STRONGMAN - Tuloksesi vahvamieslajeissa? (Naturaalit) | Page 3 | Pakkotoisto.com\nSTRONGMAN Tuloksesi vahvamieslajeissa? (Naturaalit)\nKeskustelun aloittaja JHStrongman\nfarmarikävely merimieskävely tukkipunnerrus\nKyllä tuo Predatori oikeesti alan piireissä pyörii. Ja voin vahvistaa, että kyllä siellä HC-ropittaja taustoilla on porukkaa kisaamassa joita itsekin tiedän. Valtaosa on kuitenkin varmasti natikkataustoilla. Eihän he ex-käyttäjät varmasti siitä hirveesti huutele tietenkään, koska kilpailevat suek:n alaisuudessa. Monestihan se käyttö on saattanut olla jo ennen kisauraa. Eihän ylipäätään yhdestä kärystäkään tule elinikäistä bannia, vaikka todistettavasti olisi doupannut. Nuo "samalla lähtöviivalla" jutut on aika monitahoisia, kun urheilussa se ei koskaan toteudu lahjakkuustekijöidenkään puolesta. Mutta sääntöjä pitäis noudattaa.\nHaluaisin kuitenkin korostaa, että VALTAOSA testauksen alla on natuja eivätkä ole ikinä doupanneet. Helposti ainut asia mitä lukija tästäkin ketjusta muistaa on, että testauksenkin alaisuudessa lähinnä kisaa ex-douppaajat tai douppaajat "koska eihän siellä testata tarpeeksi usein". Tiedän itsekin näitä ex-käyttäjiä, mutta ovat he silti ehdottomasti selkeä vähemmistö. Voimailun julkisuuskuvaan pitäisi saada suuri muutos, ja sitä kautta saataisiin lisää urheilijoita lajiin. Pitäisi saada enemmän näkyvyyttä ja keskustelua puhtaasta voimailusta sosiaalisessa mediassa ja perinteisessä mediassa. Enkä nyt meinaa vastakkainasettelua "ammattilais"voimailuun tai heidän väheksymistä, " koska noi roinaa".\nEhdottomasti kisaamaan SVLL kisoihin jos haluaa testauksen alaisuudessa kisata painoluokissa. SVLL on jatkuvasti kehittyvää ja paranevaa toimintaa, ja uskon että toiminta laajenee isosti seuraavan 10 vuoden sisään.\nKyläkisoihinkin ehdottomasti kisaamaan. Ei siellä kukaan kukkoile, ja neuvoja sekä apuja saa varmasti. Kisaajat saattaa olla keskivertoa rumempia, mutta myös mukavampia. Mitään en halua ottaa pois ei-testatuilta urheilijoilta ja samallaisen panostuksen he lajiin laittavat, sekä pääosin positiivista julkisuuskuvaa lajille tuovat.\nJesse Matilainen kisaamassa World Strongest Natural 2018. Harmi kun ei saa selostuksesta mitään selvää\nReactions: JHStrongman, Ryske and _MrSiima\nTätä minäkin loppujenlopuksi tarkoitan, nää jutut et moni olis entisiä HC-douppaajia on aika rajua settiä.\nItselläkin on sen verran tuttuja ja kisakokemusta niin kyläkisoista kuin adtkisoista et en minäkään päästä näitä ajatuksiani keksi.\nPs. Matilainen on päällikkö, vaikkakin hoikistunut reilusti entisestään\nVois kuvitella et aika reppana olo tulisi itselle, jos osallistuisi kunnon kuuri päällä naturaaleille tarkoitettuun kisaan eikä sijoittuisi edes kolmen kärkeen. Käytät kisassa kiellettyjä menetelmiä, joilla saat paljon etua muihin nähden ja siltikään et pärjää pelkästään omilla avuilla kisaaville kavereille. Kai tällaisiakin tapauksia sitten löytyy..\nEi se mene noin. Jokainen tiedostaa oman potentiaalinsa. Roinaaminen ei todellakaan tarkoita että voit hakea pokaalit joka kisoista. Kuten olen aiemmin sanonut, lahjakas natu pesee huonogeeniset roinarit. Ja hyvä niin. Katsos pointtina roinalla voi olla sekin, että ylipäätään pystyt kilpailemaan. Lahjaton ei välttämättä saa natuna edes kisa lajeja läpi.\nEikös Kuopion Vahvin nimenomaan ole osa SVLL nyt, eli tuskin on mitään päällekkäin? Hienoahan tuo on jos kisarjärjestäjät haluaa sen sitouttaa adt:n alaisuuteen.\nKyllä se ADT-sopparin allekirjoittaminen ja kyseisiin sääntöihin sitoutuminen on isompi syy olla roinaamatta kuin testien pelko. Kuten itsekin sanoit, ei roinaavat henkilöt niitä allekirjoita. Nimittäin harva ihminen on niin perseestä, että niitä allekirjoittaa jos roinaa, ja aikoo roinata jatkossakin. Implikoiminen että roinaaminen olisi millään tasolla yleistä voimaurheilussa Suomessa adt puolella on aika kaukaa haettua.\nTämän vuoden kisoissa olisi ollut SVLL karsinnat samoihin aikoihin. Ehkä viikko väliä. En tiedä ensi vuoden kalenterista kuinka silloin menee.\nTottakai suurin osa on natuja testi kisoissa. Mahdoton mitään prosentteja heittää. Mitä olen SVLL kisoja käynyt katselee, noin puolenkymmentä varmaksi tietämääni ex roinaajaa yleensä ollut mukana. Osa tuoreita natuja ja osalla jo vuosia aikaa. Osa ottaa lyhyen kuurin ennen kisaa. Oli miten oli, lahjakkaimmat voittavat aina. Roina ei tee kenestäkään edes piirinmestaria jos geenit eivät riitä. Mywor olet esimerkiksi niin iso ja lahjakas körmy, ettei sinun tartte edes miettiä roinaa Kannattaa olla siitä onnellinen. Tällanen lahjaton on niin heikko luonnostaan, että jo kyläkisojen lajien läpi saaminen on natuna vaikeaa. En näe itseäni isona rosvona jos lipasen kesällä vähäsen, niin pystyn edes osallistumaan pikkukisoihin. Luonnollisesti ADT sopparia en ole rustaamassa koska kyläkisojakin riittää kierrettäväksi asti. Harmi vain kun kuopion vahvin jää näin ollen käymättä. Kotikisa olisi ollut.\nOi, mukava ketju tällaiselle juuri vahvinlajeista kiinnostuneelle.\nOlen 29 vuotta, 116 kiloa ja 188 cm korkea. Olen luontaisesti raskasrakenteinen, vaikka en mikään kovin lihava tai lihaksikas olekkaan.\nAloitin ensimmäisen kunnon saliohjelman vasta viime vuoden helmikuussa. Aloittelijan innolla Arskan kutosta hinkkasin 9 kuukautta, hiukan varioiden n. 3 kuukauden välein. Tulee aerobista myös harrastettua todella paljon.\nViime marraskuussa tulikin innostuksen, psyykkisen stressin ja kropan huonon tuntemisen takia ylikunto. Marraskuun lopusta helmikuun loppuun totaalista lepoa ja nyt helmikuun lopulla lääkärin luvalla aloin taas tehdä voimaharjoittelua.\nSalikorttia en viitsinyt hommata kun koronakin tulla tupsahti, niin aloin harjoitella vahvinlajihengessä rehellisillä metsän luonnonkivillä.\nLuonnonkivissä ennätykset on n. 140 kiloinen kivi syliin, 110 kiloinen kivi olalle ja 70 kiloisen kiven pystypunnerrus.\nPäätin eilen hommata jälleen salikortin.\nTäällä Kouvolassa ei oikein ole yleistä salia tähän hommaan, mutta yhden löysin mistä löytyy 35kg-tukki, viikinkipunnerruslaite ja akseli.\nIntoa puhkuen menin kokeilemaan niin isoilla raudoilla kuin lyhyen harjoittelutaustan ja tauon suomilla vaillinaisilla tekniikoilla uskalsin.\nMaastavedossa nousi 220 kiloa vielä suht kevyesti. En uskaltanut laittaa enempää kun tekniikka ei ole tällä hetkellä oikein lihasmuistissa, olisi sinne ehkä vielä parikymppiä saanut laitettua. Mave on itselläni varmasti paras nosto siihen nähden etten ole site elämässäni tehnyt kuin ehkä kymmenen kertaa.\nTukkipunnerruksessa 85 kiloa. Ensimmäistä kertaa tukkia kokeilin. Ihan ok siihen nähden!\nLuonnonkivien nostelu kyllä kannattaa. Heikoimman osa-alueeni sotilaspenkinkin tulos oli noussut 80 kilosta 100 kiloon, vaikkei kivennostossa varsinaista penkkiliikettä edes tule.\nItsellänikin ehkä sitten viimeistään ensi keväänä jotkin kyläkisat tähtäimessä. Tulevista kisoistakin olisi mukava kuulla täällä, kun en oikein tiedä mistä niitä voi seurailla.\nKiitos tästä ketjusta! Kaikkea hyvää kaikille!\nKävin tänään vielä koittaan maastavetoa akselilla, ilman remmejä. Kämmenselät samaan suuntaan nousi 130 kiloa. Ristiotteella 200 kiloa.\nOnks muut kokeillu?\nVitosia oon tehnyt 170kg:llä ristiotteella. Myötäotteella 120kg on jo tiukka\nVuosia oon haaveillut 50mm fatbarista ja nyt ostin itselle sellaisen, kun on koronan takia joutunut laittaa pientä kotisalia pystyyn. Lähtötaso piti tietysti testata heti. 285 sain tiukasti ylös.\nReactions: kierojalka, Lightman, Mywor and 1 other person\nMoniko roinari tässä maassa menee esim SVNL kovimmista natuista ohi tuloksissa?\nEi se kaasu lahjattomista kummosia tee. Voimalajit on paljon muutakin.\nItse en antaisi nuorille kuvaa isosta jopa pysyvästä hyödystä mitä doupilla saisi.\nTein joskus baarihommia ja työkavereina oli monesti kilpailevia kamppailulaji ukkoja, 90% niistä käytti roinaa. Pari naistakin sekaan mahtui. Ei se ole ainoastaan voimalajien hommaa douppi.\nSitten noissa sotilaspena,leuanveto jne hommissa pyörii kanssa entisiä roinaajia. Muutama osunut silmään tuloslistoja katellessa. Mustalla keskiajalla yhdessä iloisesti kaasuteltu.\nJa tähän kun lisää että harrastelija douppaajia on paljon enemmän kuin hardcore roinaajia. Kevyt kesäkuuri on erittäin yleinen roina tapa. Ei niitä tyyppejä edes erota perus sali kävijöistä. Tunnen myös muutamia lahjattomia erittäin rankasti roinaavia. Voimatasot ja massa silti kaukana takana lahjakkaista natu kavereistani. Geenit ovat 100x isommassa roolissa. SVNL kovimmat natikat ovat todella riskejä. Harva menee ohi vaikka saisi roinata niin paljon kuin haluaa. Omien kokemusten mukaan roina ei muutenkaan vaikuta paljoa esim kantolajeihin, otevoimaan, lastauksiin jne. Mave ja tukki eli maximilajit nousevat kyllä mukavasti.\nKyllähän se roina vaikuttaa esim. Palautumiseen joten vaikuttaa sitä kautta paljonkin kantolajeihin, otevoimaan ja kaikkeen muuhunkin. Ja enpä nyt ihan kirkossa kuuluttelis, että svnl huippunostajat täysin natuja kaikki ovat. Itse ainakin tiedän pari kappaletta ihan koviakin nostajia, jotka vaan ei ole siellä kärynneet ja tuskin ovat ainoat.\nKyllä se vaan voimalajeissa (ja melkein kaikissa muissakin) menee niin, että puhtaana maailman huipulle ei ole asiaa.\nHuomattavasti vähemmän vaikuttaa muihin kuin maximivoima lajeihin. Itse olen tehnyt offilla niissä enkkoja, samaan aikaan kun mave ja tukki tippuneet 15%. Sama ilmiö kavereillakin. Useampi paukuttanut offilla kantolaji ja grippi enkkoja. Siinä olet oikeassa ettei maailman huipulle ole asiaa puhtaana, mutta suomen huipulle on.\nJännä perustelu, että offilla on paremmat tulokset noissa lajeissa kun siinä on kuitenki roinalla treenattu kovaa jakso juuri ennen sitä. Omina voimailuaikoina monesti offilla tulokset ei tippunut juuri ollenkaan kun treenejä kevenettiin sen verran, että tukotukset ja väsymykset lähti. Otevoimassa varsinkin näkyy itellä negatiivisesti kovemmin treenaaminen (siinäkin kisannut muutaman kisan joskus). Jos perus voimailijan testo+deca+oraaliset kuurin vetää niin nestekertymä jo vaikuttanee negatiivisesti lajeihin missä vähän pitäis juoksennella. Yritin joskus kamppailu-urheiluun samantyyppistä voimailijan kuuria, niin eihän siitä tullut yhtään mitään. Kyllä siihen kestävyyskuntoon ja hapenottoon on myös omat myrkkynsä ja niitä kun lisää soppaan ni eiköhän ne kantolajit siitä lähtis aikamoiseen nousuun.\nEikös se ole melko lähellä maailman huippua jos voittaa MM-kultaa penkkipunnerruksessa vai eikö penkkipunnerrus ole voimalaji ? Freddi Smulter oli vuosia maailman ihan parhaimpia lajissaan ja testattiin kymmeniä kertoja. Voi siellä testiliitossa varmasti jotkut huijatakkin tottakai...\nOnhan se. Sillä en uskokaan, että kyseinen herra täysin naturaali olisi.\nEntäs useat muut huipulla IPF kisaavat suomalaiset henkilöt?\nJari Saario, Tuomas Hautala, Antti Savolainen, Ove Lehto ja moni muu\nKyllä voimaurheilussa voi natunakin maailman huipulle päästä testatuissa liitoissa. Ei nyt tarkoitus ole mitään Natty or Not listaa aloittaa, mutta mielestäni virheellistä väittää etteikö huipulla natuna voisi olla.\nNiin. Ja sitten päästään siihen, että puhutaanko maailman huipuista vai tietyn liiton maailman huipuista. Se on täällä tosin jo nähty, että se liittokinastelu ei johda yhtään mihinkään järkevään, joten antaa olla.\nPitäydyn silti siinä kannassa, että testattujen liittojen huiput ovat suurin osa jossain vaiheessa lääkekaapilla käyneet.\nOnhan Vatasellakin voimanoston MM-kulta, muttei Vatasen voida sanoa olevan lähelläkään maailman huippua voimanostossa (joku kuitenkin suuttuu, niin tarkoituksena ei dissata Vatasta, arvostan ko. henkilöä mutta faktat faktoina). Voimalajeista löytyy maailmanmestareita aika paljon, kun liittoja on niin älytön määrä.\nEi sillä, olisihan Freddie ollut kärkitason penkkaaja myös muissa liitoissa. Se on sitten eri asia, että onko esim. Ray Williamssin 480kg kyykky IPF alaisuudessa tehty natikkana vai ei, kun joitain kuukausia sen jälkeen (eli varmaankin offilla) otti tyyliin hikisen 400kg kisoissa. Mutta turha tästä on tosiaan mitään natty or not keskustelua tehdä, kukin uskoon mihin tahtoo. Kun roinataan niin tahdotaan uskoa että "eihän tämä ees vaikuta paljoa" ja kun ei roinata niin tahdotaan uskoa että "voittaisin kyllä kaikki muuten mutta kun oon ainut joka ei roinaa".\nKun roinataan niin tahdotaan uskoa että "eihän tämä ees vaikuta paljoa" ja kun ei roinata niin tahdotaan uskoa että "voittaisin kyllä kaikki muuten mutta kun oon ainut joka ei roinaa".\nTää on hyvä pointti ja totuus löytynee jostain tuolta välimaastosta\nPenkkituloksesi? Voimailulajit 13 26.11.2005\nYhteistuloksesi? Voimailulajit 1033 28.4.2004


