palvelua. Erinomainen! Ohjelma on erittäin helppo ymmärtää, ja muuntaa videoni MP4: ksi korkealaatuisina.\nkirjoittanut Austin 2019-05-19 16:48:25\nLataa tämä 4K-yhteensopiva videonkäsittelyohjelmisto videoiden muuntamiseksi helposti.


51 kertaa kiitos - Staabin kansalliset tuutorvalinnat paketissa - Staabi ry\n51 kertaa kiitos – Staabin kansalliset tuutorvalinnat paketissa\nmennessä Julia | maalis 7, 2021 | Yleinen | 0 Kommenttia\nStaabi järjesti kansallisen tuutorhaun 1.-14.2., jossa haettiin innostuneita kandivaiheen tuutoreita, aikuisopiskelijatuutoreita sekä maisterituutoreita. Hakuaikana saimme kokonaiset 51 hakemusta, kiitos siitä jokaiselle hakemuksen lähettäneelle! Oli ilo huomata, että tänäkin vuonna hakemusten taso oli korkea ja hakemusten kirjoittajat olivat motivoituneita ja osaavia tyyppejä, jotka olivat aidosti pohtineet Staabin tuutortoiminnan ansioita ja kompastuskiviä.\n51 hyvästä hakemuksesta huolimatta, tuutorpaikkoja oli tarjolla kandivaiheen tuutoriksi 32, aikuisopiskelijatuutoriksi 2 ja maisterituutoriksi 5, joten myös tänä vuonna osa hakijoista jouduttiin valitettavasti karsimaan pois. Valintaprosessi toteutettiin Staabin tuutoroinnin ohjesäännön mukaisesti ja lisäksi hakemusten ensimmäinen käsittely toteutettiin anonymisoitujen hakemusten pohjalta. Näin ollen valinnoissa hallitus arvioi vain hakemuksia, ei hakijoita hakemusten takana. Toisessa käsittelyssä kävimme vielä hakemusten pohjalta muodostuneen nimilistan läpi ja nuijimme lopulliset päätökset kokouksessa. Hakemusten arviointi oli vaikeaa, mutta painotimme valinnoissa erityisesti hakemuksista esiin tulevaa motivaatiota, sitoutumista ja fuksikeskeisyyttä.\nHaluan onnitella itseni sekä koko hallituksen puolesta jokaista sellaista, jolle tuutorpaikka tällä kertaa aukesi. Kasassa on loistava porukka ja edessä sitäkin loistavampi syksy! Odotan ainakin itse jo innolla, mitä kaikkea saadaan yhdessä aikaan.\nJos taas tuutorpaikka jäi tällä kertaa saamatta, ei asiasta kannata lannistua liikaa. Kuten todettu, hakemukset olivat laadukkaita, taso oli korkea, eikä arviointi ollut helppoa. Haluan myös muistuttaa, ettei tämä ollut ainoa tilaisuus hypätä tähän kelkkaan, sillä tuutorointi ei katso ikää tai vuosikurssia. Suosittelenkin hakemaan tuutoriksi uudestaan ensi vuonna, jos tällä kertaa valinta ei kohdistunut sinuun.\nLoppuun on vielä pakko todeta, että hakemusten lukeminen herätti itsessäni suurta ylpeyttä ainejärjestöstämme. Oli mykistyttävää lukea jopa 51 toinen toistaan parempaa hakemusta täynnä intoa ja kehitysideoita. Oli hienoa päästä lukemaan 51 ihmisen ajatuksia Staabin tuutoroinnista ja sen kehittämisestä. Kiitos jokaisen hakijan vaivannäöstä, oivalluksista ja kehitysideoista. Hakemusten lukeminen opetti ainakin allekirjoittaneelle todella paljon siitä, mitä kaikkea tuutorointi voi olla ja millä tavalla tuutorointia voidaan Staabissa ensi syksynä kehittää. 51 kertaa kiitos!\nTuutorointi-, aikuisopiskelija- ja ympäristövastaava


Laitetta ehdotetaan ratkaisuksi esimerkiksi sairaaloille, joskin mitään päätöstä keskusdigiboksien sallimisesta sairaaloissa ei vielä ole olemassa. Lisäksi kerrostaloissa keskusdigibokseja ei olla sallimassa. Viimeaikaiset kannanotot muun muassa Yleltä vinkkaavat kuitenkin asenteiden lientymisestä sairaaloiden osalta. - Taloboksia käyttämällä vältetään tilanne, jossa jokaiseen sairaalan televisioon joudutaan hankkimaan erillinen digiboksi. Sairaalan potilaille pystyttäisiin takaamaan mahdollisuus television katseluun, kun televisiolähetykset muuttuvat kokonaan digitaalisiksi ensi elokuussa, Jalo Lantinen Finnsatista pohtii yhteisvastuullisia kysymyksiä. - Laitetta voidaan käyttää pientaloissa, jollei sitä muualla hyväksytä, Lantinen sanoo. Taloboksi FTB300:n avulla televisiokanavat näkyvät myös vanhoilla televisiovastaanottimilla ja videonauhureita voidaan edelleen hyödyntää. Yhdellä Taloboksilla voidaan vastaanottaa maaverkon digilähettimen kaksi kanavanippua ja syöttää antenniverkkoon kolme kanavaa analogisena kaikkiin pienantennijärjestelmän vastaanottimiin (mukaan lukien televisiot, videonauhurit ja tallentavat dvd-soittimet). Näin peruskanavat saadaan näkyviin kaikissa talon antenniverkon tv-vastaanottimissa ilman erillisiä sovittimia. Kanavat uudelleen lähetetään vhf- ja s-kanavilla, mutta myös digitaaliset kanavaniput läpisyötetään antennijärjestelmään. Tämä mahdollistaa maksukanavien vaatiman digiboksin asentamisen Taloboksin jälkeen verkkoon. Yhden taloboksin kuluttajahinta on noin 600 euroa, joten yksityistalouksiin sitä tuskin kannattaa hankkia.


Näyttelijä pidätettiin ex-tyttöystävänsä murhayrityksestä! – Stara\nNäyttelijä pidätettiin ex-tyttöystävänsä murhayrityksestä!\nViihdeuutiset 12.8.2008, 19:01 · Stara.fi\nHollywood-tähti Shelley Malil on pidätetty epäiltynä entisen tyttöystävänsä puukottamisesta. 40 v. ja neitsyt -elokuvan näyttelijän epäillään hyökänneen naisen kimppuun tämän kodissa ja iskeneen häntä puukolla useita kertoja.\nLue myös Copypasten kehittäjä kuoli - tämä mies helpotti miljardien ihmisten arkea\nTapaus sattui sunnuntaina 10. elokuuta San Diegon liepeillä. Viranomaisten mukaan Malilin uskotaan ajaneen ex-tyttöystäväänsä takaa talon sisällä ja pihamaalla sekä iskeneen tätä puukolla noin 20 kertaa eri puolille vartaloa. Kaiken lisäksi uhrin kaksi lasta olivat kotona puukotushetkellä.\nLue myös Mies esitti sairastavansa koronavirusta metrossa - saattaa saada jopa viiden vuoden vankeustuomion\nApuun tullut naapuri yritti ottaa hurjistuneen näyttelijän kiinni, mutta tämä pääsi pakenemaan paikalta. Poliisi pidätti Malilin lopulta laajojen etsintöjen jälkeen San Diegon rautatieasemalta. Asiasta uutisoineen Hollywood.comin mukaan uhrin henkilöllisyydestä ja terveydentilasta ei ole annettu tarkempia tietoja.\nLue myös Drake esitteli 620 000 dollarin ökykelloaan - sisältää toimivan rulettipyörän\nIntialaissyntyinen Shelley Malil on näytellyt elokuvien lisäksi myös muiden muassa Teho-osasto, NYPD Blue ja West Wing -televisiosarjoissa.


SPORTS LADY®: Kuntosaliohjelmani 2. ja 3. päivät ja salitestiä tulossa\nKuntosaliohjelmani 2. ja 3. päivät ja salitestiä tulossa\nHuomenta kaikki! Aamulla oli tosi kova jano ja nälkä eilisen HYPOXI treenin jälkeen. Suu oli ihan kuiva, join ainakin 3 isoa lasillista vettä, sitten helpotti. Aineenvaihdunta lähti tosi hyvin käyntiin. Puuroaamiainen vielä ja nyt jaksaa taas! Tänään on ei meikkiä -päivä. Teen aamun tehokkaasti töitä, löysin loistavan palvelun netistä minkä avulla saa rakennettuja hienoja kuntosaliohjelmia! Ja sitten salille!\nAamupalaksi puuroa, vadelmia ja raejuustoa. Herkkua!\nEilen testasin toisen osan uudesta saliohjelmastani, joka näytää tältä.\nPäivä 2, keskiviikko: Rinta, ojentajat, vatsa\n1. Penkkipunnerrus tanko 4 x 8 -10\n2. Ristikkäistalja 3 x 10 -12\n3. Dippi, leveä 3 x max (ei autettuna)\n4. Yliveto 3 x 10-12\n5. Ranskalainen punnerrus käsipainoilla 2 x 10-12 / käsi\n6. Kick back käsipainoilla 3 x 10-12\n7. Vatsarutistus pallolla 3 x 15\n8. Vatsarutistus päinmakuulla pallolla 3 x 15\n9. Kyynärnoja jumppapallolla 2 x 30-60sek\nTänään menen tutustumaan Vuosaaressa sijaitsevaan kuntosali Clubhouseen, lukijan toivomaan paikkaan, kollegani Liinan kanssa. Niin siistiä saada treenikaveri, yhdessä treenaaminen on ihan parasta!\nTänään treenivuorossa on:\nPäivä 3: Yläselkä, takareidet, alaselkä\n1. Leuanveto 4 x max\n2. Kulmasoutu tangolla 3 x 10-12\n3. Alaspainallus taljassa 2 x 15\n4. Suorin jaloin maastaveto 3 x 10\n5. Polven koukistus laitteessa 3 x 10-12\n6. Selän ojennus penkissä 3 x 12-15\n7. ”Supermies” 2 x 10\nLaapa 3.2.2011 klo 17.30.00\nMikä on sopiva määrä palautumiseen, tai minimi per viikko? Ja entä, jos on tehnyt suhteellisen kovaa treeniä muutaman päivän, niin riittääkö yksi päivä palautumiseen?\nTietenkin tässä täytyy kuunnella kroppaa, mutta ihan kiinnostaa ammattilaisen mielipide :)\nHanna 4.2.2011 klo 9.15.00\nViikossa pitäisi olla yksi tai kaksi lepopäivää. Myös eriarvoiset viikot auttavat palautumisessa ja kehityskin on nousujohteisempaa. Itselläni viikko-ohjelmassa vaihtelee kevyt, keskiraskas, raskas ja palauttava -viikot. Palauttavalla viikolla käyn joogassa, venyttelyssä ja teen kevyttä treeniä. Sitten taas jaksaa! Ja omaa kroppaa pitää tietysti aina kuunnella!


