44 Uutuus: Kaija Papun sarjakuva Adel Abidin Kiasman tosi-tv:ssä Kevään kalenteri - PDF\n44 Uutuus: Kaija Papun sarjakuva Adel Abidin Kiasman tosi-tv:ssä Kevään kalenteri\nDownload "www.kiasma.fi 44 Uutuus: Kaija Papun sarjakuva Adel Abidin Kiasman tosi-tv:ssä Kevään kalenteri"\n1 vol 12 Uutuus: Kaija Papun sarjakuva Adel Abidin Kiasman tosi-tv:ssä Kevään kalenteri Värikäs talvi Kiasmassa Olav Christopher Jenssen teosnimien jäljillä Olavi Paavolaisen ja Hertta Kuusisen rakkaustarina näyttämöllä\n3 Olav Christopher Jenssen Berliinissä asuva norjalaistaiteilija Olav Christopher Jenssen antaa maalauksilleen nimiä kuin sekoittaisi värejä. Oikealla teos Panorama/Preface. BERND BORCHARDT Mistä nimi maalaukselle? Nimet ovat kiehtovia ja vaikeita. Kaikki, jotka joskus ovat yrittäneet keksiä nimeä vaikkapa lapselle, veneelle tai bändille tietävät, että nimenanto saattaa olla yllättävän työlästä puuhaa. Ihan kivoja nimiä on helppo keksiä mutta mistä saada nimi, joka on omaperäinen, kestää aikaa, jää mieleen, on riittävän moniulotteinen sekä maistuu vielä äänteellisesti mukavalta suussa? KKA / PIRJE MYKKÄNEN Kiasma 3\n4 Olav Christopher Jenssenin teossarja Panorama antoi nimen koko näyttelylle. Oikealla Panorama/Begonia. BERND BORCHARDT Ehtyykö myös taiteilijan sanainen arkku, kun varsin usein taideteoksen otsikko on karusti Nimetön, Utan titel, Untitled? Vai voiko nimettömyys olla sinänsä tarkoituksellista ja merkityksellistä? Joku ei kenties halua ohjata teoksensa tulkintaa, joku ei taas koe nimeä niin tärkeäksi tulkinnan kannalta. Nimettömäksi nimeäminen on ollut taidehistoriassa myös yksi modernismin ääri-ilmiö, osa taiteellista ideologiaa, jonka mukaan taideteos ei viittaa, eikä sen pidä viitata mihinkään itsensä ulkopuoliseen todellisuuteen. Esimerkiksi maalauksen on oltava vain maalaus, se käsitelköön väriä, muotoa, pintaa ja sommittelua, ja se siitä. Tämän mallin mukaan otsikon keksiminen maalaukselle johdattaa katsojan mielikuvituksen väärille raiteille sen sijaan että se ohjaisi häntä keskittymään olennaisimpaan eli maalauksen omaan todellisuuteen. Usein teoksella kuitenkin on nimi. Monet taiteilijat nimittävät teoksensa siihen virikkeen antaneen asian tai aiheen mukaan. Joku saattaa vihjata omiin vaikutteisiinsa. Norjalaissyntyiselle maalarille Olav Christopher Jenssenille nimet ovat valtavan tärkeitä. Hänen maalaustensa nimet kehkeytyvät useimmiten melko luontevasti, niiden syntyminen on osa maalauksen syntyä. Parhaimmillaan nimi viriää itsekseen, juolahtaa mieleen itse teoksesta ikään kuin maalaus tarjoaisi sen tekijälleen eikä päinvastoin. Toisinaan taas Jensseninkin pitää hakea ja etsiä sopivaa nimeä, kehittelyn kanssa voi vierähtää joskus pitkä ilta tai pidempikin aika. NORJALAINEN MIELEN MAISEMA Olav Christopher Jenssenin näyttelyn nimi Kiasmassa on Panorama, samannimisen näyttelyyn tulevan 10- osaisen maalaussarjan mukaan. Taiteilija kertoo, että tämä nimi kehittyi hänellä hitaasti maalausprosessin aikana. Ei liene sattumaa, että Kiasman pohjoispäädyn maisemaikkunallisen tilan nimi on myös Panoraama. Ehkä taiteilija onkin Panorama-sarjaa maalatessaan ajatellut Kiasmaa, seisonut mielikuvassa tulevassa näyttelyssään, katsellut ulos ikkunasta edessään avautuvaa panoraamaa Helsingistä Nimi Panorama sisältää ajatuksen laajasta näkymästä, totaalisesta, katkeamattomasta horisontaalisesta perspektiivistä. Vaikka Jenssen on asunut urbaanissa ympäristössä suurimman osan elämästään, hänen kohdallaan muistetaan aina mainita tärkeä suhde luontoon: onhan taiteilija kotoisin Pohjois-Norjasta, jossa maisema on ehdoton ja ohittamattomissa oleva. Ehkä Panoramanimi juontuukin Jenssenin sisäisestä maisemasta, 4 Kiasma\n5 BERND BORCHARDT BERND BORCHARDT Taiteilija ei kätke teoksiinsa piilomerkityksiä, vaan lupaa että kaikki on katsojan nähtävillä. Kuvassa teos Panorama/Recognition. Toisinaan Jenssen turvautuu teosnimien valinnassa etymologiseen sanakirjaan. Kuvassa teos Appointment/Idiom lapsuuden maisemasta, jota hän kertoo aina kantavansa mukanaan. NIMI VIHJAA SUUNNAN KATSOJALLE Jensseniä on vaikea houkutella kertomaan tästä lisää. Hän sanoo, ettei oikeastaan välittäisi selittää teoksiaan, ja että paras tapa hänelle selittää hänen omia maalauksiaan on maalata niitä ja paras tapa ymmärtää hänen maalauksiaan on vain katsoa niitä. Panorama-sarjan maalauksilla on myös alaotsikot, tai rinnakkaisnimet. Panorama/Massimo; Panorama/Insulan; Continental, Esplanad, Phonetica, Environment, Solution, Preface, Recognition ja Begonia. Nimet tuntuvat olevan taiteilijan omasta teoksestaan aistiman tunnelman laatusanoja. Ne ovat assosiatiivisia, leikkisiä ja vähän mielivaltaisiakin, mutta antavat kuitenkin katsojalle yhden langanpään, jota hän voi halutessaan lähteä seuraamaan. APUNA SANAKIRJA Jenssenin antamat nimet ovat useimmiten vieraskielisiä. Ne ovat latinan- tai englanninkielisiä, eivät norjaa tai saksaa, taiteilijan kotikieliä. Vierasperäisten nimien käyttö liittynee pyrkimykseen laajentaa merkitystä yleisemmälle tasolle. Joskus Jenssenin nimet ovat paikannimiä (Verona), joskus nimi tuntuu viittaavan suoraan väriin (Grenadine Painting), toisinaan nimi liittyy kieleen ja sen eri muotoihin (Idiom). Nimet ovat meheviä ja merkityksellisiä, ja ne synnyttävät uusia assosiaatioketjuja maalauksen aiheuttaman visuaalisen ärsykkeen lisäksi. Jenssenin nimet ovat usein lisäksi foneettisesti hyvin miellyttäviä, ne ovat kuin kauniisti sointuvia minirunoja tai mietelmiä. Nimien ja niiden merkitysten kerääminen vertautuvat Jenssenillä värien sekoittamiseen: pienikin muutos vaikuttaa sävyyn. Etymologinen sanakirja on hänen työhuoneellaan paljon käytetty kirja, joka tempaa välillä taiteilijan mukaansa sanojen loputtomaan merkitysten ja merkityksenannon ketjuun. Arja Miller Olav Christopher Jenssenin näyttely Panorama on esillä Kiasman viidennessä kerroksessa. Jenssen kertoo työskentelystään englanniksi la klo 15. Kiasma 5\n6 Näkökulma Yleisöt ovat pirstaloituneet paitsi kokemuksien, myös valmiuksien kautta. Kiasma etsii suhdetta tositarkoituksella MUSEOTYÖSSÄ tärkeintä on merkityksien luominen. Ilman merkityksellisyyttä taiteen ja ihmisten kohtaaminen jää hipaisun asteelle. Suhteessa taiteeseen kokeminen on tärkeämpää kuin näkeminen, kohtaaminen oleellisempaa kuin ymmärtäminen. Haasteellista merkityksien luomisessa on ihmisten erilaiset lähtökohdat taiteen kokijoina. Yleisöä puhuttelevat niin elämässä kuin taiteessakin erilaiset asiat. Juuri mikään maailmassa ei enää ole takuuvarma tunteiden herättäjä tai keskustelun avaaja. Yleisöt ovat pirstaloituneet paitsi kokemuksien, myös valmiuksien kautta. Ihmiset etsivät suhdetta ympäröivään maailmaan yhä kiihkeämmin, mutta suhteen syntymiselle asetetaan entistä enemmän odotuksia. KIASMALTA yleisöt odottavat asiakastutkimuksienkin mukaan ravistelevaa kokemusta, joka jättää jäljen ja josta puhutaan pitkään. Nykytaiteen imago on ongelmallinen nimenomaan siinä mielessä, että nykytaiteelta odotetaan niin paljon. Käynti nykytaiteen museossa koetaan myös riskiksi, koska suuria odotuksia ei aina jokaisen kohdalla pystytä lunastamaan. Jokaiselle jotakin on yhtä haasteellista toteuttaa kuin kaikkea kaikille. Yleisölähtöisyys ei tarkoita sitä, että museon sisältöjen tulisi vastata jokaiseen tarpeeseen, vaan että museo aidosti ponnistelee sen eteen, että yleisöllä olisi mah- dollisuus muodostaa suhde taiteeseen jollakin merkityksellisellä tasolla. Useinkaan se suhde ei perustu rakkauteen, ei aina edes ihastumiseen. Yhtä merkityksellinen voi olla suhde, joka syntyy ihmetyksen, kyseenalaistamisen tai eri mieltä olemisen kautta. KIASMAN kevät on täynnä vastakohtia. Vuoden aloittaa norjalainen maalari Olav Christopher Jenssen suurikokoisilla, valoisuutta huokuvilla teoksillaan. Helmikuussa avataan nuoren irakilais-suomalaisen taiteilijan Adel Abidinin näyttely, joka kuvastaa maailmaa aivan toisenlaisesta perspektiivistä. Loppukeväästä avataan Denise Grünsteinin valokuvanäyttely ja Ilja Glazunovin maalaamista muotokuvista koostuva ilmiönäyttely suomalaiseen historiaan. Kevättä täydentää uusi kokoelmanäyttely, joka tutkii tapahtumallisuutta taiteessa. Näkökulmat vaihtuvat tiuhaan, museon päällekkäisissä kerroksissa on esillä näyttelyitä, jotka edustavat toisistaan aivan päinvastaisia maailmoja. Kevään näyttelyidensä kautta Kiasma etsii suhdetta museokävijään tositarkoituksella, merkityksien kautta. Berndt Arell 6 Kiasma\n7 Kiasma lehti 44 KIASMA-LEHTI ISSN X Julkaisija Nykytaiteen museo Toimituksen osoite Kiasma, Nykytaiteen museo Mannerheiminaukio 2, Helsinki puh. (09) , fax (09) Vastaava toimittaja tiedotuspäällikkö Piia Laita (09) Toimitussihteeri tiedottaja Päivi Oja (09) Verkkototeutus Sami Orpana / Kolmekuu Ulkoasu ja taitto Timo Vartiainen Käännökset Tomi Snellman, Erik Miller, ACC Noodi Painopaikka Libris Toimitus ei vastaa ohjelmisto-aikatauluihin tulleista muutoksista. Vuonna 2010 Kiasmassa avautuu seitsemän päänäyttelyä ja kokoelmanäyttely. ARS 11 avajaisia juhlitaan huhtikuussa Suurnäyttely valottaa näkökulmia Afrikan nykytaiteeseen. KIRJOITTAJAT TÄSSÄ NUMEROSSA Berndt Arell museonjohtaja Piia Laita vastaava toimittaja Taika Mannila Kiasman kulttuuritulkki Arja Miller näyttelyintendentti Juha Mustanoja käsikirjoittaja ja ohjaaja Päivi Oja toimitussihteeri Kaija Papu sarjakuva Pirkko Siitari kokoelmaintendentti Jaakko Uoti Kiasman kulttuuritulkki Petra Vuolanen Kiasman kulttuuritulkki VALOKUVAT Jussi Kivi, Arja Miller, Kaija Papu, Minna Raitmaa, Nicholas R. Clark / Eyebeam Windowfarms Valtion taidemuseo / Kuvataiteen keskusarkisto: Juho Heikkinen, Pirje Mykkänen, Henri Tuomi, Petri Virtanen KIASMAN YHTEYSHENKILÖT Museonjohtaja Berndt Arell Johtajan assistentti Tuula Vuorio (09) Näyttelyintendentti Arja Miller (09) Kokoelmaintendentti Pirkko Siitari (09) Vastaava museolehtori Sanna Hirvonen (09) Kiasma-teatterin vs. vastaava tuottaja Riitta Aarniokoski (09) Yhteistyöpäällikkö Sanna-Mari Jäntti (09) Tilavuokraukset: yhteistyökoordinaattori Päivi Hilska (09) NYKYTAITEEN MUSEO on perustettu 1991, Kiasma rakennettu Rakennuksen suunnitteli arkkitehtikilpailun voittaja Steven Holl, USA. Kiasmassa on viisi kerrosta. Kokonaisala on m², josta museotiloja on m². Kiasman taidekokoelmissa on n teosta kotimaista ja kansainvälistä nyky-taidetta. Nykytaiteen museo Kiasma kuuluu Valtion taidemuseoon. KIASMA Chiasm, ~a, s (anat) risteys, risti ~us s (pl~i) (ret) kiasmi. Kiasma, hermojen, vars. näköhermojen eli näköjuosteiden, risteys. Kiasma (kreik. khiasma = viivaristeys, X-kirjaimen muodosta), tuman kypsymisjakautumisessa diploteenivaiheessa todettava kohta, jossa vastinkromosomit kietoutuvat toisiinsa. > Crossing over. KKA / JUHO HEIKKINEN Kiasma 7\n8 Kiasma lyhyesti KKA / PIRJE MYKKÄNEN Taaperoikäisten taidepajoissa ei väriä säästellä. Värikäs talvi syntyy Tikkurilan kanssa KIASMA ja Tikkurila ovat allekirjoittaneet yhteistyösopimuksen vuodelle Jo Marita Liulian uskontoaiheisen näyttelyn hehkuvat värimiljööt vuonna 2009 olivat Tikkurilan maalein aikaansaatuja. Nyt ensimmäistä kertaa Tikkurila Oy:stä tulee Kiasman virallinen yhteistyökumppani. Yhteistyön muodoista Tikkurilaa innostavat erityisesti väreihin liittyvät, lapsille suunnatut työpajat. Työpajaohjelmisto ilmoittautumisohjeineen löytyy osoitteesta What would Kiasma do? TAI MITÄ tekisi Olav Christopher Jenssen? Entä sinä itse? Kiasma haastaa vuonna 2010 kävijänsä osallistumaan ja pohtimaan tekemistä useissa eri yhteyksissä. Hasan & Partnersin kanssa yhteistyönä toteuttamaan kampanjaan saattaa törmätä yllättävissäkin paikoissa, joten valmistaudu vastaamaan: What would you do? 8 Kiasma\n9 KKA / PETRI VIRTANEN Esa Rahikainen ja Reijo Liski tuovat Urho Kekkosen muotokuvan Tamminiemestä remontin tieltä Kiasmaan. Urkki puhdistukseen ILJA GLAZUNOVIN presidentti Urho Kekkosesta maalaama muotokuva noudettiin Kekkosen viimeisestä kodista, sittemmin Tamminiemen museosta, Kiasmaan tulevaa näyttelyä varten. Teos on konservoinnin näkökulmasta lähinnä erittäin likainen, runsaan tupakansavun haalistama, toteaa Kiasman konservaattori Siukku Nurminen. Tuossahan se tuijottaa odottamassa käsittelyyn pääsyä. Samalla, kun teos puhdistetaan, on mahdollista myös tutkia, mitä nykyvälinein saadaan selville maalauksen vaiheista. Glazunov joutui nimittäin korjailemaan maalausta, koska Kekkonen ei aluksi ollut tyytyväinen. MINNA RAITMAA (Työ)kavereiden kanssa Pajalle LUOVAA leikkimieltä työyhteisössä voi viritellä Kiasman Pajalla. Nykytaiteeseen ja kollegoihin tutustutaan työpajatyöskentelyn merkeissä. Erityisesti yrityksille tarkoitetuissa Kimppapajoissa käynti suunnitellaan työpajaohjaajan kanssa. Aiheet ja ajankohdat sovitaan kunkin yrityksen tarpeiden mukaan. Ystävä- tai harrastusporukalleen voi puolestaan varata perjantaiiltapäiväksi Tuttu ryhmä -työpajan. Kahden tunnin työpajapaketti sisältää näyttelykäynnin. Varausohjeet löydät osoitteesta Merkillinen seikkailu LAINAA Kiasmasta merkillinen kokoelma palikoita ja rakenna oma reittisi Oikeilla jäljillä -näyttelyyn. Sopii vuotiaille, yksin tai ryhmässä. Loputon esitys CHRONOPOLITICS III Memo of Time on esitys, joka pyrkii ihmisiän ylittävään, loputtomaan kestoon. Se on viimeinen osa Muistioita ajasta -esityssarjasta, joka kuuluu Tuija Kokkosen taiteelliseen tohtorintutkintoon Teatterikorkeakoulussa. Aikamuistioita on esitetty Kiasmateatterissa, Kansallisteatterissa, Ruotsissa ja Norjassa. Maaliskuussa nähtävä esitys koostuu kolmesta alaesityksestä: live-, verkko- ja luontoesityksestä, joissa tarkastellaan keston kysymyksiä suhteessa esityksen eri välineisiin, inhimilliseen muistiin ja ei-inhimillisiin toimijoihin. Sen työryhmään kuuluu eri alojen taiteilijoita ja taitajia, jotka kaikki toimivat myös esiintyjinä live-esityksessä. Kuka voittaa? ARS FENNICA palkinnon kävi marraskuussa pokkaamassa kuvataiteilija Jussi Kivi. Yleisöäänestyksen tulos selviää 4. tammikuuta, jolloin on vielä viikko aikaa tutustua kaikkien ehdokkaiden yhteisnäyttelyyn Kiasmassa. Yleisöäänestyksen voittaja selviää myös Kiasman verkkosivuilta. Kiasma 9\n10 Kiasma lyhyesti JUSSI KIVI Café Kiasma Café Kiasma on avoinna ti 10-17, ke-pe , la-su p. (09) Jussi Kiven palokunta-aiheinen kokoelma on monen pikkupojan unelma. Valitse 112 VIRALLINEN hätänumero on saanut toimintapäivän 11. helmikuuta eli Samana päivänä Studio K:ssa avautuu taiteilija Jussi Kiven oma palomuseo -teos Fire and Rescue Museum, jonka esineistöä hän on jo pikkupojasta saakka intohimoisesti kartuttanut. Kokonaisuus oli kesällä esillä Venetsian biennaalin Suomipaviljongissa. Kiasman Ystävät Tiedot ajankohtaisista näyttelyistä, tapahtumista ja muusta ohjelmistosta Kiasman Ystävät ry Lisätietoja toiminnasta p. (09) tai\n11 NICHOLAS R. CLARK / EYEBEAM WINDOWFARMS Hydroponisessa puutarhassa kasvit kasvavat vedessä ja ravinneliuoksessa ilman maata. Hydroponinen ikkunapuutarha ELEKTRONISEN taiteen ja alakulttuurien festivaali Pikseliähky esittelee vuosittain noin sadan kansainvälisen tekijän töitä sekä tarjoaa monipuolisen katsauksen kotimaiseen elektronisen taiteen kenttään. Maalikuussa Kiasma-teatterissa esitetään kaksi musiikkiteosta, jotka perustuvat ihmisen kehon sisäisiin ääniin ja rytmeihin. Heart Chamber Orchestra on muusikoiden omiin sydämenlyönteihin perustuva teos, jonka itävaltalainen duo Terminalbeach (Erich Berger & Peter Votava) esittää yhdessä kahdentoista klassista instrumenttia soittavan muusikon kanssa. Jokaisen muusikon edessä on tietokonenäyttö, jolta he lukevat heidän oman pulssinsa perusteella muuttuvan sävellyksen. Pikseli-ähkyssä saa ensi-iltansa myös Ona Kamun uusi teos Elektromys, jonka päämateriaalina ovat hermoratamittauksessa rekisteröidyt lihaksen sähköisen toiminnan äänet. Mediateekin näyttely esittelee ensimmäistä kertaa Suomessa yhdysvaltalaisen Golan Levinin interaktiivisia teoksia. Hänen teoksensa ovat leikkisiä, visuaalisia maailmoja, jotka reagoivat yleisön ääniin, liikkeisiin tai kasvojen ilmeisiin. Kiasma-teatterin lämpiössä nähdään yhdysvaltalaisten Britta Rileyn and Rebecca Brayn projekti Window Farms, joka on ekologisista materiaalista valmistettu hydroponinen ikkunapuutarha. Window Farms on osa Herbologies/Foraging Networks -ohjelmakokonaisuutta, joka tutkii yrtteihin liittyvän perinnetiedon ja digitaalisen kulttuurin kohtaamista. Paina kätesi kiveen KIASMAN ala-aulassa on pala marmoria, jota kävijä saa koskettaa. Hannele Rantalan (s. 1952) Vieraskirja (2009) on tarkasti A4-kokoon leikattu pala kreikkalaista marmoria sekä messinkilaatta, joka kertoo kiven tarinaa: kivi on peräisin samasta Pentelikonin louhoksesta kuin Ateenan Akropoliin temppelien rakennuskivi. Louhos on ainakin vuotta vanha ja kaivos toimii edelleen. Rantalan Vieraskirja vie ajatukset katoavaisuuteen, pysyvyyteen ja ajan kulumiseen. Ihmisten kosketukset kuluttavat kiveä pikku hiljaa, näyttäen näin ajan kulumisen marmoriin muodostuvana painaumana. Kiveä koskettamalla kävijä jättää jälkensä vieraskirjaan ja tulee koskettaneeksi samalla kaikkia niitä muita, jotka ovat kiveen kätensä painaneet. Näin kosketuksesta tulee kollektiivinen, yhteinen kokemus. Vieraskirjaa voisikin kuvata sosiaaliseksi veistokseksi, joka toteutuu katsojien kosketuksen kautta. Kiasma 11\n12 Kiasma lyhyesti KKA / HENRI TUOMI Ars ja kylmä sota ARS-TAIDENÄYTTELYITÄ on järjestetty vuodesta 1961 lähtien yhteensä seitsemän. Niiden taustalla ovat vaikuttaneet muun muassa kylmän sodan aikainen kulttuuripolitiikka, kuvataiteen muutos ja lisääntynyt taidesponsorointi. Heikki Kastemaan kirjoittama teos Nykyaikojen kampanjat kertoo Ars-näyttelyiden kehittymisestä nykytaiteen kansainvälisiksi ja monitaiteellisiksi tapahtumiksi. Kirjan lähdeaineistona Kastemaa käyttää näyttelyiden saamaa runsasta lehtikirjoittelua sekä niiden suunnitteluun liittyviä asiakirjoja. Hän dokumentoi, selvittää ja tulkitsee Ars-näyttelyiden kokoonpanoja, taustoja, näyttelyihin liittyvää journalismia sekä joskus kiivaina käyneitä julkisia taidekeskusteluja. Kirjan on julkaissut Kuvataiteen keskusarkisto sarjassaan Kirjoituksia taiteesta ja se on myynnissä Kiasmakaupassa ja Valtion taidemuseon verkkokaupassa osoitteessa Älä varasta, osta omaksi UUSI ERÄ suosittuja I stole this from Kiasma -mukeja on saapunut. Mukeja myydään Kiasma-kaupassa ja Café Kiasmassa kuudella eurolla. Ars-kuraattorit Afrikassa ARS 11 -näyttelyn kuraattorit Arja Miller ja Pirkko Siitari tutustuivat Malin Bamakossa afrikkalaiseen valokuvataiteeseen. Lue matkaraportti seuraavasta Kiasmalehdestä, joka ilmestyy Bamakon valokuvataiteen biennaali Malissa on yksi Afrikan suurimpia kansainvälisiä taidetapahtumia. ARJA MILLER KKA / PIRJE MYKKÄNEN Museonjohtaja Berndt Arellin 50-vuotisvastaanotto keräsi Kiasmaan edustajia niin taiteen, politiikan kuin taloudenkin aloilta. Onnitteluvuorossa diplomiekonomi Lenita Airisto. POIKKEUKSIA Kiasman kevään aukioloajoissa loppiainen ke 6.1. klo pe 8.1. klo pääsiäinen: pe 2.4. suljettu la ja su klo ma 5.4. suljettu vapunaatto pe vapunpäivä la 1.5. suljettu Kiasma on avoinna normaalisti ti-pe , la-su ja ma suljettu. 12 Kiasma\n13 Tulossa KKA / PIRJE MYKKÄNEN Katsoja voi sukeltaa sisään Jacob Dahlgrenin teokseen The Wonderful World of Abstraction. Antaudu nauhojen hyväiltäväksi KÄVELE teokseen sisään, sukella värien joukkoon ja tunne kangasnauhojen liukuvan pitkin kehoasi. Kohtaa teoksessa kenties toinenkin katsoja. Jacob Dahlgrenin teos The Wonderful World of Abstraction (2009) on samanaikaisesti veistos, maalaus ja vuorovaikutteinen installaatio. Se koostuu tuhansista värikkäistä kangasnauhoista, jotka roikkuvat katosta lattiaan. Ulkopuolelta tarkasteltuna teos näyttää abstraktilta maalaukselta tai värikkäältä veistokselta. Se on kokemuksellinen, arkinen ja ylevä. Dahlgrenin teos toimikin innoittajana kun maaliskuussa avautuvan kokoelmanäyttelyn suunnitteluryhmä valitsi yhdennentoista kokoelmia esittelevän näyttelyn teemaksi tapahtuman. Mitä tapahtuma sitten voisi tarkoittaa nykytaiteessa? Kokoelmanäyttelyssä teemaa tarkastellaan kahdesta näkökulmasta: Yhtäältä näyttelyssä on teoksia, joissa tapahtuma on katsojan toiminnassa - oli se sitten konkreettista teokseen osallistumista tai hienovaraisempaa vaikuttumista. Toisaalta näyttelyyn on valittu teoksia, joissa taiteilija tekee tapahtuman, esimerkiksi lavastaa tilanteen. Voidaan ajatella, että kokoelmanäyttelyn tapahtumallisuus on ennen kaikkia kiinni katsojasta. Haluatko antautua värikkäiden nauhojen hyväiltäväksi? Pirkko Siitari Kiasma 13\n14 Adel Abidin Kiasman kulttuuritulkit on joukko taiteesta ja kulttuurista kiinnostuneita vuotiaita nuoria. Syksyn aikana he tutustuivat Adel Abidinin taiteen taustoihin tehdessään taiteilijasta kertovaa dokumenttia. Kiasman yhteistyökumppanin Deloitten avulla toteutettu dokumentti tulee esille Kiasmaan helmikuussa avautuvaan Adel Abidinin näyttelyyn. Erilainen dokumenttielokuva Nyt ollaan jonkin Mitä tapahtuu, kun viisi nuorta saa käteensä videokameran ja eteensä nykytaiteilijan? Kiasman kulttuuritulkit ja ohjaaja Ville Kiiski tekivät dokumenttielokuvan taiteilija Adel Abidinista. Petra Vuolanen, Taika Mannila ja Jaakko Uoti pitivät päiväkirjaa tuotannon vaiheista. 14 Kiasma OHJAAJAN TAPAAMINEN Tunkeeko tosi-tv Kiasmaan? Petra: Tänään potkaistiin käyntiin yksi kulttuuritulkkien tähän asti mielenkiintoisimmista projekteista, taiteilijadokumentti irakilais-suomalaisesta taiteilijasta Adel Abidinista. Tapasimme Kiasmassa dokumentin ohjaajan Ville Kiisken. Kokouksen puolivälissä Kiiski paljasti, että jo ensimmäinen tapaaminen menee nauhalle. Hän haluaa, että jokaiselle meistä saadaan oma kamera. Kuvaisimme toisiamme puhumassa Abidinin taiteesta. Ajatus huvitti kaikkia. Tunkeeko tosi-tv Kiasmaan? Jaakko: Tunnelma oli jännittävä ja osin jännittynyt. Miten niin kaikki kuvaavat toisiaan? Milloin kuvataan mitäkin? Miltä lopputulos näyttyy näyttää? Kaikki oltiin kuitenkin samassa veneessä, eikä kukaan ollut vielä varma lopputuloksesta. Hyvä tunne. KKA / PIRJE MYKKÄNEN\n15 tärkeän äärellä\n16 ADEL ABIDIN Adel Abidin Syntynyt Bagdadissa Irakissa 1973, asunut Helsingissä vuodesta Pitänyt näyttelyitä mm. Yhdysvalloissa, Ranskassa, Isossa-Britanniassa ja Egyptissä. Suomen edustaja Venetsian biennaalissa vuonna Teokset usein videoita ja videoinstallaatioita.käsittelee mustan huumorin ja ironian kautta mm. kulttuurien kohtaamisia ja marginaalisuuden kokemuksia, elämisen ehtoja sodan oloissa sekä sukupuolirooleja ja seksuaalisuutta. Kiasman näyttely on Abidinin ensimmäinen museonäyttely Suomessa ja esittelee hänen viime vuosien tuotantoaan. Adel Abidin työhuoneellaan Helsingin Kaapelitehtaalla. KKA / PIRJE MYKKÄNEN Bread of Life -videoteoksessa neljä miestä saa aikaan musiikkia rummuttamalla egyptiläisittäin valmistettuja kovia leipiä. ESITTELY YHTEISTYÖKUMPPANILLE Kuin Pompidou-keskuksen arkkitehtuuri Kaksi kulttuuritulkkia, Petra Vuolanen ja Erkka Luutonen, osallistuvat tapaamiseen Kiasman yhteistyökumppanin Deloitten kanssa. Deloitte tukee dokumentin tuotantoa. Mukana on Kiasman väkeä, ohjaaja Ville Kiiski sekä taiteilija Adel Abidin. Petra: Kiiski kertoi, että emme ole tekemässä perinteistä taiteilijadokumenttia, jossa syvä kertojanääni kulkee taustalla, kun taiteilijan työstä ja elämästä esitetään kaunista kuvaa. Ohjaajan visiossa Abidin-dokumentti on kuin Pariisin Pompidou-keskuksen arkkitehtuuri: rakenteet saavat näkyä. Dokkarista on tulossa tutkimusmatka Adel Abidinin taiteeseen. Olen innoissani. ENSIMMÄINEN KUVAUSPÄIVÄ Ai, tänäänkö me jo kuvataan? Petra: Luulin, että ensimmäisessä varsinaisessa dokkarin työstösessiossa teemme yhdessä käsikirjoituksen. Olin väärässä. Meidän 16 Kiasma\n17 Kiasmaan valmistuu myös neljä uutta teosta, joista yksi on Ping Pong, josta katsoja voi löytää useita nykypäivän valtasuhteita käsitteleviä teemoja. tarvitsi vain opetella kameran pitelemistä ja painaa rec-nappulaa. Jaakko: Saavuin hieman etuajassa dramaattisesti valospoteilla valaistulle hämärälle Pajalle. Puuhastelu valojen, kameroiden ja mikrofonien kanssa oli hauskaa ja outoa. Taika: Melkein pelotti olla kameran edessä miltähän näytän ja puhunkohan tyhmiä? Oman kuvauksen kautta löysi kuitenkin turvallisen olon. Kun tarkkaili muita, oli helpompi myös olla tarkkailtavana. Keskustelimme paljon museoiden merkityksestä ja suhteestamme taiteeseen. TOINEN KUVAUSPÄIVÄ Mitä kysyä Adelilta? Taika: Nyt tuntuu, että pääsemme oikeasti vauhtiin. Keskustelemme Adelista taiteilijana ja analysoimme (tai yritämme analysoida ja ymmärtää) hänen taidettaan. Teosten ympärille syntyykin kiinnostavaa keskustelua, on todella mielenkiintoista arvuutella teemoja ja kuulla muidenkin tulkintoja. Tämän keskustelun jälkeen on tosi jännää tavata itse taiteilija. Mitähän voisin kysyä? Petra: Katselimme kuvia ja kuvailuja teoksista, jotka tulevat esille näyttelyyn. Adel Abidin käsittelee sotaa, kansallisuutta ja valtasuhteita luontevasti sarkasmin ja ironian kautta. Onko mikään pyhää Adel Abidinille? Jaakko: Tutustuminen Adelin teoksiin oli mukavaa, mutta taiteilijan kohtaaminen tuntuu edelleen hieman hermostuttavalta. Taidehistorian luennoilla kyllä sanotaan, ettei nykytaiteilija ole tai haluakaan aina olla se mystinen luova neroyksilö; tavallisia ihmisiä hekin ovat. Töistä päätellen Adel vaikuttaa kuitenkin huumorintajuiselta ja helposti lähestyttävältä ihmiseltä. KOLMAS KUVAUSPÄIVÄ, TAITEILIJAN TAPAAMINEN Pitääkö taiteilija kesälomia? Taika: Adel taisi itse olla hermostuneempi kuin me. Oli vähän sellainen kuulustelufiilis. Yhtäkkiä olikin hirveästi kysyttävää, > Kiasma 17\n18 KKA / PIRJE MYKKÄNEN Kameroita pitelevät Taika Mannila, Petra Vuolanen ja Jaakko Uoti. Mukana Adel Abidinin tapaamisessa oli myös edustajia Deloittelta. 18 Kiasma ja halusin tietää Adelista mahdollisimman paljon. Parasta oli kuulla hänen taustastaan ja työskentelytavastaan. Petra: Erikoista kyllä, mutta Adelin lapsuudenkodissa ei ohjattu taiteen äärelle. Adel aloitti työnsä kuvataiteilijana, mutta vasta videotyöskentely sai hänet uskomaan omiin kykyihinsä. Kuvataideakatemiassa opiskelu oli hänelle elämän parasta aikaa. Oli jännittävää kuulla, että ammattitaiteilijallekin tärkein tuki ja palaute tulee ystäviltä. Jaakko: Hienoa, miten avoimesti ja tavallaan mutkattomasti taiteilija suhtautuu omaan työhönsä. Itseäni kiinnostivat eniten taiteilijan työssä käytännölliset asiat. Miten videoteoksia tehdään; pitääkö taiteilijan itse osata kuvata, leikata ja valaista? Pitääkö taiteilija ikinä kesälomia? Mistä taiteilija saa rahaa? Vaatiiko paljon itsekuria mennä työhuoneelle töihin, vaikkei kukaan pakotakaan? Vai ehtiikö luovaa ajatustyötä tehdäkään apurahojen anomisen välissä? Petra: Adel kertoo saavansa ideoita ympäristöstä, ihmisten puheista ja jopa vaatteista. Hän pohtii mielessään, miten eri asiat voisi esittää. Kun idea on kirkastunut, hän käy työhön. Joskus Adel työskentelee 30 tuntia putkeen. Vastuu omasta aikataulusta sopii hänelle. Adel sanoi ironisesti, että hän tekee työtään, ei hyväntekeväisyyttä. Jostain taiteilijankin on leipänsä saatava. Vaikka entisellä kauppatieteiden opiskelijalla onkin taloudellisia tavoitteita, hän esittelisi töitään myös ilman palkkaa, jos se olisiainoa keino päästä ilmaisemaan itseään. NELJÄS KUVAUSPÄIVÄ, TAITEILIJAN TYÖHUONE Etuoikeutettu fiilis Taika: Kuvasimme Adelin työhuoneella. Tunnelma oli mukava ja porukka innoissaan. Oli jotenkin etuoikeutettu fiilis saada olla siellä. Ja taas sai tietää enemmän, vain katsomalla ympärilleen. Näinkö nykytaiteilija elää ja työskentelee? Oli tosi kiinnostavaa nähdä keskeneräisiä töitä ja vanhoja teoksia. Miltähän itse näyttely sitten tuntuu, kun nyt tietää niin paljon taustaa? Petra: To Muhammed, to Mecca lukee kokiksen logossa, kun sitä katsoo peilikuvana. Olimme nähneet etukäteen vain havainnekuvan valmiista teoksesta, jonka prototyyppi seisoi nyt vaatimattomasti nurkassa. Abidin Travels odotti helmikuun näyttelyä kuljetuslaatikossaan seinän vierellä. Adel näytti meille tietokoneeltaan videoteokset Bread of Life ja Ping Pong. Jälkimmäinen oli vielä työstövaiheessa ja siitä puuttui ääniraita kokonaan. Teoksessa kaksi miestä pelaa hikisinä pingistä. Pingispöydällä makaa verkon sijaan alaston nainen. Adel ei halua kertoa, mitä teemoja hän käsittelee teoksellaan, sillä hän jättää jokaiselle tilaa omaan tulkintaan. Kysyin, miltä taiteilijasta tuntuu näyttää keskeneräisiä töitä. Hän sanoi, ettei se ole mukavaa, mutta kuuluu diiliin. Aika epätavallinen tilanne. Jaakko: Tuntui vähän siltä, että ympyrä sulkeutui: tähän on pyritty-\n19 Kulttuuritulkki? KIASMAN KULTTUURITULKKIRYHMÄ eli Kultu koostuu vuotiaista taiteesta ja kulttuurista kiinnostuneista nuorista. He toimivat vapaaehtoisina Kiasmassa ja haluavat saada yhä moninaisemman yleisön kiinnostumaan nykytaiteesta ja Kiasman tarjonnasta. Kultulla on kansainvälisiä ystäväryhmiä, jotka toimivat Tate-museoissa Englannissa, Pompidoukeskuksessa Pariisissa sekä Reina Sofia -museossa Madridissa. kin. Työhuoneelle pääsyssä oli myös kivaa tirkistelyn tuntua: onpa siistiä, ei maalia tai hiilitahroja missään. Työhuone innosti maanläheisempiin kysymyksiin työstä, taiteesta, arjesta ja kulttuurista. Kokemus oli todella inspiroiva ja sitoi kaikkea jo tehtyä yhteen. Tätä tämä onkin, tuodaan taidetta toisille ja itsellemme lähemmäksi. Iso hatunnosto Adelille. Taika Mannila, Jaakko Uoti, Petra Vuolanen Ville Kiisken ohjaama ja leikkaama dokumentti on nähtävillä Kiasmassa Adel Abidinin näyttelyn yhteydessä. Taika Mannilan, Jaakko Uotin ja Petra Vuolasen lisäksi elokuvan tekoon osallistuivat Erkka Luutonen ja Reija Meriläinen. Adel Abidin esittelee näyttelynsä yleisölle klo 15. Kivirinta, Marja-Terttu, Rossi, Leena-Maija: LUONTOA JA LUONNOTONTA - (Un)naturally, Miestaidetta uusin silmin, ELIXIR: The video organism of Pipilotti Rist, Horror vacui, OIKEILLA JÄLJILLÄ... TRACKING TRACES..., Ola Kolehmainen: A BUILDING IS NOT A BUILDING, Marita Liulia CHOOSING MY RELIGION - Uskontoja jäljittämässä, Company (Aamu Song ja Johan Olin) SUOMEN SALAT / Top secrets of Finland, Jiri Geller Selected works , PILVIIN PIIRRETTY Aasialaista nykytaidetta, KOURI-KOKOELMA NYKYTAITEEN MUSEO KIASMASSA, FULL HOUSE Kouri-kokoelma ja minimalistisia seikkailuja Amerikasta, Notkea katu: Yksin, yhdessä, KUVAN JÄLKEEN, JULIAN SCHNABEL, TARINANKERTOJIEN AIKA - Kertova ja etäinen katse entisten neuvostotasavaltojen taiteessa, 1-4 SAMAN TAIVAAN ALLA - Taidetta kaupungissa , Huhtamo, Erkki: OUTOÄLY, TIMO VARTIAINEN: TSUR- RAA, DIAS & RIEDWEG, KALERVO PALSA - TOINEN TULEMINEN, RUDOLF STEINER: KOLMINKERTAINEN LUOMINEN - Luentopiirustuksia , POLLY APFELBAUM, AAVAN MEREN TÄLLÄ PUOLEN, KAIN TAPPER PIIRTÄJÄNÄ, ARS 06 - Toden tuntu, TELLERVO KALLEINEN: IN THE MIDDLE OF A MOVIE, GUNILLA KLINGBERG: REPEAT PATTERN, HISTORIAA NOPEAM- MIN - Näkökulmia nykytaiteen tulevaisuuteen Baltian maissa, Suomessa ja Venäjällä, ERIK SNEDSBØL: SAKSANPAIMENKOIRA, YÖJUNA - Surrealistisia reittejä Kiasman kokoelmiin, TARJA PITKÄNEN- WALTER: MAALAUS ON LIHAN KIILTO SILMISSÄMME, YINKA SHONIBARE: DOUBLE DRESS, BORIS GERRETS: MIELENKENTTIÄ, ERWIN WURM: NOLO VEISTOS, DAN GRAHAM: WORKS , EIJA-LIISA AHTILA: Kuviteltuja henkilöitä ja nauhoitettuja keskusteluja, ARS 01 - Avautuvia näköaloja, EVA GRUBINGER: OPERA- TION R.O.S.A., ROR: UTOPIA, SUSAN NORRIE: TERMOS- TAATTI, JYRKI SIUKONEN: LENTÄMISEN HAAVE, OLLI LYYTIKÄINEN - It s all yours-pitäkää hyvänä, MUTLU CERKEZ - Valikoituja teoksia kirjoittamattomasta oopperasta, TASAPAINOILUA - kuusi reittiä Himalajalle, JOB KOELEWIJN: FLUCHT OHNE E, MONICA NYSTRÖM: TRACES/JÄLKIÄ, MARKUS HEIKKERÖ, KENELLE SOIT- TAISIN SEURAAVAKSI? - Uusi suomalainen sarjakuva, PETRI HYTÖNEN: ITSEANALYYSI / NOLLAUSPROJEKTI , CILDO MEIRELES, PERTTI KEKARAINEN: PAIKKA 1, JUKKA MÄKELÄ: MERKKI JA ELE - maalauksia kolmelta vuosikymmeneltä, BJARNE MELGAARD Everything American is evil the return to Constantinople, BRUCE NAUMAN - Kuva/teksti , HELI REKULA: AUTIOMAA - teoksia vuosilta , WILLIAM WEGMAN, MAISEMA Kiasman kokoelmissa, IDÄSTÄ TUULEE - Näkökulmia Aasian nykytaiteeseen Taidekirjoja Kiasmasta\n20 Kiasma-teatteri Rakkaus syttyy Kongo-joella Eletään aikaa toisen maailmansodan alla ja Saksa aikoo luovuttaa Suomelle Belgian Kongon. Olavi Paavolainen matkustaa Afrikkaan salaisena tehtävänään solmia diplomaattisuhteet Suomen uuteen siirtomaahan. Toinen maailmansota on syttymäisillään ja tunnelma on painostava. Ihmiset odottavat räjähdysalttiin tilanteen laukaisevaa kipinää. Saksan liittolaiset, mukaan lukien Suomi, ovat tehneet suunnitelman siirtomaiden uudelleenjaosta. Sopimuksen mukaan Suomi ottaa haltuunsa Belgian Kongon, luonnonvaroiltaan rikkaan ja pintaalaltaan suunnattoman palan pimeintä Afrikkaa. Hallitus on lähettänyt Olavi Paavolaisen salaiselle matkalle Kongoon luomaan diplomaattisia suhteita paikalliseen hallitsijaan ja väestöön sekä tutkimaan miten Kongo olisi mahdollista modernisoida. Olavi kohtaa matkallaan salaperäisen suomalaisen seikkailijattaren, äskettäin vankilasta vapautuneen Hertta Kuusisen, ja he alkavat yhdessä suunnitella Suomen neekereiden tulevaisuutta. 20 Kiasma