Mielipitei: Hoitoa vai himmeleitä? | Kaarina-lehti\nMielipitei: Hoitoa vai himmeleitä?\nAluevaalit pidetään 23.1., vaikka sitä ei välttämättä lehdistöstä ja katukuvasta näykään.\nNäkyi tai ei, aluevaaleissa päätetään sosiaali- terveys- ja pelastuspalveluiden tulevaisuudesta. Näiden palveluiden osuus kuntien toiminnasta ja menoista on jopa noin puolet.\nHyvinvointialueiden kustannukset ovat kasvaneet vuosina 2010–2020 merkittävästi. Varsinais-Suomen sotealueella kasvu on ollut 33 %, mikä on kolmanneksi vähiten 21 alueen joukossa. Useilla alueilla kasvu on ollut noin 50 % luokkaa.\nSamalla aikavälillä suomalaisten bruttotulot ovat nousseet alle 20 % ja ansiotulojen verotus on entisestään kiristynyt. Sotekustannukset kasvavat siis jo nyt yli tuplavauhtia siihen nähden, paljonko ihmisillä on todellisuudessa rahaa elämiseen.\nUusimpien laskelmien mukaan soteuudistus aiheuttaa useiden miljardien lisäkustannukset. Pelkästään vuotuiset palkkakustannukset kohoavat määrillä, joiden hinta veronmaksajille on täysi arvoitus. Joka tapauksessa puhutaan useista sadoista miljoonista euroista vuosittain.\nUutta verotusporrasta ollaankin kovaa vauhtia jo puuhaamassa. Uusi hallintotaso tarvitsee maksajansa ja kustannusten valtava kasvu on kerättävä veronmaksajilta.\nMinusta on selvää, että näin ei voi jatkua. Aluevaaleissa valituilla edustajilla on valtava vastuu siitä, mihin jopa suurin osa suomalaisten verovaroista tulevaisuudessa käytetään. Saammeko tarvittavaa hoitoa vai hallintoa, veronkorotuksia ja velkaa? Tulevat aluevaalit ovat paras mahdollinen paikka vaikuttaa asiaan.\nkaupunginvaltuutettu, kaupunginhallituksen vpj, Kaarina (kok.)\nKaarinan vauhti on kova: Väkiluvun kasvu jo lähes… 26.10.2021 | 13:36


Lasten mindfulness - teoriaa ja harjoituksia: verkkoluento — Kasvun Taika\n<iframe style="width:300px;height:360px" src="https://holvi.com/shop/kasvuntaika/product/ef502cfc0bd1e835edf5ed4da14983f6/embedded/" frameborder="0"></iframe>\nLasten mindfulness - teoriaa ja harjoituksia: verkkoluento\nMindfulness-harjoitusten avulla harjoitellaan hyväksyvää läsnäolemista tässä hetkessä. Lasten mindfulness-harjoitukset ovat pieniä pysähdyksiä arjessa, joissa pysähdytään kehon, hengityksen, aistien, ajatusten ja tunteiden äärelle. Mindfulness-harjoituksilla on todettu olevan paljon myönteisiä vaikutuksia lapsille. Tutkimusnäyttöä on esimerkiksi siitä, että mindfulness-harjoitusten myötä lasten keskittymistaidot ovat parantuneet, lapset ovat oppineet tarkkaavaisuutta, rauhoittumisen taitoa, itsesäätelyä ja kykyä tunnistaa ja säädellä tunteita.\nLasten mindfulness - verkkoluennolla tutustutaan lyhyesti siihen, mitä lasten mindfulness / tietoisuustaidot on ja miten mindfulnessia voi hyödyntää lasten kanssa. Verkkoluento painottuu toiminnallisuuteen eli teemme luennon aikana useamman harjoitteen, joista saat ideoita siihen, miten voit viedä mindfulnessia arkeen lasten kanssa. Tämä toiminnallinen verkkoluento on ma 19.10. klo 18.00-19.30. Luento toteutetaan verkkoluentona Demio - webinaarijärjestelmän kautta. Demiolla toteutettuun verkkoluentoon osallistuminen on helppoa. Mukaan pääsee tavallisella selaimella, et tarvitse latauksia, asennuksia tai applikaatioita. Saat linkin verkkoluentoon tunti ennen luennon alkua.\nLuento sopii sekä vanhemmille että ammattilaisille.\nLuennolle otetaan mukaan 20 osallistujaa, jotta aikaa jää myös kysymyksiin vastaamiseen. Luennolle ilmoittautuminen (ja luennon maksaminen) tapahtuu Holvi-verkkokaupan kautta.\nLuennon hintaan 20 euroa sisältyy luennon jälkeen pdf-tiedostona toimitettu kooste sekä luennon teoriaosuudesta että tehdyt harjoitteet. Verkkoluennon pitää Heli Mäkelä, joka on kahden lapsen äiti, sosionomi, toimintaterapeutti, mindfulness-ohjaaja ja Lasten Tunnetaito-ohjaaja. Lisäksi Heli on käynyt lukuisia lisäkoulutuksia liittyen esimerkiksi tunnekehoyhteyden vahvistamiseen, satuhierontaan ja perhe- ja satujoogaan. Heli ohjaa lasten tunnetaitoryhmiä, vanhempien ja lasten tunnetyöpajoja ja satuhierontatuokioita. Tähän koulutukseen on koottu parhaita paloja eri harjoitteista, joita Heli on vuosien varrella kokeillut sekä omien lasten että ryhmissä käyvien perheiden kanssa.


Live jälleenmyyjä on suosittu versio baccarat peleistä, on yksi suosituimmista peleistä koko ajan. Tämän jännittävän pelin pelaajat kokevat pelin suuren pelin jännityksen. Paras osa nykypäivän baccarat peliä on se, että panosmäärä vaihtelee pelaaman pelipöydän mukaan ja myös pelikassasi mukaan. Voit asettaa panoksesi määrän, jolla on varaa. Online pelaajat sanovat, että baccarat on yksi hienoimmista korttipeleistä koko ajan, koska yksi pelaaja ei koskaan murtaudu peliin ja näihin peleihin liittyvä voittoarvo on myös erittäin suuri. Baccarat on peli, jolla on mahdollisuus muiden korttipelejä tai pöytäpelejä pitämällä pelaajilla perustiedot pelin strategiasta. Baccaratilla on kuitenkin laaja valikoima vinkkejä, sääntöjä, ehdotuksia ja strategioita, jotka liittyvät peliin.\nVoittaminen tai menettäminen baccarat peleissä riippuu enemmän onneista sen sijaan, että pelaaja käyttää taitoa. Peli on sisällyttänyt mielenkiintoisen ja mielenkiintoisen historian, joka voi viedä meidät takaisin 1500 luvulle kasinoissa. Vaikka mikään elin ei voi sanoa oikein siitä, mikä maa on vastuussa baccarat pelin tuottamisesta, mutta yleensä hyväksytään, että baccarat pelit ovat kotimaassaan kasinoissa. Itse asiassa maassa pelatut baccarat pelit ovat samat kuin nolla. Kuitenkin useimmat historioitsijat liittyvät kasinopelejä ovat väittäneet, että on syvempi suhde baccarat kuin kasinot. Itse asiassa useimmat kannattajat alkuperän puolesta ovat väittäneet, että aristokraatti on mukautanut tätä peliä omien eritelmiensa mukaisesti.\nBaccarat pelimuunnelmia, kun olet päättänyt nauttia baccarat pelistä, on erittäin tärkeää, että päätät baccarat versiosta, jonka haluat kilpailla kasinoissa. Pelaajat, jotka ovat erittäin kiinnostuneita nauttimaan tästä jännittävästä pelipelistä, kehotetaan ensin kyselemään online kasinoista ja pelin variantista yksityiskohtaisesti ennen oikean rahan tekemistä. Kaikista live jälleenmyyjien kasinopeleistä, baccarat pelin jälleenmyyntisäännöt ovat ensimmäiset. Live kauppiaiden pelit sallivat baccarat pelaajan vuorovaikutuksen jälleenmyyjän kanssa. Näin pelaajat voivat nauttia toiminnasta yhdessä kodikkaan mukavuuden kanssa. Mikä on baccaratin tulos baccarat pelin perimmäinen tavoite on lyödä kättä yhteensä kahdeksalla tai yhdeksällä. On olemassa useita sääntöjä, joita pelaajan on harkittava, kun tehdään baccarat piirustuksia.\nJokainen kymmenestä arvokortista on arvoltaan 0 ja sitä ei lasketa pään vahvistamiseksi. Pelaajat voivat joko asettaa panoksensa pankin käsiin tai pelaajan käteen. Molemmissa tapauksissa vedonlyönti kertoimet ja todennäköisyys eroavat toisistaan. Pelaajat voivat myös panostaa piirustuksen lopputulokseen, mutta tässä tapauksessa, mutta esiintymisen todennäköisyys on huomattavasti melkein vähäpätöinen. Päinvastoin, tilausmaksu on erittäin korkea. On olemassa useita online kasinoita, jotka tarjoavat ilmaisia baccarat pelejä flash tilassa. On aina ehdotettu, että kokeilet ensin ilmaista baccarat peliä ja kokeilet oikean rahan pelin. Joten mitä odotat alkavan nauttia baccarat pelistä tänään. Ensinnäkin suurin ongelma baccaratissa pelikorttien käyttämisessä annetaan ja syötetään toistuvasti ennen kuin muut pelikortit käsittelevät. Vain muutamia kortteja voi tulla ulos. Siksi pelaajat eivät voi soveltaa kortinlaskentatekniikoita baccaratissa.


Katso tästä juhlien suunnittelijan to-do -lista. Varmista, että ainakin nämä kahdeksan kohtaa ovat hoidossa. Varaa juhlatila Kutsu vieraat Suunnittele menu ja muut tarjoilut Luo aikataulu… Lue lisää »Checklist juhlien järjestäjälle\nJuhlatila M6, Helsingin keskustassa on sijainniltaan enemmän kuin ihanteellinen urbaaneille häille. Mannerheimintiellä, kuudennessa kerroksessa Svenska Teaternia vastapäätä sijaitseva juhlatila on puitteiltaan yksinkertainen, joka tekee… Lue lisää »3 vaihtoehtoa – valitse yksi! Mikä on suosikki teemasi urbaaneihin häihin?\nOSTA OHJELMATOIMISTOLTA Nykyään lähes kaikki esiintyjät löytyvät verkosta ja kaikilla esiintyjillä on omat nettisivut ja some-profiilit. Suosittelemme tästä huolimatta ostamaan ohjelmapalvelut ammattilaiselta. Oikealla ohjelmatoimistolla on… Lue lisää »5 vihjettä ohjelmapalveluiden ostamiseen – vältä yleisimmät virheet.\nDigitaaliset ratkaisut muuttavat (hitaasti) tapaa suunnitella ja ostaa tapahtumapalveluita.\nTiedätkö kuka onnistuu Suomessa luomaan ensimmäisenä kokonaisvaltaisen tapahtumapalveluiden markkinapaikan ja valtaamaan tämän hitaasti syntyvän uudenlaisen markkinan? Minä en tiedä, mutta seuraan kehitystä uteliaana. Venuu.fi otti… Lue lisää »Digitaaliset ratkaisut muuttavat (hitaasti) tapaa suunnitella ja ostaa tapahtumapalveluita.\nKokemuksia Hurma Tuotanto. Asiakkaiden kertomaa\nLue mitä mieltä ihmiset ovat Hurma Tuotannosta ja Juhlatila Espoon Tallista ja Juhlatila M6:sta. Pyysimme asiakkaitamme kertomaan omin sanoin nimetöntä palautetta Juhlatila Espoon Tallista ja… Lue lisää »Kokemuksia Hurma Tuotanto. Asiakkaiden kertomaa\nStressivapaa morsian. Viisi vinkkiä stressittömiin häihin.\n1. Halaus-indeksi korkealle Halaus-indeksi on Hurman tuottajan, Jennin, kehittämä mittari häiden onnistumisen ja juhlavieraiden onnellisuuden kokemisen tieteelliseen tutkimiseen. Mitä enemmän hääjuhlissa halaillaan ja nauretaan, sen… Lue lisää »Stressivapaa morsian. Viisi vinkkiä stressittömiin häihin.\nViime aikoina on selvästi yleistynyt se, että vihkiminen (tai muu vastaava seremonia) suoritetaan samassa paikassa itse hääjuhlien kanssa. Yhä useammin siis vihkiminen tapahtuu juhlatilalla tapahtuman… Lue lisää »Millainen on paras hääjuhlien aikataulu? – Lue ammattilaisen vinkit aikataulun suunnitteluun!\nJuhlatila Espoon Talli on vanhaan hevostalliin rakennettu tunnelmallinen juhlatila Espoon Suomenojalla osoitteessa Finnoontie 3, 02270 Espoo. Tallille on vain 20 minuutin matka Hki keskustasta ja… Lue lisää »Juhlatila Espoon Talli – Vanha hevossairaala muuttui tapahtumatilaksi\nTeemajuhlat ovat hauska tapa luoda sisältöä yritysjuhliin, työhyvinvointipäiviin tai vaikka synttäreille. Tässä esiteltynä muutamia suosituimmista teemoista. Villi Länsi -teemajuhlat Wild west -teemajuhlat ovat teemajuhlien kestosuosikki.… Lue lisää »Suosituimmat teemajuhlat listattuna. Lue vinkit teemajuhlien järjestämiseen.\nMilloin häiden juhlatila tulee varata? Riittääkö vuosi ennen juhlia?\nHäitä suunnittelevat parit hämmästelevät usein kuinka aikaisin juhlatiloja varataan hääjuhlia varten. Pääkaupunkiseudulla aivan suosituimmat tilat varataan jopa vuosia etukäteen. Se kuinka lähellä juhlapäivää juhlatilan voi… Lue lisää »Milloin häiden juhlatila tulee varata? Riittääkö vuosi ennen juhlia?


