Klubi-04 - uusimmat sisällöt – yle.fi\n13-vuotias suomalaiskeskikenttätaituri Bayern Münchenin vieraana - "Pelikäsitystäni kiiteltiin"\nHJK oli mukana järjestämässä 13-vuotiaan (s. 2003) Leo Wallan legendaariseen Bayern Münchenin harjoituskeskukseen Säbener Strasselle.\nSoisalo aikoo pelata Valioliigassa jo tällä kaudella: "Tasoni on korkeammalla kuin Veikkausliigassa"\nIlveksestä englantilaiseen Middlesbrough'iin siirtyneen Mikael Soisalon perässä oli monta eri seuraa.\nTPS:n talouskurimus saattaa avata portin Hongalle - ensimmäisenä jonossa Ykköseen\nEspoolaiset ovat hurjan viime kauden jälkeen ensimmäisenä nousemassa Ykköseen, jos seura on valmis pelaamaan sarjaporrasta korkeammalla.\nHJK tiedotti vahvistuksesta – ”On hienoa saada oma kasvatti ja fanien suursuosikki takaisin kotiin”\nHJK tiedotti keskiviikkona, että pahoista polvivaivoista viime aikoina kärsinyt Jarno Parikka liittyy seuran vahvuuteen.\nHonka hävisi kaksi peliä Kakkosessa - KPV juhlii nousua Ykköseen\nKokkolan Pallo-Veikot varmisti nousunsa Ykköseen. FC Hongan ylivoimainen marssi ei riittänyt nousukarsinnoissa.\nHJK:n reservit murskattiin Ykkösen nousukarsinnoissa, voitosta voittoon kulkenut Honka pettyi\nGrankulla IFK voitti Klubi 04:n 5-1 Ykkösen nousukarsintojen avausosassa. Toisessa pelissä Kokkolan Pallo-Veikot päihitti vain yhden ottelun kauden aikana hävinneen FC Hongan 1-0.\n"Tavoite on Euroopan neljä parasta liigaa"\nAlle 17-vuotiaiden maajoukkueessa riittää lupaavia hyökkäyspään pelaajia. Sergei Eremenko ja Saku Ylätupa eivät pelkää sanoa tavoitteitaan ääneen.\nHJK pääsi nuorten Mestarien liigaan\nHJK on ensimmäisenä suomalaisjoukkueena mukana UEFA Youth Leaguessa eli nuorten Mestarien liigassa.\nRähinää ja tunnetta - HJK:n junnut kukistivat paikallisottelussa HIFK:n\nHJK:n ja HIFK:n kannattajat ottivat yhteen jo ennen liigacupin välierän alkua. Kentällä HJK:n junioreista koostunut ryhmä oli parempi luvuin 2-0.\nVPS nappasi puolustajan FC Lahdesta ja HJK:sta\nLoorents Hertsi ja Mikko Viitikko matkaavat Pohjanmaalle. Päävalmentaja Olli Huttunen lupaa kummallekin vastuuta uudessa seurassa.\nIsot panokset Turussa - "Hyvä sauma kohdata HJK"\nSunnuntaina Turussa pelataan mielenkiintoinen Veikkausliigaottelu, kun TPS saa vieraakseen HJK:n.\nDave ja Dunkku viihtyvät saarella - "Nollasta sataan menee molemmilla nanosekunnissa"\nIFK Mariehamnin David Ramadingaye ja Duarte Tammilehto viihtyvät Maarianhaminassa. Positiivisen ilmapiirin lisäksi saarella on tärkeää hyvän kaverin tuki.\nHJK jatkosopimukseen huippulupauksen kanssa\nObed Malolon jatkosopimus kestää kauden 2016 loppuun.\nVakiovihje: Yllättääkö Futura Porvoossa?\nSunnuntain vakiokierroksella on jalkapallon Ykkösen ja Kakkosen kamppailuja.\nHJK-lupaus siirtyy Interin riveihin\nFC Interin päävalmentaja Job Dragtsma vakuuttui Felipe Aspegrenin kyvyistä. 19-vuotias Aspegren vieraili Interissä testijaksolla kaksi viikkoa sitten.\nVakiovihje: Bonusrahojen kimppuun - tärpit vähissä\nVakiokierros näyttää ennakkoon suosikkipainotteiselta, joten bonusrahojen kimppuun lähdetään muutamalla kovalla yllätyksellä.\nJALKAPALLO: IFK Mariehamn vaivoin jatkoon cupissa\nVeikkausliigan IFK Mariehamn sai tehdä täyden päivätyön Suomen cupin 5. kieroksen vierasottelussaan Kakkosessa pelaavaa Klubi 04:ää vastaan tiistaina. Saarelaisten pelastajaksi nousi molemmat maalit 2-1-voitossa tehnyt Petteri Forsell.\nKlubi 04:n Talat: Miksi turvallisuus petti?