457 TERVEYSKESKUS- LÄÄKÄREIDEN PALKKAEROJA VUOSINA SELITTÄVÄT TEKIJÄT SUOMESSA - PDF\n457 TERVEYSKESKUS- LÄÄKÄREIDEN PALKKAEROJA VUOSINA SELITTÄVÄT TEKIJÄT SUOMESSA\nDownload "457 TERVEYSKESKUS- LÄÄKÄREIDEN PALKKAEROJA VUOSINA 1998 2004 SELITTÄVÄT TEKIJÄT SUOMESSA"\n1 VATT-KESKUSTELUALOITTEITA VATT DISCUSSION PAPERS 457 TERVEYSKESKUS- LÄÄKÄREIDEN PALKKAEROJA VUOSINA SELITTÄVÄT TEKIJÄT SUOMESSA Juho Ruskoaho Valtion taloudellinen tutkimuskeskus Government Institute for Economic Research Helsinki 2008\n3 RUSKOAHO, JUHO: TERVEYSKESKUSLÄÄKÄREIDEN PALKKAEROJA VUOSINA SELITTÄVÄT TEKIJÄT SUOMESSA. Helsinki, VATT, Valtion taloudellinen tutkimuskeskus, Government Institute for Economic Research, 2008, (C, ISSN (nid.), ISSN (PDF) No 457). ISBN (nid.), ISBN (PDF). Tiivistelmä: Tutkimuksessa tarkasteltiin paneeliaineistolla terveyskeskuslääkäreiden palkkaeroja selittäviä tekijöitä vuosina Selittävinä muuttujina oli terveyskeskuksia koskevia potilastietoja ja kuntia kuvaavia muuttujia. Tärkein lähestymistapa oli palkkaerojen kompensoinnin teoria. Lääkärin työn vaativuutta lisäävät tekijät, kuten runsas akuutin hoidon tarve, iäkäs potilasrakenne ja lääkäreiden vähäinen osuus työvoimasta, nostivat palkkatasoa, samoin kuin omalääkärijärjestelmä ja terveyskeskuksen pieni koko. Työpaikan sijaintia kompensoitiin työn vaativuutta enemmän ja lääkäreiden palkat olivat korkeita pienissä, syrjäisissä sekä työttömyydestä kärsivissä kunnissa. Lääkäritiheyden estimointitulokset vahvistivat lääkäreiden tarjonnan olleen vähäistä tällaisten kuntien terveyskeskuksiin. Tulokset näyttivät kuvaavan myös muiden terveyskeskustyöntekijöiden palkkoja. Tulosten valossa terveyskeskusten väestöpohjan kasvattaminen voisi vähentää korkeista palkoista johtuvaa kustannustehottomuutta. Korkeiden verotulojen kunnissa lääkäreiden palkat olivat keskimääräistä alemmat, kun puolestaan korkeiden valtionosuuksien kunnissa ne olivat keskimääräistä korkeammat. Lääkäreiden koulutusmäärän lasku laman aikana johti lääkäripulaan, joka vähensi lääkäreiden tarjontaa tiettyihin terveyskeskuksiin. Asiasanat: Terveyskeskukset, lääkärit, palkkaerot Abstract: This paper studies the wage differences of general practitioners (GP) in Finnish health centres using panel data from 1998 to The independent variables included information about the patients and variables describing the location of the health centre. The main approach used was the theory of compensating wage differences. Factors, such as a high demand of acute care, ratio of elderly patients, low ratio of doctors to total workforce, increased wages of the GPs, as did the small size of the health centre and the use of a population-based salary system. The location of the health centre affected wages more than how requiring the work is. Wages were high in small and remote locations which suffer from unemployment. The estimations of ratios of GPs to population confirm that the supply of GPs is low to small and remote municipalities. These results seem to apply also to other health centre workers. According to the results increasing the size of health centres would make them more efficient by lowering personnel costs. The wages are generally low in locations with high tax revenues, and high in locations where state subsides are high. A decrease in the university admissions of GPs lead to a shortage, which consequently reduced the supply of GPs to certain health centres. Keywords: Health centres, general practitioners, wage differences\n5 Sisällys 1 Johdanto Lääkäreiden palkkausjärjestelmät Katsaus palkkaeroja selittäviin teorioihin Aikaisempi tutkimus lääkäreiden tarjonnasta Lääkäreiden palkat ja kuntien tulot 7 2 Aineisto 9 3 Menetelmät - Paneeliestimointi Kiinteiden vaikutusten -malli Satunnaisvaikutusten malli Käytetyn mallin valinta ja Hausmanin testi Huomioita paneeliestimointien ongelmista 16 4 Estimointien tulokset ja analyysi Palkkayhtälöiden estimointien tulokset Terveyskeskusmalli Maantiedemalli Tilastollisesti merkitsevien muuttujien malli Lisäarviointia Lääkäritiheyden estimoinnin tulokset Johtopäätöksiä estimoinneista 31 5 Tulosten vaikutusten ja yleistettävyyden pohdinta Terveyskeskusten väestöpohja ja kuntauudistus Kuntien rahoituksen yhteys palkkoihin Ovatko lääkärit erityistapaus? 36 6 Pohdinta 42 Lähteet 45 Liitteet 49\n7 1 Johdanto Julkinen terveydenhuolto on Suomessa suurten haasteiden edessä. Suomi käytti vuonna 2006 terveydenhuoltoon 8,2 % bruttokansantuotteesta, kun osuus vielä vuonna 2000 oli vain seitsemän prosenttia (STAKES 2008). Terveydenhuoltopalveluiden kysynnän voidaan olettaa kasvavan tulevaisuudessa, mikä johtaa terveydenhuoltomenojen nousuun, vaikkei pyrittäisikään parantamaan palveluiden laatua. Suureksi osaksi kysynnän kasvu johtuu väestön ikärakenteen muutoksesta suurten ikäluokkien vanhetessa. Toisaalta elintasotautien, kuten ylipainon, aiheuttamat kustannukset tuskin myöskään vähenevät. Lisäksi yhteiskunnan medikalisoituminen tuo paineita kustannusten nousuun, kun aiemmin terveydenhuollon ulkopuolella olleita elämänalueita määritellään lääketieteellisiksi, jolloin niiden hoito tulee terveydenhuollon piiriin. Näistä tekijöistä johtuva terveydenhuoltopalveluiden kysynnän nousu johtaa myös työvoiman kysynnän ja kustannusten kasvamiseen terveyskeskuksissa. Terveydenhuoltopalvelut rahoitetaan käyttömaksuilla, verovaroilla ja valtionosuuksilla, joilla pyritään vähentämään kuntien rahoituksessa, palveluiden tarpeessa ja kustannusrakenteessa olevia eroja. Kunnat ovat tulojensa ja kustannustensa suhteen silti eriarvoisessa asemassa. Epätasa-arvon voi olettaa kasvavan tulevaisuudessa, sillä ongelmat kasautuvat erityisesti niihin kuntiin, joissa väestön ikääntyminen on nopeinta. Ikääntymiseen liittyvät sairaudet vaativat hoitoa ja resursseja. Myös muuttoliike aiheuttaa ongelmia, sillä muuttotappiokunnissa verotulojen pieneneminen vaikeuttaa julkisten palveluiden rahoittamista. Terveyskeskusta voidaan pitää sitä tehokkaampana, mitä enemmän suoritteita se pystyy tekemään suhteessa kustannuksiin. Kustannukset riippuvat panosten määrästä ja hinnasta. Perusterveydenhuollon kustannuksista valtaosa on henkilöstökustannuksia, joten työntekijöiden palkkaeroilla on merkittäviä vaikutuksia terveyskeskusten välisiin kustannus- ja tuottavuuseroihin. Korkeat palkat voivat tosin houkutella osaavampaa työvoimaa, jolloin korkeat palkat eivät välttämättä lisäisi kustannustehottomuutta, vaan voisivat jopa lisätä tuottavuutta. Myöhemmin tässä tutkimuksessa arvioidaan tätä mahdollisuutta, vaikka aikaisemmassa tutkimuksessa (esim. Aaltonen 2006) terveyskeskusten tehokkuudesta korkeiden palkkojen on havaittu olevan kustannustehottomuutta lisäävä tekijä. Mikäli siis tietyt kunnat kykenevät rekrytoimaan työvoimaa halvemmalla, niiden on huomattavasti helpompi järjestää kustannustehokkaat terveyspalvelut. Käänteisesti ongelmat palveluiden tuottamisessa ovat erityisen suuria niissä kunnissa, joissa työntekijöille joudutaan maksamaan korkeampia palkkoja. Tämän tutkimuksen tavoitteena on selvittää niitä tekijöitä, jotka selittävät terveyskeskuslääkäreiden palkkaeroja Suomessa, sekä arvioida niiden vaikutuksia kuntien taloudenpidon kannalta, ja tulosten yleistettävyyttä muihin ammattiryhmiin.\n8 2 1.1 Lääkäreiden palkkausjärjestelmät Lääkäreiden työ vaikuttaa merkittävästi terveydenhuoltopalveluiden tuottamiseen ja siitä aiheutuviin kustannuksiin. Siksi lääkäreiden palkkauksessa onkin huomioitava lääkäreiden työn erityispiirteet. Blomquist (1991) korostaa lääkäreiden toimivan kaksoisagenttitilanteessa, jossa lääkäri-potilas-suhteessa on perinteinen päämies agentti-ongelma. Ensiksikin potilaan on luotettava siihen, että lääkärillä on parempaa informaatiota potilaan tilanteesta kuin hänellä itsellään ja toiseksi siihen, että lääkäri toimii puhtaasti potilaan parhaaksi. Terveydenhuollon rahoituksesta vastaavat puolestaan terveyspalveluiden tarjoajat, joten lääkäreiden tulisi ottaa huomioon määräämänsä hoidon aiheuttamat kustannukset tehokkuuden turvaamiseksi. Lääkäreiden täytyy siis toimia optimoivasti sekä potilaan että terveyspalveluiden rahoittajan suhteen. Lääkäreiden kaksoisagenttitilanne johtuu asymmetrisestä informaatiosta potilaan ja lääkärin välillä. Lääkärin ja terveyspalveluiden rahoittajan välillä on puolestaan kolmannen osapuolen rahoittajan aiheuttamia ongelmia. Näiden ongelmien hallitsemiseksi lääkäreiden toimia on ohjattava. Lääkärin toimia voidaan ohjata implisiittisesti tai eksplisiittisesti. Implisiittisin keinoihin ohjata lääkäreiden toimia liittyy luottamus lääkärin velvollisuudentuntoon ja itsesäätelyyn, jota korostaa lääkäreiden vannoma Hippokrateen vala. Maynard (2006) argumentoi kuitenkin läpinäkyvien eli eksplisiittisten toimien ohjauksen olevan yleistymässä, joista tämän tutkimuksen kannalta mielenkiintoisia ovat palkkaukseen liittyvät toimet eivätkä niinkään sääntelyyn ja valvontaan liittyvät. Maynardin (2006) mukaan lääkäreiden palkat voidaan maksaa työajan, väestövastuun sekä hoitomäärien perusteella. Mikäli lääkärit saavat tulonsa työajan ja/tai väestövastuun mukaan, on heillä kannustin vähentää työtaakkaansa tarjoamalla potilaille vähemmän hoitoa. Lääkäreille tulee myös kiusaus siirtää hoitotehtäviään muille, esimerkiksi hoitajille, ja ottaa hoidettavakseen vain helpoimmat ja nopeahoitoisimmat tapaukset. Järjestelmän etuna on kuitenkin se, että palveluiden tarjoajien on helpompi rajoittaa hoidon kustannuksia. Jos lääkärit saavat merkittävän osan palkastaan toimenpidepalkkioina, lisääntyy heidän kannustimensa tarjota potilaille enemmän ja jopa turhaa hoitoa. Riippumatta palkkaussysteemistä tai muista rajoituksista lääkäreiden toiminnalle, lääkäreillä on aina mahdollisuus käyttäytyä opportunistisesti. Evans (1984) jopa esitti, että palkkausjärjestelmät tulisi uusia kolmen vuoden välein, sillä muuten lääkärit tulevat käyttämään hyväkseen systeemistä löytyviä aukkoja. Kunnallisen lääkäreiden virkaehtosopimuksen (2005) mukaan Suomessa lääkäreiden palkoissa on piirteitä kaikista edellä mainituista kolmesta palkanmaksutavasta. Terveyskeskuslääkärin palkan säännöllinen osuus koostuu tehtäväkohtaisesta palkasta ja henkilökohtaisesta lisästä, jotka eivät saa alittaa tiettyä rajaa. Lisäksi maksetaan toimenpidepalkkioita, jotka ovat koko maassa kiinteät,\n9 3 eli tietystä toimenpiteestä maksetaan kaikkialla saman verran, mutta luonnollisesti lääkärit tekevät vaihtelevia määriä eri toimenpiteitä. Omalääkäreille palkkausjärjestelmä on erilainen. Senkin pohjana on säännöllinen palkka, joka määräytyy edellä mainittujen tekijöiden mukaan, mutta palkan alaraja on pienempi. Omalääkärit saavat sen lisäksi väestövastuuosan, jonka suuruus riippuu väestöpohjan määrästä ja laadusta. Ottamalla huomioon hoidettavan väestön erot pyritään turvaamaan korkeampi korvaus vaativammista hoidettavista potilaista. Näiden lisäksi omalääkärit saavat myös toimenpidepalkkioita sekä käyntipalkkioita. Empiirisessä osassa arvioidaankin omalääkärijärjestelmän vaikutusta palkkoihin. Vänskä (2006) painottaa lääkäreiden palkkojen liukuman selittyvän voimakkaasti lisääntyneellä paikallisella sopimisella. Erityisesti omalääkärijärjestelmässä korvauksista sovitaan lääkärikohtaisesti, mikä on kasvattanut heidän ansioitaan. Virkaehtosopimuksen ylittävät yksilölliset sopimukset siis osaltaan selittävät lääkäreiden palkkatason yleistä nousua. Tämän tutkimuksen kannalta on kiintoisaa selvittää, mitkä tekijät vaikuttavat yksittäisiin sopimuksiin terveyskeskusten keskipalkkatasoa nostavasti. 