Microsoftin tekstieditorin sana suorittaa monia tehtäviä. Mukavuutta varten on useita tiedoston näyttötiloja. Yksi niistä on maiseman suunta. Sen avulla voit heti nähdä, mitä asiakirja on horisontaalisessa arkissa A4, joten sitä käytetään usein usein. Tekstineditoria päivitetään säännöllisesti ja kehittäjä vapauttaa uuden version. Uusia käyttäjiä tai niitä, jotka äskettäin päivitetty ohjelma voi olla vaikeaa muuttaa kuvamuotoa, koska kontrollit siirtyvät. Tässä artikkelissa opit maiseman arkki eri versioiden sanalla: 2003, 2007, 2010, 2013 ja 2016.\nUsein työpöydällä voit tavata eksoottisia tuotteita. Tällaisia ihmeitä ovat Lychee.\nRakenna uuni kylpyyn itse: projektit suosituista materiaaleista ja rakennuksen ohjeista\nAvain paikka missä tahansa kylvyssä on peitetty. Loppujen lopuksi hän on tämän hyvin pariskunnan lähde, joka tuo meille niin suurta iloa. Ja jos rakennat kylvyn omaan, niin on erittäin vakavasti viety sen valmistuksen kysymykseen. Itse asiassa uuni kylvyssä on helppo tehdä ja omalla kädellä, mutta vain jos tiedät todella tähän tapaukseen liittyvät vivahteet. Kaikki tämä on vaiheittaisessa ohjeissa, joissa on paljon valokuvia ja videoita sekä valmiita piirustuksia ja projekteja.\nValvoja on pakollinen säännöllinen yksikkö suurissa kauppayhtiöissä, joilla on vähittäiskauppoja. Harkitse tätä asiantuntijaa, jossa se on esitetty ja mitä tulevaisuus odottaa ammattia.\nFasmejan sanakirja Osoittaa, että sana Candybober tulee Don, Voronezh ja Kuban Govorov. Esimerkiksi: Ja hän menee Candyboberiksi, eli Fart. Sanan tarkka alkuperä on epäselvä, tiedetään vain, että se luodaan keinotekoisesti.\nParas rauta kotiin 2021, luokitus 15, mikä korkein laatu\nUsein voit kuulla Hyvä rauta on kallis rauta. Pohjimmiltaan tämä on oikeudenmukainen väite. Kaikki edistykselliset silitystekniikat toteutetaan kalliilla malleilla. Mutta kohtuuhintaisten budjettiliivien joukossa on korkealaatuisia ja luotettavia malleja kotitekoisille rentouslaudalle. Kodinkoneiden korjaamon, Mostremontservisin korjaamon tuella olemme laatineet parhaan sijoituksen 2021. Luokitus testien tulosten ja arvostelujen tulosten mukaan sai tänään menestyksekkäimmät silitysmallit tänään, mikä perustuu hinta-, laatu- ja suorituskykyominaisuuksiin. Kerroimme myös, miten valita rauta, mitkä kriteerit kiinnittävät huomiota.\nTietokoneen liittäminen (kannettava tietokone) televisiolla Wi-Fi: n kautta?\nHei! Tässä artikkelissa kerrotaan, miten voit liittää tietokoneen Wi-Fi-tietokoneeseen ja miksi se on lainkaan. Tarkastelemme yhdistämällä reitittimen kautta tietokoneen tai kannettavan tietokoneen ja televisio on yksinkertaisesti kytketty yhdelle Wi-Fi-verkkoon. Liitä televisio tietokoneen avulla langattoman verkon kautta katsella videota ja valokuvaa televisiossa DLNA-tekniikalla.\nKuinka tulla suosittu Instagram\nInstagram on suosikki sosiaalinen verkosto miljoonille ihmisille ja muodikas foorumi, joka auttaa käyttäjiä herätä kuuluisaksi. Kuinka tulla suosittu Instagramissa? Tietenkin, että tämä sinun on tehtävä ponnisteluja. Mutta tämä työ on miellyttävä ja jännittävä ammatti.