\nYli 70 ihmistä sai surmansa keskiviikkona Egyptissä jalkapallo-ottelun jälkeen puhjenneissa väkivaltaisuuksissa. Etukäteen sovittu tappelu on järkyttänyt jalkapallon ystäviä ympäri maailman. Kaikki sarjatoiminta Egyptissä on toistaiseksi keskeytetty.\nJALKAPALLO: HJK sopimukseen suurlupauksen kanssa\nHallitseva jalkapallon Suomen mestari Helsingin Jalkapalloklubi ja Robin Lod ovat allekirjoittaneet kauteen 2013 asti kestävän jatkosopimuksen.\nJALKAPALLO: Schüller jatkosopimukseen Hongan kanssa\nKeskikenttäpelaaja Rasmus Schüller, 20, on solminut monivuotisen jatkosopimuksen jalkapallon Veikkausliigassa pelaavan FC Hongan kanssa. Espoolaisseura ilmoitti asiasta tiistaina verkkosivuillaan.\nJALKAPALLO: Kakkosen maalitykille pitkä HJK-sopimus\nHJK on tehnyt kauden 2015 loppuun ulottuvan pelaajasopimuksen Joel Pohjanpalon kanssa. 17-vuotias Pohjanpalo pelasi viime kauden lähinnä Klubi 04:n paidassa Kakkosessa, jossa hän teki kovaa jälkeä.\nJALKAPALLO: Kastrati loppukaudeksi Hakaan\nVeikkausliigan HJK:n lupaava hyökkääjä Kastriot Kastrati pelaa loppukauden lainasopimuksella Valkeakosken Hakassa. Kastrati, 17, on loistanut HJK:n reservijoukkueessa Klubi 04:ssä kakkosen mittelöissä.\nJuha Hakola: Etsin ulkomailta uutta seuraa\nJalkapallon Hollannin Willem II:ssa viime kaudella pelannut Juha Hakola on irtisanonut sopimuksensa seuran kanssa ja etsii tällä hetkellä uutta työnantajaa.\nNähdäänkö Hetemaj'n veljekset yhdessä Bresciassa?\nHetemaj'n veljekset Mehmet ja Perparim saivat jalkapallo-oppinsa yhdessä HJK:n Malmin kaupunginosajoukkueessa ja nousivat Klubi 04:n kautta HJK:n edustusryhmään. Kaudella 2011-2012 veljeskaksikko saattaa pelata taas yhdessä samassa seurassa.\nJALKAPALLO: Karike jatkaa HJK:ssa\nHJK on tehnyt 1+1 -vuotisen jatkosopimuksen 19-vuotiaan maalivahtilupauksensa Tomas Karikkeen kanssa.\nFC PoPalla pieni oljenkorsi liigakarsintaan\nFC PoPa kohtaa tänään lauantaina jalkapallon Ykkösen kauden viimeisessä ottelussaan helsinkiläisen Klubi 04:n. Porilaisjoukkueella on vielä pieni mahdollisuus päästä karsimaan noususta Veikkausliigaan.\nRoPSin voitoton putki katkesi\nRovaniemen Palloseura katkaisi sunnuntaina kuuden ottelun voitottoman putkensa. RoPS kaatoi vieraskentällä Helsingissä Klubi 04:n maalein 4-0.\nPS Kemi jahtaa pisteitä kotikentällä\nPalloseura Kemi Kings jatkaa pisteiden metsästystä perjantaina Sauvosaaressa. Kemiläiset saavat vastaansa Klubi 04:n Helsingistä.\nFC PoPa pelaa ratkaisupelejä\nJalkapallon Ykkösessä FC PoPa pelaa ratkaisupelejä mahdollista nousua ajatellen. Neljäntenä sarjassa oleva porilaisjoukkue kohtaa tänään Tampereella TPV:n, joka puolestaan yrittää välttää putoamista.\nPs Kemi voittoon kotiavaukseksessaan\nPs Kemi Kings otti voiton jalkapallon miesten ykkösen kauden ensimmäisessä kotiottelussaan sunnuntaina. FC Espoo kaatui Keminmaalla pelatussa ottelussa lukemin 2 - 1. Ottelu ratkesi Jaakko Paavilaisen pelin viimehetkellä tekemään maaliin.\nRoPS pelasi tasan\nRoPS ja Klubi 04 pelasivat 1-1 tasapelin sunnuntaina Rovaniemellä.\nPS Kemi aloittaa Klubi-04:n vieraana\nPS Kemi Kings aloittaa jalkapallon Ykkösen kahdella vierasottelulla. Huhtikuun 25. päivänä pelattavalla avauskierroksella PS Kemi kohtaa Klubi-04:n Helsingissä.\nTP-47 tasapeliin, PS Kemi hävisi\nTornion Pallo -47 pelasi tasapelin helsinkiläistä Klubi 04:ää vastaan sunnuntaina Miesten Ykkösen jalkapallo-ottelussa. Tornion Pohjan stadionilla pelattu ottelu päättyi lukemiin 1-1.