1.2 Katsaus palkkaeroja selittäviin teorioihin Eurooppalaisessa kirjallisuudessa on yleisesti käytetty ammattiliittomalleja palkkatason selittämisessä. Farber (1986) esittää ammattiliittomallien palkkatasojen ratkaisut, mutta niiden ongelmana tämän tutkimuksen kannalta on, että lääkäreiden välisiä palkkaeroja ei niillä voida selittää, jos oletetaan Lääkäriliiton käyvän neuvottelut kaikkien lääkäreiden palkoista. Ammattiliittomallit soveltuvatkin paremmin ammattiryhmien välisten kuin sisäisten palkkaerojen selittämiseen. Suomessa Lääkäriliittoon kuuluvat lähes kaikki lääkärit ja Lääkäriliitolla on valtaa palkkaneuvotteluissa ja se myös pyrkii vaikuttamaan opetusministeriöön, joka kontrolloi lääkäreiden koulutusmääriä. Lääkäreiden työntarjonnan vaihtelu ja sen mahdolliset vaikutukset lääkäreiden palkkoihin on yksi mielenkiinnon kohde tässä tutkimuksessa. Vaikka terveyskeskusten sisälläkin lääkäreiden palkat eroavat toisistaan, voidaan tarkastella soveltuisivatko ammattiliittomallien tulokset terveyskeskusten keskipalkkojen erojen selittämiseen. Koskelan (2001) tuloksissa ammattiliittomalleissa palkka riippuu positiivisesti työntekijän neuvotteluvoimasta ja vaihtoehtoisesta tulosta. Työntekijän neuvotteluaseman voisi olettaa olevan sitä parempi mitä pienempi terveyskeskus on. Vaihtoehtoisen tulon määritteleminen on vaikeampaa, mutta vaihtoehtoisten työpaikkojen määrä kertoo tavallaan lääkärin mahdollisuuksista työllistyä muualle. Tätä kuvaavana tekijänä käytetään kunnan väkiluvun lisäksi muuttujaa, joka kertoo siitä, kuinka suuri osa väestöstä on saanut korvausta yksityisellä sektorilla saadusta hoidosta. Ammattiliittomalleissa verot nostavat palkkoja kuten palkkaerojen kompensoinnin teoriassakin.\n10 4 Ammattiliittomallien mukaan palkkatasoon vaikuttaa myös työnantajan tilanne. Varakkaiden kuntien tulisi olla anteliaampia palkanmaksajia. Toisaalta palkkaerojen kompensoinnin teoria antaa vastakkaisen tuloksen, sillä varakkaat kunnat ovat houkuttelevimpia asuinpaikkoja kuin huonosti toimeentulevat kunnat. Oi ja Idson (1999) arvioivat syitä sille, että suuret työnantajan maksavat useimmiten korkeampia palkkoja. Tässäkin tutkimuksessa on mukava skaalatekijä, terveyskeskuksen työntekijöiden määrä, jolla pyritään ottamaan huomioon terveyskeskuksen koon vaikutus palkkatasoon. Klassisen talousteorian mukaan täydellisen kilpailun vallitessa palkka tasapainottaa työvoiman kysynnän ja tarjonnan. Työvoiman laatuerot synnyttävät palkkaeroja työntekijöiden välille ja tuottavammat työntekijät saavat siksi korkeampaa palkkaa. Osaavampien lääkäreiden voidaan olettaa tekevän vähemmän hoitovirheitä ja enemmän oikeita diagnooseja sekä valitsevan useimmin tehokkaimman hoidon, ja olevan näin tuottavampia työssään. Mikäli täydellisen kilpailun oletukset ovat voimassa, voi terveyskeskus valita kalliimpien ja taitavampien sekä halvempien ja osaamattomampien lääkäreiden välillä, eli palkkaerot heijastavat lääkäreiden tuottavuuden eroja. Useisiin terveyskeskuksiin lääkäreiden tarjonta lienee niin vähäistä, ettei valinnan tekeminen ole mahdollista. Lisäksi tässä tutkimuksessa ei ole käytettävissä tietoja lääkäreiden laadusta tai sitä heijastavista muuttujista kuten koulutustasosta, iästä tai työkokemuksesta. Tutkimuksessa selittämättömät palkkaerot voivat osaltaan johtua näistä puuttuvista tekijöistä. Tässä tutkimuksessa arvioidaankin vaihtoehtoisia teorioita palkkaerojen selittäjinä. Rosen (1986) esittää työmarkkinoilla tapahtuvan vaihdon kaksiosaisena kauppana, jossa palkkaan vaikuttavat työntekijän ominaisuuksien lisäksi myös työpaikan erityispiirteet. Huonompia työpaikan erityispiirteitä kompensoidaan suuremmalla palkalla. Purse (2004) huomauttaa kuitenkin tämän palkkaerojen kompensoinnin teorian olevan usein vaikeuksissa empiirisesti. Työn erityispiirteitä kuvaavat muuttujat eivät useissa tutkimuksissa ole tilastollisesti merkitseviä, tai ne ovat jopa etumerkiltään vastakkaisia oletuksien kanssa. Puutteellinen informaatio, työvoiman liikkuvuuden esteet ja työmarkkinoiden kitka haittaavat markkinoiden toimivuutta, jolloin kompensaatiota heikommista työolosuhteista ei aina havaita. Brown (1980) korostaa lisäksi, että erot yksilöiden preferensseissä tai puutteellinen aineisto voivat selittää palkkaerojen kompensoinnin teorian vastaisia tuloksia. Jos epämiellyttävistä työolosuhteista ei makseta palkkapreemiota, kertoo se markkinoiden puutteellisesta toiminnasta. Terveyskeskuslääkäreiden työpaikkojen erityispiirteet voidaan jakaa kahteen luokkaan. Ensinnäkin on työn vaativuuteen liittyviä tekijöitä, joiden vaikutuksia palkkatasoon voidaan arvioida hoitomäärillä sekä potilaiden ikärakenteella. Palkkaerojen kompensoinnin teorian mukaan vaativammasta työstä tulisi maksaa suurempi korvaus. Toiseksi tutkitaan työpaikan sijainnin vaikutuksia palkkaeroihin. Erityisesti kunnan syrjäisyyden pitäisi nostaa palkkoja, sillä vähäisiä vapaa-ajan virikkeitä tai puolison huonompia mahdollisuuksia työllistyä pitäisi kompensoida\n11 5 korkeammalla palkalla. Böckerman ja Ilmakunnas (2006) ovat tutkineet palkkaerojen kompensointia Suomessa. He havaitsivat, että vain vuorotyöstä maksetaan palkkapreemioita, mutta muuten epämiellyttävät työolosuhteet eivät Suomessa nosta palkkoja, vaan pikemminkin laskevat työssä viihtymistä. Solow (1979) esittää palkkojen ja työtehon välillä vallitsevan positiivisen yhteyden. Tämän tehokkuuspalkkahypoteesin mukaan korkea palkka nostaa työntekijöiden työtehoa. Palkkataso riippuu siitä, kuinka paljon palkkojen nostaminen vaikuttaa työtehoon, jolloin yhden hinnan laki ei ole voimassa. Terveyskeskusten tuotantofunktiot eivät kuitenkaan eroa merkitsevästi, jolloin erot työtehon joustossa palkkojen suhteen eivät selitä lääkäreiden palkkaeroja terveyskeskusten välillä. Huang (1998) korostaakin, että empiirisesti työtehoa on erittäin vaikea havaita, sillä kaikkia työntekijöiden ominaisuuksia on hankala kontrolloida. Katz (1986) tähdentääkin tehokkuuspalkkahypoteesin muita tärkeitä tuloksia. Työnantaja voi korkeampaa palkkaa maksamalla vähentää kustannuksia, jotka aiheutuvat työntekijöiden vaihtuvuudesta, vapaiden työpaikkojen määrästä ja työntekijöiden rekrytoimisesta. Jos kunnat eroavat näiden kustannusten suhteen, tehokkuuspalkat olisivat yksi mahdollinen selitys palkkaeroille. Tässä tutkimuksessa tutkitaan lääkäritiheyden vaihtelua kuntien välillä. Terveyskeskusten kohdalla alhainen lääkäritiheys voisi kertoa avoimien virkojen määrästä, joita tehokkuuspalkkahypoteesin mukaan korkeat palkat vähentäisivät. Todennäköisemmin alhainen lääkäritiheys johtuu kuitenkin vähäisestä työntarjonnasta. Leamerin (1999) työtehon teoriaa sovellettaessa terveyskeskuksiin voitaisiin niiden väliset tehokkuuserot selittää työntekijöiden inhimillisen pääoman eroilla. Tehokkaampiin terveyskeskuksiin on valikoitunut osaavampi työvoima, jolloin näissä myös lääkäreiden työteho ja palkat olisivat korkeammat. Aaltosen (2006) terveyskeskusten tehokkuusselvityksen mukaan kuitenkin korkea palkkataso vähentää tehokkuutta. Tehokkuuspalkkahypoteesi ei kyseisen tuloksen valossa näytä soveltuvan terveyskeskusten työvoimaan, sillä korkeampi palkka alentaa suoritteet/kustannukset suhdetta. Tehokkuuspalkkahypoteesin tulokset olisivat samansuuntaiset kuin palkkaerojen kompensoinnin teoriassa. Tulkinta vain olisi, että suuret hoitomäärät tai vaativa potilasrakenne pakottaa lääkärit työskentelemään ahkerammin. Kausaliteetti on tässä tulkinnassa vastakkainen kuin yleisesti tehokkuuspalkkahypoteesissa, joten palkkaerojen kompensointi on tehokkuuspalkkahypoteesia järkevämpi lähestymistapa tutkimuskysymykseen. Etsintäteoria täydentää klassista työvoiman tarjonnan hypoteesia ottamalla huomioon palkkatason muodostumisessa työpaikan etsinnästä syntyvät kustannukset. Etsintäteoreettisiin malleihin liittyy reservaatiopalkan käsite. Sillä tarkoitetaan pienintä palkkaa, jolla työntekijä on valmis ottamaan työn vastaan. Mortensen (1986) pitää reservaatiopalkkaan vaikuttavina tekijöinä vapaa-ajan arvostusta, etsintäkustannuksia, vaihtoehtoista tuloa sekä palkkatarjousten jakauman keskiarvoa ja keskihajontaa. Vapaa-ajan arvostuksen suhteen etsintäteorian tulos on\n12 6 päinvastainen kuin palkkaerojen kompensoinnin teoriassa, sillä vähäinen vapaaajan arvostus laskee reservaatiopalkkaa. Tämän tutkimuksen kannalta mielenkiintoiset etsintäteorian tulokset liittyvät vaihtoehtoiseen tuloon ja palkkajakauman ominaisuuksiin. Palkansaajien tutkimuslaitoksen (2005) mukaan lääkäreiden työttömyys on Suomessa ollut tutkimusajanjaksolla vähäistä. Siksi niiden kuntien, joilla on vaikeuksia rekrytoida lääkäreitä, on nostettava palkkatarjouksiaan. Reservaatiopalkkaan vaikuttaa myös palkkatarjousten hajonta. Mitä suurempaa hajonta on, sitä todennäköisemmin työnhakija voi saada erittäin hyvän palkkatarjouksen, mikä nostaa reservaatiopalkkaa. Malcolmson (1999) kuitenkin huomauttaa, että työmarkkinoilla identtistenkin työntekijöiden välille voi jäädä selittämättömiä palkkaeroja liittyen työsopimuksen teon ajankohtaan. Lääkäreiden kohdalla tämä liittyy työn tarjonnan muutoksiin ajassa. Lääkäreiden tarjonnan ollessa nyt pienempää kuin aiemmin, voi terveyskeskus joutua maksamaan uudelle aloittavalle lääkärille enemmän kuin pidempään virassa olleille, jotka aloittivat työnsä runsaamman työvoiman tarjonnan aikana. On myös muistettava, että kaikkia palkkaeroja ei voida selittää johtuen työmarkkinoilla vallitsevasta kitkasta. Terveyskeskuslääkäreiden työehdoista sopiminen tapahtuu julkisella sektorilla. Gregory ja Borland (1999) huomauttavat, että erona yksityisen sektorin voitontavoittelumotiiviin julkisella sektorilla palkoista ja työllisyydestä sopiminen tapahtuu poliittisessa ympäristössä. Gunderson (1979) korostaa, että julkisella sektorilla työntekijöiden palkat riippuvat siitä, kuinka hyvin he voivat kilpailla resursseista muiden eturyhmien kanssa. Tässä tutkimuksessa testataan kunnassa vallalla olevien puolueiden oikeisto-vasemmisto-jakauman sekä poliittisen hajanaisuuden vaikutusta palkkoihin. On mahdollista, että poliittinen hajanaisuus kasvattaa eturyhmien määrää, ja siten yleisesti kunnan menoja, mikä voisi näkyä myös lääkäreiden palkkoja kohottavana tekijänä. 1.3 Aikaisempi tutkimus lääkäreiden tarjonnasta Lääkäreiden palkkaeroja selittävää tutkimusta ei juurikaan ole aiemmin tehty Pohjoismaissa. Sen sijaan lääkäreiden työn tarjonnasta ja erityisesti maantieteellisestä jakautumasta on olemassa tutkimustuloksia. Usein lääkärit jakautuvat maantieteellisesti epätasaisesti, jolloin tietyillä alueilla kärsitään lääkäripulasta. Seuraavaksi esitellään lyhyesti lääkäreiden vähäiseen tarjontaan ja sen korjaamiseen liittyviä tuloksia. Olettaen että tutkimusten tulokset yleistyvät myös suomalaisiin lääkäreihin, voidaan näitä tuloksia käyttää täydentämään tästä tutkimuksesta puuttuvia yksilötason tietoja. Fox ja Richards (1977) esittivät vanhempien lääkäreiden olevan dominoivassa asemassa verrattuna nuorempiin kollegoihinsa. Siksi kokeneemmat lääkärit pystyvät valitsemaan paremmin työpaikkansa. Kokeneemmat lääkärit usein työllistyvät suurempiin kaupunkeihin lähelle kulttuurillisia mukavuuksia, eli\n13 7 palkkaerojen kompensoinnin teorian mukaan miellyttävämpiin työympäristöihin. Vastavalmistuneet ja kokemattomat lääkärit, joiden inhimillinen pääoma on matalampi, puolestaan työllistyvät sinne, missä lääkäreiden tarjonta on pienempää. Onkin luontevaa, että valintatilanteessa lääkäriksi mieluummin palkataan kokenut ja osaavampi lääkäri. Bolduc, Fortin ja Fournier (1996) saivat myös vastaavan tuloksen: Vastavalmistuneet lääkärit työllistyvät usein maaseudulle. Toisaalta he huomasivat yksilötason datasta, että maaseudulla syntyneet lääkärit usein myös työskentelevät maaseudulla. Yksilölliset preferenssit vaikuttavatkin aina työpaikan valintaan. Sosiaalisten mukavuuksien lisäksi lääkäreiden työntarjontaan näyttää vaikuttavan merkittävästi ammatillinen ilmapiiri. Bolduc, Fortinin ja Fournierin (1996) mukaan lääkärit yleensä työllistyvät lähelle aluetta, jossa he ovat valmistuneet lääkäriksi. Koulutuspaikan lisäksi Foster ja Gorr (1992) korostavat myös muun ammatillisen tarjonnan lisäävän lääkäreiden tarjontaa. Mahdollisuudet kanssakäymiseen kollegoiden kanssa, sekä sairaaloiden ja muiden terveydenhuoltopalveluiden runsaus houkuttelevat lääkäreitä alueelle. Vertaistuki onkin varmasti työviihtyvyyteen vaikuttava tekijä. Tutkimuksien valossa lääkäreiden maantieteellisen jakauman tasoittamisessa lääkäreiden kokonaistarjonta ja palkkatarjoukset näyttävät olevan tärkeimpiä tekijöitä. Foster ja Gorr (1992) havaitsivat lääkärityövoiman tarjonnan kasvun tasoittavan yleislääkäreiden jakautumista, jolloin lääkäreitä saadaan helpommin myös niille alueille, joissa on aikaisemmin ollut lääkäripulaa. Erikoislääkärit kuitenkin silti työllistyivät etupäässä suurempiin asutuskeskuksiin, joissa siis keskimääräinen lääkäreiden osaamisen taso näyttäisi olevan korkeampi. Bolduc, Fortin ja Fournier (1996) havaitsivat kuitenkin lääkäreiden tarjonnan olevan suhteellisen palkkajoustavaa, eli palkkoja nostamalla pystytään houkuttelemaan lääkäreitä myös vähäisen lääkäritiheyden alueille. Myös Hurley (1991) korostaa palkkajoustavuuden merkitystä lääkäreiden työpaikan valinnassa. Palkka näyttäisi olevan tehokas työkalu lääkäreiden maantieteellisen jakauman tasoittamisessa. Näiden tulosten perusteella lääkäreitä on runsaasti tarjolla isojen kaupunkien terveyskeskuksiin, kun taas lääkäreiden tarjonta on vähäistä pienillä paikkakunnilla. Runsaan kulttuurillisen tarjonnan, vertaistuen ja ammatillisen virikkeiden alueilla lääkäreiksi voidaan keskimäärin valita korkeamman inhimillisen pääoman lääkäreitä. Pienissä terveyskeskuksissa lääkärit joutuvat työskentelemään ja tekemään hoitopäätökset yksin, mikä lisää vastuuta ja vähentää työmukavuutta. Pienempien terveyskeskusten ongelma näyttäisi olevan vähäinen lääkäreiden tarjonta, minkä vuoksi niiden on maksettava enemmän palkkaa houkutellakseen lääkäreitä töihin. 