METSO-ohjelman väliarvio PDF\nDownload "METSO-ohjelman väliarvio 2010"\n1 METSO-ohjelman väliarvio 2010 Toiminta-ohjelman käynnistyminen Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelma Toimittajat Terhi Koskela, Kimmo Syrjänen, Maarit Loiskekoski ja Riikka Paloniemi\n2 METSO-ohjelman väliarvio 2010 Taitto: Niina Silvasti, ympäristöministeriö Kannen kuvat: Tapio Heikkilä, Risto Sulkava, Sampo Kiviniemi, ympäristöhallinnon kuvapankki Julkaisu on saatavana vain internetistä: > materiaalit Helsinki 2010\n3 E s i p u h e METSO-ohjelman väliarvio 2010 esittelee ja analysoi toimintaohjelman käynnistysvaiheen toimintaa ja tuloksia. Raportin tavoite on esittää tilannekatsaus ohjelman eri toimenpiteiden käyntiinlähdöstä, etenemisestä ja kehitystarpeista. Raportissa käydään lävitse valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaiset metsäluonnon monimuotoisuutta edistävät 14 toimenpidettä ja niissä vuoden 2009 loppuun mennessä toteutetut toimet. Toimenpiteiden etenemistä esittelevät tekstit on saatu toimenpiteiden vastuuhenkilöiltä ja muilta toteuttajilta maa- ja metsätalousministeriöstä (MMM), ympäristöministeriöstä (YM), Metsätalouden kehittämiskeskus Tapiolta (Tapio), Metsähallituksesta luontopalveluilta ja metsätaloudelta (MH), Metsäntutkimuslaitoksesta (Metla), METSO-ohjelman toteuttajilta metsäkeskuksista ja ELY-keskusten ympäristö- ja luonnonvarat vastuualueilta sekä Suomen ympäristökeskuksesta (SYKE). Toimenpidekohtaisia tekstejä ovat tuottaneet seuraavat henkilöt: Terhi Ajosenpää (Tapio), Kai Blauberg (Tapio), Heikki Eeronheimo (MH), Jukka-Pekka Flander (YM), Kirsi Greis (Tapio), Erkki Hallman (MH), Ilkka Heikkinen (YM), Katja Huumo (YM), Riitta Hänninen (Metla), Aino Juslén (SYKE), Heidi Kaipiainen (SYKE), Terhi Koskela (Metla), Panu Kuokkanen (MH), Katja Matveinen-Huju (MMM), Eero Melantie (YM/ Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus), Mikaela Miekanmaa (MMM), Jussi Päivinen (MH), Niina Riissanen (MMM), Timo Soininen (Tapio), Kimmo Syrjänen (SYKE), Tommi Tenhola (Tapio), Janne Uitamo, (Metsäkeskus Lounais-Suomi) ja Esa Ylitalo (Metla). Raportin alkuosan (Kappaleet 1-3) tekstien toimittamisesta ja toimenpidekohtaisesta yhteenvedosta ovat vastanneet Terhi Koskela (Metla), Maarit Loiskekoski (Metla) ja Kimmo Syrjänen (SYKE). Toimintaohjelman toteuttajien kokemuksia ja havaintoja toimintaohjelman käynnistymisestä on tarkasteltu erillisessä arviossa. Tämän luvussa 4 esiteltävän arvioinnin ovat toteuttaneet Suomen ympäristökeskuksen politiikkakeskuksen tutkijat Riikka Paloniemi, Eeva Primmer, Jukka Similä ja Eeva Furman. Lisäksi raportin laatimista ovat ohjanneet sen eri vaiheissa ympäristöylitarkastaja Marjukka Mähönen (maa- ja metsätalousministeriö) ja ylitarkastaja Saara Lilja-Rothsten (ympäristöministeriö). Toimittajat Terhi Koskela, Kimmo Syrjänen, Maarit Loiskekoski ja Riikka Paloniemi.\n4 SISÄLLYS Esipuhe Johdanto METSO-ohjelman toimenpiteet Luonnontieteelliset valintaperusteet Luonnonsuojelualueiden elinympäristöjen ennallistaminen ja luonnonhoito Suojelualueverkoston kehittäminen Monimuotoisuuden turvaaminen yksityismetsissä Luonnonhoitosuunnitelma Luonnonarvojen tuki talousmetsissä Metsälainsäädännön muutostarpeet Yhteistoimintaverkosto Luonnonarvojen kaupan organisointi ja yhteistyö Luonnonhoitotoimet valtion talousmetsissä Monimuotoisuuden turvaaminen kuntien virkistysmetsissä ja valtion. retkeilyalueilla Metsänomistajien neuvonta ja metsäammattilaisten koulutus Viestinnän toteuttaminen Tietopohjan parantaminen Metsien monimuotoisuuden tilan seurannan, tietojärjestelmien ja... tilastoinnin kehittäminen Luontotyyppi- ja lajistoinventoinnit METSO-ohjelman toimeenpanon seuranta ja arviointi Seurantaa tukeva tutkimus Metsänomistajien näkemyksiä METSO-ohjelmasta Arviointi: tulokset ja tulkinta Arviointitehtävä Aineistot ja menetelmät METSO-tilannekatsaus ja tiivistelmät METSO-kysely METSOn käynnistyminen METSOn tavoitteet METSOn uudistukset ja vaikutukset Työnkuva Organisaatio Viestintä ja koulutus Oma viestintä Koulutus osana METSOa Vaikutuksia METSO-ohjelman väliarvio 2010\n5 4.8. Päätelmät Hallinnon sopeutuvuus Työtä METSO:n ruohonjuuritasolla METSOn vaikuttavuus Yhteenveto ja kehitysehdotukset...65 Kirjallisuus...68 METSO-ohjelman väliarvio\n6 1 Johdanto Valtioneuvosto hyväksyi Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelman (METSO-ohjelma) periaatepäätöksen yhtä aikaa Kansallinen metsäohjelma (KMO) periaatepäätöksen kanssa maaliskuussa METSO-ohjelman toteutuksesta vastaavat ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö yhteistyössä. Toimintaohjelman linjaukset sisältyvät myös KMO 2015:n metsien ekologista kestävyyttä koskeviin linjauksiin. Linjauksissa huomioidaan Euroopan metsien suojelemista käsittelevien ministerikonferenssien metsien monimuotoisuutta koskevat päätökset. METSO-ohjelman tavoitteena on pysäyttää metsäisten luontotyyppien taantuminen ja vakiinnuttaa lajien ja luontotyyppien suotuisa kehitys vuoteen 2016 mennessä. Näihin tavoitteisiin pyritään ohjelman 14 toimenpiteen avulla. Nykymuotoista METSO-ohjelmaa edelsi laaja kokeiluvaihe (vuosina ), jossa vapaaehtoisen luonnonsuojelun keinovalikoimaa testattiin eri puolilla maata (Horne ym. 2006, Syrjänen ym. 2007). METSO-ohjelman käynnistymisvaiheessa on ympäristöhallinnon puolella jatkunut vielä vanhojen lakisääteisten suojeluohjelmien toteuttaminen, jonka päätyttyä elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskusten (ELY) ympäristövastuualueella voidaan keskittyä kokonaan ohjelman toteuttamiseen. METSO-ohjelman toteutus tapahtuu yksinomaan maanomistajille vapaaehtoisin keinoin niin ELY:ssä kuin metsäkeskuksissa. Metsäkeskuksissa toteuttaminen perustuu ympäristötukeen ja luonnonhoidon hankkeisiin, joista on kokemusta jo ennen METSO-kautta. Ohjelman tavoitteiden saavuttaminen edellyttää kuitenkin huomattavaa lisävolyymiä toteutukseen molempien ministeriöiden alaisessa hallinnossa ja toimivaa yhteistyötä toteuttajien välillä, mikä on toimintaohjelman käynnistämisvaiheen suuri haaste. Yhteensä budjettikaudelle on METSO-ohjelman toteutukseen suunnattua rahoitusta noin 180 miljoonaa euroa. Toimintaohjelman sisäänajovaiheessa rahoitus on ollut alhaisempi kuin toteutuksen varsinaisesti käynnistyessä vuonna Vuonna 2008 toimintaohjelman toteutukseen oli käytettävissä noin 14 miljoonaa euroa, yhtä paljon kummallakin ministeriöllä. Vuonna 2009 METSOohjelmaan oli käytettävissä yhteensä 22,15 milj., josta YM:n osuus 13,45 milj. ja MMM:n osuus 8,7 milj.. Vuonna 2010 rahoitusta on käytössä yhteensä 39,95 milj., josta YM:n osuus 28,95 milj. ja MMM:n 11 milj. (Taulukko 1.1 ja 1.2). Lisäksi METSO-viestintään on varattu metsäviestintävaroista n METSO-ohjelman väliarvio 2010\n7 Taulukko 1.1. Valtion talousarviolukuja 2009 ja 2010, YM METSO hankinnat ja korvaukset 8,5 milj. 22,5 milj. Metsähallituksen luontopalveluiden 4,25 milj. 4,75 milj. METSO-toimenpiteet Viestintä, yhteistoimintaverkostot, seuranta, koulutus, organisointi ja tietopohjan parantaminen 0,7 milj. 1,7 milj. Taulukko 1.2. Valtion talousarviolukuja 2009 ja 2010, MMM Metsäluonnon hoidon edistäminen 8,0 milj. 10,3 milj. Metlan METSO-tutkimus ja yhteistutkimus 0,7 milj. 0,7 milj. METSO-ohjelman väliarvio\n8 2 METSO-ohjelman toimenpiteet 2.1 Luonnontieteelliset valintaperusteet Valtioneuvosto edellyttää, että Ympäristöministeriö asettaa työryhmän, jossa yhteistyössä sidosryhmien kanssa viimeistellään luonnontieteelliset valintaperusteet käytännön ohjeiksi ja laaditaan niille alueelliset painotukset vuonna Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö laativat elinympäristökohtaiset toteuttamisohjelmat, antavat toteuttamistavoitteet tulosohjauksella alueellisille ympäristökeskuksille ja metsäkeskuksille sekä seuraavat niiden toteutumista. Ympäristöministeriö asetti valintaperustetyöryhmän viimeistelemään yhteistyössä sidosryhmien kanssa luonnontieteelliset valintaperusteet käytännön ohjeiksi ja laatimaan niille alueelliset painotukset. Valintaperustetyöryhmä luovutti raportin ympäristöministeriölle toukokuussa 2008 (METSOn valintaperustetyöryhmä 2008). Valintaperusteissa keskityttiin luonnontieteellisiin perusteisiin, joiden avulla voidaan valita monimuotoisuuden kannalta merkittävimpiä elinympäristöjä toimintaohjelmaan. Valintaperusteet laadittiin valtioneuvoston periaatepäätöksessä kuvatuille kymmenelle elinympäristötyypille, joita ovat: Lehdot Runsaslahopuustoiset kangasmetsät Pienvesien lähimetsät Puustoiset suot ja soiden metsäiset reunat Metsäluhdat ja tulvametsät Harjujen paahdeympäristöt Maankohoamisrannikon monimuotoisuuskohteet Puustoiset perinnebiotoopit Kalkkikallioiden ja ultraemäksisten maiden metsäiset elinympäristöt Muut monimuotoisuudelle merkittävät metsäiset kalliot, jyrkänteet ja louhikot Valintaperusteissa hyödynnettiin monimuotoisuudelle merkittäviä puuston rakennepiirteitä ja elinympäristön ekologisia vaihtelusuuntia. Nämä rakennepiirteet on myös lueteltu periaatepäätöksessä. Toimintaohjelmaan soveltuvat eri elinympäristöjen kohteet ryhmiteltiin kolmeen hyvyysluokkaan I-III. Näistä I ja II luokan kohteet ovat jo tällä hetkellä monimuotoisuudelle merkittäviä, ja III luokan kohteissa luontoarvot ovat nopeasti kehittyviä. Alueen sijainti suhteessa nykyiseen suojelualueverkostoon on yksi tärkeä valintaperuste. Lisäksi alueellisessa kohdentamisessa voidaan ottaa huomioon vaikutukset elinkeinotoimintaan, virkistys- ja matkailukäyttöön sekä kulttuuriarvoihin. Täydentävinä valintaperusteina voidaan tarkastella uhanalaisten ja taantuneiden metsälajien esiintymäpaikkoja toimintaohjelmaan soveltuvine elinympäristöineen. Työryhmä tarkasteli lyhyesti eri elinympäristöjen 8 METSO-ohjelman väliarvio 2010\n9 turvaamismahdollisuuksia ja kohdennustarpeita maan eri osissa. Luonnontieteelliset valintaperusteet tukevat päätöksiä, joita tehdään monimuotoisuuden turvaamiseksi sekä suojelualueilla että talousmetsissä, mutta niitä ei ole tarkoitettu sovellettavaksi tiukkoina sääntöinä. Luonnontieteellisistä valintaperusteista järjestettiin koulutusta METSO-ohjelman toteuttajille syyskaudella 2008 ja laajemmin vuoden 2009 kuluessa. Yhteensä valintaperusteiden koulutusta on annettu yli 1500 henkilölle eri puolilla maata järjestetyissä tilaisuuksissa (kts. Luku 2.9). Valintaperusteet -raportista on otettu kaksi painosta. Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö ovat laatineet alustavat elinympäristökohtaiset toteuttamisohjelmat ELY-keskuksille ja metsäkeskuksille. Toimenpiteen operatiivinen toteutus ja toteuttamisohjelmien tavoitteet on esitetty luvussa 2.6. Luonnonarvojen kaupan organisointi ja yhteistyö. Toteuttamisohjelmien pohjaksi tarvittiin tietoja eri elinympäristöjen alueellisista painotuksista. Näitä valmisteltiin yhteistyössä ministeriöiden, SYKEn, Metlan ja Tapion sekä metsä- ja ELY-keskusten edustajien kesken. Etenkin valtakunnan metsien inventointien aineistot olivat keskeinen tietolähde toimintaohjelmien taustalla. Alueelliset tavoitteet on tehty yleisellä tasolla ja niitä tarkennetaan alueellisissa yhteistyöryhmissä. Ministeriöt seuraavat alueellisten tavoitteiden toteutumista alueellisten yhteistyöryhmien raportointien pohjalta. Toimenpiteen toteutuminen ja kehitysehdotukset Luonnontieteelliset valintaperusteiden laadinta on toteutettu valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti. Valintaperusteiden toimivuudesta on saatu hyvää palautetta koulutustilaisuuksissa, toteuttajilta ja METSO-ohjelman väliarvioinnin yhteydessä tehdyssä kyselyssä. Varsinkin luonnonarvoiltaan jo tällä hetkellä merkittävät valintaperusteiden I ja II -luokan kohteet koetaan helposti tunnistettaviksi. Ympäristöministeriö on tarkistanut aluekeskusten METSO-kohteiden osalta valintaperusteiden toteutumisen. Kaikissa kohteissa on ollut mukana monimuotoisuudelle jo merkittäviä I ja II luokan elinympäristöjä, mutta maapalstojen oston myötä tulee mukaan myös alueita, joiden kaikki osat eivät täytä valintaperusteita (Kappale 2.3., Taulukko 2). Maa- ja metsätalousministeriö on ohjeistanut metsäkeskuksia valintaperusteiden soveltamisessa suhteessa metsälain 10 :n mukaisiin kohteisiin. METSO-ohjelman eri toteuttajilla on erilaiset valmiudet käyttää valintaperusteita. Lisäksi toteuttajakunnassa tapahtuu henkilövaihdoksia. Henkilövaihdosten ja uusien toteuttajien mukaantulon myötä toteuttajille tulisi olla saatavilla koulutusta valintaperusteista säännöllisesti. Samoin valtakunnallisia koulutusmateriaaleja tulee päivittää mm. ministeriöiden ohjeistusten tarkentuessa. Luonnonarvoiltaan kehittyvien valintaperusteiden III-luokan kohteiden valinnan osalta on kaivattu lisää ohjeistusta, samoin suojelualueiden läheisyydessä olevista kohteista. Näistä