Venäläistä raakapuuta käytetään taas ennätyspaljon Suomessa – metsäteollisuudessa tuontipuun merkitys kasvaa uusien tehtaiden ja laajennusten myötä | Yle Uutiset | yle.fi\n7.6.2019 klo 10.24päivitetty 7.6.2019 klo 10.40\nMetsäteollisuuden puunkäyttö kasvoi viime vuonna kuudetta vuotta peräkkäin. Roni Rekomaa / Lehtikuva\nLuonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan teollisuuspuun hakkuut ovat olleet tänä vuonna tammi-maaliskuussa jo pari prosenttia suuremmat kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Koko vuoden tarkkaa kehitystä ei tosin voi arvioida muutaman kuukauden perusteella.\nRaakapuuta junan kyydissä ratapihalla Imatralla. Kare Lehtonen/Yle\nTuonti lisääntyi alkuvuonna\nLuken mukaan myös puun tuonti on kasvanut tämän vuoden tammi–helmikuussa noin 30 prosenttia. Valtaosa tuontipuusta tulee Venäjältä. Puuta tuodaan myös Baltiasta, Puolasta ja Ruotsista.\nMetsäteollisuus on ollut hyvin varovainen arvioidessaan tuontipuun kasvulukuja lähitulevaisuudessa. Selvää on, että tuonnin lisäämiseen ainakin varaudutaan.\nYhtä todennäköistä on, että tuontipuun merkitys kasvaa uusien investointien myötä. Puuntuonti on yhä kiinteä osa metsäyhtiöiden puunhankintaa; eräänlainen varaventtiili puumarkkinoilla.\nTeollisuus ostaa, metsäomistaja myy\nJos puun tarve kasvaa suuremmaksi kuin mitä Suomesta voidaan puumarkkinoilta hankkia, tuonnin lisääminen Venäjältä ja muista Itämeren maista on realistinen vaihtoehto. Sitä kautta hakkuut Suomesta siirtyisivät siis osin muualle.\nLuonnonvarakeskuksen mukaan hakkuiden rajoittaminen Suomessa on käytännössä hankalaa. Teollisuus tekee investointipäätökset ja metsänomistajat tekevät puun myyntipäätökset.\nValtiovalta voi vaikuttaa epäsuorasti raakapuukauppaan verotuksen, tukien ja investointeihin liittyvän infrastruktuurirakentamisen kautta sekä Metsähallitukselle asetettujen tulostavoitteiden kautta.\nTietysti, jos koneita tai tehtaita suljetaan laajalti Suomessa, myös puuntuonnin tarve vähenee.\nTeollisuuden mukaan tuonnin määrien kehityksen ennustaminen on mahdotonta. Puun saatavuuteenkin vaikuttavat useat tekijät kuten sääolosuhteet.\nSuomen puuvarastoalueet ovat nyt täynnä puuta. Teollisuus käyttää siis yhä paljon puuta, jota on oltava saatavilla taukoamatta. Pekka Koli / Yle\nVenäjältä on tuotu puuta parikymmentä prosenttia enemmän kuin viime vuoden alkukuukausina. Venäjältä tulee eniten sellutehtaiden tarvitsemaa kuitupuuta. Puulajeista tuodaan eniten koivua.\nRaakapuun tuonti kääntyi viime vuonna pitkästä aikaa kasvuun. Tosin tuontipuun käyttö on supistunut 2000-luvun huippuvuosista puoleen.\nYksi syy oli se, että Venäjä korotti vuonna 2007 puun vientitulleja. Myöhemmin korkeat tullit kuitenkin peruttiin.\nVenäjällä on edelleen puunviennissä kiintiörajoituksia. Tämän vuoden alusta Venäjä on rajoittanut koivutukkien vientiä maasta erillisellä kiintiöllä, joka poistuu kesäkuun loppuun mennessä.\nVenäjän tavoitteena on jalostaa puuta mahdollisimman pitkälle ja paljon kotimaassa. Siksi puun vientiin suhtaudutaan toisinaan kielteisesti.\nPuuta ei riitä kaikille\nLuken mukaan ennätysvuonna 2006 tuontipuuta käytettiin Suomessa yli kaksi kertaa enemmän kuin vuonna 2018. Tuontipuu kattoi huippuvuotena raakapuun kokonaiskäytöstä peräti neljänneksen.\nUusia sellutehtaita on suunnitteilla niin paljon, ettei puuta riitä millään kaikille, jos kaikki aikeet toteutuisivat. Pelkästään raakapuun tuonnin varaan Suomeen ei kuitenkaan voi rakentaa uusia sellutehtaita.\nEsimerkiksi Venäjällä puunkorjuuseen ja metsäautoteihin pitäisi investoida valtavasti rahaa, jotta myös tuontia voitaisiin merkittävästi lisätä. Metsäteollisuus varoo liiallista riippuvuutta Venäjältä tuodusta puusta muun muassa tullausasioiden ja arvaamattoman toimintaympäristön takia.\nJuttua varten on haastateltu Luonnonvarakeskuksen yliaktuaaria Esa Ylitaloa, erikoistutkija Matleena Kniivilää, tutkija Eeva Vahteraa ja Metsäteollisuus ry:n Venäjä–asioiden päällikköä Juha Palokangasta.\nMetsäfirmat ostivat puuta historiallisen paljon ja ostoennätykset menevät rikki taas tänä vuonna