1.4 Lääkäreiden palkat ja kuntien tulot Arviointi lääkäreiden palkkojen ja kuntien tulojen välisistä yhteyksistä on yksi tämän tutkimuksen kohteista. Kuntien tulot koostuvat käyttömaksuista, verotu-\n14 8 loista sekä valtionavuista. Verotuloihin vaikuttaa erityisesti kunnan väestörakenne. Valtionosuudet määräytyvät valtionosuuslain (1996) mukaan siten, että niillä tasataan kuntien tulopohjassa, kustannusrakenteessa ja palvelutarpeissa olevia eroja. Aikasarjamielessä kuntien tulojen pitäisi määrittää kuntien menot ja siten osaltaan myös lääkäreiden palkat. Tätä vaikutusta lääkäreiden palkkoihin testataan paneeliestimoinneissa. Poikkileikkausmielessä palkkojen ja kuntien tulorakenteen yhteyksien selvittäminen kertoo verotuksen kohtaannosta. Metcalfin ja Fullertonin (2002) mukaan verotuksen kohtaannon tutkimus on verotuksen vaikutusten ja kustannusten yhteiskunnallisen jakautumisen tutkimusta. Voidaan tarkastella esimerkiksi alueellista jakoa, joka kuvaa verojen maksajien ja julkisen sektorin kulutuksesta hyötyjien maantieteellistä jakautumista. Tämän tutkimuksen yhteydessä onkin mielenkiintoista arvioida, onko lääkäreiden palkoissa eroa kuntien tulorakenteen mukaan. Valtion budjetista tulevien valtionosuuksien maksajina ovat kaikki Suomen kansalaiset. Jos valtionosuudet ovat korkeita siellä, missä lääkäreiden palkat ovat korkeita, alueellinen epätasa-arvo korostuu, kun valtionavuista hyötyy pienempi joukko ihmisiä. Musgrave ja Musgrave (1973) korostavat julkisen kulutuksen tuottamien hyötyjen tärkeyttä, kun arvioidaan verotuksen kohtaantoa. Valtionavuilla pyritään nimenomaan tasaamaan kuntien epätasa-arvoista asemaa, eli julkisella kulutuksella pyritään lisäämään alueellista tasa-arvoa. Valtionapuja myönnetään eniten niille kunnille, jotka ovat taloudenpitonsa suhteen suurimmissa vaikeuksissa. Palkkaerojen kompensoinnin näkökulmasta voitaisiin olettaa, että näissä kunnissa lääkärit vaativat korkeimpia palkkoja, mikä puolestaan entisestään vaikeuttaa kunnan asemaa. Kunta- ja palvelurakenneuudistuksella pyritään tehostamaan terveyspalvelujen tuotantoa, jolloin valtionavut voitaisiin saada tehokkaammin käyttöön. Näitä tekijöitä arvioidaan empiirisessä osuudessa.\n15 9 2 Aineisto Paneeliaineistossa on mukana 1523 havaintoa seitsemän vuoden ajanjaksolta Kuntien terveyskeskuksia on yhteensä 161 ja kuntayhtymien 74. Kaikista havaintoyksiköistä ei ole mukana jokaisen vuoden tietoja, mutta estimointimenetelmän kannalta tällä ei ole merkitystä. Tiettyjen kuntien tietoja ei ollut saatavilla miltään vuodelta, joten kyseiset kunnat jätettiin aineistosta pois. Pois jätetyt kunnat olivat kuitenkin väkiluvultaan pieniä, ja siten tässä tutkimuksessa edustettuna olevien terveyskeskusten väestöpohja on yli 90 % Manner- Suomen väestöstä. Aineiston hoitomäärätiedot ovat Stakesin Sotkanettietokannasta, muut kuntia koskevat tiedot puolestaan Tilastokeskuksen Altikatietokannasta. Etäisyydet sairaaloihin on laskettu käyttäen hyväksi tieliikennelaitoksen etäisyysmittaria. Aineiston euromääräiset muuttujat (palkat, veronalaiset tulot ja valtionosuudet) on deflatoitu kuluttajahintaindeksillä, jolla eliminoitiin inflaatio ja selvitettiin reaaliset vaikutukset. Palkkamuuttujia tutkimuksessa on kaksi. Tilastokeskuksen kuntasektorin palkkatilastoissa määritellään, että säännöllinen ansio sisältää peruspalkan lisäksi vuosisidonnaiset lisät, henkilökohtaiset lisät sekä muut säännölliseen työaikaan liittyvät lisät ja luontaisedut. Kokonaisansioon puolestaan lisätään ylityökorvaukset, päivystys- ja varallaolokorvaukset sekä muut eisäännöllisen työajan puitteissa maksettava lisät. Se ei kuitenkaan sisällä lomarahaa. Vänskä (2006) huomauttaa, että kyseiset palkkatilastot antavat sinällään virheellisen kuvan lääkäreiden palkkojen määräytymisestä. Säännöllisen työajan ansiokäsite on keskeinen eri ammattiryhmien välisessä palkkavertailussa, mutta lääkäreiden kohdalta se muodostetaan virheellisesti, sillä siihen sisältyvät ns. epämukavan työajan lisät, jotka lääkäreillä liittyvät päivystykseen. Tämän tutkimuksen kannalta edellisellä seikalla ei kuitenkaan ole merkitystä, sillä tarkoituksena ei ole verrata lääkäreiden palkkoja muihin ammattiryhmiin, ja ansiokäsitteet on muodostettu koko tutkimusajanjakson ajan samalla tavalla. Palkkamuuttujat perustuvat Tilastokeskuksen kunnalliseen henkilörekisteriin, johon kunnat ilmoittavat lokakuun alun henkilöstönsä määrän ja palkat ammattiryhmittäin. Palkkatiedot siis koskevat vain lokakuun tietoja ja silloin voimassa olevia sopimuksia. Voidaan kuitenkin olettaa, ettei aineistossa ole mitään systemaattista tuloksiin vaikuttavaa virhettä. Yksittäisten virheellisten havaintojen vaikutuksia tuloksiin pyrittiin vähentämään poistamalla havainnot, joissa palkka oli pienempi kuin 40 % sen vuoden keskipalkasta, tai jos palkka oli 150 % sen vuoden keskipalkkaa suurempi. Tällä pyrittiin eliminoimaan erityisesti virheelliset havainnot, joissa kuukausipalkka oli 0, sekä havainnot, joissa ei ollut mukana koko kuukauden tuloja tai jotka muuten vaikuttivat virheellisiltä. Jako on sopimusperäinen, mutta tutkimuksen kiinnostuksen kohteen ollessa palkkajakauma, jakauman ääripäistä ei haluttu luopua liiaksi.\n16 10 Tutkimuksessa on mukana vain kokoaikaiset lääkärit. Osa-aikaisten lääkäreiden osuus terveyskeskusten kokonaistyöpanoksesta on pieni, joten kokoaikaisten lääkäreiden tutkiminen on kuntien kustannusten kannalta olennaisinta. Lisäksi osaaikaisten lääkäreiden työpanoksesta ei ollut saatavilla tarkkoja tietoja, kuten tehtyjä työtunteja, joten osa-aikaisten työntekijöiden palkkatiedot eivät olleet vertailukelpoisia. Tutkimuksen laajentaminen osa-aikaisten tarkasteluun olisi mielenkiintoista, sillä se voisi tarjota lisäinformaatiota terveyskeskuksittaisesta työn tarjonnasta. Myöskään vuokralääkärit eivät näy kyseisissä palkkatilastoissa. Tämä ei ole ongelma, sillä Mäkitalo-Keinosen ym. (2005) mukaan vuonna 2004 vain 5 % lääkäreistä oli työskennellyt työvoimaa välittävien yritysten kautta. Näistäkin vain joka viides oli ollut kokoaikaisessa virassa. Lääkäreiden vuokratyön kasvu on viimeaikainen ilmiö, joten tutkimuksen ajanjaksolla vuokralääkäreiden tarkastelematta jääneillä palkoilla ei ole suurta merkitystä. Selittävistä muuttujista vuosidummyt kertovat reaalisen ansiotason vuosittaisen nousun. Omalääkäridummy puolestaan kertoo, onko kyseisessä terveyskeskuksessa ollut käytössä omalääkärijärjestelmä vai ei. Skaalaustekijänä toimii kaikkien kokoaikaisten työntekijöiden määrä terveyskeskuksessa, millä pyritään arvioimaan terveyskeskuksen koon vaikutus palkkatasoon. Tämän lisäksi selittävinä muuttujina käytetään myös terveyskeskuksen väestöpohjaa ja sen neliötä. Terveyskeskuksen koko ja väestöpohja luonnollisesti korreloivat voimakkaasti. Neliöidyn termin avulla testataan hypoteesia siitä, ovatko keskimääräiset ansiot korkeammat sekä pienissä että suurissa kunnissa. Hoitomäärätilastoissa hoitopäivät-muuttuja kuvaa pitkäkestoista vuodeosastohoitoa. Muuttuja sisältää vähintään 30 päivää kestäneiden hoitojaksojen määrät sekä kaikki kuolemaan päättyneet hoitojaksot. Hoitojaksot-muuttuja puolestaan kuvaa korkeintaan 29 päivää kestäneitä hoitojaksoja pois lukien kuolemaan päättyneet hoitojaksot. Kyseessä on siis vuodeosaston lyhytkestoinen ja akuutti hoito. Lääkärikäynneissä on puolestaan mukana kaikki lääkärillä käynnit. Kyseiset hoitotietoja koskeva muuttujat ovat laskettu lääkäriä kohti. Lääkäreiden osuus työvoimasta kertoo myös työn kuormittavuudesta, sillä mitä vähemmän lääkäreitä on, sitä ahkerammin heidän voi olettaa joutuvan työskentelemään. Potilasrakennetta kuvataan ikämuuttujien avulla. Näin siksi, että lääkäreiden virkaehtosopimuksen mukaan palkkaan vaikuttavaa kunnan potilasrakenne. Mitä vanhempia potilaita terveyskeskuksen hoidettavana on, sitä sairaampia ja vaativampia hoidettavia heidän voisi olettaa olevan, jolloin heidän hoitamisesta on maksettava suurempi korvaus. Hoitopäivistä ja hoitojaksoista on selvitetty yli 75- vuotiaiden osuus, lääkärikäynneistä puolestaan yli 65-vuotiaiden osuus. Viimeksi mainittu muuttuja kuvaa myös kunnan ikärakennetta, joka osaltaan vaikuttaa kunnan taloudelliseen tilanteeseen. Yksityislääkärillä käynneistä korvausta saaneiden osuus väestöstä -muuttuja voi kuvata useita asioita. Ensiksi se kuvaa lääkäreiden mahdollisuutta työllistyä\n17 11 paikkakunnalla muualle kuin terveyskeskukseen. Terveyskeskuksen näkökulmasta kyseessä voisi olla työntarjontaa kuvaava muuttuja. Mikäli kunnan alueella on runsaasti yksityisiä palveluita, kunnassa on luultavasti runsaasti lääkäreitä, jolloin myös lääkärityövoiman tarjonta terveyskeskukseen olisi korkeaa. Lisäksi muuttuja voi kertoa kunnan asukkaiden varallisuudesta, sillä varakkaammat asukkaat pystyvät ostamaan terveyspalveluita myös yksityiseltä sektorilta, jossa hoito voi olla parempaa ja/tai nopeammin saavutettavissa. Kyseinen muuttuja voi kuvata myös kunnan syrjäisyyttä, sillä yksityisiä palveluita on pienissä ja syrjäisissä kunnissa vähemmän. Kunnan syrjäisyyttä kuvataan myös etäisyys lähimpään sairaalaan -muuttujalla. Sen tarkoituksena on ottaa huomioon palkkaerojen kompensaatiosta johtuvat palkkoja nostavat tekijät, joita ovat liikkumiseen liittyvät kustannukset, kompensaatio vähäisistä vapaa-ajan virikkeistä sekä vaativammista työolosuhteista. Kaukana sairaaloista olevat terveyskeskukset todennäköisesti hoitavat sellaisiakin sairauksia tai vammoja, joita suuremmissa kunnissa hoitaisivat sairaalat. Etsintäteorian näkökulmasta vaikutukset ovat kuitenkin päinvastaiset kuin palkkaerojen kompensoinnissa, sillä matala vapaa-ajan hinta ja korkeat etsintäkustannukset laskevat reservaatiopalkkaa. Lisäksi kunnan syrjäisen sijainnin ja työttömyysasteen avulla pyritään ottamaan huomioon se, kuinka helppoa puolison on työllistyä kyseiselle paikkakunnalle tai sen lähistölle. Kunnan taloudellista tilannetta kuvataan valtionosuuksilla ja veronalaisilla tuloilla asukasta kohti. Myös nämä muuttujat on deflatoitu kuluttajahintaindeksillä, jotta kaikki rahamääräiset muuttujat ovat samalla skaalalla. Muuttujien avulla testataan, vaikuttaako kunnan rahoitustilanne palkkoihin, sillä kunnan rahoitustilanteen pitäisi määrätä myös sen menot. Valtionosuuksilla pyritään tasaamaan kuntien välisiä eroja tulojen sekä palveluiden tarpeen suhteen. Lisäksi veronalaiset tulot asukasta kohti voivat kertoa myös kunnan imagosta. Palkkaerojen kompensoinnin näkökulmasta varakkaat kunnat ovat houkuttelevia asuinpaikkoja. Veroprosenttien pitäisi sekä palkkaerojen kompensoinnin että ammattiliittomallien näkökulmasta nostaa palkkoja, sillä työntekijälle vain nettotuloilla on merkitystä. Poliittisia muuttujia tutkimuksessa ovat vasemmiston osuus ja Herfindahlin indeksi. Vasemmiston osuus -muuttuja mittaa vasemmistopuolueiden (SDP ja Vasemmistoliitto) osuutta kunnanvaltuuston paikoista. Sen avulla nähdään onko poliittisella oikeisto-vasemmisto-jakaumalla vaikutusta palkkatasoon. Herfindahlin indeksillä puolestaan kuvataan poliittista hajanaisuutta. Indeksi saadaan summaamalla neliöt puolueiden prosenttiosuuksista. Mitä