111 m² 51 N Lakeshore Drive, 33462 Hypoluxo Rivitalo 4h myynnissä - Oikotie 15566955\nMyytävät asunnot 51 N Lakeshore Drive, 33462 Hypoluxo\n336 000 €●111 m²\n51 N Lakeshore Drive, Florida, Hypoluxo●4h + k\nFloridassa upea Villa vaativaan makuun erinomaisesti sisustettu laadukkaita materiaaleja käyttäen!\nArvostetulla alueella lammen rannalla ja vain muutamien askelten päässä merenrannasta. Tässä kohteessa vaativammankin ihmisen toiveet toteutuvat, sillä tämä koti on rakennettu tunteella laadukkaita materiaaleja käyttäen. Asunto on avara ja avoin ja siinä on olohuone, keittiö, ruokailutila sekä 2 makuuhuonetta ja 2 kylpyhuonetta ja upea katettu terassi missä voi kuunnella linnunlaulua nautiskellen tropiikin lämmöstä ja meren liplatuksesta. Yhden auton talli. Alue on kuin trooppinen puutarha upeine puineen, palmuineen ja bambuineen. Klubitalon yhteydessä on kuntosali, tennis ja jooga tunnit pidetään upealla uima-allas alueella missä on myös poreallas rentoutumista varten, laituri ja grilli alue. Aivan mahtava kokonaisuus.\n51 N Lakeshore Drive, 33462 Hypoluxo\nTäysin remontoitu erinomainen kunto\nKohde vapatuu kaupan päättöpäivänä.\nPaljon kaappitilaa, Halogeenivalot, Paljon työskentelytilaa, Kivitasot, Puutasot, Astianpesukone, Sähköliesi, Jääkaappi, Jää-pakastinkaappi\nSuihkukaappi, Kylpyamme, Pesukone, Kuivausrumpu, Allaskaappi, Peilikaappi, Laattaseinä, Laattalattia\nTaloyhtiössä on klubitalo missä on tennis, kuntosali ja klubihuone. Uima-allas alue missä poreallas, grilli alue ja laituri missä voi istuskella ja nauttia meren liplatuksesta.\nsähkö ja vesi maksetaan erikseen ja niistä tehdään omat sopimukset. Yhtiövastikkeeseen kuuluu palo, tulva ja hurrikaani vakuutus sekä kaikki yhtiön palvelut.\nPaljon parkkitilaa oma auto on tärkeä sillä julkinen liikenne on heikkoa.\nSähkölämmitys seka keskusilmointi minkä yhteydessä lämmitys.\nKivi, laatta lattiat koko asunnossa


Matkailuautolla Norjaan | Pohjois-Norja\nEtusivu » Autolla Norjaan » Matkailuautolla Norjaan\nSuunnitteletko road tripiä matkailuautolla Norjaan? Hienoa! Automatkailu Norjassa mahdollistaa kohteiden kokemisen omaan aikatauluun. On kuitenkin muutamia asioita, jotka matkailuautoilijan tulee ottaa huomioon Norjassa ajellessaan – ja löydät nuo vinkit tästä artikkelista.\nNorjan hätänumero on sama kuin Suomessa eli 112. Ambulanssin hätänumero sen sijaan on 113 ja palokunnan 110.\nYli 3,5 tonnin matkailuautot\nJos lähdet M1-luokkaan kuuluvalla matkailuautolla Norjaan, ja jos autosi painaa yli 3,5 tonnia, sinun kannattaa hankkia AutoPASS-sopimus, jolloin tiemaksut peritään halvemman hintaluokan mukaan (hintaluokka 2).\nKun olet tehnyt sopimuksen tieyhtiön kanssa, saat elektronisen tarran, jonka voit kiinnittää auton tuulilasiin. Jos olet hankkinut jo aiemmin AutoPASS-lähettimen, sinun tulee ottaa yhteyttä AutoPASS:iin ja pyytää heitä muuttamaan sopimustasi niin, että jatkossa maksut perittäisiin halvemman maksuluokan mukaan (liitteeksi tarvitaan todiste auton kuulumisesta M1-luokkaan).\nTagi tulee asettaa matkailuauton tuulilasiin ennen Norjaan saapumista. Tilaa siis tagi ennakkoon tai katso, mistä voin sen noutaa ennen Norjaan saapumista.\nLue lisää AutoPASSin verkkosivuilta »\nLue vastaukset yleisimmin kysyttyihin kysymyksiin »\nNorjassa ylinopeussakon määrä nousee jo pienelläkin ylinopeudella (5-10km/h) helposti useisiin satoihin euroihin. Hinta on siis korkeampi kuin Suomessa. Yleisrajoitukselle 80 km/h on syynsä: mutkaiset tiet ovat yleensä myös hyvin kapeita, minkä lisäksi maa on tunnettu lukuisista silloista ja tunneleista (joissa pitää aina ajaa hitaammin).\nNorja tiukensi taannoin sakkojen määrää ratissa ajon aikana surffaileville. Älä siis räplää puhelinta autoa ajaessasi, sillä siitä rapsahtaa 1700 Norjan kruunun arvoinen sakko.\nNorjan promilleraja on 0,2. Poliisi voi halutessaan määrätä kuskin verikokeisiin, joten älä ota edes yhtä.\nNorjan tietullit ja siltamaksut maksetaan aina jälkikäteen. Automaattikamera nappaa ohi ajavasta autosta kuvan, ja lasku tulee postissa monen kuukauden viiveellä. Lasku kannattaa maksaa heti sen saatuaan, sillä korot ovat korkeat ja maksuhuomautuksista voidaan periä erillinen maksu.\nKatso hinnat alueittain täältä »\nLue KAUKOKAIPUUn vinkit autoilusta Norjassa »\nMatkailuautolla Norjaan talvella?\nHuomioi, että Norjassa nastarenkaita tulee (ja saa) käyttää marraskuun alusta alkaen. Kuitenkin Oslossa, Bergenissä ja Trondheimissa on käytössä ulkomaisillekin matkailuautoille pakollinen nastarengasmaksu. Autoon on siis lunastettava joko fyysinen tai virtuaalinen tarra.


Eltako Katkaisijat & pistorasiat\nYleismallin kääntöhimmentin 84x84x25mm rasiaan tai Eltakon E-design-järjestelmään. Power MOSFET jopa 300 W.\nKääntöhimmennin rasiaan asennettavaksi. Täydennetään Schneiderin ulkokehyksellä.\nKääntöhimmennin rasiaan, 80x80x25mm. Yleismallin kääntöhimmennin jopa 300 W.\nKääntöhimmennin ilman nollaa, rasiaan. Täydennetään Schneiderin ulkokehyksellä.\nLangaton ja paristoton painike. Kantoalue sisätiloissa 30 metriä läpi 1 puu- tai kipsiseinän, 20 metriä läpi 2 puu- tai kipsiseinän, 10 metriä läpi 1 betoniseinän.\nvalkoinen, kantoalue 30 m\nKääntöhimmennin ilman nollaa, rasiaan, 80x80x25mm. Yleismallin kääntöhimmennin jopa 200W.\nKaksinkertainen keinuvipu vaihdettavaksi langattomaan painikkeeseen, jonka haluat 4-kanavaiseen toimintoon, sopii kehykseen, jonka sisäkoko on 55 x 55 mm ja joka on asennettu yhdessä olemassa olevan lähettimen moduulin ja kiinnityslevyn kanssa TF-4FT-painikkeesta.


Top10casinot.com » Progressiiviset jättipotit\nProgressiiviset jättipotit – Mitä kannattaa ottaa huomioon?\nEri peleissä on eri suuruiset progressiiviset jättipotit ja niiden voittaminen on toisissa peleissä todennäköisempää kuin toisissa. Mikäli haluaa omata parhaat mahdollisuudet potin voittamiseen, on tämän saavuttamiseen pari nyrkkisääntöä, joista kannattaa pitää kiinni. Ensinnäkin, pelaa kaikilla voittolinjoilla. Joissakin sloteissa tällä asialla ei ole merkitystä, sillä osa moderneista kolikkopeleistä on kiinteiden voittolinjojen pelejä eli valittujen voittolinjojen määrään ei voi itse vaikuttaa.\nEurojackpot – 90 miljoonan päävoitto Suomeen


Hallitus vaarantaa terveytemme! - PDF\nHallitus vaarantaa terveytemme!\nDownload "Hallitus vaarantaa terveytemme!"\n1 Tapaturma- ja sairausinvalidien liitto ry:n sosiaalinen uudistuslehti 2/2010 Hallitus vaarantaa terveytemme! Tässä numerossa: Teemana harrastukset yhdistyksissä Sivut 4-5 u8 Terveyspalveluista hyötyneet hyvätuloiset Sivu 2 Eikö sana kuulu, eduskunnan herrat ja rouvat! Sivu 3 Sosiaalibarometri ja kansa jälleen yhtä mieltä Sivu 5 Vilppulan Anjan kolme toiminnan vuosikymmentä Sivu 8 Tapaturma- ja sairausinvalidien liiton koolle kutsuma mielenosoitus 6.5. eduskuntatalon edustalla kokosi osanottajia muistakin järjestöistä. Liiton esittämät pääkysymykset eduskuntaryhmille koskivat sosiaaliturvan käytännön järjestämistä, sosiaaliturvan kokonaisvaltaista uudistamista sekä terveydenhoidon maksukattojen yhdistämistä. Yksittäisten mielenosoittajien kysymyksissä kuuluivat monet omakohtaiset on gelmat ja pettymykset. 1. Kunnilla on päävastuu sosiaali- ja terveyspalvelujen käytännön järjestämisestä, mutta viime kädessä vastuu on valtiolla lainsäädännön, resurssien varmistamisen sekä lakien toteutuksen ja palvelujen tason valvonnan ja ohjauksen keinoin. Kunnissa palveluja on toteutettu vaihtelevasti, erilaisin kriteerein ja periaattein, valitettavan usein jopa lainvastaisin ratkaisuin mm. sosiaalija terveystoimen alibudjetoinnin seurauksena. Viime vuosina on eduskunnan säätämässä sosiaalilainsäädännössä annettu kunnille yhä enemmän tulkinta- ja harkintavaltaa, tietoisena ja huolimatta siitä, että näin on heikennetty kansalaisten yhdenvertaista oikeutta tarpeellisiin palveluihin. Samanaikaisesti on PARASym. hankkeiden myötä kuntia kannustettu/pakotettu julkisten palvelujen keskittämiseen suuremmiksi kokonaisuuksiksi niin, että palvelut etääntyvät Mielenosoittajien kysymykset päättäjille kuntakeskuksiin ja niiden toteutus pirstotaan erilaisilla malleilla eri kuntien ja yritysten kesken. Omassa kunnassa ei välttämättä enää kukaan kanna kokonaisvastuuta siitä, miten palvelut vastaavat esim. pientuloisten vammaisten ja ikäihmisten tarpeita, neuvonnasta ja opastuksesta puhumattakaan. Riittääkö mielestänne, että oikeudet tukiin ja palveluihin on kirjattu jonnekin, vaikkeivät ne käytännössä toteudukaan tai toteutuvat vain osittain eikä välttämättä oikeudenmukaisesti? Miten eduskunta huolehtii kansalaisten yhdenvertaisuuden toteutumisesta perustuslain edellyttämällä tavalla? 2. SATA-komitean alkuperäinen tehtävä, sosiaaliturvamme kokonaisvaltainen uudistaminen kariutui siihen, että hallitus edellytti muutosten toteuttamista kustannusneutraalisti: jos jotakin tukea kohennettaisiin, tulisi jotakin toista tukea vastaavasti heikentää entisestään. Näin siitä huolimatta, että kansalaisten perusturvan nykytason on kiistämättä todettu olevan aivan riittämätön kohtuulliseen elämiseen. Vastaavaa nollasummavaatimusta ei tiettävästi sovelleta muilla julkisen hallinnon sektoreilla. Syyperusteista toimeentulotukeakaan ei voitu siirtää Kelan hoidettavaksi sillä perusteella, että silloin kaikki, joilla tukeen olisi tarve ja oikeus, voisivat sitä hakea ja saada, mikä olisi aiheuttanut kustannusten kasvua. Vastaako tämä todella teidän käsitystänne lainsäädännön kirjaimen ja hengen toteutumisesta? Mikä on mielestänne sosiaaliturvan tavoite ja tehtävä nyky-suomessa, eurojen säästäminen vai yhteiskunnan heikoimpien selviytymisen tukeminen? Näettekö tilanteessa ongelmaa? Jos, niin mitä aiotte tilanteen korjaamiseksi tehdä eduskunnassa/hallituksessa? 3. Terveydenhoidon maksukattojen yhdistäminen on ollut Vanhasen molempien hallitusten ohjelmissa, ja SATAkomiteakin teetti siitä perusteellisia selvityksiä. Aikaa on kulunut, mutta asiassa ei ole edetty. Tällä välin ovat asiakasmaksut vain nousseet, ja korotuspäätökset on tehty jo tuleville vuosillekin. Pienituloisilla vammaisilla, pitkäaikaissairailla ja vanhuksilla menee huomattava osa tuloista terveydenhoitoon ja lääkkeisiin. Monesti jäävät sairaudet hoitamatta ja lääkkeet ostamatta kun rahat eivät riitä. Tapaturma- ja sairausinvalidien liitto on jo pitkään vaatinut terveydenhuollon maksukattojen yhdistämistä ja vuosittaisen maksukaton määrittämistä enintään 350 euron tasolle. Mitä aiotte eduskunnassa/ hallituksessa tehdä maksukattouudistuksen eteenpäin viemiseksi ja pienituloisten sairaanhoitokustannusten helpottamiseksi? Ohessa Tsil ry:n eduskuntaryhmille lähettämät kysymykset, joihin ryhmien edustajien oli määrä vastata toukokuun 6. päivän mielenosoituksessa. Sivulla 3 on lyhyitä poimintoja paikalla olleiden kansanedustajien puheenvuoroista. Vastaamassa olivat Sdp:n, Vasemmistoliiton, Keskustan, Kokoomuksen, Vihreiden, Perussuomalaisten ja Rkp:n edustajat.