Turun taidemuseo : Esillä muualla\n13.10.2018 – 13.1.2019 The Phillips Collection, Washington\nTurun taidemuseon kokoelmiin kuuluvat klassikot Akseli Gallen-Kallelan Sammon puolustus (1896) ja Elin Danielson-Gambogin Omakuva (1903) nähdään osana Phillips Collectionin Nordic Impressions -näyttelyä, joka luo katsauksen pohjoismaiseen taiteeseen 200 vuoden ajalta esitellen 53 taiteilijaa Tanskasta, Islannista, Suomesta, Norjasta, Ruotsista, Ahvenanmaalta, Färsaarilta ja Grönlannista.\n8.6.-16.9.2018 Wäinö Aaltosen museo\nKuvanveistäjä Simo Heleniuksen näyttely kokoaa yhteen teoksia taiteilijan koko uran varrelta. Helenius tunnetaan parhaiten puuveistoksistaan, joita hän on työstänyt mm. purkutalojen hirsistä sekä kaadetuista puistopuista. Esillä on myös 1970-luvun pop-kaudella syntyneitä värikkäitä keinonahkateoksia, kuten Turun taidemuseon kokoelmiin kuuluvat Formula ja Tyyny.\nMagnus, Wilhelm ja Ferdinand von Wrightin taiteilijaveljekset tunnetaan monipuolisina muotokuvien, maisemien, lintumaalausten sekä tieteellisten eläin- ja kasvikuvitusten tekijöinä. Tieteellisen tarkoista teoksista välittyy erityinen rakkaus luontoa kohtaan. Uusia näkökulmia esiin nostava näyttely syventyy tutkimaan veljesten taide-, kulttuuri- ja tiedehistoriallista merkitystä. Mukana on öljyvärimaalauksia, vesiväritöitä, grafiikkaa ja luonnoksia Ateneumin kokoelmista sekä suomalaisista ja ruotsalaisista julkisista ja yksityisistä kokoelmista. Turun taidemuseon kokoelmasta nähtävillä on 12 teosta.\nTaidehallin kesänäyttelyssä nähdään noin 160 kotimaista taiteilijaomakuvaa 1800-luvun lopulta uusimpaan nykytaiteeseen saakka. Teosten joukosta löytyy sekä realistisen tarkkoja jäljennöksiä, peilin nurkasta pilkistäviä silmiä että groteskeja roolileikkejä. Joukossa on myös fiktiivisiä henkilökuvia, joissa taiteilija tarkastelee laajempaa aihetta oman itsensä kautta. Turun taidemuseon kokoelmasta mukana on 16 omakuvaa mm. Elin Danielson-Gambogilta, Akseli Gallen-Kallelalta, Ismo Kajanderilta, Otto Mäkilältä, Vilho Lammelta ja Roi Vaaralta.\nUUDET NÄKYMÄT – VICTOR WESTERHOLM SAARISTOSSA\n8.5.–31.8.2017 Saaristokeskus Korpoström\nNäyttely tuo yhteen saaristoteemaisia teoksia maisemamaalari Victor Westerholmilta (1860-1919) ja valikoiduilta nykytaiteilijoilta. Historia heijastuu sekä yhdistyy nykyajassa - teokset muodostavat kontrasteja, avaavat uusia näköaloja ja tarkoituksia sekä täydentävät toisiaan. Näyttelyssä on esillä teoksia niin yksityisistä kuin julkisistakin kokoelmista. Turun taidemuseo on lainannut näyttelyyn 27 kokoelmiinsa kuuluvaa Westerholmin maalausta, akvarellia ja piirustusta.\nPÄIVIÖ PYÖTTIÄLÄ - Itseoppinut surrealisti\n2.12.2016–26.2.2017 Ars Nova\nAboa Vetus & Ars Novan tuottama näyttely on Päiviö Pyöttiälän (1924−2006) ensimmäinen retrospektiivinen museonäyttely. Näyttelyyn on koottu teoksia museoiden, julkisten laitosten sekä yksityishenkilöiden kokoelmista. Taiteilijan runsaasta tuotannosta on valittu yli 50 teosta 1940-luvun lopulta vuoteen 2004. Esillä on myös seitsemän Turun taidemuseon kokoelmaan kuuluvaa teosta: Omakuva (1962), Neljä boforia (1968), Ikkunat sivilisaatioon (1970), Veturimiesten vuosijuhlat (1974-75), Madonna (1976), Surusoitto arjalaiselle rodulle (1980) ja Generalissimus paratiisin portilla (2000-2004).\nAlbertina, Wien 16.9.2016–8.1.2017\nPointillismin 100 mestariteosta esittäytyvät Albertinassa ja mukana ovat myös Turun taidemuseon kaksi kaunista William Finchin työtä Maantie, Nieuport, (1890?) ja Kylätie Pohjanmeren rannikolla (1889).\nThis fascinating art movement is now the focus of a high-calibre exhibition at the Albertina, a presentation that completes the story of Modern Art with the significant chapter of Pointillism as its midwife: 100 selected masterpieces by the main representatives of this style, Seurat and Signac, as well as impressive paintings, watercolours, and drawings by modernist masters who were fascinated by this pointed technique—figures such as Van Gogh, Matisse, and Picasso—illustrate Pointillism’s breath-taking radiance and seminal impact.\nJAPONOMANIA POHJOISMAISESSA TAITEESSA 1875-1918\nTaidemuseon yksi tunnetuimmista klassikoista, Akseli Gallen-Kallelan Sammon puolustus (1896) on lainassa kevään ajan Ateneumissa Japonomania-näyttelyssä. Japanin avautuminen 1860-luvulla herätti suuren kiinnostuksen Itä-Aasian kulttuuriin ja japanilaisen taiteen sekä esineistön keräilystä tuli varsinainen muoti-ilmiö. Tällä oli vahva vaikutus kuvataiteisiin, muotoiluun, käsitöihin ja muotiin. Itämainen taidekäsitys rantautui myös pohjoismaihin ja teki lähtemättömän vaikutuksen eri alojen taiteilijoihin.\nISMO KAJANDER - ANARTISTI\nWäinö Aaltosen museo 23.10.2015–17.1.2016\nIsmo Kajanderin retrospektiivi esittelee tämän suomalaisen käsitetaiteen pioneerin, taidemaalarin ja valokuvaajan taiteen eri puolia vuosien varrelta – Kajanderin ensimmäisestä, ristiriitaisen vastaanoton saaneesta näyttelystä v. 1964 tähän päivään asti. Esillä on muun muassa maalauksia, esinekoosteita ja installaatioita. Aiemmin Kiasmassa esillä ollutta näyttelyä on täydennetty nyt monilla uusilla teoksilla. Turussa voi nähdä aiempien mukana olleiden teosten lisäksi Turun taidemuseon kokoelmiin kuuluvan Ison Suukon (1993).\nTurun taidemuseon kokoelmiin kuuluvia Ismo Kajanderin teoksia on mukana Kiasmassa Ismo Kajanderin Anartisti -näyttelyssä. Tukholman muisto (2004), Omakuva (1957-1992), Dada-kaappi (1962), Big Kiss (1993) ja Merkkivaate (1994) ovat esillä 9.8.2015 asti.\nIsmo Kajander (s. 1939) on taiteilija, valokuvaaja, kirjoittaja ja opettaja, jonka ura ulottuu seitsemälle vuosikymmenelle. Laajan retrospektiivisen näyttelyn pääosassa ovat esineteokset, joita Kajander luo arkisista valmismateriaaleista. Innoituksensa teokset saavat kirjallisuudesta, tieteestä ja taidehistoriasta. Pariisissa vietetty aika ja henkinen yhteys kaupungissa aiemmin toimineisiin dadaisteihin näkyvät Kajanderin taiteessa. Dadaisteilta ovat peräisin yhteiskunnallisesti virittynyt älyllinen leikittely ja vallitsevien taiteen sääntöjen hylkääminen. Näyttelyn nimi Anartisti viittaa Kajanderin toimintaan taiteen valtavirran ulkopuolella.\nLES CLEFS D'UNE PASSION (KEYS TO A PASSION)\nFondation Louis Vuitton 1.4.–6.6.2015\nTaidemuseon kokoelmiin kuuluva Helene Schjerfbeckin Hopeataustainen omakuva (1915) jatkaa Euroopan kierrostaan ja on mukana 1.4. avautuvassa, modernismin kehityksen avaintöitä esittelevässä Les Clefs d’une passion -näyttelyssä Fondation Louis Vuittonilla Pariisissa.\nMARKIISITAR JA PARONI - Pohjoinen uusrokokoo\nSerlachius-museo Gösta, Mänttä 24.1.–26.4.2015\nAlkuperäistä rokokoota, uusrokokoota ja niiden moderneja tulkintoja yhdistelevä näyttely esittelee Ranskassa syntyneen leikkisän tyylin pohjoista ulottuvuutta. Pohjolassa uusrokokoon omaksuneiden taiteilijoiden Albert Edelfeltin, Gunnar Berndtsonin, Carl Larssonin ja Kristian Zahrtmannin teokset käyvät vuoropuhelua alkuperäisten rokokoon mestareiden: Antoine Watteaun, Alexander Roslinin ja Ulrica Paschin teosten kanssa. Rokokoon vaikutteista nykytaiteeseen kertovat ranskalaisen Emilie Mazeau-Langlaisin pahvista muotoilemat rokokoolipastot sekä Turun taidemuseon kokoelmiin kuuluvat Helena Hietasen peruukit, joiden innoittajana on ollut Ranskan kuningatar Marie Antoinette. Esillä Turun taidemuseon kokoelmasta on myös kolme Albert Edelfeltin Auroraseura-aiheista maalausta.\nEMMA - Espoon modernin taiteen museo 18.2.–10.5.2015\nEMMAssa nähdään keväällä 2015 laaja pop-taidetta ja designia esittelevä näyttely Pop Art Design, joka tulee Vitra Design Museumista Weil am Rheinista, Saksasta. EMMAn tuotantona näyttelyyn liittyy suomalaista pop-taidetta sekä ajan muotoilua. Myös Turun taidemuseon kokoelmateoksia nähdään näyttelyssä. Lainassa näyttelyssä ovat: Harro Koskisen Sikaperhe, Esko Tirrosen Tyttö Roomasta, Paul Osipovin Taas solmioita II, Tom Wesselmanin Alaston, Simo Heleniuksen Tyyny ja Matti Heleniuksen Keittiötaiteen kosmopoliitti.\nSCHIRN Kunsthalle Frankfurt 2.10.2014–11.1.2015\nTaidemuseon kokoelmiin kuuluvat Helene Scherfbeckin Hopeataustainen omakuva (1915), Lukeva tyttö (1907) ja Wilhelm von Schwerinin kuolema (1886) matkaavat syksyllä Frankfurtiin, laajaan Helene Scherfbeckin taidetta esittelevään näyttelyyn, jonka SCHIRN Kunsthalle on tuottanut yhteistyössä Ateneumin kanssa. Näyttelyn 80 teosta on lainattu Ateneumin ja Turun taidemuseon lisäksi muista museo- ja yksityiskokoelmista. Hopeataustainen omakuva tullaan näkemään yhtenä näyttelyn pääkuvana ja se myös kaunistaa näyttelyyn liittyvän julkaisun Helene Schjerfbeck - Portraiture from Finnland kantta.\nSCHIRN Kunsthalle www.schirn.de\nReykjavikin taidemuseo 8.2.–18.5.2014\nKuusitoista Turun taidemuseon kokoelmaan kuuluvaa "harroa" matkaavat Islantiin, Reykjavikin taidemuseoon helmikuun alussa avautuvaan Harro-näyttelyyn. Turun taidemuseon ja Reykjavikin taidemuseon yhteistyössä toteutettama näyttely keskittyy Harro Koskisen (s. 1945) pop-aikakauden tuotantoon ja esittelee lukuisia hänen tunnetuimmistaan teoksistaan vuosilta 1968–1972. Mukana ovat mm. ikoninen Sikaperhe sekä teoksia, jotka pohjautuvat Suomen lippuun ja yrityslogoihin. Turun taidemuseon lisäksi näyttelyn teokset tulevat Wäinö Aaltosen museon ja taiteilijan omista kokoelmista.