pienempi indeksi on, sitä hajautuneempi puoluekenttä on. Taustalla on ajatus, että hajautunut puoluekenttä nostaa etujaan ajavien eturyhmien määrää, mikä nostaa kunnan menoja ja mahdollisesti myös lääkäreiden palkkoja. Poliittiset muuttujat ovat laskettu vuosien 1996, 2000 ja 2004 kunnallisvaalien tulosten pohjalta, joten niissä ei ole otettu\n18 12 huomioon poliittisia loikkauksia. Niitä on esiintynyt niin vähän, ettei niillä juuri ole merkitystä. Palkkayhtälöiden lisäksi estimoitiin lääkäreiden määrää selittävä yhtälö, jossa selitettävänä muuttujana oli lääkäritiheyttä kuvaava muuttuja lääkäreitä/asukas. Jos kunnissa on korkeat palkat ja vähän lääkäreitä, voitaisiin olettaa kunnan valinneen vähemmän mutta osaavampia lääkäreitä korkealla palkalla. Yhtälöstä voidaan myös arvioida, vähentävätkö lääkäreiden korkeat palkat niiden kysyntää. Todennäköisesti lääkäritiheys kertoo myös työn tarjonnasta, eli yhtälön avulla voidaan arvioida, mitkä tekijät vaikuttavat lääkäreiden tarjontaan. Palkkayhtälöiden estimoinneista jätettiin pois taajama-aste, sillä se ei ollut merkitsevä ja se korreloi voimakkaasti muiden muuttujien kanssa. Taajama-aste kuvaa kunnan syrjäisyyttä, joita kuvaavat myös asukastiheys ja sen neliö sekä etäisyys lähimpään sairaalaan. Lääkäreiden määräyhtälössä taajama-aste kuitenkin oli merkitsevä ja siksi se pidettiin mukana tämän yhtälön estimoinnissa. Lopullisista malleista jätettiin pois myös terveyskeskuksen erikois/yleislääkärijohtoisuutta kuvaava dummymuuttuja, sillä se ei ollut tilastollisesti merkitsevä, eikä sille ole taustalla mitään mielekästä teoreettista tulkintaa. Tässä tutkimuksessa hoidon laatu on jouduttu olettamaan vakioksi, sillä siitä kertovia muuttujia ei ole. Lääkäreiden yksilöllisten ominaisuuksien vaikutuksia palkkoihin ei myöskään ole mahdollista testata. Myös toimenpiderakenteessa voi olla eroja kuntien välillä, mutta tässä tutkimuksessa aineistossa on mukana vain hoitomääriä kuvaavat muuttujat. Yksilöjen välisten erojen lisäksi osa selittämättömistä palkkaeroista voi johtua siitä, että toisissa kunnissa lääkärit tekevät enemmän sellaisia toimenpiteitä, joista maksetaan enemmän. Nykyään kuntien pitäisi suorittaa työn vaativuuden arviointi ja maksaa lääkäreille sen mukaan. Tutkimuksen ajanjaksolla työn arviointi ei ollut välttämätöntä, eikä sen toteutumisesta käytännössä ole vieläkään varmuutta. Taulukko 1 kokoaa hypoteesit, miten mukana olevien muuttujien oletetaan vaikuttavan palkkatasoon. Sulkeissa olevaa vaikutusta pidetään etukäteen epätodennäköisempänä.\n19 13 Taulukko 1. Hypoteesit selittävien muuttujien vaikutuksista palkkatasoon Muuttuja: Oletettu Perustelu: vaikutus: Vuosidummyt + +Vuosittaiset palkankorotukset Työvoiman määrä - / (+) -Palkkaerojen kompensointi: Pienet terveyskeskukset joutuvat maksamaan korkeampia palkkoja houkutellessaan työvoimaa. Vertaistuen puute nostaa työn rasitusta, jonka pitäisi nostaa palkkoja. Lääkäreiden osuus työvoimasta Suoritemuuttujat per +Yleisesti yrityksen koko ja palkat korreloivat positiivisesti. - -Tehokkuuspalkkahypoteesi ja palkkaerojen kompensointi: Pieni lääkäreiden osuus lisää työn vaativuutta ja edellyttää suurempaa työtehoa. + +Tehokkuuspalkkahypoteesi ja palkkaerojen kompensointi: Runsas suoritteiden määrä tekee työstä vaativampaa, ja vaatii suurempaa työtehoa. lääkäri Ikämuuttujat + +Palkkaerojen kompensointi: Iäkkäämpien potilaiden hoito on vaativampaa, jolloin heidän osuutensa nostaa palkkoja. Virkaehtosopimuksessa määrätään suuremmat palkat iäkkäästä potilasrakenteesta. Yksityiskäynneistä korvausta saaneiden osuus väestöstä Omalääkäridummy Väkiluku, väkiluku 2 sekä asukastiheys ja asukastiheys 2 Etäisyys lähimpään sairaalaan Valtionosuudet ja veronalaiset tulot per asukas + / - +Kuvaa lääkäreiden vaihtoehtoisia tuloja. Suurempi osuus kuvaa suurempaa työpaikkojen määrää, eli vaikutus on positiivinen. -Kuvaa lääkäreiden työntarjontaa kuntaan. Suurempi osuus kuvaa korkeampaa lääkäritarjontaa, mikä laskee palkkoja. +/- Selvitetään, vaikuttaako omalääkärijärjestelmä keskimääräiseen palkkatasoon. - ja + - ja +: Palkkaerojen kompensointi: Pienissä ja harvaanasutuissa kunnissa maksetaan kompensaatiota vähäisestä vapaa-ajan /(-) tarjonnasta sekä sosiaalisten syiden takia. Suurissa ja tiheään asutuissa kunnissa on kompensoitava korkeampia elämisen kustannuksista. (-)Etsintäteoria: Reservaatiopalkkaa laskevat suuremmat etsintä-kustannukset ja vähäisempi vapaa-ajan arvo pienillä paikkakunnilla. + / (-) +Palkkaerojen kompensointi: Syrjäiset kunnat joutuvat maksamaan kompensaatiota sijainnistaan. Työ voi olla vaativampaa kaukana sairaalasta sijaitsevassa terveyskeskuksessa. -Etsintäteoria: Suuret etäisyydet nostavat etsintäkustannuksia, mikä laskee reservaatiopalkkaa. + +Ammattiliittomallit: Kunnan tulot vaikuttavat positiivisesti palkkoihin. Työttömyysaste + +Palkkaerojen kompensointi: Puolison mahdollisuus työllistyä on pieni. Kertoo myös kunnan imagosta, toimeentulosta ja sijainnista. Veroprosentti + +Ammattiliittomallit ja palkkaerojen kompensointi: Työntekijälle vain nettotuloilla on merkitystä, eli veroprosentti nostaa palkkoja. Vasemmiston osuus Herfindahlin indeksi +/- Kunnan poliittisen rakenteen vaikutus. Jos positiivinen/negatiivinen, maksetaan vasemmistolaisissa kunnissa enemmän/vähemmän. - -Poliittinen hajanaisuus lisää ajettavien intressien määrää, ja siksi lisää menoja, mikä johtaa myös korkeampiin palkkoihin.\n20 14 3 Menetelmät - Paneeliestimointi Paneeliaineistolla tarkoitetaan toistuvia havaintoja tutkimuksen kohteena olevista havaintoyksiköistä. Tutkimuksen aineisto oli seitsemän vuoden paneeliaineistovuosilta ja havaintoyksikköinä olivat terveyskeskukset. Kyseessä on siis lyhyt paneeli, jossa suuresta määrästä havaintoyksikköjä tehdään havaintoja muutamilta ajanjaksoilta. Greenen (1990) mukaan tällaisessa paneelissa olennaisempia ovat erot yksiköiden välillä, eivätkä paneelin aikasarjaominaisuudet. Paneeliaineistoestimoinneilla on monia etuja poikkileikkausestimointeihin verrattuna. Paneeliaineisto mahdollistaa tarkemman estimoinnin, koska havaintoyksikköä kohti saadaan useampia havaintoja. Chamberlain (1984) huomauttaa, että poikkileikkausestimoinnit antavat virheellisiä tuloksia, jos havaintoyksikköjen välillä olevia eroja ei oteta huomioon. 3.1 Kiinteiden vaikutusten -malli Kiinteiden vaikutusten mallissa oletetaan havaintoyksikköjen välisten erojen johtuvan vakiotermien eroista, eli parametrivektori on kaikille havaintoyksiköille sama. Yleinen tapa esittää fixed-effects -malli (Cameron ja Trivedi 2005) on: ' yit = α i + xit β + ε it ' y it on selitettävän muuttujan ja x it selittävien muuttujien arvot havaintoyksikön i ja ajan t mukaan, β on estimoitujen regressoreiden vektori, joka on siis sama kaikille havaintoyksiköille ja ε it on virhetermi, jonka oletetaan noudattavan normaalijakaumaa parametrein [0, σ ]. Erot havaintoyksiköiden välillä johtuvat yk- 2 sikkökohtaisesta dummysta α i, joka estimoidaan jokaiselle yksikölle erikseen. Näiden avulla otetaan huomioon havaitsematon heterogeenisyys yksikköjen välillä. Tämä onkin kiinteiden vaikutusten malleissa ongelmallista, sillä kun havaintoyksikköjen määrä on korkea, joudutaan näitä dummyja estimoimaan huomattava määrä. Näiden kiusaparametrien estimoimiseen ei kuitenkaan sisälly mitään olennaista mielenkiintoa. Ne on kuitenkin estimoitava, jotta kiinnostuksen kohteena olevan parametrivektorin β kertoimet voidaan estimoida. Kiusaparametreja on estimoitava havaintoyksikköjen määrän verran, mikä kuluttaa vapausasteita, ja vaikeuttaa siten parametrivektorin β kertoimien tarkkaa estimointia. Kiinteiden vaikutusten malli kuvaa siis selittävien muuttujien muutosten vaikutusta selitettävään muuttujaan, kun havaintoyksikköjen väliset erot on kontrolloitu. Sen avulla ei voida estimoida ajassa muuttumattomien tekijöiden vaikutuksia, sillä niiden vaikutus havaintoyksikköön on otettu huomioon estimoitaessa dummy kyseiselle havaintoyksikölle. Mallin käyttö vaatiikin pitkän ajanjakson, jotta havaintoja saadaan tarpeeksi, sillä kiusaparametrien estimoiminen kuluttaa vapausasteita. Kiinteiden vaikutusten mallin estimoinnissa olennaista olisikin, että muutokset ajassa olisivat suurempia kuin erot havaintoyksikköjen välillä. Kiinteiden vaikutusten mallin mukaan selittävien muuttujien vaikutus on kaikissa\n403 PERUSTERVEYDEN- HUOLLON MENOEROJA SELITTÄVÄT TEKIJÄT JA TERVEYSKESKUSTEN KUSTANNUS- TEHOTTOMUUS\nVATT-KESKUSTELUALOITTEITA VATT DISCUSSION PAPERS 403 PERUSTERVEYDEN- HUOLLON MENOEROJA SELITTÄVÄT TEKIJÄT JA TERVEYSKESKUSTEN KUSTANNUS- TEHOTTOMUUS Juho Aaltonen Valtion taloudellinen tutkimuskeskus Government\n372 PERUSTERVEYDEN- HUOLLON KUSTANNUKSET JA TUOTETUT PALVELUT - TUOTTAVUUDEN KEHITYS 1997 2003\nVATT-KESKUSTELUALOITTEITA VATT DISCUSSION PAPERS 372 PERUSTERVEYDEN- HUOLLON KUSTANNUKSET JA TUOTETUT PALVELUT - TUOTTAVUUDEN KEHITYS 1997 2003 Juho Aaltonen Tarmo Räty Maija-Liisa Järviö Kalevi Luoma


Mintin hevospohdinnat: George H. Morriksen kurssilla oppia saamassa\nGeorge H. Morriksen kurssilla oppia saamassa\nTäytyy vain todeta, että Morris on todella vaikuttava valmentaja. Hänen näkemys ja kokemus on jotain sellaista luokkaa, mitä voi vain hurjimmissa haaveissa toivoa jonain päivänä olevan itsellään. Hänellä on palo opettaa ratsastajia. Tälläkin kurssilla Morris oli sairaana, mutta silti tuli vielä valmentamaan viimeisenä päivänä. Hän piti todella vakuuttavan viimeisen päivän sairaanakin.\nJokainen klinikan tunti pidettiin samalla kaavalla:\n1. Verryttely, jossa tasonmukaisia tehtäviä, joiden tarkoitus oli saada hevonen liikkumaan joustavasti ja rennosti.\n- hevoset eivät saa kiirehtiä vaan liikkuvat rauhallisessa tahdissa pohkeen edessä.\n- käyntiä, ravia: kevyttä ravia, harjoitusravia, laukkaa: harjoituslaukkaa, "estelaukkaa", siirtymiä, suunnanmuutoksia, pohkeenväistöä, avotaivutusta, sulkutaivutuksia, vastalaukkaa, laukanvaihtoja, ympyrän pienentämistä.\n- ratsastajan tulee istua antaen hevosen selälle vapauden toimia. Hevosta ei saa ratsastaa kuolainen alle! Hevosen joustavuutta ja pehmeyttä haetaan verryttelystä asti.\n- apujen käyttö ei saa olla rajua, vaan aina tulee odottaa hevosta.\n- ratsastuksesta tehdään yksinkertaista! Pohje tarkoittaa eteen ja käsi jarruttaa. Istunta seuraa hevosta\n- Morris ratsasti ja esitti mitä halutaan. Mahtava seurata hänen työskentelyään. Hän kehoitti kopioimaan tapaansa tehdä asioita.\n- Valtava määrä erilaisia harjoitteita.\nTämän vuoden klinikka painottui jälleen yksityiskohtiin. Hän puhui loppupuheessaan, että ratsastus on kuin palapeli, joka koostuu monesta monesta yksityiskohdasta, joita tulee hioa ja harjoitella. Valmentajalla tulee olla silmää korjata suoritus. Juuri tätä silmää joutuu jokainen valmentaja ja opettaja harjaannuttamaan vuosia ja vuosia. Klinikalla näkee loistavaa opetusta ja Morris opettaa meitä opettajia ja valmentajia opettamaan.\nOpetuksessa Morris keskittyy yhteen asiaan kerrallaan. Hänen työskentelyään on todella hienoa seurata, koska se on johdonmukaista. Hän suunnittelee harjoitukset, joihin ratsastajien taitotaso riittää, mutta on riittävän haastava kehittämään heitä ja viemään ratsukkoa eteenpäin. Ratsukot työskentelevät hetkittäin mukavuusalueen ulkopuolella. Mutta sen verran ettei tilanne mene överiksi, vaan ratsastajat ja hevoset saavat itsevarmuutta lisää suorittaessaan tehtäviä.\nTämä vuoden yksityiskohdista kaksi aihetta nousi yli muiden:\n1. Ratsastajan KÄSI:\n-Oikeaoppinen asento: opettajat EIVÄT saa opettaa ratsastajaa painamaan kättään alas\n-Käden käyttö: kun käden asento on oikea, sen jälkeen opetetaan käyttö: pidäte ja puolipidäte.\n2. Ratsastajan KATSE:\n-Ratsastajan silmän harjaannuttaminen, rento lähestyminen esteelle, ponnistuspaikan löytäminen. Tulee harjoitella ponnistusta eri paikoista, ei aina ratsukon mukavuusalueella.\nTässä hieman alustavasti, treeneissä tulette kuulemaan lisää =)\nAihealueet: RATSASTUKSEN MESTARIT George H. Morris\n1. Suunnitelma, alkukartoitus ja -taidot 2.7.2018\nLihakset ovat tunteiden orjia, joten vaikuttamalla hevosen mielentilaan vaikutat koko kehoon.\nVäkivallaton ratsastus on in!\nMitä jokaisen ratsastajan on hyvä tietää pakoreaktiosta?