\n2 2 Pääkirjoitus 2/2010 Liiton ja sen paikallisyhdistysten tekemän vammaisten edunvalvontatyön ohella yhdistystemme toimintaan kuuluu tärkeänä osana monenlaisen harrastustoiminnan järjestäminen jäsenistölleen. Valitsimme tähän lehteen teemaksi harrastustoiminnan. Nyt miettiessäni tätä aihetta yllätyin siitä harrastusvalikoimasta, jota yhdistyksistämme löytyy. Ei se yllättänyt, että yhdistyksissämme on runsasta harrastustoimintaa, vaan se, kuinka laaja aihepiiri harrastusten parissa on. Yksin kerhotoiminnan osalta tulevat mieleeni askartelu-, käsityö-, atk-, ruoka-, sketsiym. kerhot unohtamatta yhdistysten harrastamaa aktiivista matkailua koti- ja ulkomaissa sekä keskinäistä kanssakäymistä ja vierailumatkoja Harrastamaan hyvässä seurassa toistensa luo. Tärkeänä osana ovat myös yhdistysten järjestämät erilaiset opintokerhot. Kulttuurin alalta löytyy laulukuoroja, -ryhmiä ja laulajia, on runoilijoita, laulujen sanoittajia ja säveltäjiä jne. Enempää näitä luettelematta voi toimintaan parhaiten tutustua henkilökohtaisesti lähtemällä mukaan liiton vammaiskulttuuripäiville Vähäjärven lomakotiin kesäkuun ensimmäisenä viikonloppuna. Tätä laajaa toimintaa ei pidä ajatella pelkkänä harrastustoimintana. Kyse on myös hyvästä ja vaikuttavasta osasta vammaisyhdistysten vertaistoimintaa. Vertaistoimintaa, jossa meillä on mahdollisuus keskustella omista ongelmistamme tai vaivoistamme sekä saada tukea ja neuvoja toisilta samoja asioita kokeneilta ihmisiltä, ihmisiltä isolla I:llä, jotka pyyteettömästi vetävät näitä kerhoja ym. toimintoja talkootyöllä. Kiitokset siitä heille! Terveydenhuoltotutkimuksen professori Ilmo Keskimäki: 1990-luvun alkuun asti suomalainen terveydenhuolto nähtiin reformein asteittain täydentyvänä WHO:n mallijärjestelmänä. Pienistä puutteistaan huolimatta järjestelmä hipoi täydellisyyttä ja uskottiin, että se tarjoaisi ainakin lähitulevaisuudessa kaikille yhdenvertaisesti parhaat mahdolliset terveyspalvelut. Suomalaisen terveydenhuollon positiivinen julkikuva on kuitenkin muuttunut parin viime vuosikymmenen aikana luvun alun talouslaman ja valtionosuusuudistuksen seurauksena terveydenhuollon voimavaroja supistettiin ja muun muassa ehkäisevät palvelut ja mielenterveyspalvelut kärsivät hätäisesti tehdyistä leikkauspäätöksistä. Väitän kuitenkin, että ison murtuman Suomen terveydenhuollon julkiseen kuvaan on aiheuttanut 1990-luvun alusta lähtien kertyneet tutkimustulokset, joiden mukaan terveyspalvelut eivät jakaudu niin oikeudenmukaisesti kuin aiemmin uskottiin eikä perus- Hyvässä seurassa ja hyvissä harrastuksissa unohtuvat pikku murheetkin, tai jos eivät aivan unohdu, voi niistä ainakin puhua toisen kanssa. Kenenkään ei tarvitse olla yksin. Joukkoon mahtuu vielä. Ota yhteyttä lähimpään paikallisyhdistykseen ja lähde mukaan harrastamaan hyvässä seurassa! Jorma Eloranta Tapaturma- ja sairausinvalidien ry:n puheenjohtaja Terveyspalveluista ovat hyötyneet eniten hyvätuloiset tuslain edellyttämä yhdenvertaisuus toteudu suomalaisessa terveydenhuoltojärjestelmässä. Sairaalapalvelujen käytössä osoittautuikin olevan yllättävän suuria sosiaaliryhmien välisiä eroja. Sairaalapalvelut kokonaisuudessaan näyttivät jakautuvan tarpeen mukaan, mutta kun käyttöä tarkasteltiin käytön syyn mukaan, osoittautui että ylemmille sosiaaliryhmille tehtiin enemmän kirurgisia toimenpiteitä kuin alemmille. Palvelujärjestelmän rakenne, yksityispalvelujen ja työterveyshuollon suuri osuus avohoidossa ja sairaaloiden potilaslähetteissä sekä vielä luvulla kunnallisissa sairaaloissa toiminut erikoismaksuluokkajärjestelmä näytti ohjaavan lisääntyneet palvelut hyväosaisille. Kansainvälisessä vertailussa Suomi asettui 2000-luvun alussa lääkäripalvelujen käytön jakautuman oikeudenmukaisuudessa Yhdysvaltojen ja Portugalin rinnalle eniten hyväosaisten palvelujen käyttöä suosivaksi maaksi. Jakautuma kuvasti palvelujärjestelmän rakennetta ja työterveyshuollon ja yksityispalvelujen käytön painottumista hyvässä taloudellisessa asemassa oleviin ja oli säilynyt kutakuinkin muuttumattomana 1980-luvulta lähtien keskimäärin. Lähivuodet tulevat olemaan terveydenhuollon kehittämisen kannalta tärkeitä. Olisi toivottavaa, että kehittämisessä palattaisiin 1960-luvun rationaalisen yhteiskuntapolitiikan henkeen ja uutta sosiaali- ja terveydenhuollon rahoitus- ja ohjausjärjestelmää suunniteltaisiin sosiaali- ja terveyspoliittisista tavoitteista lähtien jättäen eri intressitahojen etujen varjelu vähemmälle. Lyhennelmä Tampereen yliopiston terveydenhuoltotutkimuksen professorin Ilmo Keskimäen juhlaluennosta to Lähde: Tampereen yliopiston tiedotus. Luento kokonaisuudessaan osoitteessa: Näkökulma: Kalevi Tuominen Mikä vanhus muka! Minua alkoi koko vanhuuskäsite ärsyttää, kun paikallinen sanomalehti kirjoitti, että 57- vuotias vanhus ajoi autolla kolarin. Jutussa ei kuitenkaan paljastunut, kuka oli kolariin syyllinen. Samankaltaisia juttuja on vähän joka lehdessä, iäkkäämpi yleensä syyllistetään. Moni nuorikin on vielä sitä mieltä, että kortti pois kun ikää on 70 vuotta. Näin tehtäisiin liikkuminen monelle ihmiselle hankalaksi maaseudulla, jossa ei ole julkista liikennettä tai julkinen liikenne on hyvin vähäistä. Kaikki eivät voi asua isoissa kasvukeskuksissa, missä julkinen liikenne toimii. Nuoret miehet ajavat tilastojenkin mukaan yleensä pahimmat kolarit, mutta hehän vain kokeilevat rajojaan. Missä nuori kaahaa, iäkkäämpi ajaa maltilla. Iäkkyys muuttuukin nuoruudeksi, jos vamman, sairauden tai muun syyn takia joudut hakemaan työkyvyttömyys- tai sairauseläkettä. Sitä ei sinulle voida myöntää, koska olet liian nuori eläkkeelle. Minunkin tuttavapiiriini kuuluu monta alle kuusikymppistä, joilla on 300 sairauslomapäivää täynnä. Nyt he ovat työttömyyskortistossa työkyvyttöminä työnhakijoina. Se siitä tasapuolisesta kohtelusta. Joko olet liian vanha työelämään, sinut lomautetaan Yli puolet (57 %) suomalaisista asuu sellaisen terveyskeskuksen alueella, jossa ainakin ajoittain on ongelmia saada välittömästi yhteys terveyskeskukseen, kuten ns. hoitotakuu edellyttäisi. Yhteydensaanti terveyskeskukseen oli sitä paitsi entisestään heikentynyt vuoden 2009 aikana. Näin kertovat THL:n viime lokakuussa terveyskeskusten johtaville lääkäreille tekemän kyselyn tulokset. Tässä nyt ei ollut mitään kovin uutta eikä yllättävää. Kalevi Tuominen Raumalta. tai katsotaan liian huonokuntoiseksi työhön. Myös verotus kasvattaa eriarvoisuutta. Hallitus alentaa isotuloisten verotusta ja siirtää verotuksen painopistettä kulutukseen. Pienten eläkkeiden varassa elävät joutuvat käyttämään kaikki tulonsa kulutukseen ja maksavat näin koko eläkkeestään kulutusveroa. Isotuloinen siirtää aina osan sivuun, koska ei kuluta koko palkkaansa. Eläkepäätöksessäni muuten vuoden alussa luki ensimmäisen kerran Teille on myönnetty vanhuuseläkettä se ja se summa. En ole katkera, vaikken itseäni vielä vanhukseksi tunne, paremminkin huvittunut. Kalevi Tuominen Tsil ry:n liittohallituksen ja Rauman seudun tapaturma- ja sairausinvalidit ry:n hallituksen jäsen Mielenosoittajia eduskunnan portailla Kuva: Hannu Oittinen. Onko meitä liikaa? Mielenkiintoista on se, mitä terveyskeskukset ilmoittivat yhteydensaannin esteiksi. Jonkin verran yhteydensaannin ongelmien syyksi todettiin henkilöstövaje, vielä useammin puhelintekniikan puutteet. Kaikkein yleisimmin ongelmien aiheuttajaksi mainittiin kuitenkin ajoittainen suuri puhelumäärä. Terveyskeskukseen yhteyttä yrittäviä on siis liikaa! Marja-Leena Kalkkinen\n3 3 Oikeutta vähäosaisille vihdoinkin, päättäjät! Olemme tosissamme, emme huvimatkalla, turkulainen Kaija Kiessling sanoi puheenvuorossaan eduskuntatalon portailla Tapaturma- ja sairausinvalidien liiton mielenosoituksessa. Teemavuodet eivät riitä, tarvitaan käytännön tekoja köyhyyden voittamiseksi. Tarvitaan vähintään 900 euron perusturva puhtaana käteen, vaikka se summa ei yllä edes EU:n määrittelemään köyhyysrajaan, Kiessling sanoi. Miten on mahdollista, että Kreikalle oltiin lupailemassa 1,6 miljardia euroa, vaikka Heinolan reumasairaalan toiminnan jatkamiseen ei löytynyt kahta miljoonaa euroa, tamperelainen Irmeli Saarijärvi kysyi. Terveydenhuollon henkilö- Jo on ihme, jos ei sana mene perille kansanedustajille ja ministereille. Mielenosoittajat vakuuttivat, että Aarre Pulkkinen Jyväskylästä kunta tekee voitavansa kaikissa mielenosoitukset jatkuvat ja voimistuvat. Lupaukset eivät riitä, tarvitaan tekoja. kiteytti viestinsä ytimekkäästi. oloissa pienellä palkalla, mutta työolot on vedetty niin tiukalle, että aika ja voimat eivät riitä, kuhmalahtelainen Kaarina Tapaturma- ja sairausinva Viime päivinä on jälleen Vuori kuvaili arkitodellisuutta. lidien liiton mielenosoituksen nähty, että rahaa löytyy, vaikkei avannut liittovaltuuston varasitä ole budjetoitu, Kreikan Yhdeksän hyvää ja puheenjohtaja Tuure Hietatalouden ja sitä kautta euroopkymmenen kaunista nen totesi, että vammaiset ja palaisten pankkien pelastamivanhukset odottavat Eurooseen. Kuntien taloudellinen tilanne Paikalla olleet kansanedustajat pan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vastaiselta on heikentynyt, ja niiden kyky vastasivat sekä eduskuntavastata kansalaisten lakisääryhmille lähetettyihin kysy- teemavuodelta tekoja. Vanhasen 2. hallituksen teisistä palveluista hipoo laittomyksiin että mielenosoittajien muuden tasoa. puheenvuoroihin. Vastauksissa ohjelmassa Vastuullinen, Odotamme nyt kansankuuluivat myös puolueohjelmat välittävä ja kannustava Suomi luvattiin kansalaisille edustajilta vastuullisia vastaja omat vaaliteemat. uksia hyvästä sosiaaliturvasta Terveyskeskusmaksuista toimeentuloa ja huolenpitoa. Hietanen muistutti, että ei ja huolenpidosta, koska ne ovat pitää luopua, hoito on annettava Arkadian mäellä-laulun ensiesityksen esilaulajina eduskuntatalon meille vammaisille ja vanhukoikeaan aikaan ja oikeassa voida parantaa toisen tukea portailla olivat Reijo Mäkelä (vas.), Tuure Hietanen ja Pauli Västilä. sille elinehto selvitä arjesta paikassa. Ja terveydenhuollon tarvitsevan ryhmän tilannetta,. huomennakin, Tuure Hietanen maksukatto pitää vihdoinkin kun rahat siihen pitäisi ottaa sanoi. Säv. Mannakorven mailla saada kuntoon. Hallinnossa joltain toiselta. San. Reijo Mäkelä (2010) tulee noudattaa voimassaolevia lakeja kaikilla tasoilla, Merja veroisuuden kannalta, eli se on Eduskuntatalo otettava Arkadian mäelle taas matkamme ehti saatava pikaisesti kuntoon. hyötykäyttöön Kuusisto (sd) sanoi. kysymään et onko meidän edustaja rehti Olen yhtä mieltä kansanne, Viranomaisten tehtävä on hura huh hah hei teitä myöskin tahdon nähdä että julkinen terveydenhuolto on seurata asiakkaiden kohtelua Puheenvuoron käytti myös jotka epäiltyinä käytävillä hiippailee parasta. Muistutan, että hallitus palvelujen käyttäjinä. Nyt taso entinen pitkäaikainen kansanon saanut hyvääkin aikaan, mm. vaihtelee paljon, eli korjattavaa edustaja Ensio Laine. Mattia ei maailmalle enää pidä päästää - Pitäkää huolta siitä, että vanhusten palvelulaki tulee on, sanoi Håkan Nordman palattuaan lakeja hän heti alkaa säätää eläkerahoja ei pelata hukkaan, voimaan ensi vuoden alusta ja (rkp). Hura huh hah hei Matti selvänäkin sekoo Tämän päivän ongelmat että taitettu indeksi ja elinaikavammaispalvelulaki tuli voikuten viinamäen ministerit aikoinaan maan viime syksynä. Tarttukaa terveyspalveluissa eivät ole kerroin poistetaan ja että näihin, kehotti Sirpa Asko- korjattavissa vain rahalla; nyt arvonlisäveroa ei koroteta. Kansan edustajilla on avustajat faksit Laine kertoi, että 30 vuotta tarkastellaan rakenteita ja Seljavaara (kok). kansan piikkiin tilataan vain rappusille taksit Vihreät ovat aina olleet käytäntöjä syvällisesti. Omais- sitten eduskunnassa kävi iso Hura huh hah hei kyllä vammaiset ja vanhat perusturvan kannalla. Takuu- hoidon tuki tulisi siirtää Kelalle lähetystö, jossa oli mukana myöskin avustajaa itsellensä tarvitsee eläke on hyvä askel, mutta ja maksukatossa on pyrittävä eduskuntataloa rakentamassa sosiaaliturvaan tarvitaan raken- kustannusneutraaliin tasa- ollut Juho Mehto. Kunnat eivät asukkaiden terveyttä vaali - Mehto sanoi, että talo tehtiin teellisia uudistuksia, Eläkkeet, kattomalliin, sanoi Paula Sihto jonottaa saa lääkärille mummo sekä vaari sillä periaatteella, että siellä työttömyysturva ja sosiaaliset (kesk). Hura huh hah hei puolivuotta kun saa oottaa - Että sosiaalinen oikeuden- tehdään hyviä päätöksiä. Se on etuudet on uudistettava niin, moni ehtii jo tyhjääkin potkaista etteivät ne syö toisiaan, sanoi mukaisuus toteutuisi, kuntien hyvä ohje, Laine totesi. Kun kansa vaatii oikeuksiaan, Outi Alanko-Kahiluoto (vihr). valtionosuuksia on lisättävä ja Seminaariristeilyllä lastenlaulut raikaa päättäjät lupaavat niitä ja työsen jälkeen valtiovallan on tiu Eduskunnassa on muutamia edustaja valtuutettu nuotit kyllä taitaa kansanedustajia, jotka ehdotto- kennettava valvontaa, vastasi paikkakin (eduskuntatalo) on Hura huh hah hei aivot baskerinkaan alla masti kannattavat vaatimuk- Erkki Virtanen (vas). Hän päällisin puolin kunnossa, mistä eivät aina ole tuulelta suojassa sianne. Me perussuomalaiset totesi, että Sata-komitealta tuli politiikan muutos kiikastaa? Palataan asiaan ennen ensi olemme koko olemassaolomme myös hyviä esityksiä, mutta Ministerit naamaansa ne pakkeloi ja rasvaa ajan olleet sillä kannalla, sanoi valtiovarainministeriö estää kevään eduskuntavaaleja. köyhät mummot vuoteissansa hukkuvat jo paskaan niiden toteuttamisen. TerveyPietari Jääskeläinen (ps). Hura huh hah hei teille hyvinvoinnin tuoneet Hoitomaksukatto on iso asia denhuoltoon tarvitaan yhtenäiteksti ja kuvat: heitä kunnan isät kohtelee myös kolkosti oikeudenmukaisuuden ja tasa- nen 600 euron maksukatto. Hannu Oittinen Nyt tarvitaan tekoja ARKADIAN MÄELLÄ\n4 4 Jyväskylässä tehdään (ja syödään) perinneruokia hyvällä halulla Meillä on Tsil ry:n yhdistyksissä erilaisia kerhoja pilvin pimein, mutta Jyväskylän yhdistyksellä on ruokakerho, virallisesti perinneruokakerho. Kerho alkoi noin 3 4 vuotta sitten. Idean keksi muistaakseni Tuula, joka on varmaan kironnut keksintöään useaan kertaan. Tämä harrastus on varmaan kerännyt eniten ihmisiä ker hoomme, semmoiset henkeä. Kerholaisten valmistamat ruoat ovat menneet kuin kuumille kiville. Olen seurannut tätä kerhon toimintaa ja ruoan laittoa, ja täytyy sanoa, että ei voi olla punastumatta kun näiden daamien juttuja kuuntelee. Hauskaa tuntuu olevan koko joukolla, ja