\nHarron taiteessaan käsittelemät teemat ovat hyvin ajankohtaisia talousromahduksesta toipuvassa Islannissa. Näyttelyn tavoitteena onkin sekä esitellä suomalaisen kuvataiteilijan tuotantoa islantilaisille että herättää keskustelua hänen taiteeseensa liittyvistä teemoista. Islanti on kohdannut kansallisen identiteettikriisin, jossa niin elämän arvot, -tavat, kuin globalisaatio ja ympäristökysymykset ovat nousseet keskeisiksi.\nYhteistyö Turun taidemuseon ja Reykjavikin taidemuseon välillä jatkuu islantilaisen pop-taiteilija Errón näyttelyllä, joka aukeaa Turun taidemuseossa syksyllä 2014.\nReykjavikin taidemuseo, Kjarvalsstaðir\nMusée d’Orsay, Pariisi 7.2.–6.5.2012 ja Museum Kunstpalast, Düsseldorf 2.6.–9.9.2012\nNeljä Akseli Gallen-Kallelan teosta Turun taidemuseon kokoelmasta on lainassa 7.2.–6.5.2012 Pariisissa Musée d’Orsayn näyttelyssä Akseli Gallen-Kallela (1865–1931). Une passion finlandaise ja 2.6.–9.9.2012 Düsseldorfissa Museum Kunstpalastin näyttelyssä AKSELI GALLEN-KALLELA (1865–1931). Finland and the Modernist Spirit.\nNäyttelyt esittelevät taiteilijan tuotannon esteettisesti kirkkaimman huipun. Kyseessä on laajin Gallen-Kallelan taiteen katselmus, joka on koskaan järjestetty Ranskassa tai Saksassa. Näyttely on toteutettu Helsingin taidemuseon, Pariisin Musée d’Orsayn ja Düsseldorfin Museum Kunstpalastin yhteistyönä.\nTurun taidemuseon kokoelmasta lainattavat neljä Gallen-Kallelan merkkiteosta edustavat taiteilijan luomiskauden eri vaiheita. Sammon puolustus (1896), Akka ja kissa (1885), Pariisin bulevardi (1885) ja Ilvesluola (1908) ovat ulkomailla suurimman osan vuotta 2012 ja palaavat uudelleen nähtäväksi Turun taidemuseoon loppuvuodesta.\nLue "Gallen-Kallelan teokset Pariisissa kuin kotonaan"\nMusée d’Orsay, 62, rue de Lille, 75343 Paris Cedex 07. www.musee-orsay.fr\nMuseum Kunstpalast, Kulturzentrum Ehrenhof, Ehrenhof 4-5, 40479 Düsseldorf. www.smkp.de\nTAITEEN TURUILLA - kaksisataa vuotta Turun taidetta\nSerlachius-museo Gösta, Mänttä 24.4.2010–2.1.2011\nTurun taide-elämä on juuriltaan vahvaa: Suomen taidekoulutus alkoi Turussa jo ennen 1850-luvun puoltaväliä. Turkulaiset taiteilijat ovat kautta historian hakeneet oppia myös ulkomailta, erityisesti Saksasta ja Ranskasta. Näyttelyssä nähdään harvemmin esillä olleita teoksia: maisema-aiheita, henkilö- ja muotokuvia, pieniä arjen kuvallisia tarinoita sekä taiteilijoiden omakuvia. Mukaan mahtuu myös muutama Turun kaupunkiaihe. Varhaisimmat näyttelyn teokset ovat romantiikan ajalta taiteilijoina Alexander Lauréus, Gustaf Wilhelm Finnberg ja Robert Wilhelm Ekman. Turun modernismi on hyvin edustettuna: suuntauksen uranuurtaja Edvin Lydén ja turkulaisen surrealismin johtohahmo Otto Mäkilä. Tämän päivän turkulaistaiteen tunnetuista nimistä esillä ovat mm. Kauko Lehtinen, Harro Koskinen, Ann Sundholm, Anna-Maija Aarras, Jan-Erik Andersson ja Teija Lehto. Näyttelyssä nähdään myös nuorten naistaiteilijoiden töitä esimerkiksi Annika Dahlstenilta ja Hanna Seppäseltä.\nSerlachius-museot, Joenniementie 47, Mänttä. Puh. 03 4886 800. www.serlachius.fi\nKUVASSA KOTISEUTU Akka ja kissa sekä muita mestariteoksia Turun taidemuseon kokoelmista\nSalon taidemuseo 15.5.–22.8.2010\nKuvassa kotiseutu luo laajakatseisen kuvan siitä miten suomalainen kuvataide ja maiseman kuvaaminen ovat vuosien mittaan muuttuneet – miten maisemamaalaus toimii ajankuvana, mitä se kertoo oman aikansa ideologioista sekä millainen on luonnontilaisen maiseman, maaseutumaiseman ja kaupunkimaiseman suhde. Teosten aiheet vaihtelevat luonnontilaisen ”aidon” luonnon kuvaamisesta viljeltyihin kulttuurimaisemiin ja urbaaneihin näkymiin, tyylit düsseldorfilaisen koulukunnan perillisistä aina modernismin abstraktioihin ja nykytaiteeseen. Näyttelyn vanhimmat teokset ovat 1800-luvulta, uusimmat tältä vuosituhannelta. Maalausten lisäksi esillä on maisema-aiheisia piirroksia, veistoksia ja grafiikkaa.\nNäyttelyn tunnetuin teos on Akseli Gallen-Kallelan Salossa 1885 maalaama suomalaisen kuvataiteen kultakauden mestariteoksiin kuuluva Akka ja kissa. Maalauksen aiheena olleen lammasmummon Karoliina Lindströmin jälkeläisiä asuu Salossa vieläkin. Nyt tämä suomalaisen taiteen kantakuva palaa vuosien jälkeen Saloon, yhdessä 80 muun Turun taidemuseon kokoelmiin kuuluvan mestariteoksen kanssa. Akseli Gallen-Kallelan lisäksi näyttelyn taiteilijoita ovat mm. Kalle Eskola, Axel Haartman, Pekka Halonen, Eero Järnefelt, Unto Koistinen, Berndt Lindholm, Edwin Lydén, Ali Munsterhjelm, Tyko Sallinen, Ragnar Ungern ja Victor Westerholm.\nKuvassa kotiseutu on Salon taidemuseon ja Turun taidemuseon yhteistuotantoa. Se jatkaa Turun ja Salon välisen kulttuuriyhteistyön kehittämistä ja johtaa omalta osaltaan kohti Turun kulttuuripääkaupunkivuotta 2011, jolloin Salon ja Turun välillä on useita muitakin yhteistyöprojekteja.\nSalon taidemuseo Veturitalli, Mariankatu 14, 24240 Salo. Puh. 02 7784 892. www.salontaidemuseo.fi\nHARRO! Suomalaisen poptaiteen klassikko\nKumu kunstimuuseum, Tallinna 2.10.2009–28.3.2010\nKumun taidemuseossa Tallinnassa esillä oleva Harro Koskisen näyttely Harro! Suomalaisen poptaiteen klassikko jatkaa Turun taidemuseon ja Viron valtion taidemuseon yhteistyötä. Tämä on ensimmäinen kerta, kun Koskisen teoksia nähdään Virossa, ja näyttely on osoittautunut erittäin suosituksi. Näyttelyn avasi Suomen suurlähettiläs Jaakko Kalela.\nNäyttely esittelee Harro Koskisen (s. 1945) pop-aikakauden tuotantoa. Harro on tullut tunnetuksi yhteiskuntakriittisestä taiteestaan. Hänen tähtäimessään on ollut porvarillisen arvomaailman pyhä kolminaisuus: koti, uskonto ja isänmaa. Harron teokset heijastavat erinomaisesti 1960–1970-kuvun yhteiskunnallista muutosta, jolle oli leimallista vanhempiensa sukupolven arvostukset hylänneen nuorison esiinmarssi. Vaikka teosten sanoma on vakava ja harkittu, Harrolle ominaiseen tapaan mukana on myös huumoria ja visuaalista ilottelua.\nNäyttelyssä on mukana kaikki Harron suomalaisen pop-taiteen klassi-koiksi muodostuneet teokset. Näyttelyn teokset, joita oli esillä n. 60, on valinnut amanuenssi Mia Haltia yhdessä Harro Koskisen kanssa. Projektia tuki Suomen Näyttelyvaihtokeskus FRAME.\nKumu Art Museum, Weizenbergi 34 / Valge 1, 10127 Tallinn. www.ekm.ee\nSUOMEN TAITEEN KULTAKAUSI Mestariteoksia Turun taidemuseon kokoelmasta\nKumun taidemuseo, Tallinna 28.3.–8.6.2008\nTurun taidemuseon kokoelman helmiä esittelevä näyttely on ensimmäinen laaja Suomen taiteen kultakauden katselmus Virossa. Näyttelyn tarkoituksena on luoda kokonaiskuva suomalaisesta 1800–1900-luvun vaihteen taiteesta, jolloin suuri paino annetaan kansallisromanttiselle maisemataiteelle ja kansankuvaukselle sekä symbolismille. Akseli Gallen-Kallelan ja Helene Schjerfbeckin töiden ohella näyttely esittelee mm. Elin Danielson-Gambogin, Albert Edelfeltin, Magnus Enckellin, Pekka Halosen, Hugo Simbergin ja Victor Westerholmin keskeisiä teoksia. Näyttelyn ovat kuratoineet kuraattori Tiina Abel Kumun taidemuseosta sekä amanuenssit Christian Hoffmann ja Mia Haltia Turun taidemuseosta. Näyttelyyn liittyy julkaisu, joka esittelee Suomen taiteen kultakautta ilmiönä, Turun taidemuseon kultakauden kokoelman luonnetta ja tämän kokoelman tunnetuimpien teosten taustoja.\nTurun taidemuseon historiallisesti arvokkaan kokoelman ytimen muodostavat Suomen taiteen kultakauden teokset 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alusta. Moni jo klassikoksi muodostunut teos on hankittu museoon jo valmistumisaikanaan. Keskeisten taiteilijoiden, kuten Gallen-Kallelan ja Schjerfbeckin, teoksia on hankittu useita, mikä mahdollistaa sen, että taiteellisesta urasta voidaan luoda kokonaisnäkemys. Kultakauden naistaiteilijat ovat myös hyvin edustettuina kokoelmassa.\nSuomen ja Viron läheisten kulttuurisuhteiden vuoksi suomalaista taidetta tunnetaan Virossa jo ennestään melko hyvin, mutta kiinnostus on koko ajan kasvamassa. Maiden historiasta voidaan löytää yhtäläisyyksiä, joiden ansiosta esim. suomalaisen kansallisromanttisen taiteen taustoja ja pyrkimyksiä ymmärretään Virossa hyvin. Myös kiinnostavia eroja voidaan havaita. Kun suomalaiset taiteilijat 1800-luvun lopulla suuntasivat tiensä Pariisiin jatko-opintoihin, kuului virolainen taide-elämä vielä voimakkaasti saksalaisen vaikutuksen piiriin. Naistaiteilijoiden asema on Suomessa ollut verraten hyvä, sillä taidekoulutus on ollut avointa kaikille ja naisten osuus oppilaista on jo varhain ollut korkea. Viron taidehistoriassa naistaiteilija on ollut poikkeus, joten tältäkin osin Turun taidemuseon kokoelma herättää kiinnostusta.\nNäyttely on osa Kumun taidemuseon, Malmön taidemuseon ja Turun taidemuseon Museums in Motion -yhteisprojektia. Museums in Motion on rahoitettu Euroopan komission tuella. www.museumsinmotion.net