lokakuu « 2006 « Alex Stubb\nIstun avustajani Lauri Tieralan kanssa koneessa matkalla Helsingistä Brysseliin. Rautana on tällä kertaa SN Brussels.\nMeillä kävi säkä. Saimme vaihdettua Finnairin liput. Jossain vaiheessa piti lentää Tallinnan kautta Brysseliin. Nyt ollaankin suoralla lennolla, joka laskeutuu tuntia ennen alkuperäistä lentoa.\nMenen kentältä suoraan kotiin puuhastelemaan lasten kanssa. On iskenyt ikävä.\nIllalla vietämme Laurin läksiäisiä meillä kotona. Meille on tulossa 25 Laurin, pizzan ja Koffin ystävää.\nHuomenna ajattelin tehdä niin sanotusti etätöitä. Lapset kouluun ja rästihommien kimppuun.\nTänään oli kaksi keikkaa Helsingissä. Ensin Euroopan parlamentin tiedotustoimiston aamukahvit. Ajoitus ei mennyt ihan nappiin. Taisi olla erinäisiä lehdistötilaisuuksia päällekkäin.\nTällä kertaa aiheena oli unionin vastaanottokyky. Eli onko EU valmis ottamaan uusia jäseniä. Palaan aiheeseen maanantaina perustuslakivaliokunnan keskustelun jälkeen.\nKävin tänään myös KELAn tilaisuudessa yhdessä Piia-Noora Kaupin kanssa. Puhuimme palveludirektiivistä ja yleishyödyllisistä palveluista.\nPiitun kanssa meillä on aina hauskaa. Saumaton synergia. Luemme jo toistemme ajatuksia kuin vanha aviopari konsanaan. Yritämme edelleen keksiä mistä olisimme eri mieltä.\nSuomessa on täysi hässäkkä Lahden huippukokouksen takia. Kirjoitin aiheesta eilisessä Ilta-Sanomissa.\nPresidentti Tarja Halonen matkustaa Helsingistä Lahteen yhdessä Putinin kanssa. Ja mikäs siinä. EU yrittää puhua yhdellä äänellä Venäjä-suhteissaan. Toivottavasti Suomikin onnistuu siinä…\nTänään oli vuorossa meppikiertuepäivä Oulussa. Se pidettiin poikkeuksellisesti keskiviikkona.\nKokoomusmepit jalkautuivat Ouluun oikein kunnolla. Aloitimme aamun lehdistotilaisuudella.\nSen jälkeen menimme kukin kahteen eri oppilaitokseen. Kävin ruotsinkielisessä Svenska Privatskolan-koulussa. Siellä on vain 30 lukiolaista. Erittäin intiimi paikka. Mukavia oppilaita ja opettajia.\nSen jälkeen oli vuorossa Kastellin lukio, eli kavereiden kesken ”Kalu”. Mahtavaa porukkaa. Hyvä fiilis.\nKastelli on myös au pairimme Emmi Jalosen vanha koulu. Emmi on edelleen suosittu koulussa. Kaikki opettajat ja monet oppilaat lähettivät terveisiä. Ei ihme, että Emmi piti aikoinaan lakkiaispäivänä oppilaiden puheen koko koululle. Kunniatehtävä.\nLaskin, että olen nyt käynyt meppikauden aikana 45:ssä lukiossa tai oppilaitoksessa.\nLukioiden jälkeen oli vuorossa lounas paikallisten yrittäjien kanssa, yleinen kahvitilaisuus ja yritysvierailu CCC Groupissa.\nLensin loppuiltapäivästä takaisin Helsinkiin ja sieltä suoraan huomisen Joonas shown nauhoituksiin. Juteltiin Joonaksen kanssa EU-asiaa ja välillä juuri sopivasti asian vierestä. Hauskaa oli.\nIllalla kävin vielä lenkillä ja nyt lähden röhöttämään isä-Papan kanssa telkkarin eteen. On ollut vähän liian kova tahti viime päivinä. Pitää kerätä voimia huomisille Euroopan parlamentin tiedotustoimiston aamukahveille. Ja sitten kotiin, jos Finnair sallii.\nTämäkin päivä menee viikon teemaan sopivasti reissun päällä. Huomenna meppikiertue käy Oulussa, johon on luvassa erinomainen ohjelma.\nSain myös huomisen Ilta Sanomien kolumnini kirjoitettua. Käsittelen Lahden huippukokousta, josta seuraavassa podcastissä hiukan lisää…\nMe kaikki vävypojat tiedämme, miten tärkeätä on pitää anoppi iloisena. Kun heräsin tänä aamuna viiden tienoilla ehtiäkseni Lontoon koneeseen, niin tämä perusfilosofia joutui koetukselle…\nVältän kaikkea ylimääräistä matkustelua, mutta päätin tällä kertaa osallistua Brittien Eurooppa-liikkeen keskustelutilaisuuteen Sussexissa. Järjestäjänä oli anopin paras lapsuuden kaveri.\nVarsinainen tapahtuma meni ihan mukavasti. Kolmen tunnin lounastilaisuudessa kuulijoina oli viisikymmentä EU-myönteistä brittiä. Siis kasaan oli kerätty lähes kaikki Kaakkois-Englannin EU-uskovaiset.\nKerroin Suomen puheenjohtajuudesta ja unionin tulevaisuudennäkymistä. Näitä puhetilaisuuksia ympäri Europpaa olisi niin paljon kun vain jaksaisi kiertää. Jonnekin on vain vedettävä raja.\nAina välillä tulee muuten mieleen, että lentoasemien turvajärjestelyissä ollaan menty vähän liian pitkälle, varsinkin Britanniassa. Otin lenkkikamat mukaan luentoreissulle. Aamulla, kun lähdin, piti päättää otanko deodorantin mukaan matkaan. Tiesin, että se takavarikoitaisiin paluumatkalla Gatwickin lentoasemalla, koska rollarissa on nestettä.\nVaihtoehtona oli siis hikinen luento tai menetetty dödö. Armahdin yleisöä ja uhrasin deodorantin. Arvasin oikein, deodorantti takavarikoitiin paluumatkalla.\nTätä viikonloppua voi kuvata parhaiten kuvailla sanalla veltto. Taisivat viime viikon matkustaminen ja lyhyet yöt viedä kaiken energian. Olin flegmaattinen koko viikonlopun.\nPiti ladata pattereita pitkillä yöunilla ja niidenkin lisäksi vielä päiväunilla Oliverin kanssa. Kuorsailimme päiväsaikaan parisen tuntia molempina päivinä.\nNyt tuntuu taas siltä, että olen päässyt elävien kirjoihin. Hyvä niin, koska huomenna aamulla on aikainen herätys. Lennän kello 7.00 konella Lontooseen luennoimaan.\nPuuhastelimme viikonloppuna lähinnä keittiössä. Remppa on lähes valmis ja saimme siirrettyä melkein kaikki tavarat uuteen keittiöön. Purimme myös ruokasaliin pystytetyn väliaikaisen keittiön. Tuli kotoinen olo.\nRempathan ovat aina sellaisia, että ne kestävät tuplasti kauemmin kuin alunperin oli tarkoitus. Hinta nousee sen mukana. Onneksi meillä on kuitenkin tällä kertaa mennyt kaikki kutakuinkin hyvin. Ei ole tarvinnut pahemmin jännittää.\nSain viikonlopun aikana mukavasti palautetetta. Yhdessä kiiteltiin kirja-arvosteluja. Pahoittelen, että en ole niitä vähään aikaan kirjoittanut, mutta lupaan pistää lähiaikoina nettiin muutaman kirjavinkin kesän ja alkusyksyn saldosta.\nSain myös mukavasti positiivista palautetta Ajankohtaisesta Kakkosesta. Kiitos niistä. EU:n puolustaminen ei ole juuri nytten trendikästä, joten kaikki tuki otetaan nöyränä vastaan. Jatketaan samaa rataa.\nEnsi viikko on melkoisen matkustuspainoitteinen. Lontoon keikan jälkeen vuorossa on Oulu ja sitten Helsinki.\nOulussa meillä on keskiviikkona kokoomusporukan meppikiertue. Jalkaudutaan lukioihin, toreille ja yrityksiin. Erinomainen ohjelma.\nTorstaina järjestetään Euroopan parlamentin tiedotustoimiston aamukahvit Helsingissä. Aion käsitellä EU:n vastaanottokykyä.\nJulkaisin viime viikolla aiheesta raportin. Se löytyy täältä.\nPori on kyllä jazzia, mutta Satakunta on rock. Tänään vietin aikaa Porissa ja Huittisissa.\nAamu alkoi Lauttakylän lukiossa. Opppilaat jaksoivat kuunnella meppiä aamutuimaan.\nKoulussa oli hyvä henki. Koulu täyttää muuten 100 vuotta vuonna 2009!\nTilaisuuden jälkeen siirryimme Pyymäen Helmen kahvitilaisuuteen. Trendikkään tyylikäs paikka. Mukavia juttutuokioita. Paikallinen Kokoomus-yhdistys oli järjestänyt erinomaisen tilaisuuden.\nRadio Westin haastattelun jälkeen suuntasimme takaisin Poriin. Keskustelutilaisuus, Ylen radiohaastattelu ja lounas opiskelijayhdistys Pointerin porukan kanssa toivat lisävirtaa.\nSatakunnan Kansan haastattelussa puhuttiin mm. Nobelin rauhanpalkinnosta ja Turkista. Pännii, että Ahtisaari ei saanut palkintoa.\nPäivän viimeinen keikka oli Yhteislyseossa. Sali täynnä. Ykkösluokan porukka lukiolaisia ja ysiluokkalaisia. Tunnelma oli katossa alusta pitäen. Puhuttiin asiaa ja naurettiin. Suomalaiset koululaiset ovat tähtiä!\nSatakunnan Kokoomus oli jälleen kerran hoitanut päivän loistavasti. Toiminnanjohtaja Jenni Haukio on todellinen helmi. Juuri sellainen dynamo, jota Kokoomus tarvitsee. Puheenjohtaja Sampsa Kataja oli myös mukana koko päivän. Loistokaveri. Toivon, että hän on tuleva kansanedustaja.\nPäivään mahtui hyviä ja huonoja uutisa. Hyvä uutinen oli, että hedelmöityshoitolaki meni läpi ”liberaalissa” muodossa. Ja vielä selvin lukemin.\nHuono uutinen oli ystäväni Harri Jaskarin vetäytyminen puoluesihteerin paikalta rikostutkinnan takia. Olen aina tukenut Harria, ja tuen myös nyt. Hän on hieno ihminen. Todellinen herrasmies.\nTänään olisin halunnut olla tykö antamassa Harrille karhunhalauksen. Olen aina uskonut suomalaiseen oikeusjärjestelmään. Uskon, että tämänkin tien päässä on valoa.\nIstun taas koneessa. Tällä kertaa matkalla Brysselistä Helsinkiin. Käyn illalla luennoimassa Porvoon Svenska Klubbenilla. Sieltä pitäisi vielä ehtiä takaisin Helsinki-Vantaan lentoasemalle.\nHuomenna vedän meppikiertueen Satakunnassa akselilla Pori-Huittinen. Onneksi viikonloppu on rauhallinen, koska ensi viikolla reissaan vielä Britanniassa, Oulussa ja Helsingissä.\nTänään koneessa on mukana tukku meppejä: Piia-Noora Kauppi, Eija-Riitta Korhola, Henrik Lax, Satu Hassi ja Riitta Myller.\nLentokentät pienentävät maailmaa. Tapaa paljon tuttuja. Keskiviikkona tehdessäni välilaskun Arlandaan päätin kokeilla onneani. Tekstasin veljelleni, joka käy paljon Tukholmassa työmatkoilla, ja bestiksilleni, jotka ovat siellä töissä. Melkein natsasi.\nBroidi oli jossain hotellissa Tukholman keskustassa. Toinen bestis oli matkalla kentälle ja toisen bestiksen vaimo oli myös juuri saapumassa kentälle. Valitettavasti vaihto oli niin lyhyt, että ei ehditty tavata.\nTämä reissaaminen on tietenkin välillä vähän raskasta, mutta siihen tottuu. Lentokoneessa on aina hyvin lukuaikaa. Ehtii rauhassa myös kirjoitella.\nReissaaminen on myös tärkeä osa mepin ammattia. Jos ei matkusta, niin ei voi kiertää maata puhumassa EU-asioista. Jos ei EU:sta puhuta, niin ennakkoluuloista ei päästä eroon.\np.s. Huomenna Helsingin Sanomien NYT-liitteessä on juttu Ari Peltosen perustamasta Valtiosta. Mielestäni hulvattoman hauska projekti, jossa on kiva olla mukana.\nTänään ei ollut energiataso ihan kohdallaan. Ihmekös tuo. Sain nukuttua ruhtinaalliset neljä tuntia. Se ei riitä.\nEn ole Kimmo Sasi, enkä Elmar Brok. Molemmat selviytyvät vähillä yöunilla. Minä tarvitsen vähintään kuusi tuntia, mieluiten kahdeksan.\nEilinen Ajankohtainen Kakkonen meni miten meni. Omalta osaltani en ollut erityisen tyytyväinen.\nTavoitteena oli kylläkin olla osallistumatta huutokilpailuun. Yritin pysyä mahdollisimman rauhallisena. Toivottavasti onnistuin.\nHauskinta oli kaksintaistelu Timo Soinin kanssa. Meillä juttu luistaa, vaikka olemme lähes kaikesta eri mieltä.\nOhjelman ensimmäinen jakso jäi vähän jurppimaan. Se oli sellaista tyypillistä ”oksennetaan EU:n päälle, koska kaikki maailman ongelmat ovat sen syytä”-meininkiä.\nAlussa ihmeteltiin, minkä takia EU:n suosio on laskussa. Ei tarvinnut kauaa ihmetellä. Lisää tuollaisia keskusteluja ja kohta kaikki vastustavat.\nEn väitä, että kaikki olisi EU:ssa kohdallaan. Ei tietenkään ole. Mutta ei kaikki nyt niin päin mäntyä ole, kuin annetaan ymmärtää.\nYritin itse käsitellä asioita hieman positiivisemmasta näkökulmasta. Toisella puoliskolla se onnistui paremmin.\nOhjelman parasta antia olivat nuoret, jotka olivat mukana ohjelmassa Seinäjoella. Fiksua porukkaa.\nEi ole ihan helppoa olla EU-puolustaja tällä hetkellä.\nFridan kanssa päätteen äärellä. Taustalla aurinkoinen Luxin aukio.\nTällä viikolla meillä on ollut toimistolla TETTI-harjoittelijana Frida Carling Nauvosta. Frida on tutustunut parlamenttiin ja auttanut meitä erilaisissa askareissa. Tänään hän esimerkiksi teki erinomaisen yhteenvedon Olli Rehnin puheesta. Hyvä Frida!\nMenossa on harvinaisen vauhdikas viikko. Pöydällä on oikeastaan kolme mietintöä ja yksi lausunto, joiden valmistelusta olen vastannut.\nHuomenna äänestetään Itämeristrategiasta ja vodkasta. Molempien äänestyslistat ovat valmiit. Pitää toivoa parasta.\nItämeristrategian avainkysymys on oma budjettilinja. Vodkassa puolustetaan edelleen perunaa ja viljaa. Äänestyksistä tulee tiukkoja.\nAamulla tapasin komission ja Euroopan parlamentin käännöspalveluista vastaavat pääjohtajat. Komission puolelta kehässä oli siis Juhani Lönnroth, Suomen ainoa pääjohtaja. Juhani on vanha tuttu, ja loisto tyyppi. Mies paikallaan. Kävimme raporttiani tulkkauskustannuksista.\nAamulla viimeistelin myös raporttiani vastaanottokyvystä. Perustuslakivaliokunnan sihteeristö oli tehnyt hyvää pohjatyötä. Julkaisemme raportin ensimmäisen version keskiviikkona.\nVauhtia piisaa muutenkin tällä viikolla. Huomenna pitäisi vielä ehtiä Tampereen Tohlopille Ajankohtaiseen kakkoseen. Vuorossa on kahden tunnin EU-keskustelu.\nOnneksi tällä viikolla ei ole kolumneja. Ohessa päivän podcast.