niin pitää ollakin. Kerho on pidetty joka kuukauden neljäntenä torstaina, pieniä muutoksia lukuun ottamatta. Kolmella eurolla saa pääruoan, salaatin, leivän, mehun ja jälkiruuan. En tiedä, onko vastaavaa muissa osastoissa, olisi hauska tietää? Tästä aiheesta voisi kirjoittaa paljon enemmänkin, mutta jätetään tilaa muillekin jutuille, pistän tähän vielä muutaman kuvan, ikään kuin todisteeksi. - En tiedä onko vastaavaa muissa yhdistyksissä, kirjoittaa Erkki Matikainen kehuessaan Jyväskylän perinneruokakerhoa. Vasemmalla kerhon äiti Tuula Kankaanperä. Kuvat: Erkki Matikainen. Sketsi työllistää Oulussa Tervehdys täältä Suomi-neidon vyötäröltä eli Oulusta. Kertoisin hieman tästä Oulun sairaus- ja tapaturmainvalidien kulttuuripuolen toiminnasta. Yhdistyksessä valittu ohjelmajaos hommaa osaltaan ohjelmaa kerhoon ja huolehtii kerhon pienempien ja suurempien juhlien ohjelmasta. Meillä on lauluporukat Emmat ja Huluvattomat sekä sketsikerho Täpinä. Niissä on mukana semmoinen vaihteleva määrä ihmisiä, kukin voimiensa ja omien kiireittensä mukaan. Sketsikerho on näistä varmaan työllistävin. Ensin pitää löytää semmoinen kiva sketsi, joka saa suupielet ylöspäin. Ainahan asioita murehtia saa hyvä on joskus myös nauraa. Jos kivaa sketsiä ei löydy, sketsikerhon vetäjä kirjoittaa sen itse. Sitten tulee valmisteltavaksi vielä esittäjien vaatteet ja kaikki muu mikä saa esityksen elämään. Esityksissä toimivat henkilöt ovat innolla mukana, ja kivaa on kun ohjelmia harjoitellaan. Talviaikaan jäädään kerhon jälkeen harjoittelemaan. Kesällä harjoitellaan yhdistyksemme kesäkodissa Lammelassa. Kun homma on mieluista ja kivaa, sitä myös jaksaa. Yhdistyksen jäsenet myös odottavat, että ohjelmajaos toimii. Esittäisin vielä kainon toivomuksen, eikö liitto voisi järjestää Vähäjärvellä kulttuurikurssin? Olisikohan kurssille tulijoita? Ja miten rahoitus järjestyisi? Asiakursseja mitenkään väheksymättä, vaan eikös se ole niin, ettei ihminen elä yksin leivästä. Leila Soini Oulun sairaus- ja tapaturmainvalidit ry. Kyrmyniska oli suurin Vähäjärven pilkkikisassa Valkeakosken ammattitauti- ja sairausinvalidit ry:n ja Valkeakosken Eläkeläiset ry:n yhteiset pilkkikilpailut järjestettiin Vähäjärven lomakodin vesillä Hauholla maaliskuun lopulla. Suurimman kalan, komean ahvenen veti jäälle Esko Mannila, paino 430 g. Pienimmästä kalasta palkittiin Pirkko Vuorinen, jonka kalan painoa vaaka ei suostunut kertomaan. Tulokset muodostuivat seuraavaksi: Naisten sarja: Sisko Manninen 540 g. Pirkko Vuorinen 280 g. Miesten sarja: Esko Mannila 1030 g. Reino Rantala 1010 g. Seppo Kuisma 910 g. Eero Numminen 700 g. Matti Saari 680 g. Antti Vuorinen 490 g. Yrittäneiden sarjassa Tuure Hietanen ja Pauli Västilä tyytyivät hankkimaan vain kokemusta seuraavia koitoksia varten. Kisan päälle nautittiin Pekan keittämää perunasoppaa ja kahvit. Teksti: Vesa Ruskeeniemi Kuva: Pauli Västilä Erkki Matikainen Jyväskylän seudun sairausja tapaturmainvalidit Laulu pitää keuhkotkin puhtaina On tutkittu, että yksi tärkeä muistia virkistävä keino on laulujen kuunteleminen ja sanojen opettelu laulaen samalla. Siihen ei tarvita nuottikorvaa. Jos arkailee laulaa joukossa, voi laulaa yksinään eikä pidä arkailla. Eihän kaikkien lintujenkaan laulu ole laulurastaan äänen veroista. Laulaminen myös kehittyy mitä enemmän laulaa. Siis laulakaa. Äidilläni oli hyvä ja melko kaunis ääni. Hän lauloi minulle, ja minä lauloin taikka jokelsin hänen mukanaan jo ennen kuin osasin puhua. Koulussa minulla oli opettajina erinomaisia musiikin taitajia, etenkin eräs joka kokosi luokastamme poikakuoron. Hän opetti myös minulle lauluja ja säesti esiintyessäni mm. Valkeakosken kauppalan henkisissä kilpailuissa. Kuva: Hannu Oittinen Tsil ry:n liittovaltuuston varapuheenjohtaja Tuure Hietanen avaamassa liiton mielenosoitusta eduskuntatalolla. Vuoroaan odottavat kansanedustajat Paula Sihto (kesk) ja Sirpa Asko-Seljavaara (kok). Valkeakosken Työväen Mieskuoroon liityin 18-vuotiaana vuonna Kuoro oli perustettu Kun kerroin isälle meneväni pyrkimään kuoroon hän sanoi: Ei ole mitään väliä mihin kuoroon liityt, kunhan se on Työväen Mieskuoro! (olin silloin jo liittynyt). En ole ainakaan vielä ollut liittymiseeni petty- nyt, sillä tämä on ollut erittäin mielenkiintoinen harrastus. Kuorollamme on ollut alusta asti yhteistyötä Valkeakosken Työväenopiston Naiskuoron kanssa mm. yhteiskonserttien merkeissä. Kuorolla on tänä aikana ollut kuusi johtajaa ja olen saanut laulaa jokaisen johdolla. Toisena remmiin astunut johtaja opetti minulle pianonsoiton alkeita ja määräsi muutamia kuorolaisia Valkeakosken Musiikkiopistoon laulua opiskelemaan. Opiskelinkin useamman vuoden. Olen myös joutunut solistina laulamaan useissa konserteissa. Kuoroharrastus on tuonut myös paljon uusia ystäviä. Vedän myös pientä eläkeläisten lauluryhmää, jolle olen tehnyt kaksiäänisiä sovituksia. Arvot järjestyksessä Putkinotkon tiloja vuokrattavana Kemiössä Viime aikoina on ihmetelty usein, miksi vankiloissa on paremmat olot kuin vanhainkodeissa. Nyt syy siihen on selvinnyt. Kas kun päättäjät eivät usko tulevansa vanhoiksi, mutta pelkäävät joutuvansa vankilaan. Turun Tapaturma- ja. omistaa kesäkodin Kemiössä. Kesäkodin päätalosta vuokrataan tiloja kokouksia ja juhlia varten. Käytössä on iso keittiö, kahdessa kerroksessa salit ja lisäksi pieniä huoneita sekä sauna. Tarkempia tietoja sijainnista ja hinnasto saatavana Turun yhdistyksen toimistosta, Yliopistonkatu 11 a E 79, maanantaisin ja keskiviikkoisin klo 10 14, p Kyllä kannatti liittyä Yhdistyksen hallitus Tutkija hämmästyi Parikymmentä vuotta sitten osallistuin suureen syövänehkäisytutkimukseen, johon otettiin yli 50-vuotiaita tupakoivia. Röntgenkuvien ottamisen jälkeen minulle huomautettiin: Mitä te täällä teette, ettehän te tupakoi? Siihen vastasin, että olen kyllä 16:n vanhasta polttanut. Ei voi olla totta, teidän keuhkonne ovat niin puhtaat! Sanoin, että johtuukohan se siitä kun laulan aika paljon. Erittäin paljon mahdollista, minulle vastattiin. Joten LAULAKAA hyvät ihmiset, LAULAKAA! Tuure Hietanen Valkeakoski\n5 5 Tietokone tutuksi porilaisille Vaikka Porin sairaus- ja tapaturmainvalidien yhdistystoiminta on vilkasta, vakituisten kerhotapaamisten lisäksi viime vuonna pohdittiin muunkinlaista toimintaa. Kyselyjen perusteella kiinnostusta herätti tietotekniikka ja kun vetäjä löytyi omasta yhdistyksestä, ryhdyttiin toimeen. Syksystä alkaen onkin yhdistyksessä toiminut uutena atk-kerho. Kymmenisen kiinnostunutta Moninaiset asiat ja uutiset tuntuvat pyörivän tietokoneen ja Internetin ympärillä. Mutta eihän likimainkaan kaikilla ole tietokoneita, ei mahdollisuuksia tai edes haluja hankkia sellaisia. Ja vaikka tietokoneen käyttö olisikin mahdollista ja jopa joissakin paikoissa ilmaistakin, täytyy osata käyttää koneita! Juuri tähän tarpeeseen porilaisten atk-kerho perustettiin. Päätettiin oppia perusasioita tietokonemaailmasta ja perehtyä siihen, mitä sillä voi tehdä. Sopiva ryhmä saatiin kasaan: Kymmenkunta kiinnostunutta ja innostunutta henkilöä liittyi joukkoon. Ryhmä kokoontuu viikoittain Porin A-Killan toimipaikassa Pirskatissa, josta olemme saaneet tilat ja koneet käyttöömme. Perusteista liikkeelle Aloitimme A:sta eli tutustumalla tietokoneeseen ja sen eri osiin. Paras tapa oppia on itse tekeminen ja niinpä jokainen pääsee heti koneen kimppuun. Monesti ensimmäinen pelko tietokoneen käytön opettelussa on se, että uskaltaa pidellä konetta. Mutta ei kone rikki mene. Se on tehty käyttöä varten. Ryhmäläisemme lähtivät rohkeasti naputtelemaan ja kokeilemaan eri nappuloita ja hiirtä. Ja kuinka ollakaan, jo muutaman kerran jälkeen nekin henkilöt, jotka olivat ensimmäistä kertaa tietokoneen kanssa tekemisissä, osasivat opastaa muita, uusia tulokkaita. Atk-ryhmä toimii periaatteella, että mukaan voi tulla missä opastuksen vaiheessa tahansa. Kertaamme käsiteltäviä asioita niin monta kertaa kuin on tarpeen ja ehdimme. Linkkejä ja surffailua Otamme käsittelyyn niitä asioita, joista ryhmäläiset ovat erityisen kiinnostuneita. On Käväise sivuilla: Sosiaalineuvontaa opiskeltiin Vähäjärvellä Huhtikuussa järjestettiin liiton kolmas sosiaalineuvojille suunnattu kurssi Vähäjärvellä. Marja-Leena ja Tarja olivat koonneet tiiviin ja kattavan tietopaketin asioista mitä neuvonnassa tarvitaan. Paikalle oli saapunut seitsemästä yhdistyksestä viisitoista opinhaluista neuvojaa, osa jo neuvontatehtäviä hoitaneita, osa vasta aloittelevia. Kurssilla päivät olivat pitkiä tarvittavan tietomäärän runtietokone ja sen erilaiset käyttötavat kiinnostavat Porin yhdistyksen sauden takia. Ryhmätöissä väkeä. Koneiden kanssa halutaan tulla sinuiksi, oppia hyöty- ja huvikäyttöä. tutustuttu nettiin ja siellä surffailuun. On yritetty löytää erilaisia linkkejä, joista löydämme tarvitsemiamme tietoja. On myös perehdytty jonkin verran tekstinkäsittelyyn ja tietojen arkistointiin. Syksyn kurssin jälkeen on menossa jo kevään jatkokurssi. Opiskelu siis jatkuu, sillä olemme vasta päässeet sisään tietokoneen käytön mahdollisuuksista. Ryhmässä toimiminen on ollut erityisen antoisaa, varsinkin ryhmää vetävälle. On kuunneltava ryhmäläisten toiveita, samalla tuoden aina jotain uutta mukaan. Hauskaakin meillä on. Ryhmäläisistä joillakin on jo ennestään ollut tietokone, mutta jostain syystä niiden kanssa toimiminen on jäänyt unohduksiin. Kurssi tuo nyt uutta intoa niiden käyttöön. Muutamat ovat jopa hankkineet itsellensä uudet koneet ja ovat alkaneet niillä opiskelun. Hienoa. Mukana tässä hetkessä Tänä päivänä tuntuu, että tavanomaiset uutislähteet lehdet, radio tai TV - eivät riitä. Moni tieto, uutinen tai ilmoitus on sijoitettu (piilotettu) nettimaailmaan. On viittauksia sinne ja tänne, joiden seuraaminen vaatii tietokonetta ja Internet-yhteyksiä. Vanhempi ikäluokka, joka ei ole milloinkaan joutunut tekemisiin tällaisten asioiden kanssa, tuntee joutuneensa syrjään tiedonvälityksestä. Tietoa on, mutta missä? Viittaus mm. www-sivustoihin ei auta mitenkään niitä, jotka eivät tiedä tietokonemaailmasta mitään. Atk-alkeisopastus on vain raapaisu tietokoneen käytön mahdollisuuksiin. Mikäli tarvetta ja halukkuutta lisäopastukseen ilmenee, niin asiaa pohdittaneen vakavasti. Ryhmänvetäjä Terttu Elomaa kävimme läpi oppimiamme asioita ja saimme tietoa eri paikkakuntien käytännöistä. Iltaisin makkaran syönnin ja seurustelun lomassa opettelimme uusia sanoja mielenosoituslauluun. Toivottavasti me kurssilla olleet osaamme omilla paikkakunnillamme hyödyntää ja jakaa saamaamme monipuolista tietoa. Ritva A Korhonen Lahden Seudun sairaus- ja tapaturmainvalidit Sosiaalibarometri vahvistaa ihmisten arkikokemukset Sosiaali- ja terveysturvan keskusliiton (STKL) julkaisema vuosittainen Sosiaalibarometri on 20 vuotta seurannut vuosittain sosiaali- ja terveyspalvelujen ja kansalaisten hyvinvoinnin kehitystä. Keskeinen havainto tältä ajalta on, että vaikeista sosiaalisista ongelmista kärsivien asema on suhteellisesti heikentynyt. Vaikka lainsäädäntö on pysynyt paljolti samana, on vähitellen liu uttu yhä etäämmäksi pohjoismaisen hyvinvointimallin peruslähtökohdista luvun alun laman seurauksena kunnat joutuivat supistamaan sosiaalipalveluja, vaikka lama synnytti uusia tuen tarpeessa olevia väestöryhmiä. Sosiaalibarometri 2010 kertoo ensimmäiset signaalit siitä, että kunnat ovat jälleen ryhtyneet karsimaan näitä palveluja. Tähän mennessä supistukset ovat kohdistuneet etenkin vanhus-, kuljetus- ja lapsiperheiden palveluihin ja perusterveydenhuollon lääkäripalve- luihin. Tänä vuonna suunnitellaan kaikkien sosiaalipalvelujen karsimista tasapuolisesti ns. juustohöyläperiaatteella. 20 vuoden aikana on palvelujärjestelmässä toteutettu lukuisia erillisiä uudistuksia ja kehittämishankkeita. Tehokkuutta on haettu uudistamalla rakenteita, markkinaistamalla palveluja ja kasvattamalla ihmisten omaa vastuuta. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksen myötä ovat sosiaali- ja terveydenhuollon palvelurakenteet monimutkaistuneet, sosiaalipalvelut osin hajaantuneet ja palvelujen yhdenvertainen saatavuus vaarantunut. Henkilökohtaista palvelua tarjoavia toimipisteitä on vähennetty ja samalla lisätty sähköisiä palveluja, joiden käyttöön kaikilla palveluja tarvitsevilla ei ole osaamista eikä mahdollisuuksia. Lisätietoja Sosiaalibarometrista löytyy netistä osoitteesta Marja-Leena Kalkkinen\n6 6 Helsingin Seudun Sairausja :n tapahtumia: Kerhot ovat kesälomalla. Kerhotoiminta jatkuu syksyllä. Torstaikerhon syyskausi alkaa 9.9. Kerho kokoontuu torstaisin klo Kinaporin Palvelukeskuksessa, Kinaporinkatu 9 A, kerhohuoneessa 4, 4. krs (= takkahuone). Askartelukerhon syyskausi alkaa Kerho kokoontuu joka toinen maanantai parittomilla viikoilla alkaen klo 12 yhdistyksen toimistolla, Kulmavuorenkatu 5. Makkaran paistoa toimiston pihalla tiistaina 1. kesäkuuta. Tule mukaan viettämään iltapäivää klo 12 alkaen toimiston pihalle yhdessäolon ja makkaranpaiston merkeissä. Yhdistys tarjoaa yhden makkaran/jäsen. Säävaraus (=+10 C ja poutaa). Ilmoittautumiset tstolle tai Timo Piipolle mennessä. Aktiiviloma Vähäjärvellä la to heinäkuuta Hinta 230 euroa/jäsen. Hintaan sisältyy edestakainen bussikuljetus invabussilla, majoitus täysihoidolla (2 hh) sekä kurssiohjelma (yhteistyössä DSL:n kanssa). Voit varata hierontaa ja/tai jalkahoitoa (ei sis. hintaan). Ilmoittautumiset ja hoitovaraukset mennessä tstolle. Toimisto on suljettu lomien ja lomautusten vuoksi kesäkuuta (viikot 23 25). Toimintapalstat, kokoukset, kurssit, tapahtumat PORIN SAIRAUS- JA TAPATURMAINVALIDIT RY Kesän ja syksyn 2010 toimintakalenteri Kerhotilaisuudet Kuntoharjulla klo 12.00: Kesäkuu: 1.6., ja Heinäkuu: ja Elokuu: ja Syyskuu: 7.9. Linja-auto Nuorisotalolta Kuntoharjulle lähtee klo Kerhotilaisuudet Nuorisotalolla, huone 3, klo Syyskuu: Lokakuu: ja Marraskuu: 2.11., ja Joulukuu: joulujuhla pikkusalissa. Käsityökerho Nuorisotalolla, huone 4, maanantaisin klo Syyskuu: 6.9., 13.9., ja Lokakuu: 4.10., , ja Marraskuu: 1.11., 8.11., , ja Joulukuu: joulumyyjäiset. Hallituksen kokoukset Nuorisotalolla, huone 3, klo , ja Mahdollisista muutoksista ilmoitamme kerhoissa ja Satakunnan työ-lehden järjestöpalstalla. Tervetuloa joukolla mukaan toimintaan! Näin Tampereella! Toimintakertomusta lukiessa tuli mieleeni, että toimivatkohan toiset yhdistykset yhtä aktiivisesti kuin Tampereen yhdistys? Hallitus kokoontuu kerran kuukaudessa ja kerhot joka viikko.yhdistyksestä on edustus monessa vammaisasioita käsittelevissä järjestöissä. Usein tulee kutsuja erilaisiin vammaisia käsitteleviin luentoihin ja seminaareihin. Jokaiseen pyritään saamaan yhdistyksestämme edustaja. Kerhoissamme otetaan kantaa kunnallisiin asioihin ja lähetellään kortteja päättäjille. Olimme järjestämässä ja osallistumassa yhdessä muiden Tsil ry:n yhdistysten kanssa viime syksynä ja tänä keväänä mielenosoitukseen eduskuntatalolla. Kerhoissa meillä käy asioista luennoimassa kaupungin päättäjiä. He joutuvat usein aika tiukkojen kysymysten eteen. Jyväskylän seudun sairaus- ja tapaturmainvalidit ry Loppukevään ja kesän 2010 toimintakalenteria Kerhotoiminta Saihokeskuksessa, Saihokatu 4: Opintotilaisuudet: 27.5., ja 17.6., klo Ruokakurssi: alkaen klo 10.00, ruokailu klo Matkat: Kulttuuripäivät Vähäjärven lomakodissa Retki Keuruun Asunnalla olevalle lammastilalle, lähtö Vaajakoskelta klo Liikuntaviikko Vähäjärven lomakodissa Keijo Kortelampi on poissa Keijo Kortelampi oli syntynyt Lopella, josta perhe muutti Keravalle vuonna Hän kuoli Keravan terveyskeskuksen vuodeosastolla. Hänen elämänsä päättyi kuukautta vaille 83-vuotiaana. Ikäistensä rakennusmiesten keskuudessa yleinen kuolemaa aiheuttava tauti oli asbestikeuhko, joka ajan myötä muuttui keuhkosyöväksi. Sydän ei kestänyt, jo ohitusleikkauksen läpikäyneenä. Jouduttuaan selkäleikkauksen jälkeen eläkkeelle vuonna 1979 Keijo tuli mukaan Keravan Sairaus- ja Tapaturmainvalideihin. Hän ehti olla yhdistyksessä 30 vuotta toimien johtokunnassa ja 2000-luvulla viiden vuoden ajan puheenjohtajana. Keravan kunnallispolitiikassa Keijo oli mukana yli 30 vuotta. Hänet tunnettiin peräänantamattomana ja päättäväisenä työtätekevien etujen puolustajana ja valittiin yhä uudestaan kunnallisiin luottamustehtäviin. Keijo Kortelampi luvun alussa hän toimi mm. SKP:n Keravan kaupunkijärjestön, SKDL:n Keravan kunnallisjärjestön ja SKDL:n valtuustoryhmän puheenjohtajana. Rakennusliiton jäsenenä Keijo toimi työssäoloaikanaan usein luottamusmiehenä rakennustyömailla. Omaisten lisäksi Keijoa jäivät kaipaamaan ystävät ja lukuisat järjestötoverit. Keravan Sairaus- ja. Pirkko Laaksonen Tapio Tenhunen Tampereen Tapaturma- ja Muistilista Toimisto avoinna keskiviikkoisin klo 12 15, Näsilinnankatu 22 A 37, 6. krs, p. (03) Heinäkuun suljettu. Kevään viimeisessä kerhossa 3.6. puhuu sosiaalipuolen apulaispormestari Anna-Kaisa Ikonen. Syksyllä aloitetaan taas 9.9. Vammaiskulttuuripäiville Vähäjärvelle lauantaina 5.6. Lähtö Hervannasta klo 9.30 ja Vanhalta kirkolta klo Retken hinta 20 euroa sisältää ruuan, kahvin ja matkat. Kesäteatteriin Nokialle katsomaan näytelmää Tukkijoella. Hinta 45 euroa sis. teatterilipun, ruokailun ja matkat. Haapsalun kylpylämatkalle vielä muutamia paikkoja. 8 päivän matka 350 euroa. Kysy matkoista ja retkistä Irmeli Saarijärveltä p tai Hyvää kesää kaikille jäsenillemme ja ystävillemme! Turun Tapaturma- ja :n tapahtumia KESÄKUU Päiväretki Putkinotkoon, lähtö klo Kesäteatteri Tähdet, tähdet, lähtö klo Iltaristeily m/s Isabella HEINÄKUU Päiväretki Putkinotkoon, lähtö klo 9.00 ELOKUU Kesän kohokohta: Puola-Baltian maat! Pyytäkää matkasta esite. Muutama paikka vapaana. Tervetuloa mukaan! Lisätietoja: toimisto p. (02) tai Ritva p. (02) , Tuhat yli 75-vuotiasta tamperelaista on saanut postitse kyselyn, joka koskee ikääntyneille tarkoitettujen palvelujen käyttöä ja arjen sujumista. Arki, apu ja palvelut -kysely on osa Tampereen yliopiston sosiaalitutkimuksen laitoksen tutkimusta. Kyselyn lähtökohtana on, että Toimintaa joka lähtöön Opintotoimintaa järjestämme DSL:n kanssa. Meillä toimii Liikunta- ja keskustelukerho, Luovan ilmaisun kerho, Vammaispoliittinen kerho, Laulunlyömät sekä viime syksystä alkaen Painonhallintaryhmä. Meillä on muodostunut jo traditioksi järjestää Vähäjärven lomakodissa Terveys- ja liikuntapäivät.kerhossamme pidämme aina välillä tuolijumppatuokion ennen kahvittelua. Kerran kuukaudessa tarjotaan kerhossa keittolounas. Matkavastaava on järjestänyt useita ulkomaan- ja kotimaan matkoja. Usein on myös tehty teatteriretkiä eri teattereihin. Yhdistyksemme toimistossa järjestetään kaksi kertaa kuukaudessa sosiaalineuvontaa, jossa asiantuntijat antavat ilmaiseksi apua tarvitseville. Siihen on suuri tarve. Järjestämme riehatapahtumia ja kutsumme niihin vieraita muista liittomme yhdistyksistä. Ne ovat olleet hyvin suosittuja. Ennen kesätaukoa osallitumme vielä liiton kulttuuripäiville. Riitta Halonen Tampereen Tapaturma- ja sairausinvalidit ry:n sihteeri Kysely palvelujen käytöstä ja arjen sujumisesta vanhat ihmiset tietävät parhaiten itse, millaista apua he tarvitsevat ja millaiset palvelut heitä miellyttävät. On ensiarvoisen tärkeää, että palvelujen käyttäjät kertovat tarpeistaan ja mielipiteistään, jotta heidän antamiaan tietoja voidaan hyödyntää ikäihmisten palvelujen kehittämisessä, sanoo professori Anneli Anttonen, joka johtaa tutkimusta. Kysely toteutetaan Tampereella ja Jyväskylässä. Lähde: Tampereen yliopiston tiedotus\n7 Kesäinen Vähäjärvi kutsuu Hinnat: A-osa 50 euroa/vrk/hlö B-osa 48 euroa/vrk/hlö Tervetuloa! Vähäjärven lomakoti tarjoaa edullisen ja mukavan paikan tilaisuuksille. Tarjolla majoitusta, kotiruokaa ja viihtyisiä tiloja. Kysy edullisia hintojamme, pyydä tarjous, poikkea tutustumaan tai käväise kotisivuillamme: Yhdistysten ja jäsenten monipuolisen harrastustoiminnan aikaansaannoksia, laulu- ja musiikkiesityksiä, sketsejä, runonlausuntaa, pienoisnäytelmiä, käsitöitä, taideesineitä, askartelunäytöksiä ja muita esittävän taiteen ja käden taitojen tuotoksia on taas esillä liiton perinteisillä Vammaiskulttuuripäivillä kesäkuuta Vähäjärven lomakodissa, Hämeenlinnan Hauholla. Viikonlopun ohjelma alkaa lauantaina lounaan (klo 12 14) jälkeen ja jatkuu sunnuntaiiltapäivään. Lauantai-illan iltamien teemana on Elettiin sitä ennen- Muntsilantie 19, Alvettula puh. (03) Vammaiskulttuuripäivät kesäkuuta kin, ja iltamaohjelmat toivotaan valmisteltavan tässä nostalgiahengessä niin sisällön kuin rekvisiitankin osalta. Samaa teemaa voi toki soveltaa muussakin viikonlopun ohjelmistossa. Osallistumismaksut ovat kahden päivän täysihoitopaketista 50 euroa ja päiväkäynnistä (lounas ja kahvi) 14 euroa. Majoitus- ja päiväkäyntivaraukset sekä ennakkotiedot ohjelmaesityksistä ja näyttelytilatarpeista pikaisesti Vähäjärven lomakotiin p. (03) tai liiton toimistoon p. (09) tai sähköpostilla UUSI INVALIDI-LEHDEN AIKATAULU 2010 Lehden nro ilmestyy viikolla Aineisto liiton toimistoon viim. 3/10 39 (syys lokakuussa) /10 49 (joulukuussa) Lehtemme rajallisen palstatilan vuoksi julkaistaan muissa lehdissä olleita juttuja vain, mikäli siihen on aiheen kannalta erityinen syy ja mikäli lehdessä on tilaa. LIITTO KOULUTTAA SYKSYLLÄ 2010 SOSIAALIPOLIITTINEN SEMINAARI Vähäjärven lomakodissa Hämeenlinnan Hauholla. Tarkemmat tiedot seminaarin ohjelmasta alkusyksyn yhdistyskirjeissä ja lehdessä. Osallistumismaksu jäseniltä 60 euroa, muilta 70 euroa (sis. täysihoidon seminaarin ajalta). Tilaisuus järjestetään yhteistyössä DSL:n opintokeskuksen kanssa. Ilmoittautumiset viimeistään kaksi viikkoa ennen seminaaria oman yhdistyksen kautta tai suoraan liiton toimistoon p. (09) tai sähköpostilla Tapaturma- ja sairausinvalidien liitto ry:n jäsenyhdistyksiä Forssan SeudunTapaturmaja Pj. Heikki Henriksson Koivusaarenkatu 2 as Forssa Helsingin Seudun Sairausja Toimisto: Kulmavuorenkatu Helsinki ark sähköp. Sos.sihteeri Päivi Koivunen (09)713991,fax.(09) Hämeenlinnan Tapaturmaja siht. Pasi Ranki Rinkelinmäenkuja 4 C Hämeenlinna Jyväskylän seudun Sairausja Tsto: Saihokatu Jyväskylä Pj. Erkki Matikainen Keravan Sairaus- ja Pj. Pirkko Laaksonen Seunalantie 15 E Kerava (09) , Kuopion Seudun Sairausja Pj. Paavo Antikainen Luolatie 21, Kuopio Lahden Seudun Sairaus- ja Pj. Ritva Korhonen Loviisankatu 14 B Lahti, Tapaturma- ja sairausinvalidien liitto ry Kulmavuorenkatu 5, Helsinki Puh. (09) faksi (09) Sähköposti: Kotisivut: Pankkiyhteys: Valkeakosken Op Lappeenrannan Tapaturmaja Pj. Elma Mikkonen Pirtintie Lappeenranta Nokian Tapaturma- ja Pj. Eero Salonen Souranderintie 20 A Nokia Oulun Sairaus- ja Tapaturmainvalidit ry Pj. Tauno Paakkonen Kuivastie 12 B Oulu Oriveden Sairaus- ja Pj. Antero Nieminen Orivedentie Orivesi Pieksämäen Seudun Sairaus- ja Tapaturmainvalidit ry Pj. Tauno Höylä Palvalammintie Neuvola Porin Sairaus- ja Tapaturmainvalidit ry Pj. Anna-Liisa Pahkuri Toejoenpuistikko 30 D Pori Rauman Seudun Tapaturma- ja Pj. Taisto Lamminen Vilkuntie Rauma UUSI INVALIDI Tampereen Tapaturma- ja Tsto: Näsilinnankatu 22 A Tampere (03) av. ke klo Pj. Anja Kivipensas Karhunkatu Tampere (03) , Turun Tapaturma- ja Tsto: Yliopistonkatu 11 a E Turku avoinna ma ja ke klo (02) fax (02) Pj. Ken Helenius Valkeakosken Ammattitauti- ja Pj. Tuure Hietanen Harjukatu Valkeakoski (03) Varkauden Vammaiset ry Pj. Pekka Tuovinen Luttilantie Varkaus Vilppulan Sairaus- ja Pj. Anja Ylä-Ajos Kitusuontie Vilppula (03) Julkaisija: Tapaturma-ja Sairausinvalidien Liitto ry Kulmavuorenkatu 5, Helsinki Puh. ja fax puh. (09) , faksi (09) S-posti ja Internet: invalidi Pankkiyhteys Valkeakosken Op Päätoimittaja Jorma Eloranta, Mikkolantie 7 B 13, Loimaa puh , Toimituskunta Anna-Liisa Mäkinen, Timo Piippo, Pauli Toikka Toimitus ja taitto Hannu Oittinen, Katajikonkatu 1 D 13, Tampere puh , Toimisto av. arkisin klo , toimitussihteeri Marja-Leena Kalkkinen Ilmoitukset Tsil ry (09) Paino Satakunnan Painotuote Oy, Kokemäki ISSN-numero\n8 8 Harva ihminen suunnittelee elämäänsä kolmeakymmentä vuotta eteenpäin, vaan elonpolut ovat usein sattumista johtuvia. Sattuma johdatti myös vilppulalaisen Anja Ylä- Ajoksen kysymään neuvoa tyttärensä koulutuksen rahoitusongelmiin. Tuttava neuvoi hänet Vilppulan tapaturma- ja sairausinvalidien yhdistyksen kokoukseen. Menin kokoukseen ja siitä se kierre alkoi, huokaa ja naurahtaa Anja Ylä-Ajos 30 vuotta tapauksen jälkeen. Tyttären koulutuksen rahoitukseen ei tullut apua, mutta moneen muuhun on vuosikymmenien yhdistystoiminnasta ollut apua. Jo ensimmäisenä toimintavuonna minut valittiin yhdistyksen sihteeriksi ja pari vuotta myöhemmin puheenjohtajaksi. Sen piti olla väliaikainen luottamustehtävä, mutta sitä väliaikaisuutta on jatkunut kohta kolmekymmentä vuotta, Ylä- Ajos kertoo. Tiedostot pahvilaatikossa Vuonna 1961 perustetussa Vilppulan yhdistyksessä oli tuolloin parisenkymmentä jäsentä. Uusi puheenjohtaja toi tullessaan uusia tuulia. Vanhoilla yhdistyksen jäsenillä oli se käsitys, että kaikki raha mikä tulee, pitää myös mennä. Verottajan pelossa tilillä ei saanut olla mitään tilikauden vaihtuessa. Aloin muuttaa käsityksiä taloudenpidosta, että eihän sitä ihan kädestä suuhun tarvitse elää. Silloin Vilppulan kunta avusti meitä pienellä summalla vuosittain. Nyt avustuksia ei ole tullut kymmeneen vuoteen, mutta tänä vuonna yhdistys pisti hakemuksen sisään. Kun nyt ollaan Lahden kaupunki on lähtenyt hyvin liikkeelle henkilökohtaisen avustajan