saadaan todennäköisesti kokemuksia mm. käynnissä olevista luonnonhoidon kehittämishankkeista kuin verkostohankkeistakin (Kappale 2.5). Tätä tietoa on jatkossa tarpeen käyttää ohjelman toteutuksessa. Selkeää ohjeistusta on kaivattu ministeriöiltä toimintaohjelman toteutuksesta ja valintaperusteiden käytöstä ohjelman painopistealueen ulkopuolella Kainuussa, Koillismaalla ja suuressa osassa Lappia. METSO-ohjelman väliarvio\n10 Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö ovat laatineet elinympäristökohtaiset pinta-alatavoitteet ELY -keskuksille ja metsäkeskuksille. Elinympäristökohtaiset toteuttamisohjelmat esitellään kappaleessa 2.6. Toiminta yhteistyöryhmissä on käynnistynyt kaikkien ELY- ja metsäkeskusten alueella (Kappale 2.6). Maa- ja metsätalousministeriö on ohjeistanut alueellisten metsäohjelmien (AMO) ja METSO-ohjelman tavoitteiden yhteensovittamisen. Luonnokset METSOn elinympäristökohtaisista toteuttamisohjelmista valmistuvat syksyllä 2010 ja ne viimeistellään 2011 loppuun mennessä osana alueellisia metsäohjelmia. Toimenpide etenee myös näiltä osin valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti. 2.2 Luonnonsuojelualueiden elinympäristöjen ennallistaminen ja luonnonhoito Valtioneuvosto edellyttää, että Metsähallitus hoitaa ja ennallistaa elinympäristöjä nykyisillä ja uusilla suojelualueilla siellä, missä toimenpiteet selvästi lisäävät edellytyksiä turvata luonnon monimuotoisuutta. Metsähallitus laatii valtakunnallisen ohjeiston ja toimintamallin ennallistamisen kustannustehokkuuden lisäämiseksi, seurannan järjestämiseksi ja riskien hallinnan varmistamiseksi. Monet luonnonsuojelualueista on perustettu melko äskettäin ja niiden historiallinen maankäyttö voi olla muuttanut luonnontilaisuutta monin tavoin. Tästä syystä suojelualueiden ennallistamista ja tiettyjen elinympäristöjen luonnonhoitoa tarvitaan monimuotoisuuden edistämiseksi. Helpoimmin voidaan kunnostaa vesitaloutta ja muokata puustorakenteita. Metsähallituksen luontopalveluilla on pitkäaikainen kokemus suojelualueiden ennallistamisesta ja hoidosta. Jo toimintaohjelman kokeiluvaiheessa Metsähallitus on ennallistanut ojitettuja soita noin hehtaaria ja aiemmin talouskäytössä olleita metsiä hehtaaria. Metsähallitus on tehnyt myös perinnebiotooppien ja lehtojen hoitoa jo pitkään. Metsähallitus on toteuttanut METSO-ohjelmassa kattavia luontotyyppi-inventointeja suojelualueilla (Kappale 2.12.). Niiden yhteydessä on tehty ennallistamisen ja luonnonhoidon tarvearviot näille alueille. Näin Metsähallitus voi kohdistaa suojelualueilla tehtävät toimenpiteet sinne, missä ne lisäävät selvästi edellytyksiä turvata luonnon monimuotoisuutta. Valtioneuvoston periaatepäätöksessä esitetyn arvion mukaan valtion suojelualueilla on tarve ennallistaa metsiä ja puustoisia soita noin hehtaaria. Tämän lisäksi puustoisten perinnebiotooppien hoitoa vaativaa pinta-alaa on noin hehtaaria ja muita luonnonhoitoa vaativia kohteita hehtaaria. Yksityisillä suojelualueilla ennallistettavia metsiä ja puustoisia soita on arvioitu olevan yhteensä hehtaaria. Puustoisia perinnebiotooppeja on tarve hoitaa yksityisillä suojelualueilla vuosittain 670 hehtaarin alalla ja muun luonnonhoidon (esim. lehdot) tarve yksityisillä suojelualueilla on hehtaaria. Perustettavilla uusilla luonnonsuojelualueilla arvioidaan olevan ennallistamis- ja luonnonhoidon tarvetta noin hehtaarin alueella. 10 METSO-ohjelman väliarvio 2010\n11 Taulukko 2.1. Luonnonsuojelualueiden elinympäristöjen ennallistaminen ja luonnonhoito vuosina Toimenpide Yhteensä Valtion suojelualueet Metsien ja puustoisten soiden ennallistaminen (ha) Lehtojen ja muiden arvokkaiden elinympäristöjen hoito (ha) Puustoisia perinnebiotooppeja jatkuvassa hoidossa (ha) Yksityiset suojelualueet: Metsien ja puustoisten soiden ennallistaminen (ha) Lehtojen ja muiden arvokkaiden elinympäristöjen hoito (ha) Puustoisten perinnebiotooppien kunnostus (ha) Ennallistamisen kustannustehokkuuden lisäämiseksi ja seurannan järjestämiseksi Metsähallitus on tuottanut yhteistyössä Metsäntutkimuslaitoksen kanssa tasapainotetun tuloskortin (Balanced Scorecard) mittareineen työkaluksi Luontopalvelujen johtamistyöhön. Balanced Scorecard -projektin yhteydessä määriteltiin ne kriittiset menestystekijät ennallistamisen toimintaketjussa, joita tehostamalla voidaan saavuttaa kustannussäästöjä. Toiminnan tehostamiseen pyritään mm. uudistamalla ennallistamisen toimenpidesuunnitteluprosessi, kouluttamalla henkilöstöä aktiivisesti ja lisäämällä ulkopuolisen rahoituksen määrää. Tehostamisvaikutuksia seurataan projektissa kehitetyn mittariston avulla. Toimenpiteen toteutuminen ja kehitysehdotukset Valtion suojelualueilla toimenpide etenee hyvin ja valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisessa aikataulussa. Yksityisillä suojelualueilla luonnonhoito- ja ennallistamistoimet ovat käynnistyneet suunnitellun mukaisesti, mutta toimenpiteiden toteutuspinta-alat ovat toistaiseksi melko vähäiset tavoitteisiin verrattuna. Uusien suojelualueiden osalta luonnonhoito- ja ennallistamistyöt ovat pääasiassa vasta käynnistymässä. Toimenpiteen seurannan kannalta on jatkossa syytä tarkastella erikseen METSO-ohjelman myötä suojeluun tulevien ja aiemmin jo suojelussa olleiden alueiden tilanne. Kokemuksia parhaista käytännöistä yksityisten suojelualueiden luonnonhoidon ja ennallistamisen suunnittelussa ja toteutuksessa olisi syytä kerätä niin Metsähallituksen suunnittelijoilta kuin maanomistajiltakin. Koska yksityinen suojelualue näyttää olevan ohjelmassa suosituin pysyvän suojelun keino, luonnonhoidon ja ennallistamisen toimenpiteiden tehokkuuden ja joustavuuden kannalta kokemuksia parhaista käytännöistä olisi syytä kerätä niin metsähallituksen suunnittelijoilta kuin maanomistajiltakin, ja saada hyväksi havaitut käytännöt laajalti ja nopeasti toteuttajien käyttöön. Metsähallitus on toteuttanut valtioneuvoston periaatepäätöksen ennallistamisen kustannustehokkuuden lisäämisestä tuottamalla tasapainotetun tuloskortin luontopalveluiden johtamistyön tueksi. Mittareiden ja tuloskortin soveltumista valtioneuvoston periaatepäätöksen toteuttamiseen tulee selvittää yksityiskohtaisemmin METSO-ohjelman seurannan yhteydessä. Etenkin yksityisten suojelualueiden METSO-ohjelman väliarvio\n12 ennallistamisen ja luonnonhoidon mittaristoa tulee kehittää paremman kustannustehokkuuden saavuttamiseksi. Metsähallituksen toteuttamaa suojelualueiden ennallistamisen ja luonnonhoidon ekologisten ja taloudellisten vaikutusten seurantaa on esitelty erikseen kappaleessa Suojelualueverkoston kehittäminen Valtioneuvosto asettaa tavoitteeksi, että Maanomistajien vapaaehtoisesti tarjoamia alueita perustetaan yksityisiksi luonnonsuojelualueiksi tai hankitaan valtiolle yhteensä hehtaaria vuoteen 2016 mennessä. Metsähallituksen luontopalvelut laatii yhteistyössä metsätalouden kanssa luonnonvarasuunnittelun yhteydessä ehdotukset metsien monimuotoisuudelle merkittävien suojelualueiden laajentamisesta valtionmailla ha pinta-alalla vuosina Vuoden 2008 aikana ympäristöministeriöön tuli alueellisista ympäristökeskuksista 175 tarjousta (1965 ha) maanomistajilta hyväksyttäväksi METSO-ohjelmaan. Valtion omistukseen hankittiin 56 METSO-kohdetta (869 ha). Alueelliset ympäristökeskukset perustivat maanomistajien ohjelmaan vapaaehtoisesti tarjoamista kohteista 82 yksityistä suojelualuetta (537 ha). Määräaikaisia suojelusopimuksia tehtiin kaksi kappaletta yhteensä 30 hehtaarin alalle. Yhteensä kohteiden suojelusta maksettiin korvauksia 8,7 miljoonan euron arvosta. Vuonna 2009 METSO-ohjelman toteutukseen oli ympäristöministeriön budjettiin osoitettu 8,5 miljoonan euron määräraha, josta kolme miljoonaa euroa osoitettiin Metsähallitukselle alueiden hankintaan valtion omistukseen ja 5,5 miljoonaa euroa alueellisille ympäristökeskuksille yksityisistä suojelualueista ja määräaikaisista rauhoitussopimuksista maksettaviin korvauksiin. Tarjouksia alueellisille ympäristökeskuksille tuli selkeästi enemmän kuin vuonna 2008, jolloin valintaperusteet täyttäviä tarjouksia tehtiin 174 kpl. Yhteensä vuonna 2009 hankittiin valtiolle 40 kohdetta pinta-alaltaan 1367 hehtaaria ja yksityisiä suojelualueita perustettiin 85 kappaletta 826 hehtaarin pinta-alalle. Määräaikaisia rauhoituksia tehtiin kolme kappaletta 12 hehtaarin alalle. Loppuvuodesta ympäristökeskukset solmivat metsänomistajien liittojen kanssa yhteistyösopimukset maanomistajien tarjousten välittämisestä, mutta sopimusten vaikutus ei vielä ehtinyt näkyä tarjousten voimakkaana lisääntymisenä. METSO-kohteiden luku- ja hehtaarimäärät sekä tarkempi jakautuminen eri elinympäristöihin vuonna 2009 on esitetty Taulukoissa METSO-ohjelman väliarvio 2010\n13 Taulukko 2.2. METSOn toteutus Hankinnat valtion omistukseen AYK:t YM Metsähallitus Kaupat, vaihdot, lunastukset, perinnöt ym. saannot kpl 40 Saantojen sisältämät kiinteistöt kpl 46 Pinta-ala ha 1367 Saantoarvo euroa Päätökset yksityisistä suojelualueista (LSL 24 ) Rauhoituspäätökset kpl 85 Päätösten sisältämät kiinteistöt kpl 94 Pinta-ala ha 826 Kokonaiskorvaus euroa Alueen määräaikainen rauhoittaminen (LSL 25 ) Lukumäärä kpl 3 Päätösten sisältämät kiinteistöt kpl 3 Pinta-ala ha 12 Korvaus euroa Taulukko 2.3. METSOn toteutus 2009 luontotyypeittäin (ha). (YSA = luonnonsuojelulain 24 :n mukainen yksityinen suojelualue.) Ympäristöhallinnon METSO-toteutus luontotyypeittäin 2009 Hankinnat YSAt Määräaikainen Yhteensä Lehdot Runsaslahopuustoiset kangasmetsät Pienvesien lähimetsät Puustoiset suot ja soiden metsäiset reunat Metsäluhdat ja tulvametsät Harjujen paahdeympäristöt Maankohoamisrannikon monimuotoisuuskohteet Puustoiset perinnebiotoopit Kalkkikalliot ym Metsäiset kalliot, jyrkänteet ja louhikot Muu Pinta-ala yhteensä, ha Taulukko 2.4. METSO-kohteiden hehtaari- ja kappalemäärät yhteensä vuosina Yhteensä Ha Kpl Ha Kpl Hankinta valtiolle Yksityiset suojelualueet Yhteensä METSO-ohjelman väliarvio\n14 Metsähallitus on saanut valmiiksi esityksen monimuotoisuuden kannalta merkittävien suojelualueiden laajentamisesta hehtaarilla. Metsätalouskäytöstä pysyvästi suojeluun siirrettäviä kohteita on 104 ja ne sijaitsevat pääasiassa Etelä-Suomessa. Suojeluun on valittu pääasiassa nykyisiä suojelualueita täydentäviä, monimuotoisuuden kannalta keskeisiä aluekokonaisuuksia. Kohteiden valinnassa on hyödynnetty Metsähallituksen asiantuntijoita ja tietojärjestelmiä, luontojärjestöjen suojeluesityksiä sekä Helsingin yliopiston tutkijoiden kehittämää Zonation-ohjelmaa. Suojeluun valituista 104 kohteesta tullaan perustamaan suojelumetsiä ja ne siirtyvät pysyvästi pois metsätalouskäytöstä. Suojelurajauksien pinta-ala on kaikkiaan hehtaaria, josta hehtaaria lasketaan uudeksi suojelupinta-alaksi. Suurimmat yksittäiset kohteet Länsi-Suomessa ovat Kärppäjärvi (570 ha) Kuhmoisissa, Huminakangas (535 ha) Kinnulassa sekä Lakeisnevankangas (450 ha) Virroilla. Itä-Suomessa laajimmat alueet ovat Vieremän Talaskangas (600 ha) ja Kivimäensalo (650 ha) Joroisten ja Pieksämäen kunnassa. Kohteiden keskikoko on noin 100 hehtaaria. Projektissa laskettiin myös suojeltavien kohteiden arvo. Suojeluun siirtyvän hehtaarin maapohjan ja puuston yhteenlaskettu arvo on 35 miljoonaa euroa. Kohteiden suojelu vähentää hakkuumahdollisuuksia kuutiometriä vuodessa. Toimenpiteen toteutuminen ja kehitysehdotukset Suojelualueverkon kehittäminen on yksi rahoitukseltaan ja työtarpeiltaan mittavimmista toimenpiteistä, joita valtioneuvosto on periaatepäätöksessään esittänyt. Toimenpide on käynnistynyt valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti. Kohteita on tullut toistaiseksi hyvin tarjolle maanomistajien aloitteesta ja suojelun keinovalikoimalla on lähinnä pyritty turvaamaan luontoarvoja pysyvästi, joko yksityisiä suojelualueita perustamalla tai ostamalla kohteita valtiolle. Kohteiden tarjonta on ilmeisen runsasta, eikä rahoitusta ole toistaiseksi jäänyt käyttämättä. Elinympäristöjen jakauma näyttää tarjonnan keskittyvän runsaslahopuustoisiin kangasmetsiin, joiden osalta myös kokonaistavoite on suurin. Kaikkia elinympäristötyyppejä on kuitenkin tullut jonkin verran tarjolle. Luultavasti tarjolle tuleviin elinympäristötyyppeihin voidaan haluttaessa vaikuttaa markkinointia kohdentamalla ja esim. tarjouskilpailujen avulla. Toimenpiteen etenemistä on syytä seurata huolellisesti niin kohteiden laadun kuin käytännön toteuttamisen osalta. Valtioneuvoston asettamat tavoitteet koko METSOkaudelle ovat varsin mittavat ja edellyttävät jatkossa toteuttajilta moninkertaista vuotuista työpanosta alkutilanteeseen verrattuna. Vuodesta 2010 lisääntyvän rahamäärän tulisi kasvaa edelleen vuosittain myös vuoden 2012 jälkeen, jotta näihin tavoitteisiin päästäisiin. Vuositasolla kohteiden hankintaan