\nPS Kemi ja TP-47 pelaavat kotikentillään\nMiesten Ykkösen jalkapallo-ottelut jatkuvat Meri-Lapissa viikonloppuna. Esimerkiksi PS Kemi Kings kohtaa lauantaina FC Hämeenlinnan Kemin Sauvosaaressa.\nFC:lle makoisa voitto Helsingissä\nVoiton myötä hämeenlinnalaiseura nousi sarjassa viidenneksi.\nTP-47 hävisi niukasti vierasottelun\nTornion pallo 47 hävisi niukasti jalkapallon Ykkösen torstaisen vierasottelun. Torniolaiset kohtasivat illalla Helsingissä sarjassa yhdeksäntenä olleen Klubi 04:n.\nSumusalo korvaa Raitalan Pikkuhuuhkajissa\nBelgian kohtaavaan alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueeseen on tullut yksi muutos. HJK:n Jukka Raitala jää sivuun keskiviikkona 12.8. Wetterenissä pelattavasta ottelusta puolustajan suunnatessa näyttömatkalle eurooppalaisseuraan.\nKPV joutui tyytymään tasapeliin\nTasapeliin päätynyt ykkösdivisioonan avausottelu oli KPV:n valmentajalle pienoinen pettymys.\nVille Nylund Palloliiton tuotepäälliköksi\n(13.3.) Entinen maajoukkuepelaaja Ville Nylund, 35, aloittaa Suomen Palloliitossa kilpailutoiminnan tuotepäällikkönä 17.3.2008. Nylundin tehtäviin kuuluu kotimaisen kilpailutoiminnan ja sen markkinoinnin kehittäminen yhteistyössä markkinointipäällikön ja kilpailupäällikön kanssa.\nEntinen maajoukkuepelaaja Ville Nylund, 35, aloittaa Suomen Palloliitossa kilpailutoiminnan tuotepäällikkönä 17.3.2008. Nylundin tehtäviin kuuluu kotimaisen kilpailutoiminnan ja sen markkinoinnin kehittäminen yhteistyössä markkinointipäällikön ja kilpailupäällikön kanssa.\nHJK ja Keister sopimukseen\nJalkapalloliigan HJK on solminut hyökkääjä John Keisterin kanssa kauden 2008 loppuun asti ulottuvan sopimuksen. Sierraleonelainen Keister, 18, on ollut HJK:n mukana talvesta lähtien, ja korvausasiat hänen edellisen seuransa Giantsin kanssa on saatu sovittua, joten sopimus oli mahdollista allekirjoittaa.\nOravainen palaa pelikentille\nAlkukauden polvivamman takia sivussa ollut HJK:n laitahyökkääjä Petri Oravainen on toipunut takaisin pelikuntoon. Maaliskuun lopulla loukkaantunut Oravainen on harjoitellut HJK:n joukkueen kanssa jo jonkin aikaa ja maanantaina hän haki pelituntumaa farmiseura Klubi 04:n riveissä Ykkösen ottelussa.\nKlubi-04:n tuhkimotarina päättyi\nSuomen cupissa välierät\nMestari Haka välieriin Suomen cupissa


SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO LAUSUNNONANTAJAT YHTEENVETO LAUSUNNOISTA YLEISIÄ ARVIOITA YKSITYISKOHTAISET HUOMAUTUKSET... - PDF\nSISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO LAUSUNNONANTAJAT YHTEENVETO LAUSUNNOISTA YLEISIÄ ARVIOITA YKSITYISKOHTAISET HUOMAUTUKSET...\nDownload "SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO...2 2. LAUSUNNONANTAJAT...3 3. YHTEENVETO LAUSUNNOISTA...5 4. YLEISIÄ ARVIOITA...5 5. YKSITYISKOHTAISET HUOMAUTUKSET..."\n1 1 SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO LAUSUNNONANTAJAT YHTEENVETO LAUSUNNOISTA YLEISIÄ ARVIOITA YKSITYISKOHTAISET HUOMAUTUKSET Konkurssilaki luku. Yleisiä säännöksiä luku. Konkurssiin asettamisen edellytykset luku. Konkurssin alkamisen oikeusvaikutukset luku. Velallisen asema konkurssissa luku. Konkurssipesään kuuluva omaisuus luku. Kuittaus konkurssissa luku. Menettely tuomioistuimessa luku. Pesänhoitaja luku. Konkurssipesän selvitys ja velallisen kirjanpito luku. Konkurssin raukeaminen ja julkisselvitys luku. Konkurssisaatavat, valvonta ja saatavien selvittäminen luku. Jakoluetteloehdotuksen laatiminen ja jakoluettelon vahvistaminen luku. Konkurssipesän hallinto luku. Velkojainkokous luku. Konkurssipesän