Uudemmissa sukupuissa valaiden ja virtahepojen ryhmä (jonka nimi on muuten Whippomorpha) on päässyt viehättävään seuraan. Niiden muinaisia sukulaisia näyttävät olleen terminaattorisioiksikin nimitetyt entelodontit ja mahtava Andrewsarchus, jota kerran pidettiin kaikkien aikojen suurimpana kuivan maan nisäkäspetona.\nYksinkertaistettu hypoteesi sorkkaeläinten sukupuusta. Entelodontit ja Andrewsarchus asettuvat samaan sukupuun haaraan virtahepojen ja valaiden kanssa.\nEntelodontit on tunnettu 1800-luvulta saakka, ja ne ovat ehtineet saada melkoisen määrän vaikuttavia lisänimiä. Englanniksi niihin voidaan viitata vaikkapa fraasilla ”terminator pig” tai ”giant killer pig from Hell”, sillä pitkään niiden arveltiin olevan sikojen sukulaisia. Ne elivät eoseeni-, oligoseeni- ja mioseenikausilla, noin 37-16 miljoonaa vuotta sitten, ja ehtivät levitä Pohjois-Amerikkaan, Eurooppaan ja Aasiaan.\nJa kyllähän ne näyttivät nimensä mukaiselta. Ne olivat kuin pitkäjalkaisia, etupainoisia, petomaisia pahkasikoja, mutta paljon suurempia. Massiivisin oli Daeodon shoshonensis, joka kasvoi säkäkorkeudeltaan 180-senttiseksi. Se on samoissa lukemissa maailman suurimman hevosrodun, shirenhevosen, kanssa. Eläimen kallokin oli 90-senttinen! Sillä voisi ratsastaa, jos uskaltaisi.\nPitkässä kuonossa oli melkoinen arsenaali hampaita. Hampaiden yksityiskohdat paljastavat, että entelodontit olivat kaikkiruokaisia, mutta kallellaan lihansyöntiin päin. Niillä oli massiiviset leukalihakset, ja hampaissaan samanlainen siksakkuvioinen rakenne kuin hyeenoilla (viralliselta nimeltään Hunter-Schreger Bands eli HSB). Sen avulla hampaat kestivät kovien ruoka-aineiden murskaamisen, ja sitä entelodontit tosiaan tekivät: fossiilisten kallojen hampaat ovat usein pahasti kuluneet. Ilmeisesti ne murskasivat etupäässä luita, mutta ehkä myös pähkinöitä tai muita kasvikunnan tuotteita.\nLihansyöjän vaikutelmaa korostivat vielä silmät, jotka olivat suuntautuneet eteenpäin tavalla, joka tuo mieleen pikemminkin kissapedon kuin nykyään elävät sorkkaeläimet. Kasvinsyöjien silmät ovat korkealla pään sivuilla, jotta ne voivat tarkkailla ympäristöään mahdollisimman laajalti, mutta petoeläimille on eduksi eteenpäin osoittavien silmien antama parempi kolmiulotteinen hahmotuskyky. Koska selkärankaisilla valitettavasti on vain kaksi silmää, niiden on valittava jompi kumpi.\nEntelodonttien fossiilisia hampaanjälkiä löytyy samaan aikaan eläneiden nisäkkäiden luista – ja myös lajitovereista. Erään Archaeotherium-kallon otsassa ja kitalaessa on syvät hampaanjäljet, jotka kertovat toisen samanlaisen eläimen haukanneen kitaansa sen koko naaman. Melko karmaiseva on myös oligoseenikautinen löytöpaikka, jossa on pino puolikkaiksi purtuja pieniä kamelieläimiä: jonkun ruokavarasto vuosimiljoonien takaa. Tästä löydöstä ei ole vielä julkaistu yksityiskohtaista analyysia, mutta hampaanjälkien perusteella epäilty on jälleen Archaeotherium.\nEntelodonteilla oli päässään luukyhmyjä, jotka muistuttavat kovasti pahkasian pahkoja ja ehkä hoitivat samanlaista tehtävää, eli toimivat suojana tappeluissa. Massiivisen pään takana hartianikamat muodostavat valtavan kyttyrän kuin biisonilla. Niihin kiinnittyivät lihakset ja jänteet, jotka käyttelivät kaulaa.\nTyöhevosen kokoinen Daeodon shoshonensis tuo mittasuhteiltaan mieleen petomaisen biisonin. Se oli entelodonteista suurin ja viimeinen.\nKoska entelodontit eivät suinkaan muuten olleet riittävän pelottavia, ne olivat myös nopeita. Niiden koivet olivat pidemmät kuin sikojen, ja pitkälle erikoistuneet juoksemiseen. Sorkatkin olivat kaksivarpaiset, kuten antilooppien, eivätkä sikojen tapaan nelivarpaiset. Jos vihainen villisika on pahamaineisen ketterä liikkeissään, voi vain kuvitella, millaisella vauhdilla tulistunut entelodontti olisi nelistänyt.\nAndrewsarchus, Mongolian mysteeri\nKuuluisa, mutta salaperäinen Andrewsarchus oli mahdollisesti läheistä sukua entelodonteille. Alun perin, kun Roy Chapman Andrewsin johtama tutkimusretkikunta poimi sen kallon Mongolian aavikoilta 1920-luvulla, eläin luokiteltiin kuuluvaksi alkukantaisempaan kaviokyntisten ryhmään nimeltä Mesonychia. Nimensä se sai löytäjänsä ja vaikuttavan olemuksensa mukaan: Andrewsarchus tarkoittaa suunnilleen Andrewsin päällikköä tai komentajaa.\nMesonychia on mielenkiintoinen ryhmä itsessään, mutta Andrewsarchus oli kuitenkin jotain muuta. Uusien sukupuiden mukaan se asettuu aivan entelodonttien lähelle, valaiden ja virtahepojen muinaiseksi serkuksi, mutta viimeistä sanaa asiasta on tuskin vielä sanottu.\nKaksi Andrewsarchus-näkemystä. Ylemmässä turkki ja koiramaiset huulet tekevät siitä sudennäköisen, mutta on myös periaatteessa mahdollista, että se oli nykyisten virtahepojen tapaan enimmäkseen kalju.\nEoseenikauden keskivaiheilla elänyt Andrewsarchus oli vähintäänkin vaikuttava eläin. Hyvin pitkä- ja kapeakuonoinen kallo on 83,4 cm pitkä. Muita luita ei ole kuitenkaan löydetty, joten hirmuisen eläimen mittasuhteita täytyy vain arvailla sen paremmin tunnettujen sukulaisten perusteella. Jos kallo olisi kuulunut tyypillisen muotoiselle Mesonychia-lajille, se olisi ollut kaikkien aikojen suurin kuivan maan nisäkäspeto. Entelodonteilla on kuitenkin suurempi pää suhteessa ruumiinkokoonsa, joten jos Andrewsarchus muistutti mittasuhteiltaan niitä, se oli, no, edelleen ihan tarpeeksi suuri. Daeodon 90-senttisine kalloineen menee kuitenkin täpärästi sen ohi.\nKuten entelodontit, myös Andrewsarchus näyttää hampaidensa perusteella olleen kaikkiruokainen. Sen kallossa on kuitenkin paljon outoa. Kulmahampaat ovat oudon pienet ja kuono kuroutuu kapeammaksi puolivälin kieppeillä leventyäkseen taas kuononpäätä kohden. Kurouma tuo etäisesti mieleen kalansyöjädino Spinosauruksen kuonon. Silmät ovat puolestaan melkein naurettavan pienet. Toistaiseksi on täysi arvoitus, mitä kummaa Andrewsarchus naamataulullaan mahtoi tehdä, mutta ehkä tulevat tarkemmat tutkimukset tuovat siihen lisävaloa.\nEntelodonttien ja Andrewsarchusin rekonstruktiot poikkeavat toisistaan villisti sen mukaan, mille kuvittaja on ajatellut näiden eläinten olevan läheistä sukua. Entelodontit kuvattiin aikoinaan tyypillisesti jättiläissioiksi töpselikärsineen kaikkineen, ja Andrewsarchus eräänlaiseksi geneeriseksi petonisäkkääksi, jonka kuvauksissa voi nähdä inspiraatiota susista ja hyeenoista. Sen kallo on kieltämättä kuin karikatyyrisudella. Nyt paleotaiteilijoilla on vakavia vaikeuksia pohtia, miltä nämä eläimet mahtoivat uusien sukulaisuussuhteidensa valossa näyttää. Mitkä valaiden ja virtahepojen piirteistä ovat uusia keksintöjä tai sopeumia vesielämään, ja mitkä olivat jo niiden kuivan maan esi-isillä yli 40 miljoonaa vuotta sitten?\nTämän artikkelin kuvissa yritin löytää entelodonteille olemuksen, jossa näkyisi jotain sukulaisuudesta virtahepojen kanssa. Annoin Archaeotheriumille leveät huulet, jotka peittävät taakseen massiivisen purukaluston. Toisaalta annoin niille turkin ja kostean kirsun, jotka ovat sorkkaeläinten alkuperäisiä ominaisuuksia. Vaikuttaa todennäköiseltä, että virtahevot ja valaat ovat luopuneet niistä erikoistuessaan vesieläimiksi.\nSpaulding ym. 2009: Relationships of Cetacea (Artiodactyla) Among Mammals: Increased Taxon Sampling Alters Interpretations of Key Fossils and Character Evolution. PLoS ONE (open access).\nScott E. Foss 2001: Systematics and Paleobiology of the Entelodontidae (mammalia, Artiodactyla). Väitöskirja, Northern Illinois University.\nTetrapod Zoology: Those giant killer pigs from hell aren’t pigs.\nTetrapod Zoology: Mesonychians part II: Andrewsarchus was a hell of a lot weirder than all the books say.\nWikipedia: Entelodont, Andrewsarchus.\nKirjoittaja Maija KaralaJulkaistu 18.09.2017 Kategoriat Esihistoria, Nisäkkäät, Oudot otukset, PiirtäminenAvainsanat andrewsarchus, entelodontit, eoseenikausi, fossiilit, mioseenikausi, oligoseenikausi, sorkkaeläimet\nYksi ajatus artikkelista “Valaiden oudot serkut: terminaattorisikoja ja hevosenkokoisia hukkia”\nValaat kehittyivät maanisäkkäistä.\nEdellinen Edellinen artikkeli: Viikon pieni ihme: spermaa juovat kalat\nSeuraava Seuraava artikkeli: Viikon pieni ihme: kultakalan viinanhuuruinen salaisuus