TOP 10: Kaikkien aikojen tökeröimmät kauhuelokuvat – älä pahoita mieltäsi näitä katsomalla - MTVuutiset.fi\nTOP 10: Kaikkien aikojen tökeröimmät kauhuelokuvat – älä pahoita mieltäsi näitä katsomalla\nKauhua voi tehdä hyvin ja hyvin, hyvin huonosti. Shutterstock\nJulkaistu 31.10.2015 21:03\nKyllä, myös kauhuelokuvat voidaan tehdä huonosti – joko tahallaan tai tahattomasti. Listasimme kymmenen kauhuelokuvaa, joiden katsomatta jättämistä et välttämättä tule katumaan.\nKauhuelokuvien hyvyyttä ja onnistuneisuutta on joskus vaikea määrittää. B-luokan kauhu ja "kalkkunat" eli roskaelokuvat ovat oma lajinsa, jossa on tarkoituksellista komiikkaa, kauhukomedia puolestaan puolestaan irvottelee oikein olan takaa kiljuvilla povipommeilla ja hömelöillä hirviöillä. Mutta välillä tuntuu, että kauhukomedia-genren taakse on helppo piilottaa epäonnistuneet yritykset luoda kunnon kauhua.\nListasimme kymmenen 2000-luvun kauhuelokuvaa, joissa juonenkäänteet tai juoni ylipäätään ovat niin surkuhupaisia tai urpoakin urpompia, ettei niitä kannata katsoa, jos todella, todella haluat viettää viihdyttävän elokuvaillan tasokkaan kauhun parissa. Varothan juonipaljastuksia!\n1. Bad Biology (2008)\nEi, ei, ei ja vielä kerran ei. Tämä tuotos on yksi kaikkien aikojen naurettavimmista kauhuelokuvista, joka aiheuttaa katsojassaan niin paljon myötähäpeää ja hämmennystä, ettei sitä suositella katsottavaksi oman kullan kainalossa – eikä omallakaan ajalla, vaikka pornokomedia olisikin lähellä sydäntä.\nTiivistettynä elokuva kertoo "rakkaustarinan" seksiaddikti Jenniferistä, jolla on sattumoisin seitsemän klitorista, sekä Bazista, jonka peniksestä on kasvanut steroidien myötä hervoton vempele, jolla on oma tahto. Tietenkin.\nPahimmillaan huonosti näyttelevillä näyttelijöillä ja myötähäpeää aiheuttavilla voihkinoilla kuorrutettu elokuva on silloin, kun miehen kyltymätön penis lähtee omille teilleen (kyllä, irtoaa), puskee seinien läpi ja tekee seksuaalista väkivaltaa naisille.\nVaikka kyseessä onkin "kauhukomedia", ei se anna anteeksi mauttomuutta ja muovista sukuelintä, joka vilistää lattioita pitkin ja pahoinpitelee naisia. Ei paljon naurata.\n2. Halloween: Resurrection (ja monet muut jatko-osat)\nLegendaarinen Halloween-tunnarikaan ei pelasta kauhuelokuvien esiäidin jälkeläisiä, joita on kertynyt tähän mennessä yhdeksän.\nJos haluat katsoa jonkin näistä tuotoksista, varoituksen sana on tässä vaiheessa paikallaan: yksi huonoimmista Halloween – naamioiden yö -jatko-osiosta lienee kahdeksas, Halloween: Resurrection (2002), jossa joukko nuoria valitaan tosi-tv-ohjelmaan Michael Myersin lapsuudenkotiin.\nJos elokuvan ensimetrit alkavat tällä asetelmalla, loppua ei edes halua jäädä katsomaan: kaksi vartijaa kuulee ääniä. Toinen heistä jää karkkiautomaatille, kun toinen menee katsomaan mitä tapahtuu. Kuuluu huutoa. Herkkuja juuri mussuttanut vartija rynnistää paikalle. Mitä hän tekee ensimmäiseksi? Hän astelee varovasti ja hämmentyneenä parhaillaan pyörivän pesukoneen luo ja pysäyttää sen. Pyykkien seasta löytyy irtopää. Ei muuten, mutta lattialla – melkeinpä hänen jalkojen juuressaan – tosiaan makaa mies, ilman päätä. Mutta hyvä että tuli epäilyttävä pesukone tarkistettua!\nPirun pikku apuri voisi olla täydellinen kauhuelokuva halloweenin ystäville, mutta jokin tässä mättää. Sössöttävä pikkupoika ihailee auttamattoman paljon paholaista – kiitos videopelin – ja odottaa tätä saapuvaksi kuin joulupukkia. Ja poika löytää kuin löytääkin Saatanan, joka saapuu loistavasti naapurustoon naamiaisten aikaan. Mikä onkaan paholaisen mielipuuhaa? Lahdata ihmisiä ja haistella likaisia pikkupöksyjä, tietenkin.\nPaljon kertonee se, että kyseinen kauhuelokuva on saanut yhtä tai kahta tähteä kymmenestä. Älä siis tuhlaa aikaasi tämän videopeliin pohjautuvan tuotoksen tapittamiseen, missä opiskelijat saapuvat bilettämään saarelle ja "sitten alkaakin tapahtua kummia"... Elokuva on täynnä niin hölmöjä juonenkäänteitä, että valveutuneempaa katsojaa alkaa naurattaa.\nVaikka karmaisevana, takuuvarmaan yökötykseen yltävänä kauhuelokuvana tämä onkin onnistunut teos, elokuvan idea saattaa aiheuttaa suunnatonta pahoinvointia herkemmissä katsojissa. Älä siis osta popcorneja tai vietä taco-iltaa, jos haluat katsoa tämän Tom Sixin elokuvan.\nElokuva kertoo saksalaisesta, eläkkeelle jääneestä kirurgista, joka kidnappaa kolme turistia ja tekee heistä "ihmistuhatjalkaisen" – nimittäin liittämällä kolmikon kiinni toisiinsa, suusta peräaukkoon.\nJa nyt meni ruokahalu.\n6. Plague Town (2008)\nPlague Town on saanut osakseen murska-arvostelut eikä totisimmankaan kauhun ystävänkään tarvitse olla pahoillaan, jos yksinkertaisesti keskeyttää elokuvankesken katselun ja alkaa mieluummin pelata pasianssia tai tuijottaa kattoa.\nElokuvassa perhe lähtee lomalle Irlantiin tutustuakseen sukunsa juuriin. Yksi kerrallaan perheen jäsenet törmäävät kauhistuttaviin lapsiin. Iik?\nKyllä, tässä kauhu"komediassa" näyttelee Megan Fox. Mutta kuten tiedämme, se ei välttämättä ihan riitä.\nJennifer's Bodyn hahmot ovat sanailevia, kliseisiä lukiolaisia. Paholainen ottaa vallan hemaisevasta cheerleaderista Jenniferistä. Tämä alkaa tappaa koulunsa miespuolisia opiskelijoita tyydyttääkseen ihmislihan himoaan.\nElokuvalla on toki omat hetkensä, mutta juonenkäänteetkin ovat paikoin hämmentäviä. "Oho, talo palaa, monet koulutovereistani kuolivat juuri, mutta lähdenpä tästä miehen matkaan/kotiin."\nElokuvan suomenkielinen nimikin jo naurattaa: Cheerleader helvetistä.\n8. Gingerdead Man (2005)\nKuka pelkää piparkakkumiestä? Niinpä. Mieleen puskee legendaarinen Child’s Play-elokuva, jossa sarjamurhaajan sielu siirtyy Chucky-nukkeen – tässä tapauksessa tosin piparkakkutaikinaan. Jos haluat nauraa, osta pipareita ja katso tämä elokuva.\n9. Snoop Dogg's Hood Of Horror (2006)\nRäppäri Snoop Doggin oma kauhuelokuva sopinee niille, jotka haluavat kuunnella samalla herran musiikillisia tuotoksia ja katsoa, miten vampyyriksi pukeutunut nainen tekee koko elokuvan ajan samaa teennäistä liikehdintää. Animekohtaukset ovat näyttäviä, mutta muuten tämän kauhukomedian kelaa nopeasti läpi.\nKyseessä on toki kauhukomedia, jota näyttelijä Jennifer Aniston saattaa katua joka ilta mennessään nukkumaan. Mutta kauhua aiheuttava leprekaani naurattaa yhtä lailla, kuin piparkakkumies.\nElokuva on saanut viisi jatko-osaa ja yhden uudelleenfilmatisoinnin, ja siksi pääseekin mukaan listalle.\nNämäkään 2000-luvun kauhuelokuvat eivät ole parhaimmasta päästä:\nTiedän kuka tappoi minut (2007)\nJäämme myös odottamaan – kauhulla – kotimaistaBunny the Killer Thing-elokuvaa, jossa puoliksi jänis ja puoliksi ihminen jahtaa kaikkea, mikä muistuttaa naisen sukupuolielimiä. Kyseessä on splatter-henkinen kauhukomedia, jota tullaan esittämään myös elokuvateattereissa.\nHalloween Huumori Seksi ja parisuhde


Kaikki tunteet ovat osa elämää: näin kohtaat ja sallit tunteesi - Naiseuden Voima\nHours 07/05/2020 05/05/2020\nAina ei ole hyvä olo, aina ei voi hyvin itsessä ja välillä ärsyttää ja vihastuttaa aivan mahdottomasti. Elämme yhteiskunnassa, jossa osa tunteistamme pyritään painamaan alas, olemme oppineet, etteivät kaikki tunteet ole yhtä hyviä, tärkeitä tai sallittuja.\nTodellisuudessa aivan kaikki tunteemme ovat sallittuja, enemmän kuin sallittuja, ne ovat luonnollisia ja tärkeitä – osa meitä ja kokemustamme ihmisinä. Ensi kerralla, kun koet jonkin tunteen, jonka miellät negatiiviseksi, jota haluaisit peitellä, piilotella tai painaa syrjään, pysähdy hetkeksi tuon tunteen seuraan.\nMikään tunne ei ole toista huonompi, emmekä me ole huonompia ihmisiä, jos tunnemme raivoa, vihaa, ärtymystä tai surua. Nämäkin tunteet ovat tärkeitä ja yhtä lailla, kun päästämme ilon ilmoille, on meidän tärkeä päästää kaikki muutkin tunteet, jotka meissä kuplivat ylös ja ulos.\nLapselle on helpompi sallia tunteiden purkauksia, aikuisina opimme olemaan näyttämättä tunteitamme niin vivahderikkaasti. Silloin tällöin olisi kuitenkin hyvä antaa itselleen tilaa olla lapsi (ketään, itseä tai toista, kumminkaan vahingoittamatta tai satuttamatta) ja vapaasti näyttää tunteensa, sallia ne.\nOmien tunteiden hyväksyminen on myös itsensä hyväksymistä. Mitä vapaammin annamme tunteidemme virrata, sitä vapaammin myös energiamme virtaa ja sitä paremmin me voimme.\nKun emme käytä energiaamme tunteidemme peittelyyn, vaan annamme itsemme tuntea, on meidän myös helpompi lähestyä tunteitamme, nähdä mistä ne kumpuavat ja ymmärtää mihin me reagoimme.\nYmmärtäessämme mistä tunteemme kumpuavat, pystymme myös luomaan itsellemme elämän, joka tukee meitä. Tunteet ovat tienviittoja, kompasseja, jotka kertovat meille, miten asiat ympärillämme vaikuttavat meihin. Valtavan tärkeitä tienviittoja ja kompasseja, jotka kertovat meille itsestämme ja siitä maailmasta, jossa elämme.\nEnsi kerralla, kun tunnemyrsky ottaa vallan, anna sille tilaa. Anna sen nousta, anna itsellesi lupa sallia tunteesi, oli se mikä tahansa. Mitä vapaammin annamme itsellemme tilaa kokea tunteitamme, sitä luonnollisempia niistä meille tulee – ja mitä luonnollisempia tunteemme ovat, sitä helpompi meidän on olla ja elää luonnollisesti itsemme ja muiden kanssa.\nSinun ei tarvitse pelätä tunteitasi, anna niille tilaa, keskustele niiden kanssa. Kysy mistä tunne kumpuaa, pyri ymmärtämään mitä se haluaa sinulle viestittää. Mikä tuottaa iloa, mistä kyyneleet kumpuavat, mikä hiertää ja mikä saa adrenaliinisi virtaamaan?\nJa mitkä tunteet haluat pitää mukanasi? Mitkä tunteet tuovat sinulle hyvää oloa, vahvistavat ja tukevat sinua? Ja miten voit lisätä niitä, mistä päästää irti, mitä ottaa mukaasi, miten voit luoda omasta elämästäsi sellaista, joka tukee sinua – joka jokainen hetki tuntuu mahdollisimman hyvältä?\nNiin hyvältä, että pieni kiukku ei haittaa ja kyyneleiden alla virtaa silti vahvasti luottamus ja hyvä olo.\nMeillä jokaisella on huonoja päiviä, ne ovat sallittuja ja tarpeellisia. Huonoa vastaan kamppailemisen sijaan voimme sallia sen tietäen, että seuraavassa hetkessä olo voi olla ohi ja kaiken alta löytyy tukeva rakkaus, joka ottaa meistä kopin, kun sitä tarvitsemme.\nSinä olet turvassa, rakastettu ja täydellinen omana itsenäsi – silloinkin, kun ei tunnu siltä, tiedäthän sen?\nLue myös: Miksi et salli itsellesi sitä, mitä tässä hetkessä tarvitset? Harjoitus omien rajojen kohtaamiselle


Gallup: Kroonisesti sairaita koiria - SPL keskustelu\nGallup: Kroonisesti sairaita koiria\nViesti Kirjoittaja Mia Mäkelä » 09 Helmi 2005 21:10\nAiemman palstan mukana meni topic jossa ihmiset listasivat kroonisesti sairaiden ja sairauksiin lopetettujen (sekÃ¤ luonteeltaan puutteellisten) koirien tietoja.\nAjattelin aloittaa uudelleen saman topikin, avoimuus nÃ¤issÃ¤ asioissa saattanee jonain pÃ¤ivÃ¤nÃ¤ rohkaista kasvattajiakin reilusti julkaisemaan kasvattiensa sairaustilastoja. Ja ehkÃ¤ sama avoimuus opettaa pennunostajalle ettÃ¤ on turvallisempaa ostaa pentu kasvattajalta joka avoimesti kertoo kasvattiensa puutteista kuin sellaiselta jonka kasvatit ovat kaikki nÃ¤ennÃ¤isesti terveitÃ¤ ja psyykkisestikin tÃ¤ydellisiÃ¤..\nPistettÃ¤neen tÃ¤hÃ¤n omat heti alkuun:\n- RekisterÃ¶imÃ¤tÃ¶n narttu, s. 6/91\nI: Zodellin Jerky E: Bar-Waxan Daffodil (kertaus 2-2 Herrnweide Sando)\nPaha vehnÃ¤- ja nauta-allergia. ErittÃ¤in pehmeÃ¤ narttu, lopetettu 8v verisuonisyÃ¶vÃ¤n takia. 7v oireilivat lonkat - nivelrikkomuutoksia, selkÃ¤Ã¤ ei tutkittu.\n- Streich's Janis Joplin, FIN15374/00\nI: Wilaritt's Ã¶-Zorro E: Solholmens Yta (kertaus 2-3 Ulk v Arlett)\nLonkkakuvien yhteydessÃ¤ 1Â½v diagnoosi lumbosakralistenoosista. Arka, pelkopurijatyyppinen koira jo pentuna, pitkÃ¤llisen koulutuksen seurauksena oli jo "ihmisiksi" 2-2,5v:n iÃ¤ssÃ¤ yllÃ¤ttÃ¤vissÃ¤ tilanteissa. ErittÃ¤in Huono hermorakenne, erittÃ¤in pehmeÃ¤. Voimakkaasti eroahdistunut. Ei suojeluharrastukseen ja kansallisissakin vÃ¤hintÃ¤Ã¤nkin tottiksessa viettikestÃ¤vyys ja hermorakenne tulisi vastaan.\n- Reikon Kaputt, FIN28030/97\nI: Dax v Baumberg E: Reikon Ysche (kertaus 3-3 Afra Stoppenberger-Land)\nVÃ¤lillÃ¤ kausia jolloin vatsa useasti sekaisin. Ei ole lÃ¶ydetty tÃ¤lle syytÃ¤ koiran fyysisistÃ¤ tai henkisistÃ¤ oloista. NimitÃ¤n sitÃ¤ ns. "stressivatsaksi", esim haimavian mahdollisuus on ulosluettu. KesÃ¤llÃ¤ uimisesta herkÃ¤sti hotspotteja.\nViesti Kirjoittaja Heidi Similä » 09 Helmi 2005 22:23\nEinser Alida/ Alida FIN18522/99\nI: Junkertums Zabak, E: Dauser's Xandra\nPitkÃ¤Ã¤n kestÃ¤neitÃ¤ ripulikausia, joiden takaa lÃ¶ytyi allergiaa. Ei voi syÃ¶rÃ¤ vehnÃ¤Ã¤, nautaa eikÃ¤ riisiÃ¤, myÃ¶skin kanalle on allerginen. uimisesta tulee kesÃ¤isin hotspottia, 2*silmÃ¤tulehdus ja 2* korvatulehdus. Kohtupoistettu koiran ollessa 4-vuotias pahan kohtutulehduksen vuoksi. Luonteeltaan hieman aranoloinen.