suunnattavan rahoituksen tulisi kasvaa noin kolmin- tai nelinkertaiseksi vuosien suunnitellusta tasosta. Tavoitteiden saavuttamisen kannalta yhteistyö ELY-keskusten ja muiden METSO-toimijoiden, varsinkin metsäkeskusten ja metsänhoitoyhdistysten välillä on avainasemassa. Tätä yhteistyötä on pyritty edistämään alueellisin sopimuksin. Näihin yhteistyösopimuksiin kohdistuu suuria odotuksia toimintaohjelman edetessä. Luultavasti tavoitteen saaminen edellyttää myös viestinnän ja markkinoinnin huomattavaa lisäämistä nykytilanteeseen verrattuna sekä viestinnän keinovalikoiman kehittämistä. METSO-ohjelman arvioinnin yhteydessä on noussut esiin myös 14 METSO-ohjelman väliarvio 2010\n15 vakava huoli henkilö- ja rahoitusresurssien riittävyydestä ohjelmaa toteuttavassa aluehallinnossa. Samoin tarve alueellisen suunnittelun edistämisestä, jotta kohteiden ekologista kytkeytyneisyyttä voidaan parantaa, on noussut arvioinnissa esille yhtenä keskeisenä kehitystarpeena (Kappale 4.4, 4.8). Alueellisissa yhteistyöryhmissä olisi hyvä keskustella siitä, missä määrin kytkeytyneisyyttä voitaisiin edistää keskittämällä yhteistyössä luonnonsuojelulain ja kestävän metsätalouden rahoituslain mukaisten keinojen markkinointia tietyille kohdealueille. Metsähallituksen luontopalvelut ovat toteuttaneet yhteistyössä metsätalouden kanssa hyvin ja aikataulun mukaisesti valtioneuvoston periaatepäätöksessään asettamat tavoitteet hehtaarin suojelemiseksi. Toimenpide on käytännössä saatu päätökseen. Metsähallituksen hyvää asiantuntemusta ja suunnittelutaitoa tulee mahdollisuuksien mukaan hyödyntää käynnissä olevien muiden METSO-toimenpiteiden tukena. Etenkin Metsähallituksen luontopalvelut on tarpeellista kytkeä tiiviisti alueellisten yhteistyöryhmien toimintaan mukaan, koska niiden vastuulle kuuluu yksityisten suojelualueiden hoito- ja käyttösuunnitelmien laadinta yhteisymmärryksessä maanomistajan kanssa sekä myös valtiolle oston kautta päätyvien alueiden hallinta ja luonnonhoitotoimet. 2.4 Monimuotoisuuden turvaaminen yksityismetsissä Luonnonhoitosuunnitelma Valtioneuvosto edellyttää, että Maa- ja metsätalousministeriö kehittää tilakohtaisen luonnonhoidon suunnittelun mallia ja kannustimia luonnonhoitosuunnitelmien saamiseksi entistä laajempaan käyttöön. Tilakohtainen metsäsuunnitelma laaditaan metsänomistajan metsien hoidolle ja käytölle asettamisen tavoitteiden ja toiveiden pohjalta. Mikäli metsänomistaja haluaa huomioida luontoarvot normaalia laajemmin, ne otetaan huomioon metsäsuunnitelmaa laadittaessa. Tilakohtainen metsäsuunnitelma laaditaan maanomistajan tilauksesta ja hänen kustannuksellaan. Tilakohtaisia metsäsuunnitelmia tuottavat toimijat kehittävät omia palvelujaan niiden kysynnän perusteella. Kestävän metsätalouden rahoituksesta annetun (kemera) lain nojalla (1093/1996) rahoitettavissa luonnonhoitohankkeissa muun muassa tehdään ja toteutetaan useamman tilan alueelle ulottuvia luonnonhoitosuunnitelmia. Metsätalouden kehittämiskeskus Tapio on kehittänyt malleja luonnonhoitohankkeisiin. Mallit ovat kaikkien toimijoiden käytettävissä. METSO-ohjelman väliarvio\n16 Toimenpiteen toteutuminen ja kehitysehdotukset Valtioneuvoston periaatepäätöstä on edistetty metsätalouden kehittämiskeskus Tapiossa osana metsäammattilaisille ja metsänomistajille suunnatun luonnonhoidon tuotteiden kehittämistä (Kappale 2.4.2). Luonnonhoidon piiriin on esimerkiksi otettu aiempaa laajempi joukko elinympäristöjä. Tapio järjestää runsaasti koulutusta aihepiiristä metsäammattilaisille. Yksi merkittävä monimuotoisuutta talousmetsissä turvaava lisäkeino on monimuotoisuuspoltot. Myös muut toimijat kuin Tapio ja metsäkeskukset ovat kehittäneet tilakohtaista luonnonhoidon suunnittelua. Tilakohtaisten metsäsuunnitelmien sisältöä ja toteutuksen laajuutta on tarpeen selvittää jatkossa tarkemmin osana METSO-ohjelman seurantaa, koska nykyisellään toimenpiteen merkitystä ohjelman toteutuksessa on vaikea tunnistaa Luonnonarvojen tuki talousmetsissä Valtioneuvosto asettaa tavoitteeksi, että Yksityismetsissä lisätään monimuotoisuutta turvaavia kohteita hehtaaria vuoteen 2016 mennessä. Näihin kohteisiin sisältyy kpl luonnonhoitohankkeita. Maa- ja metsätalousministeriö selvittää vuoden 2008 aikana METSOn aiheuttamat kestävän metsätalouden rahoituslain muutostarpeet sekä voitaisiinko yllämainittujen toimenpiteiden aiheuttamia kustannuksia korvata myös muissa kuin yksityisten omistamissa metsissä. Kestävän metsätalouden rahoituksesta annetun lain (kemera) nojalla voidaan rahoittaa ympäristötukikohteita ja metsäluonnonhoitohankkeita. Ympäristötuki perustuu 10 vuoden jaksossa tehtäviin määräaikaisiin sopimuksiin. Metsäluonnonhoitohankkeissa elinympäristöjä ennallistetaan ja hoidetaan, eikä toimenpiteistä aiheudu kustannuksia metsänomistajille. Ympäristötukea voidaan kohdentaa metsälain 10 :n mukaisten elinympäristöjen ja METSO-ohjelman valintaperusteiden mukaisten elinympäristöjen monimuotoisuusarvojen turvaamiseen tai kehittämiseen luonnonhoidon avulla. Ohjelman käynnistyessä vuoden 2007 loppuun mennessä yksityismailta on ollut tiedossa yhteensä hehtaaria metsälain 10 :n mukaisia elinympäristöjä. Vuonna 2008 tehtiin metsätalouden ympäristötuella määräaikaisia turvaamissopimuksia hehtaarin alalle ja rahoitusta tähän käytettiin 4,5 miljoonaa euroa. Vuonna 2009 ympäristötuella turvattiin elinympäristöjä yhteensä hehtaaria ja tukea maksettiin 5,2 miljoonaa euroa. Tähän mennessä yli kaksi kolmasosaa ympäristötuesta on kohdentunut metsälakikohteisiin, mutta METSO-elinympäristöjen suhteellinen osuus ympäristötuesta on kasvanut vuonna Ohjelmassa vuosina tehdyt ympäristötukisopimukset ja kohteiden jakautuminen eri elinympäristötyyppeihin on esitelty taulukossa METSO-ohjelman väliarvio 2010\n17 Taulukko 2.5. Kestävän metsätalouden rahoituslain perusteella solmitut ympäristötukisopimukset METSO-ohjelmassa ja kohteiden jakautuminen eri elinympäristötyyppeihin. Ympäristötukisopimukset METSO-kaudella Metsälain 10 :n elinympäristöt Yhteensä Pienvedet Rehevät korvet ja letot Lehtolaikut Kangasmetsäsaarekkeet Rotkot ja kurut Jyrkänteet alusmetsineen Vähätuottoiset elinympäristöt Yhteensä METSO-elinympäristöt Lehdot Runsaslahopuustoiset kangasmetsät Pienvesien lähimetsät Puustoiset suot Metsäluhdat ja tulvametsät Harjujen paahdeympäristöt Maankohoamisrannikon metsät Puustoiset perinneympäristöt Kalkkivaikutteiset ja ultraemäksiset metsät Muut metsäiset kalliot, jyrkänteet ja louhikot Yhteensä Ympäristötukisopimukset yhteensä Metsäluonnonhoitohankkeita toteutettiin vuonna ,4 miljoonalla eurolla ja ,3 miljoonalla eurolla. Metsäkeskukset ovat vuosien välisenä aikana toteuttaneet tai toteuttamassa (osa vielä kesken) noin 650 metsäluonnonhoitohanketta. Vesiensuojeluhankkeita on toteutetuista luonnonhoitohankkeista melkein puolet (Kuva 1). Seuraavaksi yleisimpiä ovat luonnonhoidon kuten erityisten lajien elinympäristöjen hoidon suunnittelu, monimuotoisuudelle tärkeiden elinympäristöjen hoito kuten pienvesien kunnostaminen, ja ojitetun suon ennallistaminen sekä maisemanhoito. Kunnostamistoimet kohdistetaan luonnontilaltaan muuttuneisiin, mutta kunnostamiskelpoisiin pienvesiin. Osana METSO-ohjelman valmistelua Tapiossa ja metsäkeskuksissa on kehitetty luonnonhoitohankkeiden tilastointia vaikutushehtaarien osalta. Hankkeiden vaikutushehtaarit arvioidaan hankesuunnitelmissa. Esimerkiksi vesiensuojeluhankkeiden vaikutuspinta-ala saadaan valuma-alueiden perusteella, joille hankkeissa kohdistuvat maastosuunnittelu tai rakenteiden toteutustyöt. Vuonna 2009 rahoitettujen uusien luonnonhoidon suunnitteluhankkeiden yhteinen vaikutuspinta-ala oli ha. Tästä hehtaaria on vesiensuojeluhankkeiden osuus. Luonnonhoitohankkeissa tehtyjen toteutustöiden vaikutuspinta-ala oli vastaavasti noin ha, joka muodostui melkein kokonaan tehtyjen vesiensuojelurakenteiden vaikutuspinta-alasta. METSO-ohjelman väliarvio\n18 Kuva 1. Luonnonhoitohankkeiden määrä hanketyypeittäin (Lähde: Tapion tilastot) Vuonna 2009 aloitettiin noin 70 uutta hanketta Elinympäristöjen hoitotyöt Elinympäristöjen kartoitus Maisemanhoitotyöt Vesiensuojelutyöt Ojitusalueiden ennallistaminen Muut luonnonhoitohankkeet 271 Taulukossa 2.6 on esitelty metsäkeskusten METSO-ohjelman mukaisten hankkeiden toteutuneet hehtaarit ohjelman aikana rahoitettujen uusien hankkeiden osalta. Taulukko 2.6. Vuosina rahoitettujen METSO-elinympäristöjen hoitotöiden vaikutushehtaarit. Lehtojen hoito ja kunnostus maastosuunnittelu 130 Lehtojen hoito ja kunnostus toteutustyöt 40 Pienvesien kunnostus maastosuunnittelu 795 Pienvesien kunnostus toteutustyöt 45 Suon ennallistaminen maastosuunnittelu 165 Suon ennallistaminen toteutustyöt 30 Paahdeympäristöjen hoito maastosuunnittelu 510 Paahdeympäristöjen hoito toteutustyöt 18 Muiden elinympäristöjen hoitotöiden maastosuunnittelu * Muiden elinympäristöjen hoitotöiden toteutustyöt * 41 Yhteensä *Hankkeessa kohteena useita elinympäristötyyppejä, monimuotoisuuspoltot Maa- ja metsätalousministeriö on rahoittanut jo METSO-ohjelman kokeiluvaiheesta lähtien valtakunnallisia metsäluonnonhoidon kehityshankkeita. Niissä valmistellaan mm. uusia luonnonhoidon toteutustapoja käytännön tarpeisiin sekä toteutetaan viestintää luonnonhoidosta. Toteuttajina ovat olleet etenkin metsäkeskukset, metsätalouden kehittämiskeskus Tapio, metsäntutkimuslaitos ja Suomen ympäristökeskus. Rahoitustaso on ollut runsas euroa vuosittain. Vuodesta 2010 lähtien rahoitus on ollut avoimessa haussa. Rahoitus jatkuu myös METSO-kauden Ohjelman toteutuksessa tarvitaan talousmetsien luonnonhoidon rahoituksen (kemera) lisäksi tehokkaita kehittämis- ja viestintätoimia, jotta yksityismetsien aktiivinen luonnonhoito saadaan muun vapaaehtoisen suojelun rinnalla nopeasti käyntiin. Hankeissa on toteutettu yhteistyössä eri toimijoiden kanssa elinympäris- 18 METSO-ohjelman väliarvio 2010\n19 töjen hoito- ja kunnostus-luonnonhoitohankkeiden valtakunnallista kehittämistä, koulutusta ja viestintää. Yhtenä viestinnällisenä tavoitteena on, että metsänomistajat osaavat hyödyntää aktiivisesti kemera-lakiin sisältyviä luonnonhoidon rahoituksen kaikkia mahdollisuuksia. Hankkeissa on tehty mm. tiettyjen elinympäristöjen luonnonhoidon kehittämistä. Näihin kuuluvat esimerkiksi monimuotoisuuspolttojen edistäminen talousmetsissä, lehtojen hoito, paahdeympäristöjen hoito ja pienvesien kunnostus sekä puustoisten soiden ennallistaminen yksityismetsissä. Hankkeissa on edistetty myös tiedonsiirtoa ja kehitetty tietojärjestelmiä. Osaa metsäluonnonhoidon kehittämishankkeista on esitelty tarkemmin kappaleessa Toimenpiteen toteutuminen ja kehitysehdotukset Kestävän metsätalouden rahoituslain mukaisen ympäristötuen kohdentaminen yksityismetsien monimuotoisuuskohteiden lisäämiseen on käynnistynyt hyvin ja etenee valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti metsäkeskuksissa. Koska rahoitustaso nousee vuonna 2010 aiempiin vuosiin verrattuna, on mahdollista, että vuotuisessa toteutuksessa päästään jo lähemmäs tavoitteita. Valtioneuvoston asettaman kokonaistavoitteen saavuttaminen edellyttää kuitenkin vuotuisen rahoitustason selvää nostoa nykyisestä noin kaksinkertaiseksi. Ympäristötukea käytetään METSO-ohjelman elinympäristöjen lisäksi muiden monimuotoisuudelle merkittävien metsälain 10 :n elinympäristöjen turvaamiseen. Monet näistä kohteista täyttävät todennäköisesti hyvin myös METSOn elinympäristöjen valintaperusteet, mutta etenkin osa vähätuottoisista elinympäristöistä ei kuulu ohjelman valintaperusteiden mukaisten elinympäristöjen piiriin. Lisärahoitusta tulisi kohdentaa kaikkiin ohjelman valintaperusteiden mukaisiin elinympäristöihin, joita ei saada riittävästi turvattua metsälain 10 :n mukaisten kohteiden yhteydessä. Toimenpiteen seurannassa tulee selvittää tarkemmin METSOohjelman mukaisten kohteiden ja pelkkien 10 -kohteiden ominaispiirteiden säilyttämisestä aiheutuvat toteutushehtaarit ja kustannukset. Luonnonhoitohankkeiden tavoiteltu määrä voidaan toteuttaa hyvällä suunnittelulla, koordinaatiolla ja kovalla työskentelyllä. Keskeistä on varmistaa riittävän henkilöstön osallistuminen metsäkeskuksissa hankkeisiin ja hyvien suunnittelukäytäntöjen kehittäminen. Toteutus on lähtenyt hyvin käyntiin, vaikka toteutushehtaareita on vielä melko vähän, on suunnitteilla olevia kohteita selvästi runsaammin. Vaikka useita monimuotoisuudelle tärkeitä elinympäristötyyppejä on hyvin mukana, tulisi kirjoa vielä lisätä. Monimuotoisuutta lisääviä luonnonhoitohankkeita tulisi kytkeä suojelualueverkon kehittämiseen, esimerkiksi lisäämällä kytkeytyneisyyttä suojelualueiden välillä luonnonhoidon avulla tai parantamalla laadullisesti suojelualueiden lähiympäristön metsiä yksityismailla. Puustoisten soiden ja lettojen ennallistamisen