Painopeitto (edullisesti!) hyvään uneen ja helpotusta levottomiin jalkoihin ⋆ Kaaos vaatekaapissa\nEtusivu Thoughts and life Painopeitto (edullisesti!) hyvään uneen ja helpotusta levottomiin jalkoihin\nTekijä [email protected]Päivitetty syyskuu 15, 2019 syyskuu 15, 2019 Jätä kommentti artikkeliin Painopeitto (edullisesti!) hyvään uneen ja helpotusta levottomiin jalkoihin\nLevoton nukkuja täällä, hei!!\nEli olen todella vaikea nukkuja: levottomat jalat, levoton mieli ja ehken tuo ikä saattaa olla pienenä tekijänä jo, melatoniinin tuotanto kun tuppaa hiipumaan ikää kertyessä.\nEn millään halua käyttää lääkkeitä, jollei ole ihan pakko, ja mielummin en silloinkaan. Joten, olen siis vispannut koipiani muutaman vuoden oikein tosissaan ja nukkunut pätkittäin. ?\nKuulin jo 10v takaperin tästä ideasta, painon tunteesta peiton ominaisuudessa, silloiselta hammaslääkäriltäni. Hän käytti itse ryijyä peittona, ja kovin suositteli tuota ideaa myös minulle.\nJotenkin se sitten jäi, niinkuin hyvät ideat, taka- alalle, mutta kuitenkin mieleen. Ryijyä en omistanut ja laiskuus etsiä..ja ehken sellainen pieni skeptisyyskin oli läsnä.\nPainopeitto ja sen idea:\nKuva Motonetin sivulta kaapattuna 🙂\nVaikutus perustuu syväpainetuntoon, joka lisää mielihyvähormonien tuotantoa aivoissa, aivan kuten halaus. Painopeiton alla makaaminen saa kehossa aikaan turvallisen ja rentoutuneen olon.\n• Lievittää stressiä ja jännitystä\n• Helpottaa nukahtamista\n• Pidentää kehon syvän unen vaihetta\n• Viilentävä vaikutus\nNäin Motonetin ( https://m.motonet.fi/fi/tuote/8001179/Painopeitto-150-x-200-cm-9-kg-harmaa) ilmoituksen, että tällainen painopeitto olisi tarjouksessa. Hintaa 49.90€, normisti 59.90€ (ei mielestäni sekään kallis, verrattuna moneen merkkituotteeseen..)\nLaitoin äkkiä miehelleni viestiä, että kun tulet töistä niin käytkö kiltti tällaisen nappaamassa mukaasi. Hän vielä skepitsempänä sitten suuntasi Motonettiin, ja kysyi vielä: oletko ihan varma? Tämähän painaa kuin piip! Ja painoihan se, kun oli paketissa ja pienessä alassa sen 9kg, aika paino peitolle!?\nMyönnetään, mietin itsekin, että tuolla alla ahdistuu kyllä, ja ahtaanpaikan kammo iskee!\nMutta eikun pakkauksesta pois ja kokeilemaan. Heti, vaatteet päällä. Ja fiilis oli… mahtava!❤\nMiltä se painopeitto tuntui ja onko auttanut?\nIhanalta. Siis, kun jäin sen alle ihan kokeillakseni niin rentouduin ihan mielettömästi. Sellainen lämpö levisi raajoihin ja se 9kg ei muuten tuntunut mitenkään pahalta, kun jakautui isoon alaan, päinvastoin! Oli oikeasti, kuin suuri halaus.\nKäytän Polar V800 jokapäiväisessä elämässä, myös siis öisin ja…wow…yöt ovat olleet sen jälkeen katkeamattomia, nukahdan helpommin enkä ramppaa pitkin asuntoa öisin.\nKun aiemmin data oli, että max 4-5h ja sekin totaalisen katkonaista unta niin nyt on ollut 7h ja yhtenäistä unta.\n? Eli ihan mieletön vaikutus, ainakin minulle!\nUnen myötä on taasen moni asia saanut paremman fiiliksen ja positiivisemman näkökulman. En oikein näköjään edes tajunnut, kuinka väsynyt sitä oli aiemmin!\nEn nyt sitten jaarittele tästä sen enempiä, tulin vain kertomaan, että jos kärsit vaikkapa edellämainituista ja olet samanlainen nukkuja kuin minäkin; kandee koklailla!??\nNyt toivottelen hyvää sunnuntaita kaikille!\nTags: levottomat jalatnukahtamisen vaikeuspainopeittopainopeitto 9kgpainopeitto motonet\nEdellinen artikkeliElämänhallintaa; olisitko oma inspiraatiosi?\nSeuraava artikkeliMalu Wilz Caviar Gold Concentrate -seerumi ja pieni kurkistus minun ihonhoitooni


Kaanaanhäät | Blogitaivas\n17/01/2019 by Tapio Laakso\t1 kommentti\nEnsi sunnuntain evankeliumiteksti vie meidät hääjuhliin Kaanaan kylään, joka oli Natanaelin kotikylä. Juhlissa mukana on Jeesuksen äiti Maria, Jeesus ja opetuslapset sekä ajan tavan mukaan koko kylän väki. Eletään Jeesuksen toiminnan alkuvaihetta, jolloin Johannes on jo kastanut Jeesuksen. Jeesus ei tule juhlataloon saarnaamaan parannusta, vaan istuu juhlapöytään juhliakseen toisten mukana. Tässä on melkoinen kontrasti siihen, mitä Johannes Kastaja oli saarnannut parannuksen teosta ja viinin juojista.\nKyseessä on Jeesuksen ensimmäinen tunnusteko ja ihme. Siitä kerrotaan Johanneksen evankeliumin toisen luvun alussa. Häissä tapahtuu talon väen kannalta noloin mahdollinen asia. Viini loppuu. Maria, Jeesuksen äiti, puuttuu tilanteeseen, mikä näyttää harmittavan Jeesusta. Kuitenkin Jeesus tarttuu asiaan ja käskee täyttämään kuusi isoa saviastiaa vedellä piripintaan. Sitten hän käskee viemään astiasta vettä pitojen valvojalle. Vesi oli muuttunut viiniksi, mutta tätä ei valvoja tiennyt. Hän ihmettelee, miksi isäntä oli säästänyt parhaan viinin viimeiseksi. Tapana oli, että paras viini tarjotaan ensin ja sitten kun väki oli juopunut, tarjotaan huonompaa viiniä. Paljonko tuota hyvää viiniä sitten tuli? Jokainen astioista oli n. 80-120 litran vetoinen saviastia, joka oli tarkoitettu käyttöveden varastointiin. Näin viiniä tuli vähintäänkin 480 litraa, eli yli 650 pulloa. Melkoinen määrä isommankin kylän juhliin.\nJeesus pelastaa talonväen maineen ihmisten silmissä, mutta samalla Hän haluaa kirkastaa Jumalaa runsauden, ilon ja kauneuden Jumalana, joka haluaa tuhlata lahjojaan ihmisille. Jumalan luomistyön hedelmää on myös viinipuun anti, joka parhaimillaan ilahduttaa ihmisen sydäntä ja tuo ihmisiä yhteen. Viiniä ei siis turhaan ole asetettu happamattoman leivän kanssa seurakunnan keskelle ehtoolliselle.\nJos katsomme koko Jeesuksen elämää eteenpäin, löydämme hänet usein syömässä ja juhlimassa ihmisten syntisinä pitämien ihmisten kanssa. Jumalalle synti onkin ensisijassa sitä, että yhteys Hänen ja ihmisen välillä on poikki. Jeesus tuli korjaamaan tuon yhteyden ja samalla Hän tahtoo korjata meidän ihmisten välejä. Vaikka miellämme aina seurakunnan oman yhteisömme kautta, Jeesuksen silmissä on olemassa vain yksi, meidän ihmisten muodostama, syntisten seurakunta, jolle hän tahtoo tuhlata lahjojaan ja jonka kanssa Hän tahtoo aterioida ja iloita.\nCategories: Uncategorized | Tags: Häät, ihmeet, ihmeet ja merkit, Juhlat, viini | Permalink.\nOne thought on “Kaanaanhäät”\nvesi vanha voiteena\nmuuta vesi viiniksi\njos on juhla ankea


Jos minä laukasen 2017 | Muurlan kotiseutuyhdistys ry\nJos minä laukasen - Muurlan kirkokonkylällä liikkuva näytelmä tapahtumista Muurlassa 1917 - 18\nJos minä laukasen - tapahtumia itsenäisen Suomen Muurlassa vuosina 1917-18, oli osa virallista Suomen itsenäisyyden satavuotisjuhlavuoden 2017 ohjelmaa. Näytelmällä Muurlan kotiseutuyhdistys halusi kunnioittaa 100-vuotiasta isänmaatamme ja tuoda esille kotiseudun historiaa draaman keinoin.\nTeatteritaiteen ohjaaja Sarika Lipasti dramatisoi historiatietojen perusteella kirkonkylällä liikkuvan pienoisnäytelmän. Näytelmä koostui useasta kohtauksesta, jotka esitettiin pääosin alkuperäisillä paikoillaan Seuralan, entisen kunnantalon, Muurlan kirkon ja Muurlan Opiston maisemissa. Näytelmän aloitus- ja lopetuspaikkana toimi Seurala (Seuralantie 6).\nNÄYTELMÄ ESITETTIIN KUUDESTI SYYSKUUSSA 2017:\nLA 9.9 KLO 16.00 (ensi-ilta)\nSU 10.9 KLO 15.00 ja KLO 17.00\nTI 12.9 KLO 18.00\nSU 17.9 KLO 15.00 ja KLO 17.00\nEsityksen kävi katsomassa kaikkiaan yli 300 ihmistä sekä lisäksi Muurlan koulun oppilaat osana Suomen historian opiskelujaan. Kotiseutuyhdistys kiittää yleisöä, kaikkia esityksen toteutukseen osallistuneita sekä esityksen mahdollistaneita tahoja.