\nNivelrikko kuuden ja puolenvuoden iÃ¤ssÃ¤, ja todella Ã¤kÃ¤inen hotspotti, joka vaati lekurihoitoa.\nViimeksi muokannut Heidi Similä, 17 Kesä 2005 20:19. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Satu Immonen » 10 Helmi 2005 07:11\nMarnon Pablo uros FIN17449/98 i.Filou Vom Haus Gero SZ1905323 e.Cakom Quula SF22134/91\nPentueessa kivesvikaisia, myÃ¶s itse periyttÃ¤nyt sitÃ¤ rekisterÃ¶imÃ¤ttÃ¶mÃ¤ssÃ¤ pentueessa. Nartun aikaisemmissa pentueissa ei vikaa havaittu joten tulee uroksen puolelta.\nViesti Kirjoittaja Suvi Hurri » 10 Helmi 2005 10:01\nEnpÃ¤ ole kasvattaja ja sellaista minusta ei tule.\nUros Fakir von der Stadt Mosbach (FIN16764/99).\ni: TRONJE PITT\ne: STADT MOSBACH HEXE\nKyynelnesteen tuotanto loppui kuusi-seitsenvuotiaana. Koira olisi jouduttu lopettamaan ilman leikkausta, jossa sylkitiehyet siirrettiin silmiin. Silmien kuivumisen yhteydessÃ¤ epÃ¤iltiin pannusta, jonka eteneminen kuitenkin pysÃ¤htyi leikkauksen jÃ¤lkeen.\nKoira on herkkÃ¤ rapsija, mutta yksittÃ¤istÃ¤ allergian aiheuttajaa ei olla voitu osoittaa. VehnÃ¤ on vahva kandidaatti. Kutinat pysyvÃ¤t poissa ainoastaan rasvalisÃ¤llÃ¤ syÃ¶tti koiralle muuten mitÃ¤ hyvÃ¤nsÃ¤.\nTodettu toistaiseksi oireeton lumbosakraalistenoosi selÃ¤n kuvauksen yhteydessÃ¤.\nHuono hermorakenne ja puutteellinen aggressio. HyvÃ¤ taistelutahto kompensoi puutteet ja teki koirasta hyvÃ¤n kansallisten lajien harrastuskoiran.\nOnneksi nuoremmasta koirasta (4v) ei ole mitÃ¤Ã¤n kirjoitettavaa.\nViesti Kirjoittaja Tuula Mäkinen » 10 Helmi 2005 12:26\nHei erityisesti Mia,\njos ja kun tuo erittÃ¤in kannatettava yrityksesi saada laajemmin tietoa\nsp-koiriemme perinnÃ¶llisiksi tiedetyistÃ¤/katsotuista sairauksista ei onnistu,\nniin onnistuisiko paremmin koota tietokanta koirista, jotka esim.\nvÃ¤hintÃ¤Ã¤n 12 v. ikÃ¤isiksi ovat elÃ¤neet kohtuullisen TERVEINÃ„ ilman\ntodettuja mainittuja sairauksia - eli tarvinneet elÃ¤inlÃ¤Ã¤kÃ¤riÃ¤ vain\nkuvausten ja rokotusten verran (tapaturmia ei lasketa)?\nOlisi kiinnostava tietÃ¤Ã¤, jos tietoja tulisi ainakin satoja (vai olenko\nliian optimistinen terveiden koirien esiintymistÃ¤ kohtaan) olisivatko\nnÃ¤mÃ¤ perusterveet koirat voittopuolisesti laajan geeniperimÃ¤n\ntuloksia eli ahdasta sukusiitosta on vÃ¤ltetty...\nViesti Kirjoittaja Mia Mäkelä » 10 Helmi 2005 13:01\nTuula: Birgitta Johansson kerÃ¤Ã¤ sivuillensa pitkÃ¤ikÃ¤isten saksanpaimenkoirien tietoja . Ajattelin ettÃ¤ tÃ¤nne voisi myÃ¶s avata erillisen topicin niille koirille jotka ovat olleet koko ikÃ¤nsÃ¤/tÃ¤hÃ¤n ikÃ¤Ã¤n mennessÃ¤ tÃ¤ysin terveitÃ¤..\nViesti Kirjoittaja Heidi Miettinen » 17 Huhti 2005 20:04\nOpas Ona s. 3/98\nD-lonkat, ohra-,kaura-,vehnÃ¤-, ruis- ja maitotuote-allergiat. Ylivilkas, ehkÃ¤ hieman hullu.\nOllut opaskoirakoululta minulla pentukodissa, 1-vuotistarkastuksessa karsitaan koulutukseen sopimattomat pennut ja pentukoti saa ne halutessaan omaksi. Oonalla allergiat tulivat ilmi vasta 2-vuotiaana.\nVaikkakin koira ylivilkas, niin aikamoinen persoona.. ihan onnellinen olen, ettÃ¤ ilmaiseksi sain puhdasrotuisen, vaikkakin kipeÃ¤n koiran\nViesti Kirjoittaja tiia nieminen » 19 Huhti 2005 19:25\nKrooninen paksusuolen tulehdus\nedit: uuden lÃ¤Ã¤kÃ¤rikÃ¤ynnin jÃ¤lkeen todettu, ettÃ¤ tÃ¤mÃ¤ paksusuolen tulehdus ei todennÃ¤kÃ¶isesti ihan kokonaan korjaannu koskaan. NEUta maha kestÃ¤Ã¤ ja kana-riisi- ruokia, mutta pelkkiÃ¤ raksuja ei sitten millÃ¤Ã¤n, merkillÃ¤ ei vÃ¤liÃ¤.\nViimeksi muokannut tiia nieminen, 01 Syys 2006 09:27. Yhteensä muokattu 2 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Anniina Mäkelä » 13 Touko 2005 11:12\nMertzeneheit's Borrowed Dream lonkat D/D ja nivelrikko ++/++. Muuten koira on aivan mahdottoman loistava i. Amijas Quarts e: Triwindas Mercedes\nViesti Kirjoittaja Anne Linjala » 17 Touko 2005 07:36\nViimeksi muokannut Anne Linjala, 04 Heinä 2006 13:44. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Malin Ekblom » 18 Touko 2005 10:26\nFermo Lunedi "Jeppe" s. 7.1.02\nE: Svartzekoks Xena I: Junkertum's Brahms\nHerkkÃ¤ stressivatsa, hieman ylivilkas. 1Â½ vuotiaana todettiin haiman vajaatoiminta. MyÃ¶s iho oireili pahasti viime kesÃ¤nÃ¤ ja vatsa jatkuvasti enemmÃ¤n tai vÃ¤hemmÃ¤n sekaisin. Ei ole varsinaisesti todettu allergiseksi. Nyt on puoli vuotta ollut viljattomalla ruokavaliolla eikÃ¤ iho oireile. TÃ¤mÃ¤n myÃ¶tÃ¤ myÃ¶s vatsan toiminta on rauhoittunut eikÃ¤ haiman vajaatoimintakaan oireile enÃ¤Ã¤. Lonkat B ja kyynÃ¤ret 0.\nViesti Kirjoittaja Anne Linjala » 18 Touko 2005 10:52\nViimeksi muokannut Anne Linjala, 04 Heinä 2006 13:43. Yhteensä muokattu 1 kertaa.\nViesti Kirjoittaja Aurora Martikainen » 10 Kesä 2005 23:07\n- Devil Bereniken FIN17615/99\nI: BAD-BOLL GENT, E: JUNKERTUMS NICOLE\nKivesvika (kumpikaan ei laskeutunut).\nNivelrikko (lonkat, polvet), todettiin vuoden iÃ¤ssÃ¤.\nVehnÃ¤allergia (ilmeni korvatulehduksina).\nLievÃ¤ atopia (ilmeni tassujen iho-ongelmina).\nPahanlaatuinen verisuonikasvain takaraajassa, leikkauksesta ja lÃ¤Ã¤kehoidosta huolimatta kasvain voitti kolme kuukautta lÃ¶ytymisensÃ¤ jÃ¤lkeen ja poika pÃ¤Ã¤si pois tuskista, nukutettiin ikiuneen. Liian nuorena, vain kuuden vuoden ikÃ¤isenÃ¤.\nRohkea, hyvÃ¤ hermorakenne; Pinna piti tiukissakin tilanteissa ja koira sopeutui hyvin eri tilanteisiin. VarmakÃ¤ytÃ¶ksinen. Ei purrut eikÃ¤ edes yrittÃ¤nyt purra ihmistÃ¤ kertaakaan koko elÃ¤mÃ¤nsÃ¤ aikana. Ei ollut eroahdistusta. Vatsa/suolisto ei oireillut yhtÃ¤ ainoaa tartuntana saatua ripulia lukuunottamatta.\nJuuri sellainen koira, jonka soisi luonteensa puolesta kaikille muillekin ensimmÃ¤iseksi paimeneksi: helppo kouluttaa ja sosiaalistaa, oppi nopeasti, ei kyseenalaistanut emÃ¤nnÃ¤n eikÃ¤ isÃ¤nnÃ¤n asemaa eli ei ollut toisinsanoen koskaan mitÃ¤Ã¤n painia "johtajuudesta".\nTÃ¤ydellisen rakastettava persoona.\nAinoa "vika" oli, ettÃ¤ varasti sydÃ¤meni\nja jÃ¤tti pois nukuttuaan valtavan ikÃ¤vÃ¤n.\n...Puhetta vaille ihminen.\nViesti Kirjoittaja Pirjo Niskane » 22 Marras 2006 13:26\nIho ongelmia puolivuotiaasta lÃ¤htien\nPerianaalifistelia, jonka vuoksi koira lopetettiin 6 vuotiaana.\nViesti Kirjoittaja Suvi Alanko » 22 Marras 2006 16:30\nHaiman vajaatoiminta,korvat jatkuvasti tulehtuneet(ei sietÃ¤nyt stressiÃ¤).Testien mukaan melkein kaikelle allerginen.Lopetettu alle 6-vuotiaana haiman takia.


Bettini polki etappivoiton Vueltassa - Urheilu - Ilta-Sanomat\nBettini polki etappivoiton Vueltassa\nPaolo Bettini kiri voittoon Vueltan kolmannella etapilla.\nJulkaistu: 3.9.2007 19:27\nItalialaispyöräilijä Paolo Bettini voitti Espanjan ympäriajon kolmannen etapin maanantaina. Quick Step-Innergetic -talli teki kovasti töitä 153 kilometrisen osuuden loppuvaiheessa ja Bettini kuittasi voiton kirikamppailussa.\nJussi Veikkanen polki etapilla 83:nneksi jäätyään 28 sekuntia kärjelle.- Tänään saimme jo hieman esimakua nousuista. Menin viimeisen kolmannen kategorian nousun ensimmäisessä ryhmässä ylös. Porukka kuitenkin hajosi, kun tulimme kapeita kärrypolkuja alas mäen päältä ja lopuksi oli vielä kaupunkikierrokset Luarcan kapeilla kaduilla. Toivottavasti huomenna on hyvät jalat, ettei alkaisi ahdistamaan, Veikkanen kertoi. Kokonaiskilpailun johdossa jatkaa Oscar Freire, jonka kanssa samassa yhteisajassa on 70 pyöräilijää. Veikkanen on 86:ntena 28 sekunnin päästä Freirestä.Tiistaina pyöräilijöillä on edessään 185,1 kilometriä pitkä vuoristoetappi. Osuus päättyy armottomaan Lagos de Covadongan nousuun, jota pidetään Vueltan nykyhistorian rankimpana.


TANA kaatopaikkajyrä on nyt entistäkin parempi - ensimmäiset H-mallisarjan koneet saatavilla! | kivirock.fi\nTANA kaatopaikkajyrä on nyt entistäkin parempi - ensimmäiset H-mallisarjan koneet saatavilla!\nTanan uniikki muotoilu täysleveillä teloilla, jäykällä rungolla ja suurikokoisilla murskauspiikeillä takaa todistetusti optimaalisen tiivistystuloksen. Nämä samat ominaisuudet löytyvät uudesta H-mallisarjasta, josta ensimmäisinä myyntiin tulevat mallit H260eco ja H320eco.\nH-mallisarjan koneissa on lukuisia uusia ja paranneltuja ominaisuuksia, jotka tekevät niistä entistäkin tehokkaampia ja luotettavampia. Kuten muutkin TANA -kaatopaikkajyrät, uudet H-sarjan -koneet käsittelevät jätettä kustannustehokkaasti ja tarjoavat maksimaalisen tiivistys- ja jätteenkäsittelykapasiteetin alhaisilla käyttökustannuksilla.\nTuotekehityksessä on kuunneltu TANA -käyttäjiä. H-mallin tilavassa ohjaamossa on panostettu ajomukavuu-teen ja kuljettajalla on erinomainen näkyvyys kaikkiin suuntiin. Mukava istuin ja ergonomiset hallinta-laitteet takaavat erinomaisen työskentelymukavuuden. Uuden sukupolven kosketusnäyttö on edistynyt ja helppokäyttöinen rajapinta koneen eri toimintojen hallintaan. Molemmat uudet mallit on varustettu reaaliaikaisella TANA ProTrack® -hallintajärjestelmällä, joka yh-distää koneen tietoverkkoon. Tämä helppokäyttöinen työkalu auttaa koneen ylläpidossa sekä antaa reaaliaikaista tietoa koneen suorituskyvystä ja tilanteesta. TANA ProTrack® -hallintajärjestelmän käyttö sujuu vaivattomasti tabletilla, älypuhelimella ja tietokoneella.\nPaino 26 tonnia Moottori Cummins L9-C365 Maksimi murskausvoima 127kN\nPaino 32 tonnia Moottori Cummins L9-C365 Maksimi murskausvoima 157kN\nKäyntejä kotisivuilla:16612337 kpl


2017-11-21 Helsinki järjestää terveyspalvelut ns. paperittomille, esitys läpi valtuustossa\nKirjoittaja Aihe: 2017-11-21 Helsinki järjestää terveyspalvelut ns. paperittomille, esitys läpi valtuustossa (Luettu 152008 kertaa)\n« : 21.11.2017, 00:30:29 »\nKirjoittaja Mari Rantanen on Perussuomalaisten helsinkiläinen kaupunginvaltuutettu.\nEli Helsinki ottaa taas aimo harppauksen järjenvastaiseen suuntaan rahaa säästämättä... (lihavoinnit ja kursivoinnit omia)\nLainaus käyttäjältä: Mari Rantanen/Uuden Suomen Puheenvuoro -blogi\nHelsingin kaupunginhallitus päätti äänestystuloksen jälkeen 20.11 lisätä laittomasti maassa oleskeleville oikeuden maksuttomiin\nsairauksien hoitoon ja seurantaan\nraskaana oleville ja pienten lasten perheille pidempikestoisen majoitukseen\napuun löytämään väyliä pois paperittomuudesta\nLisäksi kaikessa viisaudessaan kaupunginhallitus esittää, että edellä mainittuja palveluja tulee mainostaa kaupungin internet-sivuilla monilla kielillä mm. arabiaksi, somaliksi, bulgariaksi ja romaniaksi. Kaupungin henkilökunnan tulee myös tarjota palveluja aktiivisesti.\nTilanne on täysin absurdi. Samaan aikaan kun valtio pohtii (tai ainakin sanoo pohtivansa) miten laittomasti maassa oleskelua vähennetään tehokkaasti, kutsuu Helsinki kaikki kylään. Ilmaiseksi. Koko kalliissa turvapaikkaprosessissa ei ole enää mitään järkeä. Sen lisäksi että tällainen syö uskon lain noudattamiseen, on se täysin helsinkiläisen veronmaksajan harteilla. Ja kuten kaikki tietävät raha ei tule seinästä vaan se leikataan muilta avun tarvitsijoilta. Ilmankos oli omaishoitajilta leikattava. Kiireesti.\nMistä suomalainen saa ilmaiset palvelut ja lääkkeet? Ei mistään. Voiko tämä edes olla lain mukaista, että toiset maksaa, toiset eivät. Siis ne maksaa, joilla on laillinen oikeus olla ja ne eivät, joilla ei ole. Onko hullumpaa kuultu? Melkein tekisi mieleni kehottaa pienituloista suomalaista menemään ilmaisten palvelujen piiriin sanomalla huonolla suomella olevansa paperiton. Paperiton, jollaisella termillä pyritään koko asiaa legitimoimaan, kun kyse on tosiasiallisesti laittomasti maassa olemisesta.\nHelsinki kehottaa työntekijöitään toimimaan niin, että löydetään ihmisille väyliä pois paperittomuudesta eli laittomasti maassa oleskelusta. Se on helppoa, henkilö poistuu maasta ja henkilön tulee poistua maasta.\nPäätös on päätön ja täysin oikeudentajun vastainen. Puhumattakaan turvallisuudesta ja taloudellisuudesta. Lakia tai turvapaikkaprosessia ei tarvita? Mopo on lähtenyt täydellisesti käsistä.\nNot my Helsinki.\n« Viimeksi muokattu: 21.11.2017, 00:52:42 kirjoittanut Pullervo »\nNikolas, Uuno Nuivanen, Eino P. Keravalta and 22 others like this\n« Vastaus #1 : 21.11.2017, 07:29:32 »\nNyt on herkkua:\nHELSINKI | Maanantaina kokoontunut kaupunginhallitus teki shokkipäätöksen. Kaupunginhallitus päätti laajentaa huomattavasti laittomasti maassa oleskelevien oikeutta maksuttomiin palveluihin ja toimeentuloon.\nPerussuomalainen kaupunginvaltuutettu Mari Rantanen kertoo blogissaan päätöksestä.\nRantanen kirjoittaa: ”Helsingin kaupunginhallitus päätti äänestystuloksen jälkeen 20.11 lisätä laittomasti maassa oleskeleville oikeuden maksuttomiin:\n– sairauksien hoitoon ja seurantaan\n– raskaana oleville ja pienten lasten perheille pidempikestoisen majoitukseen\n– apuun löytämään väyliä pois paperittomuudesta\n– oikeudelliseen neuvontaan\n– toimeentulotuen lisäämiseen.