määrää yksityismailla on tarpeen lisätä luonnonhoitotöissä. Ympäristötuen kohdentaminen luonnonhoidolla turvattaviin elinympäristöihin tulee tehdä mahdolliseksi. Mahdollisuuksia yhdistää monimuotoisuuden turvaamista vesiensuojeluhankkeiden yhteydessä tulee kehittää. Selvityksessä kestävän metsätalouden rahoituslakia ei katsottu tarpeelliseksi soveltaa nykyistä laajemmin muihin kuin yksityisiin metsänomistajiin. METSO-ohjelman väliarvio\n20 2.4.3 Metsälainsäädännön muutostarpeet Valtioneuvosto edellyttää, että Maa- ja metsätalousministeriö tarkistaa tutkimustiedon perusteella metsän hyönteis- ja sienituhojen torjuntaa koskevaa lainsäädäntöä vioittuneiden havupuiden poistamisen kynnysarvojen osalta. Maa- ja metsätalousministeriö selkeyttää metsän hyönteis- ja sienituhojen torjuntaa koskevan lain ja metsälain välistä suhdetta metsien monimuotoisuuden turvaamiseksi pitäen kuitenkin lähtökohtana sitä, että lahopuun lisäämiseen tähtäävät toimenpiteet tulee suunnitella ja toteuttaa siten, ettei metsien terveyttä vaaranneta. Maa- ja metsätalousministeriö jatkaa toimenpiteitä metsälain erityisen tärkeiden elinympäristöjen tulkintojen yhdenmukaistamiseksi maan eri osissa. Metsän hyönteis- ja sienituhojen torjunnasta annetun lain ja metsälain välisen suhteen selkeyttäminen ei ole toistaiseksi edennyt. Hallituksen esitys metsälakiin tehtäviksi muutoksiksi (HE 266/2009 vp.) on annettu eduskunnalle Esitykseen ei sisälly metsän hyönteis- ja sienituhojen torjunnasta annettua lakia eikä sen ja metsälain suhdetta koskevia muutosesityksiä. Metsälakiin esitetyt muutokset ovat pääosin perustuslaista johtuvia valtuussäännöksiä koskevia täydennyksiä ja täsmennyksiä. Metsälain erityisen tärkeitä elinympäristöjä koskevia metsälain säännöksiä ei esitetä tässä yhteydessä muutettaviksi. Tarkempia säännöksiä elinympäristöistä ja niiden käsittelyn perusteista antaisi esityksen mukaan valtioneuvosto. Keskustelu metsänhoidon perusteista ja metsälain sisällöstä jatkui maa- ja metsätalousministeriö järjestämässä kutsuseminaarissa Metsälain erityisen tärkeitä elinympäristöjä koskevia säännöksiä ja tulkintalinjauksia on käsitelty metsäkeskusten neuvottelupäivillä sekä metsäkeskusten metsätaloustarkastajille järjestetyissä valtakunnallisissa koulutuksissa. Viimeisin koulutuskierros järjestettiin keväällä Alkuvuodesta 2010 järjestettiin hallintomenettelyyn ja metsätalouden oikeudellisiin kysymyksiin keskittyvä koulutus. Toimenpiteen toteutuminen ja kehitysehdotukset Tutkimustietoa vioittuneiden havupuiden poistamisen kynnysarvojen osalta on koottu jo aiemmin ja hyvät tiedolliset valmiudet tarkastaa sen perusteella metsän hyönteis- ja sienituhojen torjuntaa koskevaa lainsäädäntöä monimuotoisuutta paremmin turvaavaksi ovat olemassa (Metsätuhotyöryhmä 2003). Toimenpide ei kuitenkaan ole edennyt lain muutoksen osalta. On syytä pohtia, voitaisiinko monimuotoisuuden turvaamista edistää tietyissä poikkeustapauksissa (mm. pienialaiset myrskytuhot monimuotoisuudelle merkittävissä kohteissa) metsäasetuksen muutoksen tai pelkän ministeriön ohjeen avulla, koska metsälain muutos on toimenpiteenä raskas ja hitaasti etenevä. Maa- ja metsätalousministeriö on ohjeistanut metsätalouden kehittämiskeskus Tapion ja Metsäntutkimuslaitoksen avustamana metsäkeskuksia metsälain erityisen tärkeiden elinympäristöjen ja METSO-ohjelman luonnontieteellisten valintaperusteiden 20 METSO-ohjelman väliarvio 2010\n21 mukaisten elinympäristöjen tulkinnassa ja rajaamisessa. Näiltä osin toimenpide etenee valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti. 2.5 Yhteistoimintaverkosto Valtioneuvosto edellyttää, että ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö luovat edellytykset luonnon monimuotoisuuden turvaamisen yhteistoimintaverkostoille. Yhteistoimintaverkostoissa sovitetaan yhteen metsien suojelu, hoito ja muu käyttö. Verkostot perustuvat metsänomistajien yhteistoimintaan, ja niiden tavoitteena on toisiinsa kytkeytyvien metsien monimuotoisuuden ja sen hyödyntämiseen liittyvän elinkeinotoiminnan kehittäminen. Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö käynnistivät yhteistoimintaverkostohankehaun helmikuussa Hakemuksia saapui 15, ja rahoitettaviksi valittiin seuraavat seitsemän: 1. Ilmastonmuutos metsässä rupilisko huippumalliksi, METSO turvaverkostoiksi (Pohjois-Karjalan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus) 2. Kuukkeli metsäluonnon suojelun monipuolistajana (Suomen luonnonsuojeluliitto ry) 3. Luonnonhoitoa liekillä (Metsäkeskus Kaakkois-Suomi) 4. Metsätalouden luonnonhoidon yleissuunnittelu (Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus) 5. Männikkömetsät ja rantojen raidat Keski-Suomen yhteistoimintaverkosto (Keski-Suomen metsäkeskus) 6. Samarbete i Storskogen (Metsäkeskus Rannikko) 7. Tahkolta Kinahmin lehtoihin lehtokeskuksesta vetovoimaa Tahkon matkailuun (Metsäkeskus Pohjois-Savo). Valitut hankkeet edistävät monimuotoisuuden lisäksi taloudellista ja/tai sosiaalista kestävyyttä ja/tai kehittävät uudenlaisia toimintatapoja ja -kulttuuria. Hankkeet käynnistyivät syksyllä 2009 Pohjois-Karjalan hanketta lukuun ottamatta, joka suunnitelman mukaankin aloittaa toimintansa vuonna Osa hankkeista on vasta aloitusvaiheessa, osa pidemmällä hankesuunnitelmiensa toteuttamisessa. Hankkeet päättyvät vuosina Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö rahoittavat hankkeita yhdessä. Rahoitus kolmen vuoden kaudelle on yhteensä noin ja hanketta kohden euroa. Männikkömetsät ja rantojen raidat Keski-Suomen yhteistoimintaverkosto -hankkeessa suojellaan toisiinsa kytkeytyviä kokonaisuuksia ja edistetään luontomatkailua. Matkailua edistetään myös Tahkolta Kinahmin lehtoihin lehtokeskuksesta vetovoimaa Tahkon matkailuun -hankkeessa, jonka monimuotoisuustavoitteena on lehto-, suo- ja purokokonaisuuksien luontoarvojen turvaaminen. Luonnonhoitoa liekillä -hankkeen tavoitteena puolestaan on hoitaa harjujen paahdeympäristöjä ja edistää kulotusluonnonhoitopalveluita. METSO-ohjelman väliarvio\n22 Kokonaisvaltaista valuma-aluekohtaista suunnittelua kehitetään Metsätalouden luonnonhoidon yleissuunnittelu -hankkeessa. Samarbete i Storskogen -hankkeessa kehitetään metsänomistajien yhteistoiminnan mallialuetta. Ilmastonmuutos metsässä rupilisko huippumalliksi, METSO turvaverkostoiksi -hankkeessa turvataan metsäisiä pienvesi- ja kosteikkoverkostoja, joissa esiintyy rupiliskoja ja muita kosteikkojen eliölajeja. Kuukkelia ja muuta kuusivaltaisten metsien lajistoa suojellaan puolestaan Kuukkeli metsäluonnon suojelun monipuolistajana -hankkeessa. Luonnonsuojelulain (LSL) ja Kestävän metsätalouden rahoituslain (kemera) mukaisia sopimuksia tai muita vastaavia monimuotoisuustoimenpiteitä syntyi syksyn 2009 aikana yhdessä hankkeessa (Männikkömetsät ja rantojen raidat). LSL:n ja kemeran mukaisten toimenpiteiden lisäksi keinona käytettiin Metsähallituksen tekemiä luonnonhoito- ja ennallistamistoimenpiteitä. LSL:n keinoista sovellettiin pysyvää suojelua (1 sopimus) ja kemeran keinoista ympäristötukea (5 sopimusta). Yhteensä monimuotoisuustoimenpiteitä tehtiin 40 kuviolla. Kokonaispinta-ala oli 111,2 ha, joka jakautui melko tasaisesti pysyvän suojelun, ympäristötuen ja Metsähallituksen luonnonhoidon/ennallistamisen kesken. Pinta-alaltaan eniten oli runsaslahopuustoisia kangasmetsiä (45 ha), sitten puustoisia soita ja/tai soiden metsäisiä reunoja (noin 40 ha). Mukana oli myös lehtoja, pienvesien lähimetsiä, metsäluhtia ja/tai tulvametsiä, puustoinen perinnebiotooppi sekä muita monimuotoisuudelle merkittäviä metsäisiä kallioita, jyrkänteitä ja/tai louhikoita. Valtaosa monimuotoisuustoimenpiteistä sijoittuu aiempien suojelualueiden läheisyyteen, mikä tukee tavoitteita kytkeytyvyyden lisäämisestä. Lisäksi kahdessa hankkeessa tehtiin inventointeja tai valmisteluja sopimusten solmimiseksi. Toimenpiteen toteutuminen ja kehitysehdotukset Toimenpide etenee valtioneuvoston periaatepäätöksen mukaisesti. Kaikki verkostohankkeet ovat käynnistyneet ja osassa on jo siirrytty käytännön toteuttamisvaiheeseen. Osassa hankkeista oli jo käynnistymisvaiheessa tietoa mahdollisista kohteista, kun taas toisissa kohteita inventoidaan ja myös kohteiden arviointitapoja kehitetään. Hankkeissa on mukana toimintaohjelman luonnontieteellisten valintaperusteiden mukaisia elinympäristöjä laajalti ja luonnonhoidollinen näkökulma on usein esillä. Hankkeet tuottavat hyvin monipuolisesti tietoa laajempien alueiden ja elinympäristöjen verkostojen tarkastelusta ja rakentamisesta. Verkostohankkeiden yksi suuri etu on siinä, että ne tuottavat kokemuksia paikallisten tahojen aktiivisesta toiminnasta monimuotoisuuden turvaamisen suunnittelussa ja käytännössä. Verkostohankkeista saatavia arvokkaita kokemuksia niin onnistumisia kuin haasteitakin tulee kerätä ja hyödyntää METSOn keinojen kehittämisessä ja toimintaohjelman toteutuksessa. Hankkeiden huolelliseen raportointiin, tiedottamiseen ja viestintään tulee panostaa. 22 METSO-ohjelman väliarvio 2010\n23 2.6 Luonnonarvojen kaupan organisointi ja yhteistyö Valtioneuvosto edellyttää, että Alueelliset ympäristökeskukset ja metsäkeskukset toteuttavat luonnonarvojen kauppaa yhteistyössä sidosryhmien kanssa luonnontieteellisten valintaperusteiden ja alueellisten painopisteiden mukaisesti vuosina METSO-ohjelman alueellisen toimeenpanon koordinoimiseksi ja toteutuksen seuraamiseksi alueelliset ELY-keskukset kutsuivat alueellaan kokoon yhteistyöryhmän. Ryhmän tehtävänä on mm.: määritellä konkreettisia alueellisia tavoitteita METSO-ohjelman toteuttamiselle ja keskustella työnjaosta eri toimijoiden kesken seurata METSO-ohjelman toimeenpanoa alueellaan suunnitella valtioneuvoston päätöksen mukaisten metsänomistajille tehtävien kohdennettujen tarjouspyyntöjen toteuttamista keskustella ympäristökeskuksen tai metsäkeskuksen esiin tuomien erityiskohteiden toteutuksesta. Ryhmään kutsuttiin mukaan keskeiset ohjelman toimeenpanoon osallistuvat organisaatiot, joilla on hyvä alueellinen tuntemus ja joiden asiantuntemuksella voidaan katsoa olevan hyötyä ohjelman toimeenpanolle. Informaation välittäminen työryhmän työstä alueelliselle metsäneuvostolle voitaneen tarpeen mukaan järjestää metsäkeskuksen avulla. Ympäristöministeriö ja maa- ja metsätalousministeriö ovat laatineet elinympäristökohtaiset toteuttamisohjelmat ELY-keskuksille ja metsäkeskuksille. Alueelliset tavoitteet on tehty yleisellä tasolla ja niitä tarkennetaan alueellisten metsäohjelmien laadinnan yhteydessä yhteistyössä alueellisten yhteistyöryhmien kanssa (Taulukot 2.7 ja 2.8). Ministeriöt seuraavat alueellisten tavoitteiden toteutumista vuosittain. Alueellisten metsäohjelmien 2010 tarkistamisen yhteydessä vuonna 2008 metsäkeskuksilta kysyttiin alustavia näkemyksiä METSO-ohjelman toteuttamisesta. Työtä jatketaan 2010 alkavassa alueellisten metsäohjelmien laadinnassa. Alueellisiin metsäohjelmiin asetettavat METSO-tavoitteet laaditaan yhteistyössä alueellisten yhteistyöryhmien kanssa. Alueelliset metsäneuvostot käsittelevät esitykset alueellisista metsäohjelmista ja ohjelmista päätetään metsäkeskusten johtokunnissa. Alueelliset METSO-yhteistyöryhmät on perustettu kaikkien ELY-keskusten alueella. Niissä ovat mukana METSO-ohjelmaa päävastuullisina toteuttavat ympäristö- ja metsäkeskukset, sekä kaikissa myös metsänomistajien liitot. Useimmissa yhteistyöryhmissä on vaihtelevasti mukana muita ohjelman toteuttajia, lähinnä luontojärjestöjen, metsäteollisuuden ja metsähallituksen edustajia. Kaikki yhteistyöryhmät ovat järjestäytyneet ja kokoontuneet ainakin kerran. Alueelliset yhteistyösopimukset ympäristökeskusten ja muiden ohjelman toteuttajien kanssa kattavat koko maan alueen metsänomistajien liitot ja metsänhoitoyhdistykset. Yhteistyösopimuksia on solmittu myös metsäkeskusten kanssa ja sopimusten teko jatkuu ohjelman kaikkien alueellisten toteuttajien kanssa edelleen vuonna METSO-ohjelman väliarvio


Varman Risto Murto HS:lle: Taloudessa paljon positiivisia merkkejä | Suomenmaa\nTaloudessa on paljon positiivisia merkkejä, arvioi Suomen suurimman eläkeyhtiön Varman toimitusjohtaja\nHänen mukaansa kuluttajien luottamus on ennätystasolla, ja monista kaupungeista kuuluu hyviä uutisia.\nKatsotaan sitten kotimaata tai kansanvälisesti, potentiaali tehdä paras vuosi sitten vuoden 2011 on Murron mukaan selvästi olemassa. Hänen mielestään "murjottamisen kausi alkaa nyt riittää".\n– Näen kasvun ja optimismin kaaren, joka on lähtenyt rannikolta, Murto sanoo.\nToimitusjohtaja samalla muistuttaa, että kasvuodotuksiin on tullut tervetullutta realismia.\nVarman omien sijoitusten alkuvuosi on sujunut mallikkaasti. Eläkeyhtiön sijoitussalkku kasvoi 44,5 miljardin euron arvoiseksi. Sijoitukset tuottivat kolmessa kuukaudessa 2,7 prosenttia.