Oikeustieteen maisterin tutkinnot 2017 johannesburgissa Etelä-Afrikassa\nLiity ilmaiseksi Oikeustieteen maisteri johannesburgissa Etelä-Afrikassa\nSuositut LLM-ohjelmat johannesburgissa Etelä-Afrikassa 2017\nOTK on ensimmäinen askel kohti tutkijat monissa maissa. Se esittelee monia mahdollisuuden erikoistua tietyn alan tai tekemään perusteellinen tutkimus. Se voi myös olla hyödyllistä saada tohtoritason tutkinto lakia. Opiskelijat, jotka jatkaa varatuomari (Master of Law) viettävät yksi-kaksivuosi opiskeluun tietyn alueen lakia. Heidän jatkokoulutus valmistaa heitä työskentelemään erikoisalojen kuten kansainvälisessä oikeudessa tai vero-oikeuden.Etelä-Afrikka, virallisesti Etelä-Afrikan tasavalta, on maa, joka sijaitsee Etelä-kärki Afrikassa. Se on jaettu yhdeksään maakuntaan. Etelä-Afrikka ei ole vain hyppäämällä pisteen, se on itse loistava kohde rikas kulttuuri, eläimistö ja kasvisto ja historiaa.Johannesburg kaupunki on suurin lähde kultaa ja timantti eteläisessä Afrikassa. Se on perusta Etelä-Afrikan perustuslakituomioistuimen ja on suurin ja vaurain kaupunki Gauteng Province. Se on koti University of Johannesburg.Selaa Oikeustieteen tutkintoja johannesburgissa Etelä-Afrikassa 2017\nOikeustieteen maisterin tutkinnot 2017 johannesburgissa Etelä-Afrikassa. OTK Ohjelma sopii oikeustieteen tutkinnon ja oikeusalan ammattilaisten, jotka ovat kiinnostuneita tutkimus ja kirjallisesti ja joilla on aikaa sekä kyky suorittaa melko laaja oikeudellinen tutkimus kehittynyt akateemisella tasolla. Koska vaativa luonne tutkimusosa, sisäänpääsy ohjelma on rajoitettu hakijoille erinomainen akateeminen ennätys LLB. On kuitenkin olemassa vaihtoehtoisia reittejä ja hakijoille, jotka pystyvät osoittamaan niiden soveltuvuutta ohjelman.\nLink to and share "Oikeustieteen maisterin tutkinnot 2017 johannesburgissa Etelä-Afrikassa"


Viipurin käsityökaupoista | Leenan käsityöt\n3.10.2012 leena\t21 kommenttia\nPian Virosta tuloni jälkeen löysinkin itseni jo Viipurista. Kävin siellä mieheni kanssa automatkalla ja minulla oli aikaa käydä kaikissa tuntemissani käsityökaupoissa. Olen täällä blogissani esitellyt pellavaisia keskiaikamekkojani, joiden kankaan olen ilmoittanut ostaneeni Viipurista. Tämän takia minulle on tullut kyselyjä Viipurin ostopaikoista. Nyt kuvasin kaikki tietämäni kaupat ihan luvan kanssa ja yritän vielä löytää niille osoitteet. Jos tiedät vielä muita kauppoja, niin laita tieto kommentteihin, niin pääsen seuraavalla matkallani tutustumaan niihin ja näkeväthän kommenttisi muutkin Viipurin kaupoista kiinnostuneet.\nHallin tuntevat kaikki Viipurin kävijät ja sieltä suomalaiset kantavat pakoittain pellavaa. Hintakin on edullinen ja tinkimisenkin varaa riittää. Liian innokas kauppaaminen ja suoranainen tyrkyttäminen kyllä vähän harmittaa. Ensimmäinen kuva on hallista, pienet portaat nurkasta vasemmalle ja portaat toiseen kerrokseen vievät pellavan luo. Tosin jos kävelee pääovelta oikeaa laittaa, niin matkanvarrellakin myydään pellavaa, mutta edullisimmin sen saa näistä paikoista.\nVarsinainen pellavakauppa on sitten Brahenkadun ( Moskovskij prosp.) meren puoleisessa päässä, viimeinen talo kaupungista tullen ja vasemmalla puolella. Sisään mennään talon nurkasta. Kahden eteistilan jälkeen on pienet portaan ja ovi, mistä aukeaa tilat avaraan kauppaan, joka on selvästi sijoitettu vanhan suomalaistalon asuntoihin.\nTämä kauppa on ihana! Siellä on varmaan kolme huoneellista kankaita, yksi liinavaatteita ja pari valmisvaatteita. Henkilökunta osaa auttavasti suomea ja eurot kelpaavat. Hinnat ovat toria kalliimmat, noin 1-2 euroon metriltä, mutta laatu on korkeatasoista. Pellava tulee tähän kauppaan samoin kuin torille Valko-Venäjältä. Tuon vitriinin edessä aina kuolaan, mutta minulla on muutenkin liikaa käsityötarvikkelita.\nNiin kutsuttu uusi-käsityökauppa Uudessa Talikkalassa on kytkyssä tämän pellavakaupan kanssa. Molempien yhteismainoksen saa pellavakaupasta ja siinä on kartta käsityökaupalle, jonka osoite on Gagarina 29A. Kauppa sijaitsee uudessa punaisessa kerrostalossa ja nytkin sisään mennään kulmauksesta.\nEn ole ostanut uudesta käsityökaupasta juuri mitään. Veljeni kerran riemastui suuresti, kun sai sieltä edullisia suurennuslaseja. Kankaiden ostaminen on vaikeaa, kun esillä on vain näytepala ja myyjä käy leikkaamassa kankaan takahuoneessa.\nKeskustan käsityökaupat tulee tietää, muuten niitä ei löydä. Lähde kauppatorilta kävelemään Torkkelin katua ( Prospekt Lenina) pitkin. Kahden korttelin jälkeen, kun olet ylittänyt seuraavan poikkikadun, niin kauppa on siinä, isossa kerrostalossa. Ja sisään mennään nurkasta, kuinkas muuten.\nOlen jollekin sanonut talon olevan vaaleanpunainen, mutta se onkin likaisen keltainen, mutta porraskäytävä on vaaleanpunainen. Siitä varmaan minulle jäi väri mieleen. Talossa on neljä erillistä käsityötarvikemyymälää.\nToisessa kerroksessa on lankakauppa ja ompelutarvikeliike.\nKolmannessa kerroksessa on kaksi kangaskauppa. Toisen valikoimat ovat ensisijaisesti puuvillaa ja toisen hienompia vaatetuskankaita. Toivottavasti kuvat kertovat riittävästi valikoimista. Kaupat ovat auki klo 19 ja lauantaisin klo 18, sunnuntaisin ne ovat kiinni.\nSitten tein vielä löydön. Asuin Piispantalon hotellissa (Hotel Atlantik) ja kävellessäni tuolta Piispankadulta torille pitkin Karjaportinkatua ( Progonnaija), niin menin sisään pienestä avonaisesta ovesta. Löysin ensimmäisen kerran Venäjältä oikean liikkeen, joka möi selvästi paikallista käsityötä. Ei se ollut oikeastaan käsityöliike, siellä oli antiikki tavaraa , keramiikkaa, taidetta ja taidokkaasti neulottuja sukkia ja myssyjä sekä ihania 1800-luvun alushameita. Kunpa minulla olisi ollut paljon rahaa, niin alushameita olisi lähtenyt mukaan. Sain rauhassa katsella ja kuvata ihanuuksia. Liike oli lähempänä Piispankatua kuin kauppatoria ja kauppatorilta katsottuna vasemmalla puolella, sellainen kivijalkakauppa. Alushameiden kuva on huono, mutta se oli pakko panna, kun nuo vaatteet olivat niin ihania.\nEdellinen artikkeliTerveisiä Jaaniojalta ja sieninäyttelyssä värjättyjä lankojaSeuraava artikkeliAina sitä vaan palaa mieleisiin käsitöihin\n21 thoughts on “Viipurin käsityökaupoista”\nKiitos hienosta kaupparaportista. Jospa joku kerta hyppään laivaan kun täältä stadista kätevästi tuonne laivalla pääsee. Herrrrkullisia kuvia.\nKiitos, kiitos vinkeistä. Viimeksi Viipurissa oli niin vähän aikaa kierrellä, että vain kauppahallin alakerran kulmakauppa tuli käydyksi. Seuraavalla kerralla toivottavasti enemmän aikaa etsiskellä näiden vinkkiesi avulla.\nKiitos vinkeistä! Tuossa viimeisessä kaupassa olenkin käynyt, mutta Prospekt Leninan kauppa on uutta tietoa miulle. Täytyy laitta tieto suosikkeihin.\nSinäpä olet ehtinyt moneen Viipurin matkallasi. Reissussa olen minäkin ollut; omassa pääkaupungissa vain, eikä kohteena olleet käsityökaupat. Tytär, siskon perhe ja konsertti Musiikkitalossa vei ajan.\nJoo, blogitan taas osittain norjaksi sen minkä osaan ja muistan, koska lukijoina on ehkä Spinnerens Hjemmet´in jäseniä.\nOlipa mukava lukea matkastasi Viipuriin noista kaupoista ja niiden sijainnista. Itse olen vain torilla ja hallissa päässyt käymään ja siitäkin on aikaa jo 15 vuotta.\nKyselit karjalaisista neulemalleista.\nValitettavasti niitä saa etsiä kiven alta. Mary Oljen kirjoissa on jotain. Samoin Neoviuksen ”Lapasia ja Sormikkaita” (1947). Eeva Haaviston kirjassa on Kotkan alueen lapasia, jonkinmoista Karjalaa sekin on. Taito Etelä-Karjalalla on ainakin pari lapasmallia, Parikkalan ja Luumäen lapaset.\nKiitos Päivikki. Tuo Neuviuksen lehti on nyt minulla suurennuslasin alla. Etsin sen jostain käsinni ja vaikka monista itselleni. vaikealta vain tuntuu löytää, mutta enköhän lopunta onnistu.\nHeippa ! Ihanaa, että on uusia liikkeitä käytäväksi 😉 Tiedätkö Viipurissa olevista kehräämöistä ja pienturkismuokkaamoista ?\nEn todellakaan tiedä. Maalaisvillaa ja turkiksia olis tosi kiva saada.\nAi-ai-voi-voi. Vastahan mie pääsin ensimmäistä kertaa Tallinnan Karnaluksiin, ja nyt jo tulee kauhea pellavan hinu, kun tätä lukee! 😀\nPS. Arvasit aika lähelle, mutta en vielä paljasta mistä siinä Solmublogin kuvassa on kyse. Jos tulee lisää arvauksia…\nTeenkin toisen arvaukseni nyt tähän. Tuosta kankaasta tulisi aika hieni sydämenlämmittäjä.\nOlipa upea raportti Viipurin liikkeistä. Osaisitko sanoa, mihin kannattaa mennä, jos on erityisen kiinnostunut neulelangoista. (lähinnä puuvilla- ja silkki/ viskoosi/puuvillasekoitelangoista?\n”Ljon” (”Pellava”). Tuotetta pellavasta. Moskovskij prospekt 1 ./ Puhelin 3-15-79\nPellavakankaita kaikissa mahdollisissa väreissä sekä valmiita pellavavaatteita, pöytäliinoja, laudeliinoja, jne\nKäsityötarvikkeita ja kankaita: Prospekt Lenina 10/Torkkelinkatu\n( ja samassa kerroksessa, eli toisessa) on käsityönystävän unelmakauppa: nappeja, lankaa, vetoketjuja, ristipistotöitä, kangasmerkkejä, pitsiä yms. Itse pidän helmikorujen teosta, ja löysinkin kaupasta organza-nauhaa hintaan 5 cnt/metri. Käsityötarvikekaupan vieressä kangaskauppa, jossa hieno valikoima mitä erilaisempia kankaita.\nMitkähän ne noista täkyistä on ?\nPaljon kiitoksia hyödyllisistä vinkeistä! Moskovskij prospektin pellavakaupan tarkempi osoite olisi kiva ensikertalaiselle Viipurin kävijälle. Jos on selkä keskustaan päin Porspekt Leninan tai vanhan Linnankadun kulmassa, kumpaan suuntaan pitää lähteä: vasemmalle vai oikealle, ja kumpi suunta oikea onkin, niin onko kauppa silloin keskustan vai ”kauemmalla” puolella ja mikähän on lähin ristikkäiskatu. Tai yksinkertaisesti, rakennuksen katunumero MosProspektilla. ProLeninan käsityö-kangaskaupat helposti löytyivät.\nNo oikealle tuosta kulmasta pitää kääntyä. Pellavakauppa on vanhan Brahenkadun päässä juuri ennen niitä kallioita, joka ovat merelle päin. Kallioiden nimen sotken aina, joten en uskalla tähän panna, kun Viipurin keskustan karttakin loppuu just siihen, etten saa kallioiden nimeä tähän.\nEli Brahenkatu = Moskovskij Prospekt merelle päin kävellessä vasemmalla puolella katua viimeinen talo ennen kallioita. Katu kyllä menee pellavakaupantalon ja kallioiden välissä.\nKatsoin toisesta kartasta, tuo kallioiden ja kaupanvälistä menenvä katu on Pontuksenk.ja kaupunginosa on Pantsarlahti.\nLähden lauantaina taas vaihteeksi käymään Viipurissa. Kiinnostuin Karjaportinkadulla olevasta käsityöliikkeestä. Kumpaan päähän katua se lähinnä sijoittuu – kappahallin päähän vai lähemmäs Piispankadun kulmaa? Olen varmaan joskus kulkenut sen ohi, mutta ei ole jäänyt mieleen.\nToivoisin muutamia neuvoja, kun menen pitkästä aikaa Viipuriin. Käsityökauppojen osoitteet ovat, mutta:\n– mikähän on pellavan metrihinta nykyisin,\n– missä liikkeessä parhaimmat valikoimat kirjontalankoja,\n– mistä saisi ostaa oikein hyvää venäläistä teetä,\n– onko farmarimarket Wyborg maineensa veroinen,\n– mitä maksaa nykyisin kahvikuppi kaupungilla,\n– mikä kahvila viihtyisin ikäihmiselle,\n– onko kirjastossa kahviota,\n– entä Eremitaasissa,\n– mistä löytyisi äänilevykauppa, jossa vanhoja perinteistä venäläistä musiikkia?\nEn minä mikään Viipuri-asiantuntija ole, mutta yritän vastata niihin mitä kysyt.\n– Viimeksi olen ostanut pellavaa yli vuosi sitten. Hallista sen sai noin 4€/metri ja pellakaupasta suunnilleen saman pellavan n. 6€/metri\n– Kirjontalankoja saa Torkkelin kadun kangaspaupasta, olikohan se toisessa kerroksessa, sekä udesta käsityökaupasta sieltä kauempaa\n– tee kauppoja en tunne\nTeekauppaa, farmari markettia, kahvikuppikauppaa ja äänilevykauppaa, niistä en tiedä yhtään mitään. Eremitaasissa olen käynyt, mutta kahvila ei jäänyt mieleeni. Museokäynti oli siellä kalliimpaa kuin esim. linnassa. Uusitussa kirjastossa en ole vielä ehtinyt käymään.\n-Kahviloita ja ruokapaikkoja on runsaasti. Kun alat nousta kauppatorilta hallinpuoleista katua ylöspäin, niin siinä on ensimmäisten talojen takana kaksi kahvila/ruokapaikkaa. Paikalliset näyttävät suosivan vassemmalla puolella katua olevaa, sen tuntee ulkonevasta katoksesta. Suunnilleen samalla kohdalla on kadun oikealla puolella myös kahvila.\nPääseekö tuolla lankakaupassa hiplaamaan lankoja, vai pidetäänkö ne visusti tiskin takana? Laatu?Hinta?\nUudessa Talikkalassa olevassa kaupassa pääsee kiinni lankakeriin, mutta Torkkelin kadun kaupassa ei , ne ovat tiskin takana. Kyllä ne annetaan hypisteltäväksi, jos pyytää.\nEn ole lankoja juuri ostellut. Kun en osaa kieltä, niin vyötteiden lukeminen on mahdotonta, joten en ole lankoja juuri ostellut, pelkään niiden olevan sekoitelankaa. Tämän takia en pysty sanomaan hinnoistakaan mitään. Puuvillakangasta olen joskus ostanut. Ostaminen on mukavampaa Torkkelin kadulta, kun kankaan näkee koko leveydessään, Talikkalassa siitä on esillä vain taiteltu tilkku. Molemmissa pakka haetaan muualta tai nostetaan tiskin alta, kun aletaan mitata ostosta. Pellavaan minun ostokseni yleensä jäävät, vaikka Viipurissa käydessäni usein vaellankin noissa kaikissa kaupoissa.