Autonvuokraus Vihti alkaen | Expedia.fi\nVihti – matkaopasVihti – hotellitLennot kohteeseen VihtiVihti – lomapaketit\nHae vuokra-autoja kohteessa Vihti\nHae ja vertaa autovuokraamoita kohteessa Vihti\nParhaat vuokra-autotarjoukset kohteessa Vihti\nVihti, Uusimaa, FIN\nKatso kaikki vuokra-autot kohteessa Vihti\nKuinka paljon vuokra-auto maksaa päivässä kohteessa Vihti?Kuinka paljon vuokra-auto maksaa päivässä kohteessa Vihti?\nPäiväkohtaiset vuokrahinnat olivat niinkin alhaiset kuin tällä viikolla. Näin halpojen hintojen ansiosta kohteeseen Vihti ja sen nähtävyyksiin tutustuminen ei kaada budjettia.\nKyllä voit ja sinulla on lisäksi paljon valinnanvaraa. Autonvuokraustiskit sijaitsevat lentokentällä palvelutiskillä terminaalien 1 ja 2 välisessä käytävässä. Täältä voit vuokrata itsellesi parhaiten sopivan auton useilta luotettavilta yrityksiltä, kuten Budget, Sixt ja Enterprise. Jos kaipaat useampia vaihtoehtoja, kannattaa tutustua myös Europcar- ja Hertz-vuokraamojen tarjontaan.\nMitä tapahtuu, jos minun pitää peruuttaa kohteen Vihti vuokra-autovaraukseni?Mitä tapahtuu, jos minun pitää peruuttaa kohteen Vihti vuokra-autovaraukseni?\nVoit olla oikeutettu saamaan rahasi takaisin etukäteen maksetusta vuokra-autovarauksestasi, jos peruutus tehdään viimeistään kuusi tuntia ennen auton hakemista. Tarkista yksityiskohtaisemmat tiedot autosi vuokraehdoista tai asiakaspalvelumme sivuilta.\nMissä minun kannattaa vierailla, jos olen lomalla kohteessa Vihti?Missä minun kannattaa vierailla, jos olen lomalla kohteessa Vihti?\nKaikki tietävät, että Vihti on yksi suosituimmista kohteista tällä alueella. Mutta lähialueella on myös lukuisia muita loistavia paikkoja, joihin voit tutustua, kun varaat auton ja lähdet tien päälle. Tässä on muutama ehdotus, joiden avulla voit aloittaa road tripisi parhaalla mahdollisella tavalla:\nSuurin piirtein 130 km:n päässä kohteesta Vihti sijaitseva Tampere on monien matkailijoiden suosikkikohde. Sen nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Särkännniemi, joten täällä riittää nähtävää ja tekemistä useammaksi päiväksi.\nTurku, joka sijaitsee keskimäärin 120 km:n päässä, on myös hyvä kohde. Haluatko tietää mitä nähtävää alueella on? Turun linna on meidän suosikkimme.\nPitkän ratin takana vietetyn ajan jälkeen voit hemmotella itseäsi viettämällä aikaa raikkaassa ilmassa kohteessa Imatrankoski. Se sijaitsee suurin piirtein 250 km:n päässä kohteesta Vihti.\nMiksi minun kannattaa varata vuokra-auto kohteessa Vihti Expedian kautta?Miksi minun kannattaa varata vuokra-auto kohteessa Vihti Expedian kautta?\nSaat edullisimmat vuokra-autotarjoukset tehdessäsi varauksesi Expedian kautta. Halusitpa varata ison tai pienen ajoneuvon, löydät suunnitelmiisi sopivan vaihtoehdon varmasti kohteessa Vihti olevien vuokra-autoyrityksen joukosta. Saat lisäksi rahoillesi vastinetta kanta-asiakasohjelmien ja jäsenhintojen ansiosta. Ja jos haluat säästää vieläkin enemmän, yhdistä varauksesi matkapaketiksi. Lisää vain lennot tai hotelli vuokra-autovaraukseesi ja voit hyödyntää loistavat säästöt!\nKuinka voin löytää parhaat vuokra-autotarjoukset kohteessa Vihti Expedian kautta?Kuinka voin löytää parhaat vuokra-autotarjoukset kohteessa Vihti Expedian kautta?\nHalvimman tarjouksen saaminen kohteen Vihti vuokra-autolle on helppoa Expedian ansiosta. Sinun tarvitsee vain antaa matkustustietosi ja vertailla tunnetuimpien autovuokraamoiden hintoja. Ja jos lisäät varaukseesi lennot ja hotellin, voit hyödyntää vieläkin edullisemmat hinnat!\nKuinka vanha minun täytyy olla voidaksesi vuokrata auton kohteessa Vihti?Kuinka vanha minun täytyy olla voidaksesi vuokrata auton kohteessa Vihti?\nKuljettajien tulee olla vähintään 20-vuotiaita voidakseen vuokrata auton kohteessa Vihti. Nuoremmat kuljettajat voivat kuitenkin odottaa usein joutuvansa maksamaan lisämaksun ja heihin sovelletaan tiukempia vuokrausehtoja. Suurin osa autovuokraamoista veloittaa esimerkiksi nuoren kuljettajan lisämaksun. Tämä maksu auttaa kattamaan suuremmat vahinko- ja onnettomuusriskit. Vaikka nuoremmat kuljettajat voivat vuokrata melkein minkä tahansa auton, tiettyihin ajoneuvoluokkiin, kuten erikoisajoneuvoihin ja luksusautoihin, sovelletaan rajoituksia.\nMitä tarvitsen voidakseni vuokrata auton kohteessa Vihti?Mitä tarvitsen voidakseni vuokrata auton kohteessa Vihti?\nSinun tulee esittää ajokorttisi ja nimissäsi oleva luottokortti autonvuokrauspisteellä. Kannattaa ennen ajoneuvon noutamista lukea läpi valitsemasi vuokraamon käytännöt, jotta tiedät mitä sinulla tulee olla mukanasi. Voit esimerkiksi joutua näyttämään myös todisteen ajoneuvovakuutuksesta.\nMikä on halvin vuokra-auto kohteessa Vihti?Mikä on halvin vuokra-auto kohteessa Vihti?\nPäiväkohtaiset autonvuokraushinnat olivat viimeisten seitsemän päivän aikana kohteessa Vihti niinkin halvat kuin ja .\nVoinko vuokrata auton kuukaudeksi tai pitemmäksi aikaa kohteessa Vihti?Voinko vuokrata auton kuukaudeksi tai pitemmäksi aikaa kohteessa Vihti?\nTotta kai voit, joten sinun ei tarvitse vuokrata autoa uudelleen loman puolivälissä. Vieraile vain pitkäaikaisen autonvuokrauksen tarjoussivullamme, anna matkasi tiedot ja varaa itsellesi täydellisesti sopiva ajoneuvo niin pitkäksi aikaa kun haluat.\nVoinko vuokrata auton kohteessa Vihti, jos olen alle 25-vuotias?Voinko vuokrata auton kohteessa Vihti, jos olen alle 25-vuotias?\nJotkut yritykset kohteessa Vihti vuokraavat autoja alle 25-vuotiaille kuljettajille, ja jotkut eivät. Ikää koskevat säännöt vaihtelevat yrityksestä toiseen, joten kannattaa tutustua niiden ehtoihin. Kannattaa myös tarkistaa veloittaako autovuokraamo tästä lisämaksuja, koska jotkut yritykset veloittavat 21–24-vuotiailta kuljettajilta ylimääräisen maksun.\nMillainen vakuutus minun pitäisi valita vuokra-autovaraukselleni kohteessa Vihti?Millainen vakuutus minun pitäisi valita vuokra-autovaraukselleni kohteessa Vihti?\nVakuutuksen valinta riippuu haluamastasi ajoneuvosta, kuljettajan iästä ja useista muista tekijöistä. Lue siis tarkkaan vuokraamon tarjoaman vakuutuksen ehdot ja rajoitukset ennen kuin teet varauksen.\nKohteen Vihti lähellä sijaitsevat kaupungit\nAutonvuokraus kohteessa Lohja\nAutonvuokraus kohteessa Salo\nAutonvuokraus kohteessa Hyvinkää\nAutonvuokraus kohteessa Raasepori\nLöydä suosittuja lentokenttiä läheltä kohdetta Vihti\nAutovuokraamot kohteessa Vihti\nVihti – vuokraamon Alamo Rent A Car autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Budget autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Enterprise autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Hertz autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Thrifty Car Rental autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Avis autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Dollar Rent A Car autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Sixt autonvuokraus\nVihti – vuokraamon National autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Fox Rental Cars autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Payless autonvuokraus\nVihti – vuokraamon Europcar autonvuokraus\nLöydä muita autotyyppejä kohteesta Vihti\nVihti – autoluokan Mini autonvuokraus\nVihti – autoluokan Economy autonvuokraus\nVihti – autoluokan Compact autonvuokraus\nVihti – autoluokan Midsize autonvuokraus\nVihti – autoluokan Standard autonvuokraus\nVihti – autoluokan Fullsize autonvuokraus\nVihti – autoluokan Premium autonvuokraus\nVihti – autoluokan Luxury autonvuokraus\nVihti – autoluokan Convertible autonvuokraus\nVihti – autoluokan Minivan autonvuokraus\nVihti – autoluokan Van autonvuokraus\nVihti – autoluokan SUV autonvuokraus\nVihti – autoluokan Pickup autonvuokraus\nVihti – autoluokan Sportscar autonvuokraus\nSuositut hotellit kohteessa Vihti\nHelsinki – LuksushotellitHelsinki – Hotellit uima-altaallaEspoo – KylpylähotellitPorvoo – KylpylähotellitHelsinki – Hotellit ilmastoinnillaHelsinki – Ekologiset hotellitHelsinki – Romanttiset hotellitLoviisa – hotellitHelsinki – KylpylähotellitTuusula – hotellitHelsinki – PerhehotellitEspoo – hotellitLohja – hotellitHelsinki – hotellitHelsinki – Historialliset hotellitHelsinki – Lemmikkieläimille sopivat hotellitPorvoo – hotellitPorvoo – Romanttiset hotellitLoviisa – Kylpylähotellit\nLoviisa – autonvuokrausPorvoo – autonvuokrausLohja – autonvuokrausEspoo – autonvuokrausTuusula – autonvuokraus\nHelsinki – lomatEspoo – lomat\nloma asunnot Helsinkiloma asunnot Porvoo\nVieraile kohteessa Porvoo