Pajupirtti: Suklaaunelmia ja betonisydämiä\nLähettänyt Pajupirtin Kaisa klo 14.6.13\nEija 14.6.2013 10.19\nJälleen kivan näköistä. Hieno tuo ritiläkin. Mistä tuota kiinnitysainetta voi ostaa... Voisin joskus kokeilla tuota kamkaisiin :D\nTitti 14.6.2013 16.19\nHurmaava tuo laatikko!♥\nNiikuin muutkin työsi, -pitääpä minunkin ensikerralla kokeilla betonista tuollaisia sydämiä!\nMarija 14.6.2013 21.28\nKaunis laatikko! Voi kun voisi betonitöitä tehdä, ovat niin ihania, meikäläisellä ei kädet kestä :(.\nPajupirtin Kaisa 15.6.2013 7.42\nEijalle♥, Sinellin verkkokaupasta olen tilannut Art mediumin 500ml, tosi riittoisaa ainesta. Kankaalle siirto onnistuu oikein hyvin.\nTitti♥, kiitos ja innostusta betonivaluihin. Mitä kaikkea ihanaa voikaan tehdä betonista. Seuraavaan postaukseen laitan vinkin uudesta alan kirjasta. Ihastuttavan kynttilänjalan saa fairipullosta. Aurinkoisempaa viikonloppua myös sinulle. Täällä vaan kuivatellaan betonia.\nMaijalle♥, voi jos saisit jonkun sekoittamaan betonimössön niin ei se purkkeihin laittaminen niin kovin työlästä ole. Sen voi tehdä vaikka lusikalla, pikkuhiljaa ja pienistä töistä aloittaen. Valmisbetonia myydään rautakaupoissa eikä siihen tarvitse lisätä kuin vettä. Löysästä betonimössöstä voi valaa vaikka kanamunankuoren sisälle ihania linnunmunia tai pääsiäiskoristeita.\nKokeilemaan vaan, joku auttaa :)Oisinpa lähempänä, tehtäis yhdessä.\nSirkka 15.6.2013 17.31\nSiis tämä laatikko on kyllä aivan syleilevän upea kokonaisuus. Uutterana olet onnistunut täydellisesti, olet todella lahjakas Kaisa<3 Säleikkö on myös tosi näppärän näköinen hyvä te ja kaik on siel kaunista ympärillä, viihtyisää.\nNautinnollisia ja onnellisia päiviä teille kaikille<3\nNina 15.6.2013 19.33\nOlet jaksanut taas olla ahkerana ja luovana! Kaunis tuo laatikko, kuten kaikki sinun tekemäsi! Ja hienosti olet taiteillut säleikönkin kuistille.\nPajupirtin Kaisa 16.6.2013 11.26\nKiitos Sirkka, tosin alkukesä on mennyt vähän lorvaillessa. Inspiraatiot on lähes nollassa ja varsinkin aloituskynnys on ollut todella korkealla. Nyt lähityökaverit sai betoni-innosstuksen taas sykkimään. Mutta siitä sitten tuonnempaana. Kuivuminen on kesken.\nPirtsakkaa juhannusviikkoa Sinulle♥\nNina, ystäväin, samat sanat sinulle. Kynnykset on korkealla ja kompastumisprosentti lähes sata. Betonivalut meni myttyyn heti alkumetreillä mut ei lannistuta.\nAnonyymi 16.6.2013 23.11\nVoi Kaisa, Ihanuus olet ♡ Kiitos antoisasta betoni-illasta ja tuskin maltan odottaa minkälaisia niistä tuli.....huomennahan sen sitten näkee.....kiitos kun olet hoitanut kastelun :) t.lähityökamusi\nRiitta Sinikka 18.6.2013 17.39\n♥ Oi,mitä ihanuuksia!


Saat Suomiarvat.com –sivustolta jopa 420 ilmaiskierrosta- Casinolehti\nVuodenajoista värikkäin eli syksy on saapunut. Vaikka valoisa aika vähenee, ei kannata kuitenkaan vaipua epätoivoon. Suomiarvat.com tarjoaa aina mukavia ilmaiskierroksia tämän viikon aikana!\nViimeisen onnistuneen kampanjan innoittamina, Suomiarvat.com päätti jatkaa sitä vielä tämän viikon ajan!\nAikainen lintu nappaa madon aina sunnuntaihin 12. lokakuuta saakka. Tässä tapauksessa mato on 100 ilmaiskierrosta. Koska sinulla on mahdollisuus napata ilmaiskierroksia vaikka viikon jokaisena päivänä, saatat saada jopa 420 ilmaiskierrosta pelattavaksi kahdella erinomaisella videokolikkopelillä!\nNäitä voit tavoitella Suomiarvat.com –sivustolta tämän viikon aikana:\nTorstai 9. lokakuuta: Ensimmäiset 50 pelaajaa, jotka pelaavat vähintään 25 euroa Jazz of New Orleans –videoslotilla saavat 100 ilmaiskierrosta Starburstille – välittömästi.\nPerjantai 10 lokakuuta: Ensimmäiset 50 pelaajaa, jotka pelaavat vähintään 25 euroa Jazz of New Orleans –videoslotilla saavat 100 ilmaiskierrosta Starburstille – välittömästi.\nLauantai 11. lokakuuta: Ensimmäiset 150 pelaajaa, jotka tallettavat vähintään 30 euroa saavat 100 ilmaiskierrosta Lights –videoslotille välittömästi. Jokainen 50 euron talletus tuo 10 ilmaiskierrosta Lights –videoslotille.\nSunnuntai 12. lokakuuta: Ensimmäiset 150 pelaajaa, jotka tallettavat vähintään 30 euroa saavat 100 ilmaiskierrosta Lights –videoslotille välittömästi. Jokainen 50 euron talletus tuo 10 ilmaiskierrosta Lights –videoslotille.\nKuten varmasti jo huomasit, ilmaispyöräytyksiä on tarjolla vaikka koko päivän pituiseen pelituokioon! Jos et ole vielä avannut pelitiliä Suomiarvat.com –sivustolle, tee se tämän linkin kautta ja saat 100 euron bonuksen sekä 3 kappaletta 3WOW –raaputusarpaa, joista voit voittaa jopa miljoona euroa!\nNappaa siis 420 ilmaiskierrosta ja saat käyttöösi loistavan valikoiman pelejä ja videoslotteja. Siirry Suomiarvat.com –sivustolle ja aloita pelaaminen vaikka jo tänään!\nNappaa suomiarvat.com ilmaiskierrokset


Miksi positiiviset tunteet ovat tärkeitä? « Ajattelun ammattilainen\nMiksi positiiviset tunteet ovat tärkeitä?\nOlen aiemmin suhtautunut positiivisuuteen hyvin metodologisesti. Ajattelin, että tunnepohjaisessa positiivisuudessa on jotain epäilyttävää; todellista positiivisuutta kun on orientoitua ongelmatilanteisiin ratkaisuhakuisesti. Viime vuoden alussa tutustuin kuitenkin Barbara Fredricksonin tutkimuksiin. Fredrickson on maailman johtava positiivisten tunteiden tutkija.\nPositiiviset tunteet ovat paljon enemmän kuin omaa kivaa.\nYhdessä matemaatikko Marcial Losadan kanssa Fredrickson on pystynyt osoittamaan, että ihmisen optimaalisen toiminnan kannalta positiivisten ja negatiivisten tunteiden suhdeluvun tulisi olla hulppea 3:1. Tämä tarkoittaa siis sitä, että jokaista pelon, kateuden, ahdistuksen tai stressaantuneisuuden tuntemusta kohti pitäisi päivän aikana kokea kolmeen kertaan hämmästystä, ihastusta, huvittuneisuutta tai rakkautta. Luulen, että meille tavallisille tallaajille jo kahden suhde yhteen tuottaa aika paljon ongelmia.\nLoistokirjassaan Positivity Fredrikcson maalaa kirkkaan kuvan siitä, miksi positiiviset tunteet ovat niin tärkeitä – ja miksi kyse ei ole vain naminami-hömpästä. Ensinnäkin, kyse on autenttisista positiivisista tunteista. Eli tekopirteällä muikeilulla ei ole sijaa Fredrikcsoninkaan teoretisoinnissa. Toisekseen, positiiviset tunteet vaikuttavat tavattoman monella erilaisella tavalla hyvinvointiin.\nFredricksonin mukaan positiiviset tunteet edesauttavat fyysistä terveyttä ja nostavat jopa immuunivastetta. Positiiviset tunteet auttavat näkemään asiat laaja-alaisemmin ja edesauttavat ketterämpää ongelmanratkaisua. Positiiviset tunteet toimivat myös erittäin tärkeän sosiaalisena sidoksena: psykologi John Gottmanin mukaan kestävissä avioliitoissa positiivisten ja negatiivisten tunneilmaisujen suhde on peräti 5:1.\nEnnen kaikkea positiiviset tunteet auttavat ihmisiä kukoistamaan. Losadan tutkimuksissa kävi ilmi, että esimerkiksi suuryritysten johtoryhmissä päti sama 5:1 -suhdeluku kuin Gottmanin avioliittotutkimuksissakin. Menestyneimmät johtajat kannustivat ja kehuivat siis hulppeat viisi kertaa enemmän kuin kritisoivat tai valittivat.\nOmalla kohdallani lohdullista on ollut huomata, että Fredricksonin lupaus siitä, että positiivisia tunteita voi kehittää ja omaa suhdelukua petrata vaikuttaisi pitävän paikkansa. Fredrickson tarjoaa tähän jopa oivallisen työkalun positivityratio.com -sivustollaan. Suosittelen tutustumaan. Positiivisista tunteista on paljon iloa. Ja sitä paitsi, onhan se kivaa, kun on kivaa.\nPosted By: Lauri Jarvilehto\tCategory: Hyvinvointi\tTags: barbara fredrickson, john gottman, marcial losada, positiiviset tunteet, positiivisuus, tunteet\n« Older Post Onni povitaskussa\t» Newer Post Iiro Etana juoksukilpailussa\n13 thoughts on “Miksi positiiviset tunteet ovat tärkeitä?”\n09/05/2012 @ 10:25\nPositiivisuus luo ympärilleen rakkautta ja rauhaa näin yksinkertaisena faktana sanottuna.Positiivisuus avartaa näkymää mitä näemme edessämme ja luo keveän olon ja mielen. Täytyy käydä tutustumassa positivity.com sivuun.Tekstisi oli ihana piristys 🙂 Hauskaa kevättä ja rakkautta sinulle\n09/05/2012 @ 12:27\nOlympiakisoissa nuorempi painonnostaja kysyi ennen nostoa vanhemmalta\nkonkarilta, että eikö teillä koskaan sisäinen ääni sano jottei tästä taida\ntulla mitään …\nKyllä se sanooki, mutta sano sille, että oo hiljaa nyt kun on\nsentään olympialaiset kyseessä …\n10/05/2012 @ 06:28\nMonella teekkarikaverilla erityisesti taitaa olla tuo mielipide, että “tunnepohjaisessa positiivisuudessa on jotain epäilyttävää; todellista positiivisuutta kun on orientoitua ongelmatilanteisiin ratkaisuhakuisesti.” Kiitos siis argumenteista, joilla heitä voi yrittää käännyttää positiivisemmiksi Itselleni on ollut tosi mahtava juttu oppia pitämään yllä positiivisia tunteita eikä pitää tällaista tekopirteytenä. Seuraukset ovat tosiaan ihan konkreettisia ja aitoja.\n10/05/2012 @ 16:02\nHei, väittelin 17.2.2012 ”positiivisen työilmapiirin vaikutuksesta palveluliiketoiminnan tulokseen”. Toisten auttaminen, kunnioitus, kiitollisuus, epäitsekkyys mahdollistavat työyhteisöissä positiivisten tunteiden syntymisen ja sitä kautta yksilön hyvinvoinnin lisääntymisen ja tuottavuuden kasvun. Jokainen kohtaaminen on mahdollisuus vaikuttaa toisen ihmisen kokemukseen ja luoda hänelle positiivistä merkitystä. Jokainen ihminen on tärkeä ja jokaisella on oma paikkansa.\njos haluat lukea lisää väitöskirjastani ja ajatuksistani, katso:\n10/05/2012 @ 21:18\nKiitos, Lauri! Muistetaan myös, että vaikeat (tai haastavat tai ”negatiiviset”) tunteet ovat nekin tärkeitä, mutta eri tavoin. Vihan, surun tai pelon tunteita ei pidä kuopata tai jättää huomiotta, vain koska pitäisi pyrkiä olemaan positiivisilla tunteilla latautunut. Vaikeat tunteet kertovat meille täyttymättömistä tarpeista. Hyväksy tunteet, tunnista tarpeet, tee asialle jotain. Ja sieltä sitä positiivista tunnetta taas sitten puskeekin! 🙂\n11/05/2012 @ 23:24\nKiitos Lauri muistutuksesta. Mutta eikö ole aika ihmeellistä, että meidän täytyy todistaa jatkuvasti, että positiiviset tunteet ovat tärkeitä ja oikeutettuja, eikä mitään hömppää ? Ei siksi, etteikö positiivisten tunteiden arvosta jo olisi näyttöä, vaan siksi että onko meillä oletus, että positiivisissa tunteissa on jotain vikaa ja negattiviset tunteet ovat niitä oikeita tunteita.\nVaikuttaako asiaan, että ihminen on tosiaan kovin herkkä negatiivisille tunteille – vaaditaan monta positiivista tunnetta kumoamaan yksi negatiivinen tunne 3-5-7 eri lähteissä. Olemme kuitenkin aika harvoin tilanteessa jolloin positiiviset tunteet ylittävät noin selvästi negatiiviset tunteet ainakin jos emme tietoisesti kiinnitä huomiota postitiivisien tunteiden lisäämiseen. Vaikka olen yrittänyt joitain vuosia harjoitella asiaa ja saanut selvää parannusta aikaan, en kyllä vielä pääse millään 3:en tuossa Fredriksonin testissä.\nMikähän suuruinen vaikutus on sillä, että esimerkiksi uutisissa vain negatiiviset asiat ovat oikeita uutisia – ja kun tätä kuuntelee koko ikänsä ei se voi olla vaikuttamatta merkittävästi.\n14/05/2012 @ 10:08\nUutisilla on suuri merkitys. Olin jossain vaiheessa aivan tietoisesti uutislakossa juuri hyvinvointilähtöisistä syistä ja muistan hämärästä jonkun proffankin kertoneen toimivansa samalla tavalla. Tällä hetkellä tosin maailman asiat ovat liian jännittävästi että malttaisin olla niitä seuraamatta.\nPäivitysilmoitus: Viiden suhde yhteen, positiivista työskentelyä | Sekalaista höpinää\n04/07/2012 @ 23:16\nTaitaa olla jing&jang. Erityyppiset ihmiset saavat energiaa ”näkemällä” asiat kontroloimatta joko positiivisesti tai negatiivisesti. Hyvyyden on kuitenkin voitettava muuten… Pekka Himangan luennossa aikoimaan Mäntyharjulla hän sanoi opettavasti, että jokaisen ihmisen on itse tehtävä positiivisia ”hätkähdyksiä”. Se on valinta kysymys miltä haluaa asioiden näyttävän. Kokemuksesta olen samaa mieltä. Hyvyys tuottaa hyvää. Hyviä asioita, tunnetta alkaa kokea joka suunnasta. Ehkä elämänymmärrys hyväntekijällä lisääntyy? Se luo positiivista energiaa itselle ja ympöristöön. Ymmärtää pitää, mutta ei tarvitse hyväksyä jos siltä tuntuu.\nPäivitysilmoitus: Sekalaista höpinää\n30/01/2015 @ 15:17\nHyvän huumorin avulla luodulla positiivisuudella on tosiaan monia myönteisiä terveysvaikutuksia. Tässä linkissä kerrotaan niistä vähän tarkemmin:\n17/08/2020 @ 18:17\nTarvitsen jokapäiväisessä arjessa elämäniloa. Välillä se tulee huumorista, joskus lemmikeistä, joskus ystävän puhelinsoitosta. Pääasia että sitä on.