Maskit hankaloittavat kuulovammaisten lasten ja nuorten oppimista - Kuuloliitto\nMaskit hankaloittavat kuulovammaisten lasten ja nuorten oppimista\nOsassa Suomen kuntia, mm. pääkaupunkiseudun peruskoulujen henkilöstölle on annettu suositus käyttää kasvomaskia työpäivän aikana. Maskisuositus koskee opettajien lisäksi myös muuta koulun henkilöstöä. Maskisuosituksia tehdessä on otettu huomioon, jos käyttäjä itse ei terveydellisistä syistä voi maskia käyttää. Tässä yhteydessä on kuitenkin unohdettu, että maskien käyttö heikentää tai jopa estää kuulovammaisten lasten ja nuorten oppimisedellytyksiä. Maskisuosituksia tehtäessä tulisikin huomioida myös huonokuuloisten ja kuulovammaisten lasten ja nuorten tarpeet.\nMonet kuulovammaiset lapset käyvät koulua lähikoulussaan integroituna. Kouluympäristö on usein haastava kuunteluympäristö jopa normaalikuuloiselle henkilölle. Huonokuuloisten ja kuulovammaisten henkilöiden on tärkeää nähdä puhujan suunliikkeet eli huulio puheen ymmärtämiseksi. Huulioluvulla tarkoitetaan puheen sisällön päättelemistä huulten, kielen ja leuan liikkeistä. Tämä vuorovaikutuskeino estyy suun peittävien maskien takaa. Opettajan puheesta selvää saaminen vaikeutuu, jolloin on vaarana, että opetettava aines menee kuulovammaiselta oppilaalta ohi. Tämä asettaa kuulovammaiset oppilaat eriarvoiseen asemaan luokkatovereidensa kanssa.\nPeruskouluissa tulisikin huolehtia turvaväleistä ja lisäksi käyttää läpinäkyviä visiirejä tai ikkunallisia maskeja oppilaiden ja koulun henkilöstön välisen kommunikaation varmistamiseksi ja kuulovammaisten lasten oikeuksien toteutumiseksi. Kuulovammaista oppilasta auttaa myös selkeä ja rauhallinen puhe sekä FM-laitteen tai muiden apuvälineiden käyttö. Jos lapsen oppimisympäristössä on mukana avustaja tai tulkki, tulee myös heidän käyttäessään suojaimia turvata huulion näkyminen. Erityisesti viittomakieltä käytettäessä on opetuksessa ja tulkkauksessa olennaista, että kasvojen ilmeet näkyvät täysimääräisesti, sillä ne ovat tärkeä osa ymmärrettävyyttä.\nSuomi on velvoitettu huomioimaan vammaisten lasten erityistarpeet myös YK:n lapsen oikeuksien sopimuksessa. Kuntien tulee huomioida tämä ohjeistuksissaan ja määrärahoissaan, jotta oikeus tasavertaiseen oppimiseen, tiedonsaantiin ja vuorovaikutukseen säilyy.


Nettivaraosa - Rantatraileri 2014 - Veneen varusteet ja varaosat - Nettivaraosa\nVuosimalli 2014 Päivitetty 09.08.2019\nMyydään järeä rantatraileri, joka on valmistettu tehdastekoisista osista. On ollut muutaman vuoden Bella 700 veneen rtailerina. Rungon kantavuus max1500 kg\nAkseliston kantavuus 5700 kg ja on varustettuna isoilla pallorenkailla. soveltuu huonoihinkin rantoihin. Renkaat 14.0-16 14 kankainen.\nKokonaispituus 7,40 m\nKokonaisleveys 2,60 m\nNettivaraosa ID 2742218


Rekka saatiin irti penkasta Kuutostiellä Mattilan kohdalla — Liikennettä haitannut tilanne on ohi - Etelä-Saimaa\nRekka saatiin irti penkasta Kuutostie...\nJulkaistu 7.3.2019 7:56 Muokattu 7.3.2019 15:37\nDieselöljyä ehti valua asfaltille noin sata litraa, se otettiin talteen ja toimitettiin jatkokäsittelyyn.\nKouvolan suuntaan vievä kaista suljettiin liikenteeltä onnettomuuden takia.\nRekka-auto on saatu irti penkasta ja tilanne Mattilan rampissa on ohi.\nRekan ajatuminen lumipenkkaan haittasi liikennettä Kuutostiellä noin kello puoli seitsemästä 12:een.\nRekkaa hinattiin Lappeenrannassa Ihalaisessa Kuutostielle vievässä Mattilan rampissa.\nToinen Kouvolan suuntaan vievistä kaistoista on siirtotöiden ajaksi suljettu liikenteeltä. Ajoneuvon siirron jälkeen pelastuslaitos pääsi tarkastamaan, onko autosta valunut dieseliä maastoon. Auton tankit tyhjennettiin ensin.\n—Dieseliä oli valunut maahan satakunta litraa. Se otettiin talteen ja toimitetiin jatkokäsittelyyn. Öljyä oli pääasiassa asfaltilla eikä se jäiseen maahankaan imeytymään päässyt, kertoo palomestari Heikki Liimatainen Etelä-Karjalan pelastuslaitokselta.\nTilanne sai alkunsa, kun rekka ajautui poikittain tielle Ihalaisessa Kuutostielle vievässä Mattilan rampissa Lappeenrannassa varhain torstaiaamuna. Pelastuslaitos sai hälytyksen paikalle kello puoli seitsemän aikaan.\nKouvolan suuntaan matkalla ollut venäläinen rekka luisui poikittain ajoradalle ja penkkaan todennäköisesti liukkaan tien takia. Tilanteessa ei vahingoittunut kukaan, mutta liikenteen tapaus katkaisi kyseisen kaistan osalta.\nJuttua muokattu. Päivitetty tieto valuneen polttoaineen määrästä klo 15.37, tilanne klo 12.28 sekä tietoja rekan nostamisesta klo 8.06 ja klo 10.11.


Maailman paras laavu | Lähierä™\nEtusivuMaailman paras laavu\nMaailman paras laavu\n2016-03-29 Kari Rantanen VarusteetLaavut, Majoitteet\nTee se itse kahdenkympin tarpeista.\nYhteenveto: Kuvaus siitä, miten eräveljien keikkojen myötä pikkuhiljaa kehittyi tapa tehdä laavu itse, erinomaisen halvoista ja helposti saatavilla olevista tarpeista. Tässä tulee tarkat ohjeet kyseisenlaisen laavun rakentamiseen, sekä sen ominaisuuksien analysointia verrattuna kaupallisiin tuotteisiin.\nIsoja sanoja. Onneksi niiden takana on hyvä seistä, kun puhuu omista kokemuksistaan. Tällaiseen laavutyyppiin ollaan vaan päädytty pikkuhiljaa kun noin kolmen vuosikymmenen aikana on erilaisissa laavuissakin yövytty. Monet kerrat käyttäen erilaisia valmistuotteita, laavuja ja louekankaita. Joka ainoa kerta on saatu kasaan hyvä leiri ja asiat toimimaan. Joskus päädyttiin kuitenkin tekemään laavu ihan vaan mukana olleesta kevytpeitteestä. Näppärät miehet osasivat tietenkin säveltää sopivat kiinnitykset naruilla puihin, tukea helmat kivillä tai puunrangoilla, jne. Asioiden tekeminen kehittyi sitten kerta kerralta ja opittiin huomaamaan jokusia erityisen hyviä puolia tällaisessa aivan itse kyhätyssä laavussa, verrattuna valmiisiin tuotteisiin. Niistä lisää lopussa.\nLaavun rakenne nyt on kovin yksinkertainen ylipäätäänkin, kuin pitkittäin halkaistun harjateltan puolikas. Yksi sivu on kokonaan auki. Kun se tehdään suorakaiteen muotoisesta peitteestä, täytyy vain jotenkin saada aikaan nurkat, jotka pitävät etureunan kireällä ja antavat lopun kankaan laskeutua sivuseiniksi. Monesti siihen käytetään jotain kulmakeppejä, mutta ilmankin pärjätään jos voidaan käyttää metsän puita. Sitten tulee eteen se, miten kankaaseen kiinnitetään kepit ja varsinkin narut, joilla se kiristetään. Ja ensimmäisinä ratkaisuina olivat tietenkin reiät sopiviin paikkoihin peitettä. Sellaiset puukolla tehdyt eivät vaan tietenkään kestä kovin hyvin, vaan pitäisi tehdä oikein läpiviennit. Tuommoisetkin muistaakseni joskus tehtiin ja edettiin siis tasaisin askelin valmiiden laavujen ja laavukankaiden suuntaan. Näin ei kuitenkaan pystytty oikein hyödyntämään ison peitteen dynamiikkaa siinä, että voitaisiin tehdä vähän erikokoinen ja mallinen laavu, riippuen tilantarpeesta ja maaston muodoista. Muutamat maailman yksinkertaisimmat oivallukset ratkaisivat sitten tuonkin, päätyen nykyiseen täydelliseen konstruktioon. Viimeisin innovaatio, joka sai oitis nimen ”Nutikka™”, syntyi vasta laavukeikalla 12.12.2014, kovien tuulenpuuskien vaatiessa laavun nurkkien äärimmäisen tiukkaa kiristämistä.\nOta yksi kevytpeite, koko 6 x 4 metriä, väri vihreä ja neljä kappaletta tavallista kiinnitysremmiä, pituus ainakin 4 metriä, mieluummin vaikka 6 tai 10 metriä. Ota myös neljä nutikkaa. Siis mitä tahansa noin sormen paksuista, pyöreähköä, lyhyttä palikkaa. Jollei sellaisia ole mukana, tee ne vaikka sahaamalla neljän sentin pätkiä jostain risuoksasta. Sekoita ainesosat hyvin ja laita uuniin. Kypsyy kymmenessä minuutissa kahden asteen lämpötilassa. Tai:\nKun paikka on löydetty, molemmat laittavat nutikan laavukankaan sisäpuollelle siihen kohtaan, mihin laavun kulma tulee ja puristavat pressun tiukaksi mytyksi nutikan ympärille. Sen jälkeen ottavat taskustaan yhden pitkän kiinnityshihnan ja tekevät tavallisen alkusolmun kulmamytyn ympärille, niin että nutikka jää mytyn sisään. Solmu tehdään remmin solkipäähän, esimerkiksi 30-50 sentin etäisyydelle soljesta. Kiristetään alkusolmu niin tiukaksi kuin pystyy, käyttäen apuna omia jalkoja taikka kaverin käsiä.\nMolemmat vievät remmien päät omien puunrunkojensa ympäri, pujottavat ne lukkoihin ja kiristävät. Voila – laavu on pystyssä! Laavun etureunan korkeus asettuu tässä vaiheessa, mutta sitä on tietenkin erittäin helppo säätää myöhemminkin. Jos remmien pituudet eivät tahdo riittää puiden ympäri ja takaisin molemmissa päissä, silloin voi vaan sitoa remmin yksinkertaisesti puun ympärille toisessa päässä ja hoitaa silti kiristyksen remmin soljella. Eikä kiristystä tietenkään tarvitse välttämättä tehdä kuin toisessa päässä.\nKuulostiko monimutkaiselta? Oikeasti se ei sitä todellakaan ole. Nimittäin tavallisen teltan pystytyksessä on ainakin saman verran huomioitavia asioita, jos ne kaikki listaa. Harjoiteltuna tuollaisen laavun pystytys ei kestä monen aivastuksen vertaa. Sen jälkeen vaan leirielämää viettämään. Tuollainen 6 x 4 metrin peitteestä tehty laavu on erittäin väljä kolmelle yöpyjälle kaikkine varusteineen ja neljäkin siihen mahtuu oikein hyvin. Kasausohjeen kirjoitin kahdelle hengelle, mutta tuo onnistuu tietenkin myös yksin. Silloin laavun ja kankaan koko voisi olla pienempikin. Esimerkiksi 5 x 4 metrin kevytpeitteestä saisi aikaseksi oikein hyvän ja väljän 1-2 hengen laavun. Ongelmana on vaan se, että kaikkia kokoja ei oikein tahdo olla saatavana. Kankaan on joka tapauksessa hyvä olla syvyyssuunnan mitaltaan yli kolme metriä, sillä muuten on vaikeata saada laavuun riittävää syvyyttä suojaisaa nukkumista varten.\nPelkkä hinta ei vissiin riitä kaikille syyksi noin juhlalliseen termiin? Se kyllä tuo mukanaan erinomaisen huolettomuuden siitä, että esimerkiksi nuotion kipinöiden tekemät reiät ja muut ankaran käytön aikaansaamat vauriot eivät harmita. Useimmat sellaiset saa nuuka mies vieläpä paikattuakin jesseteipillä niin, etteivät laavun käyttöominaisuudet yhtään heikkene ja tyylikkyys sekä uskottavuus vain paranevat. Toinen suuri etu on tämän konseptin erinomainen soveltuvuus ja kätevyys mitä moninaisimmissa pystytyspaikoissa. Puut voivat olla kaukanakin, kivet, puskat ja kannot kelpaavat myös, laavun paikka saadaan sovitettua parhaimpaan saatavilla olevaan kohtaan, seinien ja helmojen korkeudet voidaan säätää olosuhteisiin parhaiten sopiviksi, samoin voidaan säätää myös laavun kokoa ja muotoakin. Se myös kestää ainakin kaikki Suomen metsissä esiintyvät tuulet, kun vaan laavukankaan kulmat on sidottu oikein ja helmat myös tuettu. Kiristys vaikka vinkuvan tiukaksi onnistuu yhdellä ranneliikkeellä.\nKun ollaan rehellisiä, niin tuodaan esiin myös miinusmerkit, verrattuna kilpaileviin tuotteisiin. Tässä niitä on minun sekä kollegoitteni havaintojen mukaan tasan yksi, paino. Esimerkiksi tuollainen 6 x 4 kevytpeite painaa noin 2,0 kg, pohjapressu kilon ja neljä oikein pitkää remmiä vielä 500 grammaa lisää. Yhteensä siis 3,5 kiloa. Valmiita laavuja ja laavukankaita löytyy reilusti keveämpinä, kahdesta syystä. Kun käytetään kalliimpia materiaaleja, saadaan samat ominaisuudet aikaan vähemmällä painolla. Samaten fiksatun rakenteen laavuissa on materiaalia vain juuri tarkalleen se määrä, mikä sen kokoiseen laavuun tarvitaan. Samalla toki on menetetty pelkän suorakulmaisen peitteen dynaamisuus lopullisen laavun koon ja muodon suhteen. Esimerkkinä ihan hyvästä valmiista laavuvaatteesta olkoon omani, mitoiltaan 440 x 350cm ja painoltaan 1390 g. Tuo paino sisältäen myös 8 kappaletta naruja kankaan kiinnitykseen.\nEdut vaan on punnittu monin verroin painavammiksi kuin haitat. Näin ainakin meilläpäin. Eikun sitten kokeilemaan, ihan vapaasti! Patentti on toki haettu ja karhukirjeet lisenssimaksuista tulevat sitten joskus perässä :-).\n← Liukkailla jäillä ja vähän niiden allakin\nHomma hanskassa ja hanska hukassa →\n6 thoughts on “Maailman paras laavu”\nHei! Ihan hyvän tuntuinen viritys. Itse oilen vastaavaa kokeillut, nutikka tosin on vaihtunut tarpeen vaatiessa kävyksi… Oma versioni on kutienkin edelleen se ”diagonaalinen” yhdestä kulmasta puuhun kiinnitetty versio, jonka kiinnitysnarut ovat niitä mustekalan osia… muuten homma sujuu suurinpiirtein samoin kuin tämä täsmällinen kuvaus kertoo. (Oma mallini on siis soviteltu Bear Gryllisn hätämajoite). Toimii tämäkin.\nMoi Paavo! Se sinun ja Bearin majoite, josta aiemmin minulle kerroit, on kyllä niin hyvän kuuloinen, että ilman muuta lähtee testaukseen meikäläisenkin toimesta. Kunhan vaan kaikilta muilta säpinöiltä ehtii. Jos olen oikein ymmärtänyt, se on nimenomaan yhden miehen majoite, kun taas laavu on hyvä porukalle, tarjoten kaikille tilan nukkumiseen, tavaroille, samoin kuin myös paraatipaikan tulilla istumiseen.\nVielä Paavolle. Tuo käpyjen käyttäminen on aivan älyttömän hyvä keksintö, tietenkin! Juuri sellainen, mikä meikäläisillekin olisi myös syntynyt ajan mittaan – joskus, ehkä. Aivan niinkuin on koko laavukonsepti kehittynyt vuosikymmenten HITAAN kypsyttelyn tuloksena. Mutta tuolla tapaa käytettynä se ei tietenkään olisi enää mikään käpy, vaan NUTIKKA (Trade mark) :-).\n[…] joskus vähän myöhemmin ihana omana hauskana kokonaisuutenaan artikkelissa nimeltä ”Maailman paras laavu”. Valmiitakin laavukankaita toki myydään ja käytetään. Niissä tulee usein mukana myös […]\n[…] Erinomaisen hyvä, suorastaan houkuttelevan mukavan näköinen suoja ja majapaikka oli valmis. Maailman paras laavu! Josta on jo aivan oma rakennus- sekä käyttöohjeensakin nyt kirjoitettu, edellisen lauseen […]