Hopeinen Omena • Applen verosuunnittelu\n103 viestiä • Sivu 2/5 • 1, 2, 3, 4, 5\nRe: Applen verosuunnittelu\n» dlspade 8.11.2017 klo 20.18\nMitäs jos lisätään että tasan työssäkäyvien kesken? Laiskuus ei sitten enää päde. Ja muutenkin mikä tekee jonkun työstä niin paljon arvokkaampaa että pitää maksaa kymppitonneja enemmän kuin jollekkin toiselle?\n» Sherukka 8.11.2017 klo 21.11\ndlspade kirjoitti: Mitäs jos lisätään että tasan työssäkäyvien kesken? Laiskuus ei sitten enää päde. Ja muutenkin mikä tekee jonkun työstä niin paljon arvokkaampaa että pitää maksaa kymppitonneja enemmän kuin jollekkin toiselle?\nJuuri näin mutta työpäivät riittävän lyhyiksi, 6,5h olisi riittävä ja siitä voisi sitten laskea pikku hiljaa vähemmäksi. Vieläkun saisi kestävämpiä tuotteita ja markkinoita hidastumaan, niin sittenhän se vasta alkaisi näyttämään hienolta!?\nViimeksi muokannut Sherukka päivämäärä 8.11.2017 klo 21.12, muokattu yhteensä 1 kerran\n» Kauppalopo 8.11.2017 klo 22.34\nSherukka kirjoitti: Valitettavasti tuli avattua tuo viimeinen viesti ja siinä on tyyppiesimerkki miten toiset rikkaista eivät kykene näkemään näitä suuria vääryyksiä yhteiskunnassamme. Mukamas pitäisi nauttia siitä että tulot jakautuvat epätasaisesti ja täten on oikein kusettaa jne kunhan vain maksaa riittävästi "korvausta" siitä. Moraali on kyllä täysin kateissa! PS. Itse maksan suurella todennäköisyydellä paljon enemmän veroja kuin edellinen kirjoittaja ja siksi yritänkin itse jakaa sitä erityisesti niille joita poljetaan. Yritän myös olla avaamatta näitä minulta piilotettuja viestejä koska alkaa hirvittämään ja tulee paha olo. Raha tekee olon huonoksi, siksi se tuleekin tasata kaikkien kesken ja kroisoksia ei saisi syntyä niin yhteiskunta toimisi mitä parhaiten.\nVoidaan koska hyvänsä vertailla. Lyödään vaikka pieni veto. Annan sen verran tasoitusta, että saat valita verovuoden. Vai olisiko viimeisten 10 vuoden kertymä hyvä mittari?\nRahaa ei pidä tasata kaikkien kesken, koska sellainen yhteiskunta ei kannusta yrittämään. Kokeilut on nähty. Ahkeruudesta tulee palkita.\n» Kauppalopo 8.11.2017 klo 22.37\n...sitten tuo katkeruuden kyllästämä vihapuhe rikkaista, kusettamisesta ja siitä kuinka joku ”ei kykene käsittämään”... ihmetyttää ihmisten henkinen pienuus.\n» arisel 8.11.2017 klo 22.45\nKauppalopo kirjoitti: ..ihmetyttää ihmisten henkinen pienuus.\n» jrp 8.11.2017 klo 22.52\nEi kannata ihmetellä, sillä tuskin löytyy yhtään ihmistä joka ei poraa kokemaansa vääryyttä (näitä vääryyksiä voidaan sitten ihmetellä jopa iltapäivälehtien sivuilta).\n» arisel 8.11.2017 klo 22.57\nEniten mua ihmetyttää se, että ne, joilta ei mitään puutu, käyttävät niin paljon aikaa ruikuttamiseen, vinkumiseen, valehtelemiseen ja sen lisäksi vielä muiluttavat yhteiskunnan rahoja hyvävelisopimuksin yhteiskunnan ulkopuolelle. Aivan käsittämätöntä touhua.\n» homenamsi 8.11.2017 klo 23.37\nKäsittämätöntä ei tee käsitettäväksi tämäkään mutta luo jotain typologiaa.\n» homenamsi 8.11.2017 klo 23.55\nYrittelin löytää linkkiä satojen vuosien takaiseen ajatelmaan joka sanoo rikkauden tai vallan nostavan esiin todellisen minän ja ihmisen raadollisuuden. En vielä löytänyt, tämä löytyi:\n» Kauppalopo 9.11.2017 klo 7.06\narisel kirjoitti: käyttävät niin paljon aikaa ruikuttamiseen, vinkumiseen, valehtelemiseen.\nWord. Ajankäyttö noihin ihmetyttää minuakin.\n» MacFinn 9.11.2017 klo 8.44\nTässä hieman arviointia asiasta:\nhttp://fortune.com/2017/10/31/trump-tax ... companies/\nNoin äkkiä katsottuna ei erityisen tehokasta verojen välttelyä...\nViimeksi muokannut MacFinn päivämäärä 9.11.2017 klo 8.44, muokattu yhteensä 1 kerran\n» jrp 9.11.2017 klo 8.49\nIlmeisesti heidän työnsä ei ole niin vaativaa ja kiireellistä kuin uskottelevat.\n» juhhyto 9.11.2017 klo 12.21\nMacFinn kirjoitti: Tässä hieman arviointia asiasta:\nTämä on suorastaan mainio selvitys asiasta (lähes) maallikkokielellä. Tuon kun lukee, niin ei tarvitse räpättää moraalista mitään. Apple maksaa suoraselkäisesti kaikki lailliset verot ja maksut, eikä suorita hämäräoperaatioita edukseen. Itse olen tyytyväinen Apple-tuotteiden käyttäjä, joskin tuo yo. teksti lisää myös moraalista luotettavuutta firman tuotteiden hankintaan ja käyttöön.\n» klany 9.11.2017 klo 12.47\nKatotaahan samasta aviisista muutama päivä tuoreempi juttu, kun on taas muutama emaili tällävälin pulpahdellut pinnalle:\nApple asked the lawyers whether it would be best to shift its tax-free subsidiary to the British Virgin Islands, Bermuda, the Cayman Islands, Mauritius, the Isle of Man, Guernsey, or Jersey, according to the emails. Apple chose Jersey, which has a zero percent corporate tax rate for foreign companies. Apple has made $44.7 billion outside the United States in 2017, while paying $1.65 billion in foreign taxes, a rate of less than 4%, the BBC reported. The European Union is trying to get Apple to pay about $15 billion in back taxes, but Apple disputes the finding. Apple says its “effective tax rate on foreign earnings” is 21%.\nApple said last week that it had accumulated $252 billion of cash, 94% of it held offshore. That is largely a result of the tax avoidance strategies that shift profits from sales in Europe, Asia, and the Middle East out of any country’s direct tax jurisdiction. But Apple cannot bring the untaxed profits back into the United States without paying the U.S. 35% rate, so it keeps the money offshore. Apple’s long-term debt has grown to almost $100 billion over the past few years partly because it needs a source of funds to buy back stock and pay dividends.\nViimeksi muokannut klany päivämäärä 9.11.2017 klo 13.05, muokattu yhteensä 1 kerran\n» dlspade 9.11.2017 klo 12.52\njuhhyto kirjoitti: Tuon kun lukee, niin ei tarvitse räpättää moraalista mitään. Apple maksaa suoraselkäisesti kaikki lailliset verot ja maksut, eikä suorita hämäräoperaatioita edukseen. Itse olen tyytyväinen Apple-tuotteiden käyttäjä, joskin tuo yo. teksti lisää myös moraalista luotettavuutta firman tuotteiden hankintaan ja käyttöön.\nHyvä läppä, naurattaa vieläkin, kuinka päivänkakkaran sekaisin voi ihmisolento olla...\n» juhhyto 9.11.2017 klo 13.25\nSen sijaan, että haukut ihmisiä, niin kerropa oma näkemyksesi Applen verosuunnittelusta. Tuntuu kommentin perusteella olevan sinulle selvää, mitä asioiden taustalla on. Ja osaat eri maiden verolait kuin vettä vaan.\n» dlspade 9.11.2017 klo 13.53\nTässä mistään verolaeista kysymys ole ollutkaan vaan moraalisesta käyttäytymisestä, se että sinusta on ok vältellä ja kiertää veroja verosuunnittelulla kertoo sinusta melko paljon ja käsityksemme moraalista on täysin eri.\nRikkaille kaikki ja köyhät kuolkoon sairauksiinsa, siinä meille hyvinvointiyhteiskunnan mallia...\nJa vielä lopuksi iso arvostus Supercell yhtiölle, maksaa mukisematta veronsa eikä kieroile suunnittelulla, esimerkillistä yhteiskuntavastuuta!\n» MacFinn 9.11.2017 klo 14.03\nJoku tuossa viittasi siihen, ettei Apple kotiuta voittojaan USA:n 35% verotuksen alaisiksi. Miksi pitäisi, liikevaihdostakin yli 60 % syntyy USA:n ulkopuolella.\n» khaosaming 9.11.2017 klo 14.12\nVeronkiertoa vai verosuunnittelua?\nValkokaulusrikollisuudessa on tarkoituksella vaikeaa vetää rajoja, koska kaikki riippuu tulkinnasta. Esimerkiksi lahjonta voi olla toisesta näkökulmasta kampanjalahjoituksia, kiskonta voi olla taitavaa tiukkaa kaupankäyntiä tai neuvottelutaktiikkaa, oikeuden haittaaminen voi ollakin pelkkää kiihkomielistä oikeusavustamista.\n» juhhyto 9.11.2017 klo 14.17\ndlspade kirjoitti: Tässä mistään verolaeista kysymys ole ollutkaan vaan moraalisesta käyttäytymisestä, se että sinusta on ok vältellä ja kiertää veroja verosuunnittelulla kertoo sinusta melko paljon ja käsityksemme moraalista on täysin eri.\nKerropas maksatko itse veroja lakien mukaisen minimimäärän vai jotain enemmän?\n» dlspade 9.11.2017 klo 14.34\njuhhyto kirjoitti: Kerropas maksatko itse veroja lakien mukaisen minimimäärän vai jotain enemmän?\nAika lailla minimimäärän, en tiedä miten ansiotuloistani voisin enemmän maksaa.\nEn kuitenkaan tee vähennyksiä matkakuluista enkä ottanut vastaan ruokarahaa vaan pyysin tuon summan\npalkkatulona josta maksan verot, ruokaraha olisi ollut verotonta. Joku voi pitää tätä tyhmyytenä mutta niin kauan\nkun nettopalkkani riittää perheeni elättämiseen ja vuokran maksamiseen niin en napise veronkorotuksista enkä\nAhneus vie ilon elämältä.\n» juhhyto 9.11.2017 klo 14.43\nIhan vaan vinkkinä, niin Valtionkonttorin sivuilta löytyy tilinumero, jonne voi maksaa (vaikkapa lisää veroa) ihan vapaaehtoisesti. Muista myös olla käymättä Tallinnassa juomanhakureissulla.\n» dlspade 9.11.2017 klo 14.51\njuhhyto kirjoitti: Ihan vaan vinkkinä, niin Valtionkonttorin sivuilta löytyy tilinumero, jonne voi maksaa (vaikkapa lisää veroa) ihan vapaaehtoisesti. Muista myös olla käymättä Tallinnassa juomanhakureissulla.\nKiitos, käyn katsomassa kyseisen sivuston.\nMiksi pitäisi Tallinnaan mennä, viinaa saa suomestakin?\n» KenSu 9.11.2017 klo 15.45\nIhan kummallista verrata suuryritysten aktiivisesti harjoittamia juridisia järjestelyjä, joiden ainoa merkitys on verojen välttäminen, siihen ettei joku yksityishenkilö maksa valtiokonttoriin vapaaehtoisesti enemmän rahaa kuin siltä automaattisesti lakisääteisesti kerätään. Aivan eri luokan asioita sekä niiden rahallisen vaikutuksen ja toimenpiteiden aktiivisuuden suhteen.\nSe vaan on moraalisesti väärin, että massiiviset yritykset jotka tekevät massiiviiset määrät voittoa saavat minimoida verojaan niin valtavassa mittakaavassa että tavalliset palkansaajat joutuvat maksamaan aina vaan enemmän ja enemmän veroja.\n» khaosaming 9.11.2017 klo 16.01\nEivät kaikki valita veroista. Moni kansalainen maksaa veronsa mielellään. Siksi samaa edellytetään muiltakin ja kaikkein eniten niiltä, joilla veronmaksukyky on suurin.\nTuppaa vaan olemaan niin, että pienintä veronmaksuhalukkuus on siellä, missä kykyä olisi eniten.\nLisäksi kuvio menee niin, että tavallisen kansalaisen veronkierto torpataan pikapikaa lainmuutoksella tai hallinnollisella menettelyllä. Suurkorporaatioiden suhteen linja on apatia ja kyvyttömyys pureutua toimintaan oikeastaan millään lailla.\nViimeksi muokannut khaosaming päivämäärä 9.11.2017 klo 16.09, muokattu yhteensä 1 kerran