\nKaupungin mainostettava ilmaispalveluja vierailla kielillä\n– Lisäksi kaikessa viisaudessaan kaupunginhallitus esittää, että edellä mainittuja palveluja tulee mainostaa kaupungin internet-sivuilla monilla kielillä mm. arabiaksi, somaliksi, bulgariaksi ja romaniaksi. Kaupungin henkilökunnan tulee myös tarjota palveluja aktiivisesti, Mari Rantanen jatkaa\nSe tunne, kun pitäisi sanoa jotain kriittistä, älykästä ja rakentavaa, mutta mieleen ei tule kuin kirosanat ja solvaukset.\nfalco, Parzival, J. Lannan haamu and 15 others like this\nViestejä: 10 535\n« Vastaus #2 : 21.11.2017, 07:37:15 »\nNoista kielistä millä palvelua mainostetaan, saa hyvän kuvan ketä halutaan asiakkaiksi.\nSuomalaiset vähävaraiset, joiden isoisät taistelivat ja isoäidit pitivät maata muuten pystyssä, jääköön ja kuolkoon lumihankeen. Sitä ennen maksakoot kaikista palveluista, joita Helsinki veronmaksajiensa rahoista ilmaiseksi lahjoittaa laittomasti maassaoleville kerjäläisille, taskuvarkaille, huumeiden- ja pillereidenmyyjille, ryöstäjille, ahdistelijoille ja ties mitä muuta mukavaa kaupunkilaisten iloksi tekeville ****joukoille.\nSinking Hell. Goodbye.\n« Viimeksi muokattu: 21.11.2017, 07:39:08 kirjoittanut Elemosina »\nJiM, Pentecost, Ari-Lee and 9 others like this\n« Vastaus #3 : 21.11.2017, 07:42:18 »\n^Asiakas on minusta se, joka ostaa tavaraa tai palvelua ja maksaa siitä. Helsingin kaupunki haluaa pikemminkin elättejä. Ja niitähän tulee.\nKun EUroopan huonohampaiset tuloo, niin kulut ovat tällaiset (satunnainen firman hinnasto, kuvastanee kustannustasoa yleisesti).\nTeepä siinä sitten SOTE-uudistusta...\n« Viimeksi muokattu: 21.11.2017, 07:45:37 kirjoittanut Ernst »\nAri-Lee, Uuno Nuivanen and duc like this\nViestejä: 5 905\n« Vastaus #4 : 21.11.2017, 07:46:42 »\nTämä asia tulee käsittääkseni vielä kaupunginvaltuuston käsittelyyn.\n« Vastaus #5 : 21.11.2017, 07:50:25 »\nLainaus käyttäjältä: Riukulehto - 21.11.2017, 07:46:42\nToivottavasti siellä järki voittaa.\nPitääpä katsoa millainen edustus siellä on.\nJa eikö vastustava pääpormestari (vai mikä sen Vapaavuoren titteli nyt onkaan) voi haudata tätä idioottimaisuutta heti kättelyssä.\n« Vastaus #6 : 21.11.2017, 07:51:29 »\nHyvä puoli se että rikkaus tulee entistä vahvemmin valumaan muualta Suomesta pääkaupunkiseudulle - pois muiden kuntien silmistä.\nHuono puoli tietysti se että Suomen kokonaishoukuttavuus kasvaa kun surffarit huomaa että ainakin yhden euroopan maan yhdessä kaupungissa se salakuljettajien markkinoima eldorado on oikeasti totta.\n, Beenari, Punaniska and 6 others like this\n« Vastaus #7 : 21.11.2017, 07:51:52 »\nTällai maalaistollona sanoisin tähän, että hehehe.\nEi hyvänen aika mitä Hesan äänestäjien päässä oikein liikuu. Luulisi siinä kylässä olevan autettavia ihan omasta takaa. Taitaa siellä nyt kuitenkin jokunen rantojen mies vielä olla tai vaikka apua kaipaavia eläkeläisiä.\nOikeastiko Helsingin päättäjien enemmistö on punaviherhipstereitä.\n« Vastaus #8 : 21.11.2017, 07:53:02 »\nToivottavasti löytyy järki. Hamletia lainatakseni on sanottava, että jotakin mätää on Helsingissä, enkä viittaa pelkästään hammasmätään, jonka otin esimerkiksi.\nKoko kysymys ei nimittäin ole kunnallishallintotasoa vaan ihan ministeriö- ja kv-suhteiden tasolla käsiteltävä.\nEi voi olla niin, että yksi seonnut kaupunki Suomessa ottaa vastuulleen Romanian ja Bulgarian sisäiset etniset ongelmat edes osittain. Saati Afrikan. Hallituksen, ministeriöiden ja erityisesti eduskunnan olisi kohta syytä julistaa Helsinki kriisikunnaksi ja puuttua sen hallintoon lain suomin kaikin valtuuksin.\nPeltipaita, Lalli IsoTalo, akez and 4 others like this\n« Vastaus #9 : 21.11.2017, 08:00:06 »\nHelsingin kaupunginvaltuustossa on vasemmisto, vihreät, SDP enemmistö, eli aivan looginen lopputulema.\nÄänestäjät saavat mitä tilasivat.\nLahti-Saloranta, unikeko, PerttiPasanen and 7 others like this\n« Vastaus #10 : 21.11.2017, 08:00:30 »\nLainaus käyttäjältä: Elemosina - 21.11.2017, 07:50:25\nTaitaa mennä heittämällä läpi, ainakin jos punavihreät ja RKP äänestävät sekopäisyyden puolesta.\nNyt en ole ihan varma, mitkä ovat pormestarin mahdollisuudet torpata esitystä omin päin, mutta muistaakseni valtuuston päätöstä ei pormestari pysty torjumaan. Enkä ole ihan varma, haluaisiko Vapaavuori edes tätä.\n« Vastaus #11 : 21.11.2017, 08:05:42 »\nSaman alkuviestissä olevan linkin takaa:\nPaperittomien ilmaispalvelut menivät kaupunginhallituksessa läpi äänin 8-7.\nIlmaispalveluja vastaan äänestivät kaupunginhallituksessa Terhi Koulumies (kok.), Pia Pakarinen (kok.), Jaana Pelkonen (kok.), Mika Raatikainen (ps.), Wille Rydman (kok.), Tomi Sevander (sdp.) ja Jan Vapaavuori (kok.).\nIlmaispalveluiden puolesta äänestivät Paavo Arhinmäki (vas.), Veronika Honkasalo (vas.), Maria Ohisalo (vihr.), Marcus Rantala (rkp.), Nasima Razmyar (sdp.), Anni Sinnemäki (vihr.), Reetta Vanhanen (vihr.) ja Sanna Vesikansa (vihr.).\nPeltipaita, Kni, Ari-Lee and 1 other like this\n« Vastaus #12 : 21.11.2017, 08:07:56 »\nLainaus käyttäjältä: Elemosina - 21.11.2017, 08:05:42\nAi kappas, en huomannut. Kiitos korjauksesta!\n« Vastaus #13 : 21.11.2017, 08:09:42 »\nEli paperittomat saavat siinä palveluja, joita kukaan muu tässä maassa ei saa. Taas mennään jonoista ohi heittämällä - paperiton on parempi ihminen kuin kukaan muu. Mutta Helsinki tekee niinkuin Helsinki haluaa ja parhaaksi katsoo.\n« Viimeksi muokattu: 21.11.2017, 08:12:03 kirjoittanut Iku-routa »\n« Vastaus #14 : 21.11.2017, 08:20:46 »\nLainaus käyttäjältä: Iku-routa - 21.11.2017, 08:09:42\nEli paperittomat saavat siinä palveluja, joita kukaan muu tässä maassa ei saa. Taas mennään jonoista ohi heittämällä.\nJa avainsana: ilmaiseksi. Juuh, saako täällä kukaan kantis ilmaisia lääkkeitä, hammashoitoa, majoitusta ja ruokaa? Ilmainen sairauksien hoito ja SEURANTA?\nHellsinki upottaa itsensä nopeutetussa tahdissa. Pitäisikö Helsingin jo aloittaa neuvottelut itsenäistyäkseen Suomesta? Kannattaisin lämpimästi.\n, Peltipaita, Ari-Lee and 4 others like this\n« Vastaus #15 : 21.11.2017, 08:22:57 »\nSisäministeriö on ilmoittanut tekevänsä kaikkensa paperittomien poistamiseksi maasta.\nSyyllistyvätkö ilmaispalveluiden puolesta äänestäneet Paavo Arhinmäki (vas.), Veronika Honkasalo (vas.), Maria Ohisalo (vihr.), Marcus Rantala (rkp.), Nasima Razmyar (sdp.), Anni Sinnemäki (vihr.), Reetta Vanhanen (vihr.) ja Sanna Vesikansa (vihr.) hallitusta- ja yleistä valtiojärjestystä vastustavaan kapinaan?\n"Suomen perustuslaki 731/1999\nOnales, Mr.Reese, Ari-Lee and 3 others like this\n« Vastaus #16 : 21.11.2017, 08:25:50 »\nTakuuvarmasti hankkeen puolesta äänestävät valtuussa vasurit, vihreät ja ruotsalaiset, joilla on yhteensä 36 valtuutettua 85:stä. Esityksen kohtalon valtuustossa ratkaisevat käytännössä demarit (yhteensä 12 valtuutettua). Hallituksessa "rivijäsen" Sevander oli vastaan ja pormestari Razmyar puolesta, joten valtuustossakin äänet voivat jakautua.\nTaitaa Helsingin demareilla olla lypsyn paikka. Mitäköhän Kokoomus tarjoaa siitä hyvästä, että demarit äänestävät esityksen nurin?\n« Viimeksi muokattu: 21.11.2017, 08:27:48 kirjoittanut Siili »\n« Vastaus #17 : 21.11.2017, 08:33:12 »\nNe jotka maksaa vastustaa, ne jotka on maailmansyleilyringissä vaatii ja ylistää.\nTämä maa on ajamassa kiville, eikä sitä kyllä taida enää mikään estää.\nNäitten idioottipäätösten seuraukset jää meidän lasten ja niitten jälkeläisten kannettaviksi.\n« Vastaus #18 : 21.11.2017, 08:34:13 »\nJos joutuisi itse seisoskelemaan Myllypuron leipäjonossa, niin kovin, kovin synkät mietteet velloisivat päässäni tästäkin uutisesta. Jos olisin voimissani vailla mitään hävittävää, niin saattaisin punoa mietteitäni aktivismiksi.\nMr.Reese, Saturnalia, Ernst and 5 others like this\n« Vastaus #19 : 21.11.2017, 08:42:43 »\nKyllä se raja tulee jossain vaiheessa helsinkiläisillekin vastaan. Asuntojonot, terveyskeskusjonot, hammasjonot, tuomioistuinruuhka liikenne, verot... tällä päätöksellä vain lisätään näitä pk-seudun ydinongelmia.\nVoittajia tulevat olemaan Helsingin kehyskunnat, sekä Tampere ja Turku. Tosin niin hullua on meininki nykyään, että nämä seurannevat perässä, tai sitten valtio puuttuu peliin ja säätää lain jonka mukaan kaikkien kuniten tulee noudattaa samanlaista ohjelmaa kuin Helsinki nyt suunnittelee.\nViestejä: 7 012\n« Vastaus #20 : 21.11.2017, 08:49:18 »\nToivotaan, että viritys joutuu kunnon stressitestiin heti kättelyssä. Hyvisringin mielikuvissa pyörii luultavasti kaksinumeroiset määrät. Joku 10000 tuontitaistoa ja mirandaa, eli tapauksia, jotka ei edes hae azyylia, näin kärkeen.\nViestejä: 4 272\n« Vastaus #21 : 21.11.2017, 08:50:42 »\nTässä kyllä näkee loistavasti, mitä käy kun päästää vihervassarihyysärit johtamaan suomen suurinta kaupunkia. Mikään ei ole este, ei rajoja, vain ilmaista rahaa kaikille maailman ihmisille kunhan nyt vaan lomasurffailuiltaan kerkeävät tänne kylmään pohjoiseen.\nUuno Nuivanen, Aallokko, unikeko and 2 others like this\n« Vastaus #22 : 21.11.2017, 08:52:51 »\nHelsingin ympärille on rakennettava korkea muuri ettei hulluus ja sekasorto pääse leviämään.\n, SimoMäkelä, Ari-Lee and 3 others like this\n« Vastaus #23 : 21.11.2017, 08:56:47 »\nHaluaisin tosiaan kuulla yhdenvertaisuus- ja ihmisoikeusasiantuntijoiden, professorien Ojanen, Lavapuro, Scheinin ja ketä heitä oli, mielipiteen tästä asiasta.\nTai no, tiedänhän minä sen jo, sinällään ei tarvitse sitä kuulla. Olisi vaan hauska nähdä, mitkä päättömät perustelut suomalaisten syrjimiseen ulkomaalaisten eduksi tällä kertaa löytyvät.\nHerbert, Onales, MiljonääriPlayboy and 2 others like this\nViestejä: 18 080\n« Vastaus #24 : 21.11.2017, 09:01:04 »\n^ Lakia noudattavat (varsinkaan jos vielä maksavat veroa tai omistavat jotain jonka voisi törsätä toisten elättämiseen) eivät ennenkään ole olleet vasemmistolle kansanryhmä jolla olisi oikeuksia.\n« Vastaus #25 : 21.11.2017, 09:03:32 »\nMitenkäs helsinkiläisten mitta tulee vastaan, tai mitä sillä on väliä, kun uusia helsinkiläisiä ei tule, vaan kaikki kasvu on maahanmuuttoa tai maansisäisten loisten valumista tänne suomineidon paksusuoleen. Uudet herrat ja heidän sosialistiset rakastajansa ovat haitallisessa symbioosissa joka tappaa isännän (Helsinki ja helsinkiläiset), mutta vasta kun kaikki hyöty on ulosmitattu.\nIlmainen asunto Helsingissä. Siinä jää pääsinisterin kuppainen mallitalo skutsissa toiseksi. Tervetuloa vedenpaisumus.\nAri-Lee, Eino P. Keravalta and Uuno Nuivanen like this\n« Vastaus #26 : 21.11.2017, 09:04:48 »\nLainaus käyttäjältä: TapsaT - 21.11.2017, 08:42:43\nLaittomasti maassa oleville (alaikäisille ja raskaana oleville) annetaan täysimääräinen terveydenhuolto myös Vantaalla (2017 lähtien), Espoossa (2016 lähtien) ja Turussa (2015 lähtien).\nMuista palveluista en tiedä. Joku paremmin tietävä voisi kertoa, tarjotaanko niitä kyseisissä kunnissa.\n« Viimeksi muokattu: 21.11.2017, 09:06:24 kirjoittanut kivimies »\n« Vastaus #27 : 21.11.2017, 09:05:32 »\nHelsinki pitää eristää muusta maasta leveällä ja korkealla muurilla. Kiehukoon siellä sitten ihan vaan keskenään omassa punavihreässä mädässään. Build that wall!\nMiljonääriPlayboy, JoKaGO, Kni and 2 others like this\n« Vastaus #28 : 21.11.2017, 09:06:45 »\nOlen kuitenkin aina luullut, ettei tuollaisille päättäville paikoille pääse tyhmiä ihmisiä. Vääriä (=omasta mielipiteestäni poikkeavia) ajatuksia heillä voi toki olla, mutta ei tyhmiä. Pyrkyreitä, k-päitä, väärän puolueen jäseniä... mutta ei tyhmiä.\nNyt taitaa olla se hetki kun kyseenalaistan systeemin joka päästää tällaisia ihmisiä valtaan. Kukaan ei ilmeisesti näe niitä mahdollisuuksia, mitkä aukeavat tällaisten päätösten myötä. Viesti, mikä leviää maailmalle on juuri niin houkutteleva kuin voi ikinä olla. Ei väliä, saatko turvapaikan tai et. Joka tapauksessa sinulle maksetaan kaikki kunhan et puhu liian hyvää suomea.\nOnneksi olkoon, Helsinki! Älyn Mariaanien hauta-palkinnon ojentaa teille oma kaupunginhallituksenne.\nJos olisin helsinkiläinen, niin saattaisin soittaa muutaman puhelun kaupunginvaltuuston jäsenille ihan vain kysyäkseni muutaman jutun. En rasistisesti, vaan ihan puhtaasti talous- sekä tasa-arvoajattelun pohjalta.\nKukko, Eino P. Keravalta, Aallokko and 7 others like this\n« Vastaus #29 : 21.11.2017, 09:12:57 »\nMikä muuten estää jo täällä läpsyttävän Azizin menemästä hakemaan vielä riisirahat sossumassien päälle? Jos sormenjäljet on otettu, niin santapaperi kera kloriitin auttaa siihenkin ongelmaan. Näkisin, että nyt on viimeistään aika kaikkien suojavärillisten siirtyä Hellsinkiin. Tuplatulot, tuplakämpät(toisen voi laittaa vuokralle), ilmaiset terveydenhuollot jne... Ei aikaakaan, kun Helsingin paperittomat suhailee luksusbemareilla pitkin Mannerheimintietä.\nTagit: helsinki terveyspalvelut paperittomille\nSivu luotiin 0.056 sekunnissa. 49 kyselyä tietokannasta.