Presidentti Niinistö muistopuheessaan: “Suuri suomalainen on poistunut keskuudestamme” – UUTISET\nPresidentti Niinistö muistopuheessaan: “Suuri suomalainen on poistunut keskuudestamme”\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö kertasi muistopuheessaan presidentti Mauno Koiviston jättämää jälkeä suomalaisuuteen.\n– Suuri suomalainen on poistunut keskuudestamme. Mauno Henrik Koivisto, tasavaltamme yhdeksäs presidentti, on noussut ajasta iäisyyteen. Hän lähti, mutta on yhä lähellämme. Ajatuksineen, tapoineen, arvoineen ja periaatteineen; hän on läsnä, Niinistö aloitti puheensa.\nNiinistön mukaan Koiviston muistelu on kuin seuraisi onnistuneen Suomen tarinan kuvien liikkumista silmien editse. Näihin kuviin kuuluivat Koiviston nousu kirvesmiehestä tasavallan presidentiksi ahkeran opiskelun ja työnteon kautta.\n– Työ, opinsaanti ja luottamus ovat suomalaisen menestyksen ja hyvinvoinnin kulmakiviä. Mauno Koivistolla oli vahva omakohtaisen esimerkin antinsa kussakin.\nNiinistö muisteli myös Koiviston politiikan linjaa ja hänen presidenttinä seuraajilleen jättämäänsä perintöä. Niinistön mukaan Koiviston parlamentarismia ja presidentin valtaoikeuksia kaventava linja aloitti toisenlaisen tasavallan aikakauden.\n– Eikä sellainenkaan ajatus, että silloin alkoi Suomen toinen tasavalta, ole ollenkaan kaukana, Niinistö summasi.\nNiinistö kiitteli Koiviston nopeaa reagointia 1990-luvun alussa, kun tapahtumat vyöryivät Neuvostoliiton hajotessa.\n– Koiviston kauden lopputulema oli, että Suomi oli tiivisti Euroopassa ja lännessä säilyttäen samalla tasapainoiset sekä tasavertaiset suhteet itään. Siitä on ollut hyvä jatkaa.\nLopuksi Niinistö muisteli presidentti Koiviston ja Tellervo Koiviston pitkää suhdetta, jossa erimielisyydet päättyivät heti, ”kun lopettaa olemasta eri mieltä Tellervon kanssa.”\n– On suurmiehiä ja on suurnaisia. Yhdessä uskomattoman suuria. Ei heitä mikään erota.\nSiunaustilaisuuden jälkeen surusaatto lähtee liikkeelle kohti Hietaniemen hautausmaata, jonne presidentti Koivisto haudataan.\nPosted in Uncategorized Tags: Kotimaan uutiset, Mauno Koivisto, politiikka, Sauli Niinistö\n« Presidentti Koivisto siunattiin Tuomiokirkossa: “Koiviston kädet olivat rauhan kädet”\nKiistellyn saaren ohi purjehtinut Yhdysvaltain sotalaiva hermostutti Kiinan »


Tuoreimmat ennusteet: Sittenkin valkea joulu!\nSittenkin valkea joulu!\nkeskiviikko 17.12.2014 klo 16:17\nTuoreimmat ennusteet lupaavat hyvää lumisesta joulumaisemasta haaveileville.\nSuuressa osassa maata avautuu jouluna mahdollisuus pulkkamäkeen. EERO LIESIMAA\nLähestyvän joulun väriä arvuutellessa kriittiseksi rajaksi piirtyy Pori-Porvoo-linja. Sitä pohjoisemmaksi Forecan meteorologi Joanna Rinne uskaltaa jo luvata valkeaa joulua. Etelämpänä aattoiltaa saatetaan viettää mustissa merkeissä.\n- Siellä tilanne on vielä kiikun kaakun. Kannattaa pitää peukkuja ja esittää pyyntöjä, jos tulee mieleen jotain sopivia sääjumalia, Rinne heittää.\nSadealueita on joulun alle luvassa useita, mutta Pori-Porvoon alapuolella niiden olomuoto on vielä arvoitus, sillä lämpötilat vaihtelevat pakkaslukemista plussan puolelle.\n- Etelässä saattaa sataa mitä tahansa kaikista tutuista kolmesta: lunta, räntää tai vettä. Valkoinen joulu riippuu siitä, missä järjestyksessä ne tulevat. Jos vesisade sattuu kriittiseen väliin, niin satanut lumi häviää saman tien, Rinne analysoi.\n- Mutta jos eteläsuomalainen kaipaa lunta, niin ei tarvitse ainakaan Pohjois-Lappiin asti lähteä, hän lohduttaa.\nYleinen säätyyppi on Rinteen mukaan joka tapauksessa kylmenemään päin. Pitkän ajan ennusteet vahvistavat tämän. Hiutaleita leijailee todennäköisesti Suomen joka kolkassa ainakin jossain vaiheessa joululomaa.\n- Etelässäkin lumi vähintään käväisee, Rinne arvioi.\nTalvista pakkassäätä on luvassa koko maahan tämänhetkisen ennusteen mukaan sunnuntain ja maanantain aikana. Silloin ei lunta pyrytä, vaan taivas suo viime aikojen harvinaista herkkua, kirkasta auringonpaistetta.\nSelkeän sään perään pyrkii kuitenkin matalapaine, joka tuo pilviä ja sateita juuri aaton alle. Parhaimmassa tapauksessa etelän lumisateilla on nappiajoitus.


Mercedes-Benz C 180 Kompressor Sport 4d A Porrasperä 2007 - Vaihtoauto - Nettiauto\nIsäukko meinasi lopettaa vanhoilla päivillään autoilun ja pistää silmäterän myyntiin. Hänen käytössään ollut 5 vuotta, jonka aikana ajettu ~11-12 tkm. Alkuperäinen suomi-auto. Huolettu asianmukaisesti, huoltokirja ajan tasalla. Viimeisin huolto tehty alkuvuodesta, ja katsastuksen yhteydessä vaihdatettu oik. etualatukivarsi.\nKahdet renkaat alumiinivanteilla, molemmat sarjat ok kuntoisia. Kesäsarjaan ostettu tälle kesälle 2 uutta rengasta. Talvisarja kitkarenkailla. Lohkolämmitin sisäpistokkeineen löytyy.\nTiedustelut autosta isältäni Vilho Kanaselta, puh. 040 537 2859. Ei tekstiviestikyselyitä, hän ei niihin vastaile. Piilota »\nNettiauto ID 11407984


KHL: Jokerit – Barys Astana klo 18:30 pe 23.11.2018 - katso kertoimet ja betsaa!\nKHL: Jokerit – Barys Astana klo 18:30 pe 23.11.2018\nJokerit SuperWeek -viikon viimeinen peli ja olisihan se tämäkin ottelu mukava päättää voittoon. Ketsuppipullo ryöpsähti oikein kunnolla edellisessä pelissä, mitä tulosvetoon tässä pelissä? Katso kertoimet ja betsaa!\nKHL: Jokerit – Barys Astana\nJokerit pelaa SuperWeek -kampanjan viimeisen ottelun perjantaina Barys Astanaa vastaan. Kyseessä ei suinkaan ole mikään heittopussijengi itärajan takaa vaan samoista sijoituksista taisteleva jengi Kazakstanista.\nJokerit on kuitenkin pelannut mainiosti kotihallissaan ja pistekeskiarvokin huitelee reippaasti yli 1.5 pinnan per matsi kohdilla, jopa lähempänä 2.00 keskiarvoa. Barys Astana on kuitenkin 25 joukkueen sarjassa sijalla 7. vieraspelien pinnoissa ja pelattuna sillä on vasta 13 matsia vieraissa, esimerkiksi Admiral Vladivostokilla on jo 19 vieraspeliä. Pistekeskiarvo vieraspeleistä on kuitenkin 1.46, joten tilastojen mukaan tässä ottelussa mentäisiin jatkoille ja kolikonheiton jälkeen katsotaan kumpi on voittaja? Aivan mahdollista.\nMarjamäki kahdeksannesta peräkkäisestä kotivoitosta: On aina hienoa pelata omien fanien edessä ja yritämme olla heidän luottamuksensa arvoisia.\nOtteluraportti: https://t.co/F8ikkFPs3e #Jokerit #KHLfi pic.twitter.com/aJz074RhQh\n— Helsingin Jokerit (@jokerithc) 21. marraskuuta 2018\nKertoimet ottelussa ovat vahvasti Jokereiden puolella ja Barysin viimeisimmät pelit kotiareenalla ovat menneet enemmän ja vähemmän vihkoon kun tappioita on tullut Amurille, Dinamolle ja UFA:lle. Jokerit sen sijaan on ottanut viimeisestä neljästä pelistä voitot, Severstalista kahdesti, Lokomotivista ja viimeksi vastassa olleelta Avangardilta.\nEdellisessä ottelussa Jokerit järjesti kannattajille melkoiset pikkujoulut maalien muodossa, ottelu päättyi peräti 7-4 ja onnistumisia tuli monelle pelaajalle. Ehkä se poikii myös jotain hyvää tähän otteluun?\nJokerit pelasi tuossa ottelussa kokoonpanolla:\n14 Tomi Mäki – 22 Mika Niemi – 41 Antti Pihlström\nTuttuja hahmoja vierailla\nBarys Astanalla on varsin tuttuja hahmoja rosterissa, sillä maalilla painivat peliajasta Dominik Hrachovina (92%) ja Henrik Karlsson (91,3%). Jälkimmäinen on pelannut enemmän otteluita, joten saapa nähdä onko Karlsson puikkojen välissä myös tässä pelissä.\nPuolustuksesta löytyy varsinainen tehomies, Darren Dietz, joka on tehoillut 28 peliin 29 pistettä (9+20). Kevin Dallman on kakkosena pakkien pörssissä 12 pinnalla, joten näitä nimiä pistevetoon tähän peliin.\nHyökkääjistössä on myös hyviä tehomiehiä ja 15 pisteettä vähintään tehneitä pelureita on peräti seitsemän. Roman Starchenko on kirkkain tähti tehoin 12+17, Andre Petersson 12+16 tehoille tulee heti kannassa. Patrice Cormier 11+10 on kolmas, joka on tehnyt yli 10 maalia. Brandon Bochenski 9+9, Nikita Mikhailis 9+9, Curtis Valk 6+10 ja Matthew Frattin 7+8 ovat olleet myös tehokkaina.\nJoukkueet ovat kohdanneet Hartwallilla neljästi, kaksi ensimmäistä peliä meni Jokereille 4-2 ja 2-0, sen jälkeen Barys on vienyt suurimman osan pinnoista jatkoajalla 3-4ja sekä 2-3ja. Olisikohan jo Jokereiden vuoro, vai jatkuuko kiusaus?\nLoukkaantunut Marko Anttila joutui näköjään keittiöhommiin:\nMontako maalintekijää Jokerit -joukkueella?\nKeskiviikkona nähtiin monta onnistumista, montako kiekkoa menee tässä pelissä Barys Astanan verkkoon ja kuka ne maalit tekee? Katso kertoimet maalintekijävetoon ja betsaa!\nUmpeutuu 21 minutes\nUmpeutuu 46 Päivää 23 Tuntia


-= Maatalous Foorum =- • katso viestiketjua - Kärrit\nKirjoittaja Valtra voimaaa » 27 Kesä 2006, 14:28\nMeidän kärrit on: Tuhti mallia en tiiä ku se on niitä vanhempia sinilaitasia. Sitten metsä kärri patu kuormaimella (tossa kuva siitä) http://www.pottupellossa.com/galleria/d ... pos=-12661\nSitten ikivanha joku itsetehty todella pieni keltanen kärri (ollu joskus harmaan fergun perässä) Tuhtin laakerit on pitänny vaihtaa, ja renkaat oon vaihdettu. Laijjat on aika solmussa kun on maata ajettu. Että semmoset kärrit meil.\nLiittynyt: 26 Kesä 2006, 19:46\nKirjoittaja 956XL » 27 Kesä 2006, 20:20\nEikös kenelläkään ole käytössä tai ollut käytössä Tuhtin (vai mikä merkki joskus aikaisemmin on ollut) kolmikaatokipillä varustettua telikärriä, kantavuus jotain 8tn..? Eli saa kipattua molemmille sivuille ja taakse.\nKirjoittaja mange » 27 Kesä 2006, 21:06\nSiitä asti kun bigabbi tuli taloon en ole muihin kärryihin paljo koskenutkaan..\nVielä kun löytyis se maansiirtolava....\nKirjoittaja rgsleo » 22 Syys 2006, 20:54\nKuvan kipa ostettu 70-luvulla Tukolta. Laidat jäänet matkan varrelle, laakerit uusittu kerran ja tukijalka taittunut. Seuraavat rattaat olivat pehtoori 90/100 telikärryt. Nyt loppuun ajettu. Nykyiset saman kokoiset Junkkarit. Pehtooreissa ja Kipoissa tukevampi runko kuin näissä.\nKirjoittaja massikka135 » 23 Syys 2006, 20:44\nmeillä on monikäyttö kärreinä punaiset velsa 85 ehjät vaikka välillä aikas kovassa käytössä sit sellasset ikivanhat mitä ei enään käytetä koska toinen rengas puhki eikä kukaan ole viitsinnyt vaihtaa sitä korkeintaa joskus siirrellään tieltä pois sitä sit green line 7500 kärryt ja jotkut vanhat kuormaautosta tehdyt kärrit