tultua vammaislain subjektiiviseksi oikeudeksi Kaupunki on naapurikuntien kanssa perustanut vuoden alkupuolella Invakeskuksen yhteyteen henkilökohtaisen avun keskuksen Apurin, jossa palveluneuvoja Merja Hjelt on avustamassa avustajia ja avuntarvitsijoita löytämään toisensa. Työ keskuksessa on lähtenyt hyvin käyntiin. Apurin listoilla on jo yli 30 avustajaa. Invakeskus on järjestänyt yhden avustajakoulutuksen, ja niitä järjestetään tarpeen mukaan tulevaisuudessakin. Lahdessa on avattu myös terveyskioski ihan keskustassa, kauppakeskus Triossa. Ostosten lomassa voi käydä kysymässä neuvoja terveyden ja sairauksien hoidosta. Eri sairaus- ja vammaisjärjestöjen kanssa siellä järjestetään myös teemapäiviä. Kävijöitä on lehtitietojen mukaan ollut alusta asti runsaasti. Palvelulinjoista yli 65-vuotiaille on myös saatu hyviä kokemuksia ja niitä ollaan lisäämässä. Ettei tämä Lahti nyt näyttäisi aivan onnelalta niin kyllä täällä ongelmiakin on. Hoitotakuun toteutumisen kanssa on suuria ongelmia niin terveyden kuin hammashoidonkin osalta, jo ulkoistettuun ajanvaraukseen Liki kolmen vuosikymmenen väliaikainen pesti - Ennen oli vähemmän tekniikkaa, mutta enemmän talkoohenkeä, toteaa Anja Ylä-Ajos selaillessaan Vilppulan yhdistyksen pöytäkirjamappia, jossa on tallella yhdistyksen perustavan kokouksen pöytäkirja. oikein kaupunkilaisia, Mänttä- Vilppulan asukkaita. Vähäjärven lomat ja kurssit olivat tärkeitä tuolloin, kuten ovat yhä. Mutta silloin ei ollut valmiita monisteita, kaikki tieto piti kirjoittaa käsin muistiin. Eikä ollut Internetiä, sähköpostia eikä kännyköitä, tosin ei ole monella vanhan polven ihmisellä vieläkään. Vilppulan yhdistyksen jäsentiedostokin on pahvilaatikossa Ylä-Ajoksen tuvan pöydällä. Mutta siinä se on turvassa tietokoneviruksilta ja sähkökatkoilta. Mutta silloin oli talkoohenkeä, joka nyt on käynyt kovin vähiin. Mekin vilppulalaiset olimme Vähäjärven uuden puolen talkoissa ahkerasti, joka reissulla tehtiin jotain. Tietenkin ikääntyminen vaikuttaa, ettei enää jaksa tehdä yhtä paljon, mutta kyllä talkoohenki on käynyt vähiin nuoremmillakin. Luiskia ja jääräpäisyyttä Vilppulan yhdistys on ollut aktiivinen myös paikallisesti. Yhdessä Keuhkovammaliiton ja Invalidiliiton paikallisyhdistysten kanssa perustettiin Vilppulaan vammaisneuvosto, joka toimi neljä vuotta vapaaehtoisvoimin. Sitten vammaisneuvostot muuttuivat lakisääteisiksi ja kunnallisiksi. Toimin kunnallisen vammaisneuvoston puheenjohtajana kuusi vuotta. Otimme kantaa pääasiassa esteettömän liikkumisen puolesta ja saimme läpi useita vaatimuksiamme. Jotkut asiat etenivät hyvin, mutta vastustustakin oli. Tällainen tapaus oli vammaisneuvoston vaatimus katujen terävien reunakivien vaihtamiseksi viistoreunaisiksi. Vastaus oli, että sitten kun entiset kuluvat loppuun. Saimme pyörätuoliluiskia Hyvää ja huonoa tasa-arvoa Lahdessa on usein vaikeaa päästä. Ulkoistus on täällä suosittua. Nyt on sanottu irti työnsä hyvin hoitanut sosiaaliasiamies, jonka työt siirretään kuntien omistamalle palvelukeskus Versolle eri kuntien tasa-arvoon vedoten. Tasa-arvo on näköjään kuntapäättäjien ja virkamiesten mielestä nykyään sitä, että jos jossain ei jokin toimi kunnolla niin miksi meilläkään. Usein nimittäin ollaan minimoimassa palvelut heikompaan suuntaan ja viemässä ne kauemmas niitä tarvitsevasta asiakkaasta. Ja sitten tietysti ovat täälläkin kuntaliitokset ajankohtaisia, mutta siitä syksyllä lisää. Ritva A. Korhonen moneen kohteeseen, mutta apteekki harasi vastaan viimeiseen asti. Mieluummin tuotiin lääkkeet ulos ja rahastettiin pyörätuoliasiakkaat apteekin pihassa. Useimmiten muutoksen esteenä oli vain jääräpäisyys ja pinttyneet asenteet. Tiukka paikka oli myös urheilutalon vammaisvessa, joka oli pitkään siivousvälinevarastona. Mutta lopulta sekin asia tuli kuntoon. Vanhalla Vilppulan kunnantalolla on nykyisin mallikelpoiset vammaishissit, mutta ei sekään asia kommelluksitta toteutunut. Asia meinasi tyssätä siihen, ettei kukaan tiennyt mistä ja millaisia hissejä on saatavissa. Tartuin luuriin ja soitin hissifirmoihin, niin johan löytyi malleja mistä valita. Jotkut kunnan viranomaiset ja jopa työntekijät vetivät hernettä nenäänsä moisesta aktiivisuudesta, mutta ne väärinkäsitykset ovat mennyttä aikaa. - Kaikki ovat tyytyväisiä siihen, mitä on saavutettu. Olemme hyvässä yhteistyössä kaupungin kanssa. Muihin tehtäviin siirtyneen sosiaalijohtaja Riitta Heinosen kanssa suorastaan ystävystyimme. Torimyynnilkii ellää Vilppulan yhdistyksessä on nykyisin kolmisenkymmentä jäsentä, uusia tulee pari-kolme vuodessa. Mutta kun jäsenistö on hyvin ikääntynyttä, tarvittaisiin yhdistyksessä todellista ikäpolven vaihdosta. Mutta sitkeästi yhdistyksen väki vaan jaksaa toimia ja hankkia rahaa toimintaansa. Pidämme toritapahtumia, joissa myymme kahvia, lättyjä ja arpoja. Kyllä sillä tavalla rahaa tulee, parhaina päivinä on hankittu jopa 600 euroa. Tuossa uunin kupeella on taas muutama laatikollinen arpajaisvoittoja odottamassa. Mutta rahaa tarvitsisi koko liitto, sillä toimintatarvetta on loputtomasti. Anja Ylä-Ajos on tyytyväinen liiton ja lomakodin toiminnan kehitykseen kolmen vuosikymmenen aikana. On suorastaan ihme, miten niin pienellä henkilöstöllä voidaan pitää yllä näin laajaa toimintaa. Raha-automaattiyhdistyskin voisi arvostaa tätä aktiivisuutta ja tukea liittoa nykyistä enemmän. Ainakin puheet tuen supistuksista pitäisi lopettaa, Anja Ylä-Ajos sanoo pitkällä kokemuksellaan. Köyhälistön vuoro (säv. Mun isäin oli jne.) Nyt köyhälistö vuorostaan Lomalle laitetaan. Kylmällä sekä nälällä Taas heitä muistetaan. Tehtaat ja pajat seisomaan, Työväki niistä poistetaan, Saa katsella vaan kauhulla Kohtaloo kamalaa Kohtaloo kamalaa. On toisellainen loma tää, kuin tehdas patruunain, Jotk vietti kesän vapaana Kaikista huolistain. Työväki kultaa kokoili, Kun herrat sitä tuhlasi. He tahtoi silloin nauttia Elonsa onnea Elonsa onnea. Teksti ja kuva: Hannu Oittinen Vaan tehtaan herrat kiukussaan Nyt ovat orjilleen: Ei teitä enää tarvita! Huutavat joukoilleen. Ei työnne enää kaupaks käy. Rahoja tulevan ei näy. Me entisillä eletään. Onnesta iloitaan Onnesta iloitaan. Tämän laulutekstin oli Hietasen Tuure löytänyt vuonna 1906 painetusta taskukokoisesta kirjasta Työväen lauluja ja runoja, mutta eikö teksti ole kuin nykypäivästä? Eli mikään ei ole muuttunut!


Etusivu » Etusivu » Vuoden Välkky 2016 ehdokkaat\nVuoden Välkky 2016 ehdokkaat\nToimihenkilöjärjestöjen Sivistysliitto TJS jakaa joka vuosi Vuoden Välkky -palkinnon sellaisesta ammattiyhdistyksen toiminnasta tai ideasta, mikä on edesauttanut yhdistyksen kehittymistä, vaikuttavuutta, jäsenpalvelua tai jäsenten yhteenkuuluvuutta. Lue ehdotukset perusteluineen ja käy äänestämässä keskiviikkoon 30.11 mennessä (äänestys sivun lopussa). Eniten ääniä kerännyt ehdokas saa yleisöäänestyspalkinnon. TJS:n hallitus valitsee virallisen voittajan. Voittajat julkistetaan 12. joulukuuta.\nHallitusvierailut työpaikkakäynteineen, Kangasalan ja Härmänmaan ammattiosastot, SuPer ry\nSuPerin ammattiosastot ovat käynnistäneet hallitusten vierailutoiminnan, mikä auttaa kehittämään oman ammattiosaston toimintaa.\nEnsin Härmänmaa vieraili Kangasalla, minkä jälkeen Kangasalan hallitus kävi Härmänmaalla. Tänä syksynä Kangasalan väki kävi Porvoon ammattiosaston vieraana ja ensi vuonna Porvoosta tulee hallitus Kangasalalle kylään. Vierailuihin on liittynyt myös työpaikkakäyntejä.\nTutustumalla toiseen oman järjestön yhdistykseen hallituksen jäsenet ovat saaneet vinkkejä toiminnan kehittämiseen, yhteistyön lisäämiseen ja hyvien toimintamallien vaihtamiseen. Vierailut ovat olleet silmiä avaavia. Paljon on ollut hyviä keskusteluja ammattiosastoaktiivien kanssa. Myös työpaikkavierailut ovat olleet hyvin antoisia. Retket ovat lisäksi tuoneet mukavaa vaihtelua tavalliseen hallitustyöskentelyyn ja näin motivoineet aktiivijäsenenä toimivia tehtävässään.\nhttp://ao625.superliitto.fi/ ja http://ao302.superliitto.fi/\nSähköisen viestinnän kehittäminen ja uuteen innostaminen, tiedotussihteeri Kirsi Kaarela, Uudenmaan Mehiläisen ammattiosasto 155, Tehy ry\nKirsi Kaarela on nuorena aktiivisena toimijana tuonut uutta osaamista ammattiosaston sähköiseen viestintään. Hän on tehnyt ammattiosaston jäsenpostit ja kotisivut. Itse aina innokkaana uuteen hän on saanut myös muut mukaan.\nKun ammattiosasto on saanut aktiivijäsenen, joka on hyvä atk-taidoissa, hallituksen on ollut helpompi innostua uuteen ja kehittää viestintäänsä.\nVapaa-ajan toiminta, vapaa-aikatoimikunnan jäsenet: lrma Kivisaari, Fia lngves, Paula Granbacka ja Minna Backman Jyty Vaasa ry\nVapaa-aikatoimikunta järjestää jäsenmatkoja ahkerasti ja monipuolisesti. Vuoden 2016 aikana matkoja on järjestetty mm. Helsinkiin oopperaan, perheretki Kälviälle, kukkamarkkinoille Viroon sekä kulttuurimatka Keski-Eurooppaan.\nVuosien varrella toimikunta on järjestänyt myös teatterimatkoja, hankkinut lippuja mm. uimahalliin ja huolehtinut yhdistyksen kevät- ja syyskokousten tiloista, ruokailuista ja oheisohjelmasta. Kivisaari, Ingves, Granbacka ja Backman ovat uskomattoman innovatiivisia ja energisiä. Heidän järjestämistään matkoista ja tapahtumista kuuluu runsaasti positiivista palautetta ja mainitseepa joku uusi jäsen liittymisensä syyksi nimenomaan yhdistyksen järjestämät hienot matkat.\nJyty Vaasa ry:n vapaa-aikatoimikunnan toiminta on esimerkki ammattiyhdistystoiminnan ja jäsenten yhteenkuuluvuuden edistämisestä. Eläköityneet jäsenet haluavat pysyä jäseninä, uudet haluavat liittyä ja muut jäsenet pysyvät aktiivisina ja innokkaina vapaa-aikatoimikunnan tuottaman monipuolisen ja runsaan jäsenaktiviteettien tarjonnan ansiosta. Koska ammattiyhdistyksen vaikuttavuus on sidoksissa jäsenmäärään, merkitsee vapaa-aikatoimikunnan tuoma jäsenpito yhdistykselle todellisten vaikuttamismahdollisuuksien kasvua.\nPeda-klubit, Helsingin lastentarhanopettajien yhdistys Hela ry (Lastentarhanopettaja-liitto LTOL ry / OAJ)\nHelsingin lastentarhanopettajien yhdistyksellä on paljon jäsentoimintaa, mutta yksi toimintamuoto on ylitse muiden: Pedagogiset-klubit eli peda-klubit.\nHela ry on järjestänyt jäsenilleen jo muutamia vuosia peda-klubeja. Jäsenten palautteen innoittamana Hela on järjestänyt klubeja noin 4 kertaa vuodessa. Osallistujia on pääsääntöisesti aina enemmän kuin paikkoja. Peda-klubien puhujina on ollut erilaisia oman alansa osaajia, ja sisällöt ovat osaltaan tukeneet ja lisänneet lastentarhanopettajien osaamista. Aiheina on ollut mm. suupoppia, aivojumppaa, mediakasvatusta, toiminnallista matematiikkaa, myönteisen sosiaalisuuden vahvistamista ja digivälineet varhaiskasvatuksessa.\nPedagogiset klubit kokoavat jäseniä sekä lisäävät ammattitaitoa ja ammattiyhdistystietoutta. Lisäksi ne antavat virkistystä jäsenille. Peda-klubit ovat jäsenille tärkeä ammatillisen yhteydenpidon foorumi. Ammattijärjestölle ne ovat erinomainen keino tavoittaa jäseniä ja viestiä ammatillisista asioista. Suosittuina jäsentapahtumina ne ovat järjestölle myös erinomainen jäsenpidon muoto.\nOpen olohuone, Keski-Suomen lastentarhanopettajat ry (Lastentarhanopettaja-liitto LTOL ry / OAJ)\nKeski-Suomen lastentarhanopettajat ry järjestää Open olohuone -tapahtumaa, jonka tarkoitus on tuoda kentän lastentarhanopettajat yhteen tapaamaan kollegoita ja keskustelemaan ajankohtaisista edunvalvonta-asioista. Tapahtumassa on aina mukana myös yhdistyksen hallituksen jäsen, joka vetää keskustelua illan teemaan liittyen.\nOpen olohuone lanseerattiin jäsenien keskuudessa toimintavuonna 2014-2015. Vuoden 2016 kevään Open olohuoneen teema oli Varhaiskasvatuslaki – Mikä muuttui? Syksyn Open olohuone puolestaan kokoaa yhteen lastentarhanopettajaopiskelijat ja jo työelämässä toimineet lastentarhanopettajat. Olohuone pyrkii näin vastaamaan valmistuvien lastentarhanopettajien kysymyksiin työelämästä.\nOpen olohuone on esimerkki ammattiyhdistyksen toiminnan kehittämisestä ja on selvästi lisännyt yhdistyksen jäsenten yhteenkuuluvuutta. Se tarjoaa jäsenille sekä virkistystä että vertaistukea. Sen avulla pyritään myös vaikuttamaan jäsenten työssä jaksamiseen ja työpaikan epäkohtien korjaamiseen.\nTehostettu yhteistyö, Hämeenlinnan alueen SuPerilaiset\nHämeenlinnan Alueen SuPerilaiset, yhteensä viisi ammattiosastoa, ovat jo useamman vuoden ajan rakentaneet ammattiosastorajat ylittävää yhteistyötä ja yhdistäneet voimansa jäsentapahtumia ja edunvalvontaa koskevissa kysymyksissä.