Roolimalli – varputavi.com\nOon aina tykännyt kovasti itävaltalaisesta Falcosta. Falco on syntynyt samana vuonna kuin minä mutta kuollut jo 11 vuotta sitten.\nTässä Falco on täysin suvereenisti oma itsensä, mutta sitten törmäsin videoon, jossa Falco oli epävarma. Arvaankohan, miksi ;)?\nTutkin asiaa lisää. Oujjee, tässä mulle roolimallia kerrakseen: Brigitte Nielsen in Galaxis\nAttityydi on mulla ainakin ihan oikea …\nBrigitte Nielsen, Falco, mentaalitreeniä


Pisara: Olen tänään sisältä puhdas!\nRina sunnuntaina, 29 heinäkuuta, 2012\nHui, kuinka olet rohkea! Mutta kirjailijan kuuluukin kerätä kokemuksia ja elämyksiä, joita sitten voi välittää toisille. Tunnustan kuitenkin jänistäneeni omasta rafting-mahdollisuudestani kuusi vuotta sitten. Onnittelut viidestä onnistuneesta runosta!\nHelmi-Maaria Pisara maanantaina, 30 heinäkuuta, 2012\nKyllä välillä vähän pelotti, etenkin kun putosin pari kertaa, mutta hauskaa se oli :D Jos saat vielä mahdollisuuden, suosittelen voittamaan pelon!\nVillasukka kirjahyllyssä maanantaina, 30 heinäkuuta, 2012\n(Itävallan) vuorimaisemat ovat tosiaan ihanat! Aika hurjan kuuloista menoa, varmasti hauskaa!\nHahaa, onpa sinunkin kuvaasi eksynyyt lyhtypylväs ;D\nOli kyllä melkein yhtä hullua kuin vuoristoradoissa :)\nAili-mummo maanantaina, 30 heinäkuuta, 2012\nOikein ihanaa viikkoa sinulle, Helmi- Maaria!<3333\nOli kyllä elämyksellistä! Sinulle myös huisia viikkoa!\nAnne Tammelin tiistaina, 31 heinäkuuta, 2012\nKivoja kuvia ja mutainen kuvaus :)\nMutaista oli vesikin :D


Onko TTIP keskittävää vaiko kestävää kehitystä? YM...\n26.1.2014 21:13 Kari Kilpiö\nUSA:n ja EU:n väliset neuvottelut Transatlanttisesta Kauppa- ja Investointisopimuksesta TTIP antavat aihetta monenlaiseen spekulointiin. - Palvelisiko luotava ehdoton vapaakauppalainsäädäntö pelkästään suurten eurooppalaisten ja...\n23.1.2014 22:29 Kari Kilpiö\nTerveysvaikusten vertailu on erittäin vaikeaa , kertovat STT:n haastattalemat asiantuntijat. Alkoholi tuhoaa ihmistä lähinnä fyysisesti, kun kannabis nakertaa eniten mielenterveyttä.: ” Pössyttely pehmittää päätä, kännäys kurittaa kroppaa...\nKansainväliset suuryhtiöt haastamassa hallituksia oikeuteen\n14.1.2014 19:33 Kari Kilpiö\nMOTTO: Valtiot, demokratia ja poliitikot/puolueet vaarassa! Kohta kaupallisuus määrää kaiken.Lisätieto: Deflaatio uhkaa EKP:tä, miksi SP:n Liikanen vaikenee missä mennään ja miksi?”Yhdysvallat ja EU ovat heinäkuusta 2013 asti neuvotelleet...\n12.1.2014 19:09 Kari Kilpiö\nEuroopan unionia koettelee fundamentalistisen uusliberalismin tuottama ja yhä paheneva velkakriisi. Miksi maanosa, jossa on kaikkea - luovia ihmisiä, tuottavia resursseja, teknologiaa - toistaa samat virheet, jotka Latinalaisessa...\nHuumepisneskö yhteiskunnalle ...\n10.1.2014 20:16 Kari Kilpiö\nKirjoittaa paikallislehden päätoimittaja ansiokkaasti ja jatkaa: ”Uusi vuosi on tuonut uudet kujeet elämään. Coloradon osavaltiossa Yhdysvalloissa avattiin kannabiskauppa vuoden alkajaisiksi. Kasvatus ja myyminen...\nMiten parantaisit politiikkaa rehellisemmäksi?\n5.1.2014 22:53 Kari Kilpiö\nPolitiikkahan on yhteisten asioiden hoitamista eri politiikkalohkoineen (ministeriöineen) niin kotimaassa kuin ulkomaillakin. Puhutaan sisä-ja ulkopolitiikasta. On kunta- ja ammattiyhdistyspolitiikkaa. On kirkko-, yhdistys-, organisaatio- ,...\nBusiness-luokassa menolippu EMU-helvettiin?\n2.1.2014 19:46 Kari Kilpiö\nSuomella meni pitkään liian hyvin 1980- luvulla. Sitten tuli vahvan markan ja löysän ulkomaisen lainarahan politiikka Koiviston ja Holkerin sinipunahallituksen masinoimina. Sitten tuli EU - ja EMU-jäsenyys...


YB on luovalla tauolla | YP-lehti\nYB on luovalla tauolla\nYhteiskuntablogiikka (YB) on Yhteiskuntapolitiikka-lehden yhteisöblogi, jonka ala – kuten itse lehdenkin – on väljästi yhteiskuntatutkimus ja -politiikka. YB on toiminut keväästä 2007 lähtien. Alkuperäisenä ajatuksena oli tarjota vapaamuotoinen foorumi nuoremmanpuoleisille tutkijoille. Blogiin ovatkin kirjoittaneet kymmenet eri tutkijat, mutta ajoittain palstalla on vieraillut myös poliittisia vaikuttajia ja muita aktiivisia kansalaisia. Kirjoituksia on julkaistu 2-3 viikon välein.\nOlen toimittanut YB:tä sen alusta asti, siis jo viisi vuotta. Nyt aloitettuani kesällä Yhteiskuntapolitiikka-lehden (YP) päätoimittajana YB on vetänyt hetken henkeä. Syyskuun alusta se saa kuitenkin itselleen uuden vetäjän, Riikka Perälän, joka toimii tutkijana Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitoksella. Riikka kokoaa paraikaa YB:lle uutta kirjoittajajoukkoa. Samalla Riikka miettii tapoja kehittää YB:tä entistäkin aktiivisemmaksi yhteiskunnallisen keskustelun areenaksi.\nKaikki YB:tä koskevat ehdotukset, kritiikki ja kiitokset ovatkin tässä vaiheessa Riikalle tervetulleita ja hyödyksi!


Tutkimus: Isoveli teki lapsettomaksi | Lappeenrannan Uutiset\n18.2.2014 14.40 Päivitetty: 20.2.2014 09.00\nTutkimus: Isoveli teki lapsettomaksi\nMiia Pitkänen on tutkinut sisarusten välistä väkivaltaa.\n– Olin isoveljeni uhri ja sillä oli peruuttamattomat seuraukset käsitykseeni elämästä ja ihmisistä. Veljet olivat minua isompia ja voimakkaampia. Vaikka panin tosi lujaa hanttiin, en voinut heille paljon mitään. Meillä kotona vallitsivat viidakon lait eli vahvin voittaa. Tämä vei uskoni ihmisten hyvyyteen, oikeudenmukaisuuteen ja etenkin perhe-elämään niin, että jäin vapaaehtoisesti lapsettomaksi.\nNäin kuvailee eräs sisarus lapsuudenkokemuksiaan Meidän perhe-lehden keskustelupalstalla.\nSisarusten välistä väkivaltaa on tutkittu erittäin vähän.\nEtelä-Karjalan perhetyön kehittämisyhdistys on toteuttanut hankkeen, joilla on selvitetty, miten yleistä perheen sisäinen väkivalta erityiseesti sisarusten välillä on. Hankkeessa on ollut myös Ensi- ja turvakotien liitto.\nVäkivaltaa ei usein huomata. Todetaan, että ehkä se on sisarusten välistä tavallista nahistelua.\nTulos oli yllättävä.\n– 20-30 prosenttia nuorista kuvaa, että ovat kohdanneet omassa elämässään sisarusten välistä väkivaltaa, kehittämispäällikkö Miia Pitkänen Ensi- ja turvakotien liitosta kertoo.\nTutkimuksen nuorisohaastattelut tehtiin Lauritsalassa. Neljää 8.-luokkalaista tyttöä ja neljää poikaa haastateltiin. Heillä ei ollut omakohtaista kokemusta sisarusten välisestä väkivallasta. Myös ammattilaisia, jotka ovat tekemisissä nuorten ja lasten kanssa, jututettiin.\n– Tämä on hyvin vakava väkivallan muoto. Toteutuessaan sisarusten välinen väkivalta on hyvinkin traumatisoivaa, jos ei voi saada apua.\nVakavin muoto sisarusten välisestä aggressiosta on väkivalta ja pahoinpitelyt, jotka sisältävät vallankäyttöä ja toisen vahingoittamista. Voidaan huutaa ja heittää tavaroilla. Väkivallaksi on määritelty tapahtuma, joka ei tapahdu kummankin sisaruksen suostumuksella.\nTutkimuksessa todettiin, että erityisesti henkisen väkivallan tunnistaminen on myös vanhemmille haastava. Toisen vähättelyä, mustamaalaamista ja huomiotta jättämistä voi perhesuhteissa tapahtua ilman, että sitä nähdään väkivaltana.\nVäkivalta voi olla myös toisen seksuaalisen kehityksen arvostelua.\n– Henkinen väkivalta murtaa itseluottamusta ja omaa arvokkuuden tunnetta. Kehittyvän lapsen itsetunto voi murentua, hän voi vetäytyä, sulkeutua, hän voi olla aggressiivinen.\n– Perheen avoin ja turvallinen tunneilmapiiri parhaiten ehkäisee tällaisten tapausten esiintymisen. Ei tarjota maastoa, johon väkivalta voi asettua, Pitkänen kertoo.


Satusinfonia: 7.12.2010 se tulee vastaan\njoita kiireessämme olemme unohtaneet.\n- Lähtsitkö kanssani järvelle?\n- Lähden aina, kun niin kauniisti pyydät.\nLähtemiset ovat harvenneet ja niin mukaan pyytämisetkin. Ollaan kehittelemässä kulunvalvontaa anturi asiakkaassa ja seuranta kaukana ruudun ääressä.\nNämä lähtemiset ovat mielessä, kun kiire on loppunut. Tiettömän Taipaleen takana tiedämme, mistä lähdimme. Nyt kunta on myynyt rantansa sijoittajille alkuperäisten asukkaiden kustannuksella. Heille on annettu voima ja valta käyttää oman käden oikeutta ottaa itselleen meille kuuluvia omistajan oikeuksia.\nKun lapsuuden uimarantaan suunniteltiin viihde- ja vapaa-ajan toimintaa mökkiläisiä varten, keksi kunta rannalle asiallisempaakin käyttöä. UPM oli korjannut puut sähkölinjalta metsänhoitoyhdistyksen toimiessa välittäjänä. Otti päältä oman osuutensa ja palautti loput miinusmerkkisenä maksettavaksi kaupan toteuttajana. Kunta näki metsäjätin tulevasta kohtalosta, että metsäkoneen raadot tarvitsevat loppusijoituspaikkaa. Siihen olisi uimaranta omiaan. Pelastuslaitoksen opettaja uhosi järjestävänsä pelastusnäytöksiä rannassamme. Annoin palautteen, etteivät tulisi meidän rantaan hukuttautumaan.\nJuojärvi oli opettanut meitä selviämään hukkumatta ranta-asukkaina yli sata vuotta. Ukki oli taitava opettaja. Hän käytti aaltoja hyväksi kuin surfari kauniina kesäpäivinä. Pieni tyttö katsoi silmät pyöreänä pelosta ja kuiskasi ihaillen: Ukki perkele! Isäni ei koskaan hurjastellut toisten henkien kustannuksella. Olihan hänen pelkokiintiönsä täynnä sieltä sotaretkiltä lähtien. Olihan silloin ollut ylitettävänä rajajoki ja edessä vihamielisen naapurin omaa aluetta melkein maapallon toiselle puolelle asti.\nMinun tehtäväni on pelastaa kirja, joka kertoo meidän perheen vaiheet perimätiedon valossa. Itsenäisyyspäivä antoi siihen aiheen kuvahakuna VÅRT LAND. Kaikki on tallessa lauluissa, virsissä ja henkilöhistorioissa. Sijoittajat ahneudessaan eivät kuulu minun aikaani. He edustavat omanedunaikaa ja siihen minulla ei ole mitään osuutta. Katsoin tänään uusintana juhlajumalanpalveluksen ja tulin vakuuttuneeksi, ettei itsenäisyys tarkoita valloittamista eikä orjuuttamista. Vihtaniemellä tehtiin oma osuutemme, mutta sijoittajien palvelijoiksi ei meitä ole tarkoitettu. Onhan heillä omat pelastettavansa Kreikassa, Irlannissa aluksi ja lukematon määrä ylivelkaantuneita pankkeja joka puolella. Heidätkin pelastetaan, että meidän hyvin kävisi.\nTilasin antikvariaatista kirjan "Isäni oli nuori sotilas" kenraalin ja isäni eletystä ajasta, jolloin itsenäisyyttämme vahvistettiin. Taloyhtiössä puhdistettiin imuroimalla ilmastointihormit. Ainoa lehti huushollissani oli Iltasanomat. Sen kannessa oli kuva kenraalista ja kamarineidosta itsenäisyyspäivän linnan juhlissa. Imuroijat olivat ottaneet sen suojapaperiksi nokea vastaan. Onneksi lehti oli ehyt eivätkä juhlijat olleet nokeentuneet nuohouksesta.\nElämään ei ole käsikirjoitusta. Tarinani kirjoitan ihan itse. Ääneenlausutuista kielloista huolimatta uskallan sen tehdä. Poistan useita linssiluteita näkökentästäni kuin kansalainen Varlamin hautajaissattueeseen osallistuja pyysi poistamaan Stalinin kuvan kadun varresta. "Viettihän Varlam hänen tähtensä 25 vuotta vankileirillä."\nLähettänyt mammamia klo 7.00