Panosta virtaustehokkuuteen, kun kehität asiakaskokemusta | Talent Vectia\nEtusivu Näkemykset Blogit Virtaustehokkuuteen panostaminen kannattaa, kun haluat kehittää asiakas- ja työntekijäkokemusta\nTerveys ja hyvinvointi on tunnistettu yhdeksi kestävän kehityksen tavoitteeksi YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmassa (Agenda 2030). Myös Työ- ja elinkeinoministeriö on tunnistanut teeman yhdeksi Suomen tulevaisuuden kasvumahdollisuudeksi. Tärkeä teema kattaa paljon ja koskettaa meistä jokaista. Lean-ajattelu ja virtaustehokkuus, yksi Leanin keskeisimmistä periaatteista, voivat parantaa meidän kaikkien kokemuksia. Virtaustehokkuudessa keskitytään arvon virtauksen tehostamiseen ja hukan poistamiseen perinteisen tehokkuuden muodon, resurssitehokkuuden, sijaan. Virtauksen toteutuessa tehdään oikeita asioita oikeaan aikaan. Näin vaikutetaan positiivisesti sekä asiakkaan että työntekijän kokemukseen ja hyvinvointiin.\nVirtaustehokkuuden kehittäminen näkyy monissa terveyden ja hyvinvoinnin arkipäiväisissä tilanteissa:\nSairastuessa toivomme, että pääsemme mahdollisimman pian hoitoon. Kokemusta voidaan parantaa esimerkiksi varmistamalla kohtuullinen odotusaika ja etäpalveluita kehittämällä.\nTyökyvyn heikentyessä on sekä yksilön että yhteiskunnan kannalta tärkeää, että apua ja tukea on saatavilla kohtuullisessa ajassa ja ymmärrys eri vaihtoehdoista esimerkiksi kuntoutuksen osalta on varmistettu. Tässä korostuu eri toimijoiden yhteistyö ja tiedonkulku.\nMyöhemmällä iällä toiveena voi olla viettää arvokasta elämää kotona mahdollisimman pitkään itsenäisesti, saaden kuitenkin tarvittavaa tukea arjen sujumiseen ja terveyden ylläpidon toimiin, kuten lääkkeiden annosteluun. Tässäkin korostuu eri sidosryhmien yhteistyö ja mutkaton tiedonkulku hyvän asiakas- ja työntekijäkokemuksen varmistamiseksi.\nOli kyseessä sitten kuntoutushakemuksen teko tai käynti terveyskeskuksessa, asiakaskokemusta voi parantaa poistamalla turhat esteet virtauksen tieltä esimerkiksi minimoimalla odotusajan tai mahdollistamalla sähköisten kanavien käytön. Hyviä esimerkkejä virtaustehokkuuden kehittämisestä löytyy sekä yksityisestä että julkisesta terveydenhuollosta. Mehiläinen kertoi syksyn Kuntamarkkinoilla hyödyntäneensä Leania jopa vastaanottohuoneiden suunnittelussa helpottaakseen sekä potilaiden asiointia että erityisesti työntekijöiden työskentelyä. Potilaskäynnillä aika kuluu arvoa tuottavaan toimintaan, kuten potilaan terveyden arviointiin, kun kaikki tarvittavat välineet ovat optimaalisesti sijoiteltuna. Henkilökohtainen kokemukseni hyvästä virtauksesta tapahtui Lastensairaalassa syyskuussa. Heti ilmoittautumisen yhteydessä tilanne otettiin haltuun, ensimmäiset toimenpiteet tehtiin ja seuraavien vaiheiden tarpeellisuus sekä aikataulu varmistettiin.\nLuonnollisesti kaikkea ei voi vain ”liinata”. Toisen lääkärin mielipidettä tai lisätutkimusta ei voi ajatella hukkana, kun kyseessä on terveys. Asiakaslähtöisyyttä ja asiakasarvon toteutumista voi ja tulisi jatkuvasti tarkastella.\nMiten organisaatiossanne voidaan tulevaisuudessakin varmistaa sujuva virtaus ja samalla kehittää asiakaskokemusta Lean-periaatteita hyödyntäen? Tässä ensimmäiset kysymykset pohdittavaksi, toimialasta riippumatta:\nAsiakasarvo (CUSTOMER VALUE): Tiedättekö ja ymmärrättekö, mitä asiakkaanne teiltä odottavat ja mitkä ovat heidän tarpeensa? Vastaatteko näihin asiakkaiden tarpeisiin ja odotuksiin?\nPositiivinen imu (PULL): Tuotatteko palveluita asiakkaan todellisen tarpeen tai kulutuksen mukaan?\nHukka (Waste): Tunnistatteko aktiivisesti turhaa, asiakkaille arvoa tuottamatonta tai tuotannon kannalta tarpeetonta työtä ja tekemistä?\nVirtaustehokkuus (FLOW): Löytyykö asiakkaan polulta hidasteita ja esteitä virtauksen toteutumiselle?\nToivon meille kaikille virtaavia kokemuksia – oli kyseessä pieni tai vähän isompikin potilas. Seuraavassa blogissa kerromme lisää hukista. Sillä välin lue lisää tulevaisuuden murroksista ja meidän palveluista Leanin osalta.


Tinniina.: Bambi ja Raksu\nLastenhuoneeseen muutti tänään kaksi uutta asukkia, Paapiin Bambi ja Raksu. Näistä Bambi on ollut leikattuna syntiseb kauan, Raksu on vähän tuoreempi. En tiedä, miksi olen lykännyt ompelupuuhia? Näitä oli tosi kiva näprätä!\nNämä ovat siis tarvikepaketista, jossa mukana tulevat ohjeet ja kankaalle painettuina pehmojen osat. Sitten vain ompelemaan. Helppoa kuin mikä, mutta onhan tämä vähän semmoista näpertelyä vaateompeluun verrattuna.\nVarsinkin Bambin kukkakuviointi on ihanaa!\nLähdenpä itsekin nyt nukkumaan ja jään odottamaan lähinnä Piikan reaktiota uusiin lemmikkeihinsä :)\nManda 10. maaliskuuta 2013 klo 8.06\nSuloisia pehmoja! MInullakin odottaa yksi PaaPiin Sopu ompelua.\nmehtäemäntä 10. maaliskuuta 2013 klo 12.05\ntosi kivat. itsekkin miettiny hommasikos tollasen paketin ja taidanpas rohkaistua loppukuusta.\nTiina 10. maaliskuuta 2013 klo 13.43\nEn tajua, miksi vitkuttelin niin kauan näiden tekemisessä! Jos reippaasti tekis, niin yhden tekemiseen menis alle reilu 1h. Täyttäminen oli hidasta vaan, tai no jos samalla kattoo telkkaria, ehkä se johtuukin siitä :)


Jälleen uusia uhreja hallituksen avoimien rajojen politiikalle - Uusi MV-LehtiUusi MV-Lehti\nJälleen uusia uhreja hallituksen avoimien rajojen politiikalle\nJulkaistu 28.11.2018 15:17, 10765 lukukertaa\nYleensä Al Mustafa oli kaatanut uhrinsa ja ryhtynyt riisumaan uhrejaan väkivalloin vastoin näiden tahtoa.\nIS kertoi tänään turvapaikanhakijana Syyriasta Suomeen tullut Raed Al Mustafan raiskaustuomiosta.\nAl Mustafa tuomittiin vain kahdesta raiskauksesta ja yhdestä raiskauksen yrityksestä kolmen ja puolen vuoden ehdottomaan vankeuteen. Jos vanhat merkit pitävät paikkansa on Al Mustafa ulkona viimeistään vuoden ja yhdeksän kuukauden kuluttua.\nSen jälkeen onkin hyvä tiedottaa tiedostavalle osalle kansasta johon kuuluu niin papistoa kuin lainsäädäntösihteeristöä että ehtivät mahdollista karkotusta estämään.\nSana ”vain” saa selityksensä jos lukee uutisen tarkkaan. Vastuullista journalismia harjoittavaa IS:ää se ei estänyt uutisoimasta tuomiota seuraavasti:\nUutisessa kummastuttaa ensinnäkin tekotavan kuvaus: Yleensä Al Mustafa oli kaatanut uhrinsa ja ryhtynyt riisumaan uhrejaan väkivalloin vastoin näiden tahtoa.\nYleensä? Kyse on kolmesta tapauksesta, vai pitäisikö vastuullista mediaa mukaillen todeta kolmesta ”yksittäistapauksesta.” Siitä huolimatta lehti käyttää sanaa yleensä.\nEntäpä seuraava lause: Eräälle uhreistaan hän oli ilmoittanut, että jos uhri on hiljaa, hän vain masturboisi uhrinsa päälle eikä mitään muuta tapahtuisi.\nEräälle? Tuomiohan tuli vain kolmesta teosta.\nEntäpä vähän eteenpäin jutussa: Syyttäjä vaati Al Mustafan valituksen hylkäämistä. Kyse oli vakavasta seksuaalirikosten sarjasta, jossa tunkeuduttiin uhrien koteihin.\nSarjasta? Lähtikö syyttäjällä laukalle vai montako tekoa Al Mustafan kontolla loppujen lopuksi oli?\nAl Mustafa valitti tuomiostaan. Hän kertoi kuulleensa vankilassa ollessaan että alaikäinen saa Suomessa rikoksista alhaisemman rangaistuksen. Al Mustafa kertoikin nyt hovioikeudelle, että on oikeasti syntynyt vuonna 2001, eli hän oli 16-vuotias syyllistyessään raiskauksiin. Vuosi 1999 oli kirjattu hänen syntymäajakseen matkustusasiakirjaan Unkarissa virheellisesti. Lisäksi Al Mustafa vetosi kulttuurilliseen taustaansa lieventävänä seikkana.\nJos arvopohjalta yhteinäinen hallituksemme olisi käyttänyt niitä valtuuksia jotka Dublin-asetus suo olisi jälleen vähintään kolme naista välttynyt erilaisten kulttuurien väkivaltaiselta yhteentörmäykseltä.\nVuodesta 2015 Suomessa on ollut kolme kokoomuslaista sisäministeriä, Petteri Orpo, Paula Risikko ja Kai Mykkänen, joiden tehtävänä on vastata rajojen valvonnasta.\nNäin rajoja auki pitämällä kokoomus on mm. raiskattujen naisten kustannuksella kasvattanut Suomen EU-kredibiliteettiä.\nJa arvopohja pitää. Vaikka maahanmuutto ei niin kokoomuksen, demareitten, kepun, vihreiden, vasemmistoliiton tai ruotsalaisten mukaan ole tärkeä asia, ainakin kokoomuksen ja demareitten mukaan se on niin tärkeä ja dominoiva ettei avoimien rajojen ja hallitsemattoman maahanmuuton politiikkaa vastustavan puolueen kanssa olla valmiita ensi vaalien jälkeen hallitusyhteistyöhön.\nDublin-asetuksen noudattamatta jättämisen perusteella voimme todeta että turvapaikkajärjestelmä on rikki.\nHiljattain julkaistussa viharikostilastossa ei löytynyt yhtään viharikokseksi luokiteltua seksuaalirikosta, mutta voimme olla varmoja että jos tilanne olisi toisin päin, kantasuomalainen olisi raiskannut turvapaikkaa hakeneita olisi sarakkeeseen kilahtanut kolme tekoa. Olisikohan viharikostilastoinnin tilastointitavassa parantamista?\nLähteet: IS, Youtube, Migri\nMV:n lukijan kirjoitus [email protected]\nParhaan hinnan takuu hotelleissa & ei varausmaksuja. Hae, varaa & säästä tänään! Palkitsevampia matkoja.\n”Lisäksi Al Mustafa vetosi kulttuurilliseen taustaansa lieventävänä seikkana.”\nEli toisin sanoen tuo Al Mustafa (ja hänen puolustuksensa) itsekin myöntää, että kotouttaminen ei ole onnistunut.\nSiitähän tuo kulttuuritaustaan vetoaminen nimenomaisesti kertoo!\nJa juuri tämän kotouttamisen nimeen ovat meillä lukuisat eri suvakkitahot niin kovasti vannoneet. Ja samaa ilosanomaa toistelevat kaikki eduskuntapuolueetkin perussuomalaisia lukuun ottamatta.\nTaas karu esimerkki siitä, kuinka arjen todellisuus on jotain ihan muuta kuin se poliittisten päättäjien saarnaama unelmahöttö, jossa kaikki on niin ihanaa…


"Harjoitteleminenkin oli hauskanpitoa ja kavereiden kanssa leikkimistä" – Näin lempääläläinen hujoppi 2. divarista nousi kiireettä Leijona-legendaksi | Paikalliset | Tamperelainen\nMarko Anttila on nyt maailmanmestari ja olympiavoittaja. Päivi Tuovinen\nOlemattomalla harjoittelulla 19-vuotiaana Liigaan noussut Anttila on nyt koko kansan kiekkosankari.\nJääkiekkoilija Marko Anttila on kaikkien tuntema Mörkö, joka lyö kiekot sisään arvokisoissa.\nVielä parikymmentä vuotta sitten harva olisi uskonut lempääläläisnuoren nousevan kansakunnan kaapin päälle.\nMarko Anttila harrasti jääkiekon ohessa jalkapalloa noin 13-vuotiaaksi saakka, mutta jääkiekko oli niin selvä ykkönen, että valintatilanteessa ei tullut ongelmaa. Kukaan ei kuulemma kosiskellut hujoppia esimerkiksi koripallon tai lentopallon pariin.\nAnttila myöntää, että lähtökohta ammattilaisjääkiekkoilijan uralle ei ollut kummoinen.\nHarjoituspohja 14-18-vuotiaana ei välttämättä ollut tarpeeksi hyvä, hän naurahtaa.\n– Harjoitteleminenkin oli hauskanpitoa ja kavereiden kanssa leikkimistä. Oman ikäiset huiput treenasivat jo todella kovaa. Takamatka oli pitkä, mutta intoa kyllä riitti, eikä se ole kadonnut mihinkään vieläkään.\nIlveksen A-nuorten valmentaja Juha Pajuoja kutsui keväällä 2004 silloin Lempäälän Kisan 2. divisioonan joukkueessa pelanneen jättiläiskokoisen nuorukaisen parin päivän testiin Tampereen Kaukajärven jäähallille.\nHarjoitteleminenkin oli hauskanpitoa ja kavereiden kanssa leikkimistä.\nAnttila vakuutti Pajuojan, joka nappasi miehen Ilvekseen ja ensimmäiset miesten liigapelit merkattiin seuraavalle kaudelle.\n– Kun aikoinaan lähdin Lempäälästä ja sain Ilveksessä mahdollisuuden päästä kokeilemaan ammattilaisuutta, niin Ilves oli kyllä todella kärsivällinen meikäläisen suhteen. On Ilveksen ansiota, että kasvoin ammattilaiseksi ja pystyn pelaamaan edelleen, Anttila kiittelee.\nMarko Anttila pelasi Ilveksessä kevääseen 2011, jolloin hän siirtyi Turun Palloseuraan. Turun vuosina Anttila nousi uudelle tasolle pisteiden valossa. Kaudella 2012–13 syntyi tehot 17+24=41.\nAnttila pelasi ensimmäiset A-maajoukkuepelinsä kaudella 2011–12 ja pääsi MM-kisajoukkueeseen vuonna 2013.\n– Kansainvälisissä otteluissa näki raa’asti, missä asioissa pitää kehittyä, mitkä puolet omassa pelaamisessa toimivat ja mitkä eivät.\nLeijonien päävalmentaja Jukka Jalonen muistuttaa, että jokainen kulkee omaa polkuaan, on sitten kyse elämästä tai jääkiekkourasta. Joku on huipulla parikymppisenä ja toiset –kuten Anttila – hieman vanhemmalla iällä.\n– Se on vaatinut häneltä paljon työtä ja uskoa siihen, että vanhempanakin voi kehittyä. Anttila on pelannut hyvissä joukkueissa, hyvissä sarjoissa ja hyvässä valmennuksessa ja päässyt jalostamaan ominaisuuksiaan ja osaamistaan, Jalonen sanoo.\nArvoturnaukset näyttävät sopivan Marko Anttilalle, joka on parhaimmillaan kovissa paikoissa. Hän ei ole koskaan ollut maaliruisku, mutta on jo nyt jäänyt suomalaisten mieleen tärkeistä osumistaan ratkaisevissa otteluissa.\nVuoden 2019 MM-kilpailuissa Anttila teki puolivälierässä Ruotsin verkkoon 4–4-tasoituksen, välieräottelussa voittomaalin Venäjää vastaan ja finaalissa Kanadaa vastaan kaksi maalia.\n– En ole kokenut valmistautumisessani arvokisaotteluihin mitään erilaista suhteessa tavalliseen sarjapeliin. Turnauksissa panokset tietysti kovenevat peli peliltä.\n– Se, että maalini maajoukkueessa ovat usein osuneet isoihin peleihin tarkoittanee sitä, että tykkään tärkeistä peleistä, Marko Anttila pohtii.\nAnttila on tärkeä palanen maajoukkueessa myös johtamistaitojen takia. Mies sanookin oppineensa sitä lisää iän myötä, mutta aina hän on pyrkinyt kohtelemaan kaikkia kanssapelaajia tasa-arvoisesti roolista riippumatta.\nMarko Anttilasta on tullut arvokisamenestysten kautta koko kansan Mörkö. Tuntuu siltä, että miestä, joka ei selvästi itse hakeudu tv-julkisuuteen ja lööppeihin, revitään joka paikkaan olemaan Mörkö, se mukava kaveri Lempäälästä.\nAnttila myöntää, että Mörko-huumasta on aina haasteita päästä irti ja jatkaa taas arkielämää.\n– Tänä vuonna tilanne on ollut vielä erikoisempi, kun voitimme olympiakultaa keskellä kautta. Sen jälkeen riitti hälinää. Hässäkkä tarkoittaa sitä, että jääkiekko on jättimäinen asia Suomessa. Osaan hakea kisojen jälkeen rauhoittumishetkeni ennen kuin arkipuurtaminen jatkuu, Anttila perustelee.