\nAmmattiosastot järjestävät vuosittain yhteistyönä valmistuvien lähihoitaja-opiskelijoiden valmistujaisjuhlat sekä toimintaa nuorten viikolle. Muutama vuosi sitten ammattiosastojen yhteistyönä lanseerattiin rekry-bussi. Ammattiosastot vuokrasivat linja-auton, jolla kierrättivät valmistuvia opiskelijoita työpaikoilla. Niissä SuPerilainen hoitaja esitteli toimintaa ja kertoi, mitä missäkin työpaikassa lähihoitajan toimenkuvaan kuuluu. Välimatkoilla kerrottiin ammattiyhdistystoiminnasta ja oman liiton kuulumisista.\nYhdessä on myös organisoitu niin luennot, pikkujoulut, mielenilmausmatkat kuin vaalipiirin kokouskyyditkin. Yhteistyö on mahdollistanut monipuolisen jäsenkoulutusten tarjonnan. Luentojen aiheita ovat olleet esim. päihderiippuvuus ja työssä jaksaminen sekä Setan luento tasavertaisesta vanhuudesta seksuaalisten vähemmistöjen näkökulmasta.\nAmmattiosastot ovat yhteistyön myötä aktivoituneet myös sosiaalisessa mediassa. Jäseniä on aktivoitu erilaisilla sosiaalisen median kampanjoilla. Lisäksi on julkaistu kirjoituksia mm. kolumneina ja yleisönosastoissa.\nYhteistyöllä Hämeenlinnan alueen SuPerilaiset ovat taanneet eri työpaikoilla työskentelevien jäsenten verkostoitumisen ja mahdollisuuden tavata toisiaan, yli ammattiosasto, työpaikka ja toimiala rajojen. On tärkeää, jäsenet pääsevät kohtaamaan toisiaan ja käymään ammatillista keskustelua yhteisissä tapahtumissa.\nSuPerilaisen me-hengen nostatus ja yhteenkuuluvuuden tunteen lisääminen on ollut yhteistyössä helpompaa. Yhteistyö on myös tuonut uusia välineitä jäsenhankintaan, kuten rekry-bussin ja yhteiset vastavalmistuneiden juhlat sekä auttanut ammattiosastoja näkymään entistä paremmin julkisuudessa ja sosiaalisessa mediassa.\nLisäksi yhteistyöllä ja vastuiden jakamisella on saatu kevennettyä yksittäisten ammattiosasto-aktiivien tehtävien määrää. Yhdessä toimien on myös tavoitettu isompia jäsenmääriä.\nHämeenlinnan alueen SuPerilaiset ovat 610 Hämeenlinnan ao ry, 611 Hämeenlinnan seudun ao ry, 612 Janakkalan-Hattulan ao ry, 613 Kanta-Hämeen kss ao ry Hämeenlinna, 651 Kanta-Hämeen yksityissektorin ao ry Hämeenlinna\nUutta virtaa ja näkemyksiä paikallisyhdistyksen toimintaan, Marita Minkkinen, Jyty Hollola ry (585)\nMarita Minkkinen on Hollolan kunnan nuoriso-ohjaaja, koulutukseltaan yhteisöpedagogi. Hän on toiminut Jyty Hollola ry hallituksen jäsenenä, yhdistyksen nuorisovastaavana useamman vuoden, Itä-Suomen alueen nuorisovastaavana sekä jäsenenä aluehallituksessa ja tulevaisuustoimikunnassa. Lisäksi hänet valittiin juuri Jytyn liittovaltuustoon Itä-Suomen alueelta. Marita on myös oma-aloitteisesti ilmoittanut lähtevänsä ehdolle syksyn luottamusmiesvaaleihin.\nMarita on osallistumisellaan tuonut uutta virtaa ja näkemyksiä paikallisyhdistyksen toimintaan. Hän on positiivisista positiivisin henkilö, joka aina jaksaa innostua ja innostaa muita uusista asioista.\nMarita on värvännyt uusia jäseniä yhdistykseen ja käynyt oppilaitoksissa kertomassa opiskelijoille ammattiyhdistystoiminnasta. Nuorille hän on järjestänyt monipuolista toimintaa.\nMaritan työskentely yhdistyksen ja liiton hyväksi on ollut pitkäjänteistä ja kehittämissuuntautunutta. Hän on tutkinut Jytyn nuorisotoimintaa opintojensa yhteydessä, osallistunut Jyty Akatemiaan ja järjestänyt toimintaa omassa yhdistyksessä sekä alueellisesti. Maritan toiminta Jytyssä on laaja-alaista, hän osallistuu ja järjestää – hän suorastaan heittäytyy järjestötyöhön.\nhttp://mariminkki.blogspot.fi ja http://jytyhollola.jytyliitto.net/\nRatkaisukeskeistä ja luottamusta luovaa yhteistyötä, Hilkka Kontiainen, KYS:n pääluottamusmies, Tehy ry\nKYSin pääluottamusmies Hilkka Kontiainen on järjestötoimijana poikkeuksellinen siten, että hänellä yhdistyy kokemus uudistusmielisyyteen ja kehittämismyönteisyyteen. Hänen pitkäjännitteisyytensä ja ideointinsa tuloksena saatiin esim. henkilöstölle ensi vuodesta lähtien E-passit, jonka arvon voi käyttää kulttuuriin tai liikuntaan.\nHilkka Kontiainen on myönteinen ja tukea antava henkilöstön edustaja. Hän osaa luoda ympärilleen positiivista ilmapiiriä, ja siten ideoita syntyy.\nLuottamusmiestapaamisissa ja ammattiosaston kokouksissa hän esittää ajatusrikkaita ja vaihtelevia sisältöjä. Hän tukee muita luottamusmiehiä ongelmatilanteissa ja antaa hyviä vinkkejä niiden hoitamiseksi.\nHilkka kohtelee neuvottelijana tasavertaisesti kaikkia jäseniä. Hän on luotettava, pitkän linjan luottamusmies. Hilkka on saavuttanut vankan luottamuksen niin työnantajan kuin henkilöstön keskuudessa. Hänen toimintansa on avointa ja oikeudenmukaista. Hilkka on neuvottelijana napakka ja selvittää neuvoteltavien asioiden taustat huolella. Hilkka on neuvotellut yhdessä ammattiosaston neuvottelijan, muiden järjestöjen luottamusmiesten sekä työnantajan kanssa KYSiin toimivan työaikapankin.\nHilkka Kontiainen on luonut pääluottamusmiehenä toimivan tavan työskennellä henkilökunnan edustajien kanssa. Se synnyttää luottamusta henkilöstön edustajien kesken ja auttaa muita luottamusmiehiä ideoimaan uusia ratkaisuja ongelmatilanteisiin.\nTiedonhankinta, oikeudenmukaisuus ja avoimuus edunvalvonnassa, alueluottamusmies Kaija Kankare, Tyks/Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri, Tehy ry\nKaija Kankare toimii Tehyn Tyksin ammattiosaston hallituksessa sekä tehyläisenä alueluottamusmiehenä operatiivisella toimialueella.\nRauhallisena, mutta napakkana neuvottelijana tunnettu Kaija Kankare on alueluottamusmiehenä luonut toiminnan tavan, joka auttaa niin pääluottamusmiehiä kuin ammattiosaston hallitustakin. Kaija tarttuu epäkohtiin, selvittää asioiden taustat huolella, näkee paljon vaivaa oikeudenmukaisuuden eteen ja ennen kaikkea – pitää kaikki asianosaiset aina ajan tasalla. Kaija Kankare on loistava esimerkki yhteistyökykyisestä toimijasta. Hän kysyy ja kertoo asiansa suoraan. Kaija ei toimi yksin, vaan yhdessä muiden asiantuntemusta käyttäen ja omaansa jakaen. Näin hän toimii myös henkilöstön edustajana toimialueensa johtoryhmässä ja yhteistyöryhmässä – avoin toiminnan tapa ja vastuunotto vaikuttavat siten, että Kaijaan luotetaan laajasti.\nHyvänä käytännön esimerkkinä viime aikoina on ollut tehtävänsiirrosta neuvottelu yhdessä pääluottamusmiehen kanssa; silmäpistokset siirrettiin tehtävänä lääkäreiltä sairaanhoitajille. Lopputuloksena oli kunnollinen korvaus hoitajille ja asianmukainen koulutus. Kaiken takana oli Kaijan laaja selvitystyö valtakunnallisesta toiminnasta ja selkeä perustelu esitykselle. Vastaavia käytännön esimerkkejä löytyy muitakin.\nKaija Kankare on luonut alueluottamusmiehen tehtävässä toiminnan tavan, joka palvelee jäsenten edunvalvontaa ja tukee niin luottamusmiesten kuin ammattiosastonkin toimintaa. Kaijan luoman toiminnan tavan kulmakiviä ovat hyvä asiaperusteiden selvitystyö, avoimuus, luotettavuus ja ennen kaikkea hyvä avoin viestintä kaikkiin asianosaisiin.


House of Horses Unicorns Grip leggings, harmaa | horseline\nHouse of Horses tyylikkäät harmaat Unicorn Grip Leggingsit! Nämä leggingsit sopivat niin ratsastukseen kun myös vapaa-ajalle, esimerkiksi salille!\nHouse of Horses Unicorn Grip Leggingsit ovat harmaat napakkaa, nyppyyntymätöntä ja hengittävää materiaalia.\nTaakse on painettu vaaleanpunaisella House of Horses Helsinki, ja sivua koristaa vaaleanpunainen unicorn logo! Oikeasta reidestä löytyy napakka kännykkätasku, johon mahtuu esim. iPhone 8. Vaaleanpunaiset unicorn gripit takaavat mahtavan pidon ratsastaessa, mutta näitä housuja voit käyttää myös vapaa-aikanasi vaikkapa salilla.


Mari Varonen on taidehistorioitsija, jolla on tiettävästi Suomen kattavin yksityiskokoelma kansallispukuja. Kokoelma ei kuitenkaan ole vielä täydellinen – löytyisikö sinulta joku Marin haaveilemista puvuista?\nMarin kuvan on ottanut Elina Brodkin.\nKansallispukuja postimerkeissä, komeroiden kätköissä ja kokoelmassani\nPosti toteutti yhdessä Suomen Kansallispukukeskuksen kanssa kansallispukuaiheiset uutuuspostimerkit. Huippua! Merkeissä esitellään 2000-luvulla tarkistetut eli uudelleen kootut Uskelan ja Jääsken naisten kansallispuvut.\nTarkat kuvat korostavat pukujen laadukkaita materiaaleja sekä tuovat esiin taidokkaasti ommeltuja yksityiskohtia. Parasta näissä merkeissä omasta mielestäni on positiivinen tunnelma ja ilo, joka välittyy niin mallin aurinkoisesta olemuksesta kuin kuvien raikkaasta yleisilmeestä.\nIloa elämään ja kansallispuku päälle!\nIlo on käsityötaidon arvostuksen ja kansanperinteen tallentamisen ohella yksi niistä perusteemoista, joita omassa kansallispukuharrastuksessani haluan korostaa. Jos kysyn oman ikäluokkani edustajilta, mitä heille tulee mieleen kansallispuvuista, yleisin vastaus on pönötys vakavana jossain tapahtumassa. On tilanteita, joissa on syytä käyttäytyä asiallisesti ja edustaa naama peruslukemilla, mutta vaikka kansallispuku on juhla-asu, se päällä voi juhlia ilman muuta riehakkaamminkin: tanssia, makoilla piknikhuovalla tai vaikka ratsastaa hevosella! Toivon kovasti, että kynnys kansallispuvun pukemiselle madaltuisi: pukua kun voi käyttää monenlaisissa tapahtumissa, ihan pienissäkin juhlissa.\nJos koko kansallispukuarsenaaliin pynttäytyminen tekee olon turhan juhlavaksi, on vaihtoehtoja. Sekakäyttö tarkoittaa sitä, että otetaan kansallispuvun osa ja yhdistetään se vaikka arkipukeutumiseen. Esimerkkinä tästä kansallispukuun kuuluvan taskun käyttäminen farkkujen ja trikoopaidan kanssa. Vielä pidemmälle menee #tuunaa mun perinne -ajattelu, jossa jo elämää nähneet ja juhla-asuksi soveltumattomat kansallispuvut muokataan uudeksi tuotteeksi, esimerkiksi hametta lyhentämällä tai käyttämällä pukukangasta käsilaukun verhoiluun.\n150 tarinaa kansallispuvuista\nItse hurahdin kansallispukuihin vasta ihan hiljattain, kolmisen vuotta sitten. Nyt minulla on yli 150 suomalaista kansallispukua kokoelmassani eli homma lähti totisesti lapasesta. Kaikki alkoi siitä, että huomasin käytettyjen kansallispukujen hintojen olevan verkossa, huutokaupoissa ja kirpputoreilla todella alhaisia: uuden kansallispuvun hamekankaan hinnalla saa parhaimmillaan useamman käytetyn kansallispuvun - etenkin jos mahtuu mummojen nuoruuden pukuihin eli xs- tai s-kokoihin.\nEdullisista hinnoista innostuneena ryhdyin keräilemään pukuja ja jäin koukkuun erityisesti vanhojen pukujen tarinoihin ja historiaan. Kokoelmassani on pukuja 1890-luvulta 2010-luvulle ja miltei kaikkien pukujen osalta tunnen niiden historian. Minulla on pukuja, jotka ovat matkanneet evakkoreessä; kansainvälisen uran tehneitä pukuja; teatterinäyttämöillä ja elokuvissa esiintyneitä pukuja sekä sellaisia pukuja, jotka on puettu kerran päälle ja sen jälkeen unohdettu kymmeniksi vuosiksi vaatekomeron syövereihin.\nSuomessa on reilut 400 pukua, joista noin puolet on suomenruotsalaiselta alueelta. Suuri osa puvuista on koottu 1900-luvun alkupuolella, osa jopa 1800-luvun puolella. Koko ajan tehdään ns. pukutarkistuksia, joissa puvut pyritään kokoamaan tarkemmin esikuvia eli 1700-1800-lukujen kansan juhlavaatteita vastaaviksi kuten postimerkeissä esitellyt Uskelan ja Jääsken puvut. Omassa kokoelmassani painottuvat 1900-luvun alkupuolella ommellut sekä 1950-70-luvuilla Vuorelma Oy:n valmistamat osittain teolliset puvut. Olen myös ilokseni löytänyt paljon suomenruotsalaisia pukuja, joista osa on Bragen valmistamia. Lahjoitusten kautta olen saanut käsiini sellaisia pukuhelmiä, joita ei markkinoilla liiku.\nTavoitteenani on täydellinen kokoelma suomalaisia kansallispukuja, mutta keräily muuttuu koko ajan haasteellisemmaksi. On paljon pukuja, joita ei ole vielä tullut eteeni. On pukuja, joita lienee mahdoton enää löytää ja on pukuja, joista erityisesti unelmoin.\nEtsin nyt yhteistyössä Postin kanssa täydennystä pukukokoelmaani. Erityisesti olemme kiinnostuneita vinttien ja komeroiden vanhoista puvuista, joilla on tarina kerrottavanaan - oli se sitten millainen tahansa. Olisi upeaa saada kokoelmaan esim. joku seuraavista puvuista:\nJoutsenon kansallispuku Etelä-Karjalasta,\nSippolan kansallispuku Kymenlaaksosta,\nUuraisten kansallispuku Keski-Suomesta,\nIkaalisten kansallispuku Satakunnasta,\nMyrskylän (Mörsköm) kansallispuku Uudeltamaalta,\nKorppoon kansallispuku (Korpo) Varsinais-Suomesta,\nSeinäjoen kansallispuku Etelä-Pohjanmaalta,\nSuur-Iin kansallispuku Pohjois-Pohjanmaalta,\nAlatornion kansallispuku Peräpohjolasta\nKuopion seudun kansallispuku Pohjois-Savosta tai\nKangasniemen kansallispuku Etelä-Savosta\nLöytyisikö sinulta kenties joku näistä puvuista - tai muu sellainen puku, jota kokoelmassani ei vielä ole? Kokoelmaan kuuluvat puvut löytyvät Kansallispuvussa-sivustoltani. Voit tarjota kokoelmaani kuulumatonta pukua minulle sähköpostitse kansallispuvussa@gmail.com -osoitteeseeni tai sivustoltani löytyvällä Ota yhteyttä! -lomakkeella hintapyynnön kera. Kokoelmaani valittu puku esitellään näyttävästi blogissa myöhemmin.\nPostimerkkien kuvat: Suomen Kansallispukukeskus\nKaikki kauniit postimerkit