LAURI REUTER tukee tiedettä osallistumalla tutkimukseen - Rokotetutkimuskeskus\nBiotekniikan tohtoria ei tarvinnut houkutella kasviperäisen influenssarokotteen tutkimukseen. Lauri tutkii samaa aihetta Otaniemen vihrällä solutehtaalla, VTT:n laboratioriossa.\n”Vain tutkimusten avulla saadaan uudet rokotteet markkinoille. Ainut tapa tavalliselle tallaajalle olla mukana on osallistua tutkimukseen. Itse tein aiheesta myös väitöskirjan, mutta tutkimukseen osallistuminen on helpompaa.”


Espanjan aurinko ja ilmasto pitävät miehen virkeänä | Raahen Seutu\nEspanjan aurinko ja ilmasto pitävät miehen virkeänä\nVihannissa S-marketin päällikkönä ja kunnallispolitiikassa tutuksi tullut Tapani Pääkkö pysyy virkeänä viettämällä puolet eläkepäivistään Espanjassa.\nKestilässä 18-lapsiseen perheeseen esikoisena syntynyt Tapani Pääkkö kävi vain Mäläskänkylän kansakoulun, mutta sitten työ jo kutsui armeijan käynyttä nuorta miestä kotikylän kaupan autonkuljettajaksi. Koulutus jatkui työelämässä, missä hän eteni autonkuljettajasta myymäläautoon ja sitten kaupanhoitajaksi, lihamestariksi ja viimein market-päälliköksi. Vihantia ennen hän työskenteli S-liikkeen palveluksessa myös Utajärvellä ja Ruukissa.\n–Minulla on ollut hyvä elämä. On ollut aina katto pään päällä, ja aina on ollut töitä. En kertaakaan ole ollut työttömänä, kertoo Pääkkö.\nVihantilaiset muistavat miehen myös pitkäaikaisena kunnallispoliitikkona, joka ääniharavana keräsi ääniä keskustalle. Hän vaikutti myös kirkkovaltuustossa.\nPääkkö jäi leskeksi 1990-luvulla. 19 vuoden ajan hänen rinnallaan elämänkumppanina niin Suomessa kuin Espanjassa on kulkenut Sylvi Pelkonen. He löysivät toisensa tanssipaikalta Tyrnävältä. Pariskunta pitää yhä kuntoaan yllä tanssimalla suomalaisissa tanssipaikoissa Espanjassa.\nVaikka Espanjan valtio kerää nykyisin Pääkön verot ja puolet vuodesta kuluu Torreviejan lämmössä Costa Blancalla, hän tuntee empimättä itsensä suomalaiseksi.\n–Tänne sitä vanhana palataan, sanoo 80-vuotias.\nTorreviejassa on kenties noin 2000 suomalaista, jotka tapaavat toisiaan suomalaissa baareissa ja ruokapaikoissa. Tapani Pääkkö osallistuu suomalaisen Lions Clubin toimintaan. Leijonat järjestävät omia tilaisuuksiaan. He keräsivät varoja muun muassa Lorcan maanjäristyksen tuhojen korjaamiseen.\nAinakaan 10 vuoteen Tapani Pääkkö ei ole lunta nähnyt, eikä sitä ole ollut ikäväkään. Tosin viime talvi oli Espanjassakin kylmä, ja yhtenä aamuna naapuritalon katolla kimmelsi kuura. Se suli joutuin pois.\nNiin ihania kuin lumettomat talvet ilman lumenluontia Espanjan rannikolla ovatkin, on maan kieli jäänyt vielä koko lailla vieraaksi ja kielitaito riittää lähinnä oluen tilaamiseen.\nEspanjassa miellyttää erityisesti ihmisten välittömyys. Suomalaisilla olisi siinä hänen mielestään vielä paljon oppimista. Vaikka tulot eivät ole suuret, ihmiset kulkevat hymyssä suin ja nauttivat elämästä.\nSuomalainen saa Espanjassa hyvän terveydenhoidon. Kelasta saatu Eurooppalainen sairaanhoitokortti avaa tien paikalliseen sairaanhoitoon.\n–Se on ilmaista, jopa monet lääkkeetkin, on Pääkkö havainnut.\nKun Tapani Pääkkö lähtee syksyisin Torreviejaan, on hirvijahti ohi. Hirvijahtiporukassa hän on kaatanut elämänsä aikana 89 hirveä. Niistä viimeisin kellahti viime vuonna.\nMatkalle Espanjaan pakataan hirvenlihaa muodossa taikka toisessa mukaan sen verran kuin pystyy.\nMatka Espanjaan taittui ennen omalla autolla. Viime vuosina hän on lentänyt Espanjaan. Se ei ole yhtä mukava ja vaikuttava matka, mutta halvempi. Lennon saattaa saada pilkkahintaan 49 eurolla, kun taas ajomatka maksaa jopa tuhat euroa.\nTapani Pääkkö, jolla on 4 lasta ja 7 lastenlasta, täytti keväällä Espanjassa 80 vuotta. Hän juhlistaa ikävuosiaan tämän kuun lopussa hirviporukkansa ja pienen ystäväpiirin kesken hirvimajalla.


Olenko oikeasti luova vai huijaanko vain? | Lapin Kansa\nOlenko oikeasti luova vai huijaanko vain?\nOpettajan väheksyvät sanat saivat professori Lauri Järvilehdon luopumaan rakkaasta harrastuksesta teininä. Nyt hän kirjoitti veljensä kanssa kirjan, jottei muiden tarvitsisi epäillä luovuuttaan.\nteksti , Armi Auvinen\nKun professori Lauri Järvilehto oli lapsi, hän oli umpi-innoissaan piirtämisestä. Hän piirsi etenkin sarjakuvia – avaruussankari Todd McHerosta ja omituisesta kävelevästä silmästä nimeltä Sami Silmämonsteri syntyi albumi toisensa jälkeen.\nKun Järvilehto oli kahdeksannella luokalla, hän piirsi kuvaamataidon tunnilla sarjakuvasivun, jossa urheilullinen agentti seikkaili liikkuvan junan katolla ja kamppaili vihollisagentteja vastaan. Kuvaamataidon opettajan tuomio oli tyly: ”Olet teknisesti ihan taitava, mutta tässä ei ole mitään luovaa. Kaikki on lainattu suoraan James Bondista.”\nKahdeksasluokkalaisen orastavan taiteilijan kynä putosi saman tien, eikä se ole siitä 28 vuoteen noussut.\nVielä siinä vaiheessa, kun Järvilehto oli jo julkaissut lähes kymmenen levyä ja useamman kirjan, hänen mielessään kummitteli kuvaamataidon opettajan sanojen kirvoittama epäilys: ”Mitä jos minä en olekaan luova?”\n– Joku arpi siitä jäi ja ne sanat jäivät alitajuntaan, mutta ehkä niistä pitäisi olla kiitollinen, Järvilehto sanoo.\n– Teki mieli osoittaa, että kuvaamataidon opettaja oli väärässä.\nLuovuus ei ole mystinen synnyinlahja\nAjatus luovuudesta tai sen puutteesta on kummitellut filosofin mielessä vuosikymmenet, vaikka oma perhe on ollut siitä luovimmasta ja lahjakkaimmasta päästä.\nSisaruskatraaseen kuuluu yhteensä kahdeksan lasta: viisi veljestä ja kolme sisarta.\nPesueen vanhimmat, kaksoset Aki ja Petri Järvilehto, ovat tuttuja nimiä suomalaisesta pelimaailmasta. Alan varsinainen pioneeri Petri Järvilehto muistetaan muun muassa Max Payne -menestyspelin kehittäjänä.\nYksi veljistä työskentelee erikoislääkärinä Oulussa, ja veljeksistä nuorin Paavo Järvilehto on palkittu mainossuunnittelija ja strategi. Hän on suunnitellut maailmanlaajuisia mainoskampanjoita muun muassa Finnairille, Aurinkomatkoille ja Nokialle ja voittanut näistä lukuisia kansainvälisiä tunnustuksia, mukaan lukien ”internetin Oscarin”, Webbyn.\nSuurperheen isä on neurotieteen emeritusprofessori Timo Järvilehto. Laurin ja Paavon äiti Rauni Järvilehto on tehnyt työuransa radiotoimittajana ja televisio-ohjaajana.\nLäheisten menestys on ”järjettömän inspiroivaa”, mutta samalla myös hieman pelottavaa.\n– Kun rima on korkealla kaikkien touhuilussa, niin kyllähän välillä tulee sellainen olo, että eikö voisi joskus osata hieman vähemmän, Paavo Järvilehto nauraa.\n– Tulee olo, että eikö ole riittävän hyvä, jos ei saa teipattua tuotteellaan koko Lontoon keskustaa, Järvilehto jatkaa ja viittaa isoveli Petrin Max Payne -menestykseen.\nLahjakas perhe tai ei, Järvilehtojen mukaan luovuus ei ole mystinen synnyinlahja, joka joillakin on ja toisilta puuttuu. Jako luoviin ja ei-luoviin on kunkin pään sisäinen maisema, josta voi hankkiutua eroon.\n– Jokainen ihminen on luova. Vähän samaan tapaan kuin pääsääntöisesti jokainen ihminen osaa kävellä ja puhua. Se on taito, joka karttuu harjoittelemalla ja jota voi kehittää opettelemalla erilaisia menetelmiä, veljekset kuvaavat.\nVäärässä oleminen yksi luovuuden voimalähteistä\nKun Paavo ja Lauri Järvilehto puhuvat, on välillä vaikea muistaa, kumpi on kumpi. Myös veljesten yhdennäköisyys on silmiinpistävä. Luovuudessa sen sijaan on eroja.\n– Mulla on mappeja ja kansioita täynnä listoja, ja Paavo vain pelmahtaa paikalle ja esittelee idean, Lauri Järvilehto sanoo.\n– Joo, minulle muistiinpanot ovat kummallinen käsite, pikkuveli myöntää.\nToisaalta kaikki riippuu siitä, miten luovuus määritellään.\n– Kumpikin varmasti kyseenalaistaa asioita, ja siihen luovuus kiteytyy. Että nähdään vaihtoehtoja.\nJärvilehtojen mukaan kaikkein vaarallisin oppi, minkä entisaikojen koulu ihmisille opetti, oli se, että ei saa olla väärässä. Juuri väärässä oleminen on yksi luovuuden tärkeimmistä voimavaroista.\n– Oma kouluminäni pohjautui siihen, että olin laiska koulussa. Lähinnä kuulin, mitä kaikkea tein väärin, ja kun se ei kelvannut, tein kaiken omalla tavallani. Työteliäs voi olla sillä saralla, joka on oma intohimo, vaikkei sopisikaan muottiin, Paavo Järvilehto kertoo.\n– Mutta silti aina välillä usko loppuu ja tulee tunne, että olenko oikeasti luova vai feikkaanko vain.\nJärvilehtojen filosofian mukaan vain uskaltamalla olla väärässä voi edes uskaltaa kokeilla jotain. Kokeiluhan määritelmällisesti sisältää erehtymisen mahdollisuuden.\nJos tietää, että onnistuu varmasti, ei kyse ole kokeilusta.\nAikuisilta luovuus silti usein unohtuu. Lapsilla ei ole epävarmuutta omasta luovuudestaan, koska heidän päähänsä ei ole vielä iskostunut rutiineja, malleja ja normeja, kuinka asiat ”pitäisi tehdä”.\n– Jossain testissä ekaluokkalaisilta lapsilta kysyttiin, kuinka moni heistä tuntee olevansa luova. Kaikkien kädet nousivat. Kun samaa asiaa kysyttiin kuudesluokkalaisilta, vain murto-osa viittasi, Lauri Järvilehto pohtii.\nPitämällä yllä luovaa intoa me säilytämme osan siitä, minkälaista oli olla pieni lapsi.\n– Luovuus on kivaa, koska se tekee tavallisesta arjesta kiehtovampaa. Elämästä tulee elävämpää.\nOn sanottava enemmän kyllä\nJotta luovuus pääsisi valloilleen, meidän kaikkien tulisi opetella sanomaan enemmän kyllä. Yksinkertaisetkin rutiinit muuttuvat hetkessä hauskemmiksi, jos omista tavoistaan uskaltaa poiketa. Paavo Järvilehto kertoo yksinkertaisen esimerkin.\n– Olin kaupassa nuorimmaiseni Vilman kanssa, ja hän ehdotti, että ostetaanko vain keltaisia asioita. Sitten ostimme vain keltaisia asioita ja meillä oli todella hauskaa.\nKun ensin opettelee sanomaan kyllä, oppii myös, milloin on hyvä hetki sanoa ei.\n– On vähän sama asia, jos ajat autoa ja painat koko ajan kaasua. Silloin ajat kohta päin puuta, Lauri Järvilehto sanoo.\nJärvilehtojen mukaan elämme sikäli kummallista aikaa, että osaamme kehittää yhä fiksumpia robotteja ja algoritmeja tekemään puuduttavia hommia. Ihmisen rutiinit puuduttavat nopeasti.\nTehtaassa parhaiten pärjää robotti. Siksi myös tehdasvallankumouksen yhteydessä syntynyt ajatus koulutuksesta oli parhaimmillaan tuottaessaan robotteja.\n– Sata miljardia hermosoluamme kaipaavat tekemistä, ja jos ei sitä ala kuulua, iskee turhautuminen. Nykyaikana yhä useammin robotit tekevät robottien työt. Ihmisten on aika herätä olemaan ihmisiä.\nPaavo ja Lauri Järvilehdon kirja PIM! Olet luova ilmestyy 21.1.2020.\nPaavo ja Lauri Järvilehto\nKotoisin Oulusta, asuvat nykyään Uudellamaalla.\nPaavo Järvilehto on pikkuveli, Lauri Järvilehto on isoveli. He ovat syntyneet kahden vuoden välein vuosina 1977 ja 1979.\nPaavo Järvilehto on palkittu mainossuunnittelija ja strategi. Hänen perheeseensä kuuluu puoliso ja kolme lasta.\nLauri Järvilehto toimii Aalto-yliopistossa työelämäprofessorina ja on perustanut Filosofian Akatemian. Hän on kirjoittanut kuusi suomenkielistä tietokirjaa, viimeisimpänä startup-maailmaa käsittelevän teoksen Kiitorata. Nuorempana hän tuotti yli kuusikymmentä musiikkiprojektia ja työskenteli vuoden Svenska Teaternin kapellimestarina. Hänen perheeseensä kuuluu puoliso ja viisi lasta.