10 syytä treenata lantionpohjan lihaksia | Kodin Kuvalehti\n10 syytä treenata lantionpohjan lihaksia\nJenny Blitz kuvitus Reija Kiiski\n11.9.2012 klo 16:31\nLirautteluongelmia ja velttoa seksiä? Lantionpohjan lihaksia harjoittamalla pääset näistä vaivoista eroon.\nMoni treenaa keskivartaloa ja lantiota tukevia, päältäpäin näkyviä lihaksia tunnollisesti kuntosalilla, mutta sisältäpäin tukevat lantionpohjan lihakset jäävät huomiotta.\nLantionpohjan lihaksilla on monta eri tehtävää, joiden vuoksi niiden päivittäin treeni olisi tarpeen. Voit tehdät helpot harjoitukset kenenkään huomaamatta vaikka bussipysäkillä seistessäsi tai työpaikan kokouksessa.\n10 syytä treenata\nLantionpohjan lihasten kuntoon voi vaikuttaa itse. Koska lantionpohjan lihakset ovat tahdonalaisia, niitä voi treenata kuten muitakin kehon tahdonalaisia lihaksia. Oikeanlainen, säännöllinen harjoittelu pitää niin sisäiset kuin ulkoisetkin kehon lihakset toimintakykyisinä ja hyvässä kunossa. Jos tunnet olosi epävarmaksi, hakeudu lantionpohjan lihaksiin erikoistuneen fysioterapeutin luokse. Vastaanotolla lihasten kunto mitataan numeraalisesti ja saat palautetta heti.\nKun lantionpohjan lihakset ovat kunnossa, seksikin tuntuu nautinnollisemmalta. Aivot, mieli ja tunteet vaikuttavat mielihyvän tuntemiseen seksin aikana, mutta hyvkuntoiset lantionpohjan lihakset antavat bonuspisteitä rakastelussa. Kun naisen lihakset toimivat napakasti seksuaalisen aktin aikana, kumppanikin hyötyy siitä. Lantionpohjan lihasten hyvä kunto voi myös vaikuttaa naisen orgasmiherkkyyteen.\nHyväkuntoiset lantionpohjan lihakset auttavat toipumaan nopeammin raskaudesta ja synnytyksestä. Raskaana olevan naisen hormonitoiminta löystyttää kehon sidekudoksia. Kun jo raskaana ollessa malttaa treenata lantionpohjan lihaksia säännöllisesti, keho palautuu koettelemuksesta nopeammin,ja lihasten hyvä kunto ehkäisee merkittävästi virtsankarkailua synnytyksen jälkeen. Sopiva määrä harjoittelua on neljästi päivässä aina kaksi minuuttia kerrallaan.\nMiesten ejakulaation voimakkuus voi parantua lantionpohjan lihaksia vahvistamalla. Myös miesten kannattaa huolehtia lantionpohjan lihastensa kunnosta. Hyväkuntoiset lihakset ehkäisevät niin miehillä kuin naisillakin virtsan-, ulosteen- ja ilmanpidätysongelmia. Kun lantionseudun tuki on hyvä, miehen erektio on parempi.\nLantionpohjan lihasten kunto voi näkyä kehon ryhdissä. Lantionpohjan lihakset tukevat lanneselkää liikkuessa, seistessä ja ponnistaessa. Ne toimivat tiiviissäyhteistyössä syvien vatsa- ja selkälihasten kanssa säilyttäen samalla kehon hyvän ryhdin ja lihastasapainon. Hyväkuntoiset lihakset voivat ehkäistä esimerkiksi selkäkipuja ja vaikuttaa koko kehon ryhtiin.\nHyvät lantionpohjan lihakset vähentävät virtsankarkailua. Heikot lantionpohjan lihakset aktiovoituvat hitaasti ja silloin virtsa karkailee yskiessä tai aivastaessa. Tämä on suomalaisnaisilla yleinen vaiva, jonka esiintyvyys lisääntyy iän karttuessa.\nHeikot lantionpohjan lihakset voivat aiheuttaa monia vaivoja. Heikot lihakset voivat myös veltostuttaa lantionpohjaa ja aiheuttaa kohdun, virtsarakon tai peräsuyolen laskeumaa. Etenkin nuorilla naisilla lihasten huono kunto ja kykenemättömyys rentouttaa lihaksia tarvittaessa voivat aiheuttaa yhdyntäkipuja.\nJos lihakset ovat kunnossa, ne aktivoituvat eri tilanteissa automaattisesti. Vahvat lihakset aktivoituvat automaattisesti vatsalihaksia treenatessa, tavaroiden nostelussa, aivastaessa ja muissa tilanteissa, joissa vatsaontelon paine kasvaa.\nMilloinkaan ei ole liian myöhäistä. Vaikka ikääntymisen myötä lihakset alkavat heikentyä niin lantionpohjasa kuin muuallakin kehossa, treeni tuottaa tulosta.\nKuukautiskuppi pysyy paremmin paikallaan, kun lihakset ovat kunnossa. Lantionpohjan lihasten treenaaminen vahvistaa emättimen lihaksia ja auttaa niitä pitämään kupin paikoillaan huomaamatta.\nKatso myös lantionpohjan lihasten jumppaohjeet


Hengittävät sisämaalit – Monosilla\nHengittävään taloon kuuluu myös hengittävät maalit sisäpintoihin. Olisihan se tyhmää nähdä vaivaa tehdä taloon hyvin kosteuden kanssa toimiva rakenne ja sitten sulkea se muovilla (lateksi) sisäpinnasta. Meillä maalia tarvitsi pääasiassa kattoon. Valtaosa meidän seinistä tulee savirappauksella, osa seinistä on vaneria ja muutamissa paikoissa kaakelia.\nTeimme viime keväänä nopean kartoituksen hengittävistä maaleista. Teimme samaan aikaan pohjatöitä lattiavalulle, joten hirveän kattavaan tutkimukseen ei ollut aikaa. Ensimmäisellä hakukierrokselle vastaan tuli seuraavat vaihtoehdot:\nBlogien perusteella eniten kokemuksia löytyy Uulasta, eli se olisi varmaankin varma valinta. Asia jäi muissa kiireissä hetkeksi hautumaan, kunnes Biofarbenilta tuli aiemman tiedustelun perusteella mailia, että heillä tulisi lähiaikoina maalit alennukseen.\nSavimaali tuntui loistavalta valinnalta savirappauksen kaveriksi. Seuraavaksi katsoimme Youtubesta Biofarbenin videoita kartoitaaksemme millaista maalilla olisi maalata. Näytti ihan tavalliselta touhulta, eli ei muuta kuin tarjous käyttöön! Hetken päästä lähipostissa odottikin kasa maalitonkkia.\nSavimaalille käy samat työvälineet lateksillekin.\nSavimaalilla maalaaminen on suunnilleen sellaista kuin mainoksessa luvattiin. Purkin avatessa vastaan tulee saven mineraalinen tuoksu ja mieto erikeepperin haju. Hajujen puolesta maali oli siis tosi miellyttävä maalata.\nSavimaali käyttäytyy maalatessa ja kuivuessaan hieman eri tavalla kuin perus lateksi. Siinä meni hetki opetellessa, että homman jujusta pääsi käsiksi. Maalia levittäessä se on ensin vaaleaa ja hetken kuluttua muuttuu hieman tummemmaksi, se ikään kuin vettyy.\nKipsilevylle maalatessa valkoinen väri muuttui melkein samaksi harmaaksi kuin kipsilevyn paperi. Ensimmäisen kerroksen kuivumisen jälkeen siellä täällä saattoi olla kohtia johon maalia ei ollut osunut. Muutaman kerran jälkeen oppi systemaattisemman työtavan, jolla sai varmistettua, että joka paikkaan meni varmasti maalia.\nKun savimaali on vielä märkää tasoitetut saumat ja päälle maalaus näkyy tummempina. Kuvassa on juuri maalattu toinen kerros. Maalin kuivuttua pinta muuttuu peittävä valkoiseksi.\nSeuraavien kerroksien maalaamisen kanssa hetki maalin telaamisen jälkeen koko maalattu pina “kostuu” ja tummuu hieman. Pakkeloidut kohdat imee kosteutta hieman enemmän ja ne näkyy toisen kerran maalatessa läpi tummempina. Maalin kuivuttua eroa ei kuitenkaan huomaa.\nMaali kuivuu todella nopeasti, joskin kohdat jotka imee kosteutta enemmän (esim pakalukset) näkyvät kauemmin tummina. Isoa kattoa maalatessa se aiheutti sen, että märkää saumaa ei voinut pitää kuin toiseen suuntaa. Saumojen limitykset, joissa maalia tuli tupla kerros, näkyivät toisen maalaus kerran jälkeen vaaleampina. Tämän takia katto maalattiin kolmeen kertaan. Pienemmissä huonessa samaa ongelmaa ei ollut, mutta maalattiin kaikki kuitenkin samalla tavalla.\nOhjeissa maalia neuvotaan laittamaan ohuelti. Me laitettiin maalia suunnilleen yhtä reilusti kuin lateksia maalatessa. Eli niin paljon kui vain tela imee ilman, että maalia valuu, telataan ja tasoitetaan hyvin. Liian paksu kerros alkaa halkeilla. Tuli testattua muutamassa nurkassa ja roiskuneissa maalitahroissa.\nTelat ja siveltimet on helppo pestä vedellä. Kuivuneenkin pensselin sai pelastettua vielä vähän liottamalla.\nLopullinen maalattu pinta on todella miellyttävä. Tuntuu paperiselta ja tuoksuu raikkaalta. Melkein harmittaa, että maalia tuli vain kattoon!\nAvainsanat: maalaus, pintamateriaali\nRaksaviikko 33 debriefing