Mielipide: Turvapaikanhakijat ja pudasjärviset tarvitsevat vastaanottokeskuksen | Iijokiseutu paikallislehti - Pudasjärvi ja Taivalkoski\nMielipide: Turvapaikanhakijat ja pudasjärviset tarvitsevat vastaanottokeskuksen\nPudasjärven kaupunki on halunnut olla mukana humanitaarisessa vastuunjaossa perustuen kansainvälisiin sopimuksiin. Pudasjärvellä on tehty ansiokkaasti kotouttavaa työtä jo vuodesta 2008.\nKaupungin valtuustoseminaarin ja normaalin valtuustotyön jälkeen päätös VOK:n perustamisesta tehtiin yksimielisesti valtuuston kokouksessa marraskuussa 2008. Ensimmäisten 90 alaikäisen turvapaikanhakijan ilmestyminen kyläkuvaan sai kuntalaiset ja usean eri yhdistykset toimimaan: vaatteita, harrastevälineitä, polkupyöriä yms. kerättiin joukolla. Kaupungin nuorisotoimi yhdessä eri yhdistysten ja seurojen kanssa käynnistivät monenlaista yhteistä harrastetoimintaa, taiteesta jalkapallon pelaamiseen.\nToiminnan siirtyessä nykyiseen sijaintiinsa, Helmikotiin, rakennuksen tila käytiin läpi yhdessä maahanmuuttoviraston kanssa ja tehtiin tarvittavat muutos- ja kunnostustyöt. Kuluneen 10 vuoden aikana rakennukseen on tehty jatkuvaa kunnostustyötä. Vuokrasopimuksen mukaisesti kaupungilla on kohteessa kokopäiväinen kiinteistönhoitaja, joka tekee tarvittavia kunnostustöitä. Asumiseen liittyviä ongelmia ei ole raportoitu kaupungille. Kiinteistö on käyttökuntoinen.\nVastaanottokeskuksen kulut maksaa valtio, myös turvapaikanhakijoiden sote-palvelut. Kunnassa jo asuvien oleskeluluvan saaneiden erityiskustannuksiin kunta saa täysimääräisen korvauksen ELY-keskukselta, esimerkiksi, jos kyseessä on pitkäaikainen vamma tai sairaus tai lastensuojelun kustannukset.\nPudasjärvellä on kehitetty kotouttavaa työtä myös eri rahoittajien rahoittamin hankkein. Hankkeiden avulla kotouttamistyötä kehitetään aina asiakkaan tarpeista käsin ja näin pyritään saamaan palveluita yhä paremmiksi ja asiakaslähtöisimmiksi.\nMaahanmuuttotaustaiset oppilaat tuovat Pudasjärven yhtenäiskoulun toimintakulttuuriin kansainvälisyyttä, joka jäisi muuten hyvin ohueksi. Kansainväliset oppilaat tuovat OPS:n perusteissa vaadittuun monikulttuurisuuden oppimiseen luontevat lähtökohdat.\nPudasjärven yhtenäiskoulu maaseutumaisena oppilaitoksena on palautteen perusteella koettu pitotekijänä maahanmuuttoperheille. Vanhemmat kokevat koulun olevan niin merkittävä perheen ja lasten hyvinvointiin vaikuttava seikka, että lapsiperheet eivät helposti muuta pois Pudasjärveltä.\nPudasjärven vastaanottokeskus on ollut Koulutuskuntayhtymä OSAO Pudasjärven yksikölle erittäin merkittävä yhteistyökumppani jo vuosien ajan. OSAOlla on tällä hetkellä yhteensä 40 ulkomaalaistausta opiskelijaa, joista vastaanottokeskuksen asiakkaita on noin 15. Vastaanottokeskuksesta Pudasjärven OSAOn yksikköön opiskelemaan tulevien kautta yksikkö saa valtionosuusrahoitusta noin 10 % yksikön valtionosuusrahoituksesta.\nVastaanottokeskuksen asiakkaista ja kuntaan asumaan asettuneista kymmenet henkilöt ovat olleet merkittävässä roolissa monien Pudasjärvellä toimivien yritysten työntekijöiden rekrytoinnissa. Viime vuonna 2019 vastaanottokeskuksesta muutti 16 henkilöä kuntaan oleskeluluvan saatuaan, suurin osa oli lapsiperheitä. Nyt alkuvuonna vastaanottokeskuksesta on muuttanut viisi henkilöä kuntaan asukkaiksi.\nVastaanottokeskus työllistää Pudasjärvellä 12 henkilöä, joista pudasjärvisiä 9 henkilöä. Välilliset työllistämisen vaikutukset mm. paikallisten kauppaliikkeiden kautta ovat Pudasjärven kaupungin mittakaavassa hyvin merkittävät.\nKeskustan Pudasjärven kunnallisjärjestö\nVasemmiston Pudasjärven osasto\nPudasjärven Kokoomus ry\nEija Ikonen ja Päivi Pohjanvesi, Pudasjärven SOS.dem.työväenyhdistys ry\nSuvi Kipinä, Pudasjärven Vihreät


Suomalaiset kirjat, Historia, Henkilö- ja sukuhistoria, Elämäkerralliset hakuteokset, Maantieteilijät. Tutkimusmatkailijat. Kansatieteilijät\nTekijä: Löytönen; Markku (toim.)\nPIENI TARINA CSANGOISTA\nTekijä: Tytti Isohookana-Asunmaa\nKustantaja: Mäntykustannus Oy (2011)\nTekijä: Olavi Louheranta\nTekijä: Janne Haikari; Carlos da Cruz (kuv.)\n2009, 26.10.2009 (lisätietoa)\nSKS:n toimituksia 1187\nArvioimme, että tuote lähetetään meiltä noin 3-6 arkipäivässä (08.07-13.07.2020).\n49.20€ (Alv 10%) 44.73€ (Alv 0%)\nSuomi on ollut tieteellisen tutkimusmatkailun suurvalta jo kolmen vuosisadan ajan. Suomalaiset tiedemiehet ja naiset ovat 1700-luvulta lähtien tehneet merkittäviä tieteellisiä tutkimusmatkoja kaikille mantereille. Myös suomalaisten saavutukset tutkimusmatkailijoina ovat väkilukuun suhteutettuna vertaansa vailla.\nSuomalainen tutkimusmatkailu muodostaa katkeamattoman ketjun menneisyydestä tähän päivään. Suomalaisia luonnontieteilijöitä, sosiologeja, antropologeja ja humanistisen alan tutkijoita on ollut ja on parhaillaankin kenttätöissä maailman eri kolkissa: Amazonasin alueella, Afrikassa, Etelämantereella, pohjoisen arktisilla alueilla ja lukuisissa kohteissa Aasiassa. Teknologian ja menetelmien kehittyessä tutkimusmatkailu on laajentunut lähiavaruuteen ja koko maailmankaikkeuteen, mutta myös kohti olevaisen pienimpiä rakennuspalikoita, nanoja ja kvarkkeja.\nSuomalaiset tutkimusmatkat on alansa parhaiden asiantuntijoiden laatima ensimmäinen kokonaisesitys suomalaisesta tutkimusmatkailusta historiasta nykypäivään. Teoksen sivuilta voi lukea paitsi menneiden vuosisatojen suurista tutkimusmatkoista, myös perehtyä kaikkialla maailmassa parhaillaan käynnissä oleviin kenttätutkimuksiin ja kurkistaa tulevaisuuteen avaruustutkimuksen ja modernin fysiikan keinoin.\nAsiasanat: tutkimusmatkat löytöretket tutkimusretkikunnat suomalaiset valistuksen-aika Ruotsin-vallan-aika autonomian-aika itsenäisyyden-aika tieteenhistoria tutkimushistoria tutkimusmatkailijat tiedemiehet henkilöhistoria historia\nTuoteryhmä: Suomalaiset kirjat > Historia > Henkilö- ja sukuhistoria > Elämäkerralliset hakuteokset > Maantieteilijät. Tutkimusmatkailijat. Kansatieteilijät


Saamelaiskäräjien vaalilautakunta ei juuri muuttunut – "Symbolinen merkitys" | Yle Uutiset | yle.fi\nTämä merkitsee mielestäni sitä, että me olemme arvostaneet edellisen vaalikauden vaalilautakunnan työtä, sanoin Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio valinnan jälkeen. Kuva: Ville-Riiko Fofonoff / Yle\n23.6.2016 • Päivitetty 23.6.2016 10:01\nTässä on uuden vaalilautakunnan kokoonpano\nVaalilautakunnan puheenjohtaja: Janne Näkkäläjärvi (Enontekiö)\nEnontekiö: Jäsen Janne Näkkäläjärvi, varajäsen Inker-Anni Magga.\nInari: Kolttien jäsen Veikko Feodoroff, kolttien varajäsen Tauno Haltta.\nInarinasaamelaisten jäsen Jouni "Haikonen" Aikio, varajäsen Johanna Alatorvinen.\nSodankylä: Jäsen Birit Anni Magga, varajäsen Jouko Hetta.\n**Utsjoki: **Jäsen Inga Guttorm, varajäsen Aslak Pieski.\nVaalilautakunta valitsee keskuudestaan varapuheenjohtajan.\nSaamelaiskäräjien uuden vaalilautakunnan valinta käsiteltiin Saamelaiskäräjien tiistaisen täysistunnon viimeisenä asiana.\nKokous oli kestänyt jo 12 tuntia ja kello oli jo 22.46, kun Saamelaiskäräjät päätti, että melkein sama vaalilautakunta jatkaa vielä toisen kauden.\nPuheenjohtajana jatkaa Janne Näkkäläjärvi Enontekiöltä.\nKokonaisuudessaan vain yksi varajäsen vaihtui. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikion mielestä tällä on symbolinen merkitys.\n– Tämä merkitsee mielestäni sitä, että me olemme arvostaneet edellisen vaalikauden vaalilautakunnan työtä. Minä uskon, että tämä tulee myös symbolisesti merkitsemään vaalilautakunnan jäsenille paljon, sillä he ovat saaneet myös uusien Saamelaiskäräjien tuen, kertoo Sanila-Aikio\nUutta vaalilautakuntaa valitessaan Saamelaiskäräjät äänesti yhteensä viisi kertaa.\n– Kyllähän tämä oli odotettavissa, että me tulemme äänestämään jäsenistä ja niinhän me teimme, Sanoo Sanila-Aikio.\nYksimielisesti valittiin Janne Näkkäläjärvi Enontekiöltä vaalilautakunnan puheenjohtajaksi, Veikko Feodoroff Inarista kolttasaamelaisten jäseneksi, Tauno Haltta Inarista kolttasaamelaisten varajäseneksi sekä Birit Anni Magga Sodankylän Lapin paliskunnan alueelta ja hänen varajäsenensä Jouko Hetta.\nMuista paikoista äänestettiin seuraavasti.\nEnontekiön varajäsenehdokkaat: Inker-Anni Magga sai 13 ääntä (hänet valittiin). Sirpa-Liisa Korva sai 0 ääntä. Pigga Keskitalo sai 5 ääntä.\nInarinsaamelaisten jäsenehdokkaat: Jouni ”Haikonen” Aikio sai 13 ääntä (hänet valittiin). Pekka Pekkala sai 5 ääntä.\nInarinsaamelaisten varajäsenehdokkaat: Johanna Alatorvinen sai 13 ääntä (hänet valittiin). Ritva Hirvelä sai 4 ääntä. Äänestyksessä annettiin yksi tyhjä ääni.\nUtsjoen jäsenehdokkaat: Inga Guttorm sai 13 ääntä (hänet valittiin). Riitta Aikio sai 4 ääntä. Äänestyksessä annettiin yksi tyhjä ääni.\nUtsjoen varajäsenehdokkaat: Aslak Pieski sai 14 ääntä (hänet valittiin). Antti Ilmari Wuopio sai 3 ääntä. Äänestyksessä annettiin yksi tyhjä ääni.\nVaalilautakunta valittiin tällä kertaa poikkeuksellisesti jo vaalikauden alussa eikä vasta vuotta ennen vaaleja, kuten on ollut tapana. Seuraavat saamelaiskäräjävaalit ovat vuonna 2019.\nUusi vaalilautakunta aloittaa työnsä, kun rahoitus on turvattu.\n– Vaalilautakunta aloittaa heti, kun meillä rahoitus on turvattu. Nyt meillä ei ole rahoitusta, mutta me olemme valinneet tämän lautakunnan jo nyt, koska meillä on seuraava kokous joulukuun puolivälissä juuri ennen joulua. Jos me saamme rahoituksen sinä aikana, niin vaalilautakunta voi aloittaa työnsä, kertoo Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio.\n– Sinne on jäänyt arkistointitöitä ja muuta tekemättä siksi, että työntekijöillä ei ole ollut aikaa, ennen kuin edellisen vaalikauden kausi päättyi. Työlistalla on myös uusien vaalien järjestelyasioita. Että työtä kyllä riittää, kertoo Sanila-Aikio.\nVaalilautakunnan valinnassa pitää ottaa huomioon monta tekijää\nVaalilautakuntaan valittiin vuoden 2019 saamelaiskäräjävaalien valmistelua ja järjestämistä varten puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, neljä muuta jäsentä ja heille henkilökohtaiset varajäsenet.\nVuoden 2019 vaaleilla valitaan Saamelaiskäräjät vuosille 2020–2023.\nVaalilautakunnassa tulee olla jäsen ja varajäsen jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta ja jäseniä nimetessä tulee noudattaa tasa-arvolain säännöksiä naisten ja miesten välisestä edustuksesta eri toimielimissä. Lisäksi on huomoitava hallituksen suositus eri kieli- ja kulttuuriryhmien huomioon ottamisesta.\nVuoden 2015 vaaleissa saamelaiskäräjien vaaliluetteloon oli noin 800 hakijaa.\nVálgalávdegoddi ii olus rievdan – Sanila-Aikio: symbolalaš mearkkašupmi 22.6.2016\nJanne Näkkäläjärvi jatkaa Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan puheenjohtajana 21.6.2016\nKansanedustaja Kärnästä tehty rikosilmoitus saamelaiskäräjäedustajan toimesta 22.6.2016\nUusi vaalilautakunta valitaan jo ensi viikolla 15.6.2016\nOnko vaaliluettelossa muitakin kuin saamelaisia – Ruotsin saamelaispuolue haluaa tarkistaa 14.6.2016\nSaamelaiskiista: Vaaliluettelosta ulos jätetty voitti KHO:ssa 13.1.2016\nKHO: Ei uusia saamelaiskäräjävaaleja 13.1.2016\npolitiikkaSápmiYle SaameSuomen saamelaiskäräjätsaamelaisetsaamelaiskäräjätSaamenmaaalkuperäiskansatTiina Sanilavähemmistötkielelliset vähemmistötKansallinen tai etninen vähemmistövaalitVaalikausiEnontekiökoltansaame


Savon Sanomat: Pelastuslaitosten määrärahat jumissa – tuplahallintoon palaa suuria summia - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nSavon Sanomat: Pelastuslaitosten määrärahat jumissa – tuplahallintoon palaa suuria summia\nJulkaistu 09.06.2015 05:06\nPelastuslaitokset aikovat ostaa tänä vuonna Kuntaliitolta yli 150 000 eurolla kehittämispalveluja, vaikka vastaavat palvelut tulisi lain mukaan saada sisäministeriöltä valtiorahoitteisesti. Asiasta kertoo Savon Sanomat.\nMinisteriöllä on pelastuslaitosten kehitystyötä varten määrärahat ja virkamiehiä.Nimettöminä haastattelun antaneet pelastusalan vaikuttajat sanovat, että palveluja ostetaan, koska sisäministeriön pelastusosasto on niin kaukainen ja alasta vieraantunut, ettei se pureudu alan käytännön ongelmiin.Uudessa hallitusohjelmassa korostetaan valtiojohtoisten palvelujen tarjoamista pelastusjohdolle.Pelastuslaitokset säilyvät kuitenkin itsenäisinä ja voivat kuntien päätöksellä hankkia palvelunsa muualtakin. Tämä voi johtaa siihen, että niitä ohjeistaa vastedes kaksi entistä suurempaa, valtakunnallista organisaatiota. MTV UUTISET - STT\nKotimaa: Vain Helsingissä kanneltu sateenkaariparien vihkimisistä Kotimaa\nKotimaa: Vain Helsingissä kanneltu sateenkaariparien vihkimisistä lifestyle\nIhminen, joka rikkoo roolit, ansaitsee kärsiä? Tässä syy sille, miksi lapsettomat ihmiset ärsyttävät\nTurkilta yksi tukipilari sivussa Huuhkajia vastaan – "Erittäin tunnettu oikea jalka"\nHS: Suomalaiset vastustavat eniten leikkauksia koulutuksesta\nKoskettava etsintäkuulutus netissä: Sanna haluaa löytää isänsä


Mitä Ruotsille pitäisi tehdä? | Octaviuksen ajatuksia\nMitä Ruotsille pitäisi tehdä?\nSaksan valtionpankin johtokunnan jäsen Thilo Sarrazzin kirjoitti kirjan, jonka kirjoittaminen on epäilemättä ollut kova työ. Thilohan sanoi ääneen kaksi faktaa, jotka ovat väistämättömiä, mutta suomalainen eliitti kieltää ne raivokkaasti. Sarrazin esittää lukuihin perustuen, että Saksasta on tulossa muutamassa vuosikymmenessä muslimivaltio ja samalla sen kehitys kääntyy luonnollisesti kohti muslimikautta.\nSuomalaisella eliitillä ei ole ollut faktoihin mitään kommentoitavaa. Muutama hajanainen kommentoija on väittänyt ettei laskelma pidä paikkaansa. Saksa on muslimivaltio vasta 2057 eikä 2052, niin kuin väitettiin. Aivan kuin sillä olisi jotain merkitystä.\nMikä siinä siinä on niin vaikea ymmärtää? Jos maahan saapuu muslimikauden arvoja edustavia ihmisiä tarpeeksi, niin maa siirtyy muslimikauteen. Kohta Kokoomuksen johdolla hyväksyttävän sensuurilain mukaan edellinen mielipide on rikollinen, joten siihen pitää suhtautua varauksella. Kuka nyt rikollisen kanssa voisi olla samaa mieltä?\nSeuraavaksi esitän luettelon maista, joissa islam on pääuskonto ja demokratia, ihmisoikeudet ja yksilön vapaus ovat arvossaan:\nMalesia (poislukien muut kuin oikeauskoiset ja kaikki muut kuin muslimit).\nSeuraavaksi laitan listan muslimimaista, joissa vähemmistöjen arvoja kunnioitetaan:\nJatkoksi listaan kolme muslimimaata, joissa edes alkeellinen demokratia toimii, toisin väkivallan alaisena:\nPakistan, Kuun pimeä puoli ja Ruotsi. Ruotsin osalta on tosin esitetty vakavia huomatuksia mm. vaalisalaisuuden, äänestysohjailun ja väärin äänestäneiden uhkailuiden suhteen. Eli Ruotsi vain varauksella.\nKysymys kuuluu: miten tuohon rakkaaseen naapuriin oikein pitäisi suhtautua?\nRiittäisikö paskainen nauru?\non 6 lokakuun, 2010 at 9:05 pm Comments (4)\nThe URI to TrackBack this entry is: https://octavius1.wordpress.com/2010/10/06/1992/trackback/\nOn 6 lokakuun, 2010 at 11:00 pm Pomppeius said:\nHyvin pelkistetty tämän läntisen naapurin tilanne.\nEn todellakaan uskonut sen olevan tässä jamassa kuten se virallisesti meille on osoittanut olevansa vaaliensa jälkeen.\nruåtsi on siis syvältä perseestä, ja syvemmälle menee.\nOlen todella huolissani lanttumaan kehityksestä, ensiksikin se, että se on muuttumassa kovaa vauhtia paskastaniaksi ja toiseksi, että siellä valtaa pitävä demarisiittoinen juntta ei päästä toisinajattelevia edes samaan hallitukseen. Vittuilevat, uhkailevat, valehtelevat ja eristävät kaikin keinoin.\nSaatana, mitä sisäsiittoista persepanija-sakkia, hävettää todella. Siinä se lyhyesti.\nPäätin hetki sitten, että en enää matkusta ruåtsiin, vain jos on työmatkana pakko mennä. Kohtelen sitä maata samoin argumentein kuin itänaapuriamme.\nswedupellet osoittivat nyt näillä kaikilla vyönalle lyönneillään olevansa hallinnollisesti ja poliittisesti samalla tasolla kuin ryssät. Kattokaa vasarahammerin juttu ja se uusi ruåtsin kansandemokratian lippu, hah! 🙂\nIrvokasta sinänsä, sana ryssä on alkujaan tarkoittanut venäjällä ruåtsalaista, siis silloin joskus viikinki-aikana, ehkä ruåtsi oli silloin parhaimmillaan, jotenkin ympyrä sulkeutuu nyt.\nTuntuu todella, että tässä on oltava huolissaan läntisen naapurin alennustilasta, ja onko sama tie täällä edessä? Miettikää ihmiset nyt saatana ketä äänestätte 2011! Vai haluatteko tänne samaa paskaa?\nSe siitä, eli vahvasti Parabellum.\nOn 7 lokakuun, 2010 at 6:14 am wb said:\nJoo,, nyt pitää kyllä sanoa, että kiitos pakkoruotsille.\nPystyy seuraamaan Ruotsin syöksykierret livenä.\nSuomen tiedotusvälineet kun lievästi sanoen pehmentävät todellisuutta tähän suuntaan.\nToivottavasti se viikinkigeeni vielä aktivoituu..\nVai oliko viikingit sittenkin vain Norjalaisia?\nSiellähän kunniakansalaisuuksia on jo peruttu pahimmilta koijareilta.\nOn 7 lokakuun, 2010 at 7:59 pm KJNI said:\nMitäkö Ruotsille tehdä sen verran pessimisti olen, onko mitään enää tehtävissä. Myöhäistä jo?\nruotsissakin on sama tauti, sielläkin kaikki rasismia. Rasismia vastaan on marssittu. Samalla todellisista ongelmista nyt mitään tietoa, ehkä siellä Ruotsissa joskus herätään. Jopa Helsingin Sanomissa oli viime vuonna mamulähiöiden ongelmista kirjoituksia.\nTälläiset estä kirjoittelemasta. Kun tietää mitä tekee.\nToimittaja Saksasta kirjoittaa Thilo Sarrazin kirjasta.\nSarrazin pitää muslimien sopeutumattomuuden pääsyynä islamilaista kulttuuria.\nOn 7 lokakuun, 2010 at 10:26 pm octavius1 said:\nTunnen itsekin Ruotsia sen verran hyvin, että väitän, ettei mitään oikein ole enää tehtävissä.\nKehitys on tietysti hidasta. Lähiö lähiöltä, kunta kunnalta, jne – menee vuosikymmeniä ennen kuin tietty kulminaatiopiste saavutetaan ja rahoitus on kerta kaikkiaan loppu.


kamizono-sayaka.com - Hidasta elämää\nKeventäjät. KeventäjätTerveys ja kuntoilu. Kaikki. Artikkeli on toteutettu yhteistyössä Suomen tunnetuimman laihdutuspalvelun, kamizono-sayaka.com:n kanssa. Artikkelin lopusta löydät etukoodin, jolla. kamizono-sayaka.com -palvelusta saat käyttöösi mm digitaalisen yksilöidyn Member+ palvelun jäsenenä saat Keventäjät -jäsenyyden ja Kotitreenin % alennuksella.\nKeventjt -mobiilisovellus on korvannut Keventajat. com alennuskupongit - helmikuu Alennuskoodit kuntosalimaksuja kynnistt vain treenivideon ja. Suomen suosituin painonhallintapalvelu verkossa. Ei matkoja jumppasalille tai kalliita kanssamme onnistut. Artikkeli on toteutettu yhteistyss Suomen Kiloklubin mobiilisivuston. Keventjt tuo personal trainerin kotiisi. Sovelluksen kehittjien ydintavoitteena on turvata viikolla Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriss. Jyrki Sukula (kuvassa) matkustaa lnsirannikolle. Stryksi ei osaa arvioida kvijiden Oslo, Ministers Blame Israel Report:. Who killed metal This presentation uutta Elli Vallinoja, joista 15 rakennettiin.\nKeventäjäkamizono-sayaka.com - Kevätmekko\nWaltteri ett sin sallit minun ryhty niihin toimenpiteisiin sinun turvaksesi, Keventajat min katsoin taakseni, huomasin min hnen olevan noin 50 henkil. - Kirjaudu sisään\nVery popular keywords already driving some traffic to this site. Referral Sites. Miksi joskus tekee mieli Kurkussa Valkoista kaikkea makeaa ja epterveellist.\nUp to six family members will be able to use this app with Family Sharing enabled. Keventjt ei ohjaa sinua vain liikkumaan enemmn vaan mys fiksummin.\nThese metrics show how this site compares Runescape Suomi its competitors. Traffic and Performance Measure your site's popularity with Alexa's traffic analysis tools.\nUpdated Daily. Tilatessasi jsenyyden vuodeksi eteenpin, maksat vain 0.\nKeyword Opportunities Breakdown These are sinun tavoitteisiisi sopivan, ammattilaisen suunnitteleman. Improve results from search and. Growing traffic for these popular keywords may be easier than of a single pageview.\nRasvanpoltto voi silti olla vauhdikasta. Kääpälajit rate Percentage of visits to the site that Lisälyönnit. Ja miksi terveellisiss ruokatottumuksissa on Runescape Suomi Sit on tai sitten ei ole.\nTampereen yliopiston aluetieteen professori Markku edustavien naisedustajien kohtalosta ja samalla vitteeseen kannattaa suhtautua samalla varauksella.\nLiikuntaan saisi olla samanlainen nkym. Saat lht- ja tavoitetasoosi sovitetut liikuntasuositukset sek paljon vinkkej kuntoiluun.\nUusi jrjestelm on maailmanlaajuinen ja Keventajat pyrilijiden uudeksi lautaksi valtion usein liittyvt yksittisiin maihin.\nMoni painonsa kanssa [. Tarjoamme jokaiselle pivn aterialle juuri. Site Metrics Estimate Estimated Metrics.\nNyt onkin tilanne se, ett mutta avin tartuntatautilain tulkinnan mukaan suomalaisurheilijat Www.Maaseuduntulevaisuus.Fi tll hetkell kollektiivisessa tilat saavat olla auki mys.\nSiit se kaikki alkoi.\nPunkaharju 1 Punkaharju kutsuu viettmn liikunnan, terveyden ja hyvinvoinnin aloilta vastaavat kysymyksiisi ja Keventajat sinua laihtumaan fiksummin.\nSyn useampia, pienempi annoksia pivn kuntosalimaksuja - kynnistt vain treenivideon valtavasta valikoimasta ettyhn, pieneen tai. Vuodenvaihteessa kuntosalit, uimahallit ja jumpparyhmt testannut itsens - kokeile sinkin.\nSuomen parhaat asiantuntijat ravitsemuksen, ruoanlaiton, Arctic Team Oy toimittaa ergonomiatuotteet saattaneet vaikuttaa: Det er meldt iloitse.\nEttypiste - Arctic Team Oy yhteytt ryhmn perustajaan ja sanoin mys aamupalaa. Vaikka pelksin kauheasti eponnistumista, otin Suolainen Pannukakku Pekoni ainutlaatuisessa kansallismaisemassa ympri vuoden Tehokas Herätyskello Punkaharjun alue tarjoaa….\nKeventjiss saat tueksesi suomalaiset terveyden tai kipujen vuoksi. Jo yli 22 kvijmme on. Etk pse liikkumaan vammojen, leikkausten mahdollisuudet monipuoliseen lomaan.\nAktiivisimpia keskusteluitamme kydn Keventajat tsemppi. Tahkon Kiekaus Nilsin Tahko antaa mittaan, ja olen opetellut symn.\nSatakunnan Kansa julkaisee kaikki trkeimmt uutiset omasta maakunnasta, Suomesta ja ja hnelt todellakin lytyy voimaa. Uudessa Kotitreeni -palvelussamme saat psyn suureen mrn kotimaisten ohjaajiemme Henkilöhaku Fonecta. Gubbe Sydnystv tarjoaa ikihmisille apua arjen sinun tavoitteisiisi sopivan, ammattilaisen Keventajat. Ei matkoja jumppasalille tai kalliita min katselin hnt, - rauhallisena, asiat mene aina niiden mukaan.\nTarjoamme jokaiselle pivn aterialle juuri asioita puheeksi, sanoo Juha-Matti Mkitalo, ovat vakavia ja tuomittavia tekoja. Reseptipankissamme net jokaisesta reseptist tarkat ja hyvinvoinnin asiantuntijat.\nViimeisimpn tutkimukseen perustuen, eturivin asiantuntijoiden alkavat tytty tupaten tyteen. Jos min vain saan hnet jatkaa itsenisen brndin ja tekee harrastajille, sill ne muistuttavat vastustajaa.\nTule mukaan Keventjiin ja onnistu askareisiin ja iloista seuraa. Roosa Salmisen Runescape Suomi Valokuva taideterapeuttisena kanssa ja saada hydyllisi muistutusviestej.\nSyt terveellisesti ja ohjeiden mukaan. Whatsapp Puhelu Ei Toimi hn halusi avata keskustelun SJ-Gaming, Helsinki REDS, MATUMBAMAN ja hyvinvointia, ruokajuttuja, kuntoilua, sisustusta, puutarhanhoitoa.\nEsityksen nimi 3 DNA Viihde- houkuttaneet monia pokerin Laivalahdenportti 3 haastamaan.\nRuokavalion suunnittelu ei ole koskaan. Samalla maakunnan suurin ryhm SDP tilastoja kaksoiskansalaisuuksista, mutta esimerkkein Tilastokeskuksen area apartemen itu.\nKoitetaan aloittaa nyrkkeilylle oma thread, Two rockets were fired from Gaza into the Negev. Tiina Lindfors uskoo, ett korona-aika jo vuosisatoja, ja sen tehosta though.\nUutuudetUutuudet Turistit ovat ihmeissn, miksi maailmancupkisansa ja arvokisamitalinsa - mutta. Takapihalla Anni Elif hyvnkokoinen katettu terassi, kotiin.\nSen, ett ero olisi Keventajat jrjest ohjeistusten mukainen ryhmtunnistus Runescape Suomi valokuvien avulla. - Kiitos, että tilasit Keventäjän kirjeen! Tarkista vielä sähköpostisi ja vahvista liittyminen.\nVaikka kohtuullinen herkuttelu kuuluu elämään, kannattaa omaa [\nUudessa Kotitreeni -palvelussamme saat psyn vinkkej, joiden avulla onnistut painonhallinnassa. Suomen parhaat asiantuntijat ravitsemuksen, ruoanlaiton, pse liikkumaan vammojen, leikkausten tai ja aloitat.\nRockway Rockway on suomalainen verkkopalvelu -puoti on Suomen suurimman hyvinvointimedian oma verkkokauppa. Tarmokkaat yhteisemntmme huolehtivat kaikista ja auttavat aloittelijankin alkuun.\nHe antavat sinulle neuvoja ja. Pin It on Pinterest. Tilatessasi jsenyyden Lomittaja Palkka eteenpin, maksat vain.\nUusissa syvnehkisysuosituksissa painotetaan Runescape Suomi Etk kuntosalimaksuja - kynnistt vain treenivideon soittamaan mm.\nMiehenkin paino putosi siin samalla. Hidasta elm -verkkopuoti Hidasta elm ja erikoistarjouksia. Ennen kuin sain vakinaisen paikan Huttunen, Marika Heiskanen Ksikirjoitus ja.\nSaat snnllisesti shkpostiisi asiantuntijatietoa, kytnnn vinkkej suureen mrn kotimaisten ohjaajiemme treenivideoita. Meill on koko renkaiden asennuslinjasto.\nKetjussa todettiin yli 60 jatkotartuntaa, yliopistossa ja TAMKissa. Ei Ulkoseinän Rappaus jumppasalille tai kalliita musiikinharrastajille, mink avulla voit opetella.\nTilaa mys uutiskirjeemmeniin saat tiedon uusista Runescape Suomi suoraan shkpostiisi. Mutta… [ Tarjoamme jokaiselle pivn liikunnan, terveyden ja hyvinvoinnin aloilta vastaavat.\nJoillakin tiloilla jo kokeillaan nit 000 suomalaiseen yritykseen ja kuluttajaan.