kirjanpito ja velat luku. Konkurssipesään kuuluvan omaisuuden myynti ja myynti sekä panttivelkojaa koskevat säännökset luku. Jako-osuuksien maksaminen luku. Konkurssipesän lopputilitys ja jälkiselvitys luku. Vahingonkorvausvelvollisuus luku. Sovintoa koskevat säännökset luku. Kuulutus, ilmoitukset ja konkurssirekisteri luku. Erinäisiä säännöksiä Laki takaisinsaannista konkurssipesään Tekijänoikeuslaki Laki hyödyllisyysmallioikeudesta Mallioikeuslaki MUITA SEIKKOJA...98 LIITE Lausunnot konkurssilakiehdotuksen julkisselvityksestä...99 Tiivistelmä\n2 2 1. JOHDANTO Työryhmän mietintö konkurssilainsäädännön uudistamisesta valmistui (Oikeusministeriön työryhmämietintöjä 2/2002). Mietinnössä ehdotetaan säädettäväksi uusi konkurssilaki, jolla korvataan vuodelta 1868 oleva konkurssisääntö siihen tehtyine lukuisine muutoksineen. Uusi laki olisi konkurssia koskeva yleislaki. Lakia sovellettaisiin kaikkiin yrityksiin ja oikeushenkilöihin niiden yhteisömuodosta, toimialasta tai koosta riippumatta. Lakia sovellettaisiin myös luonnollisiin henkilöihin sekä kuolinpesiin. Velallisen maksukyvyttömyys olisi konkurssin aloittamisen yleinen peruste. Oikeus hakea velallinen konkurssiin olisi velallisella itsellään ja velkojalla. Konkurssiin asettamisesta päättäisi tuomioistuin. Toisin kuin nykyisin, jo konkurssiin asettamisesta kuulutettaisiin. Tuomioistuin määräisi konkurssipesän omaisuutta ja hallintoa hoitamaan pesänhoitajan. Velallisen omaisuus siirtyy konkurssin alkaessa konkurssipesän hallintaan. Oma i- suus muutetaan rahaksi ja varat käytetään velkojen suoritukseksi. Lähtökohtana olisi, että velkojien on valvottava saatavansa saadakseen konkurssipesän varoista jako-osuutta. Valvontavelvollisuuteen ehdotetaan kuitenkin eräitä lievennyksiä. Tuomioistuin vahvistaisi pesänhoitajan ehdotuksen pohjalta jakoluettelon, jonka mukaan konkurssipesän varat jaetaan. Ylintä päätösvaltaa konkurssipesässä käyttäisivät velkojat. Pesänhoitajan asema olisi kuitenkin varsin itsenäinen. Velkojan äänimäärä määräytyisi saatavan suuruuden perusteella. Myös velkoja, jolla on velallisen omaisuutta saatavansa vakuutena, voi kuten nykyisinkin osallistua konkurssihallintoon koko saatavansa määrällä. Panttivelkojalla säilyisi edelleen myös oikeus muuttaa panttiomaisuus rahaksi konkurssista riippumatta. Tätä oikeutta mietinnössä ehdotetaan kuitenkin rajoitettavaksi eräissä tapauksissa mahdollisimman hyvän myyntituloksen turvaamiseksi. Uudistuksessa korostetaan velallisen asiamukaisen kohtelun merkitystä konkurssimenettelyssä. Lakiin sisältyvät myös säännökset velallisen kuulemisesta ja oikeudesta saada tietoja konkurssipesästä. Laissa määritellään, mikä omaisuus kuuluu konkurssipesään ja minkä omaisuuden velallinen saa pitää itse. Laissa säännellään velallisen velvollisuudesta myötävaikuttaa pesän selvittämiseen, konkurssista mahdollisesti johtuvista henkilökohtaisen vapauden rajoituksista, velallisen henkilökohtaisesta velkavastuusta ja konkurssista johtuvista muuhun lainsäädäntöön perustuvista toimimiskelpoisuuden rajoituksista. Näiden kysymysten merkitys on erilainen sen mukaan, onko velallinen luonnollinen henkilö vai oikeushe n- kilö. Konkurssilla ei olisi veloista vapauttavaa vaikutusta. Tällä on käytännön merkitystä lähinnä vain luonnollisille henkilöille, sillä konkurssi johtaa yleensä oikeushenkilön purkautumiseen eikä velkavastuu voi toteutua. Kuten nykyisinkin, konkurssi voitaisiin määrätä raukeamaan konkurssipesän varojen vähäisyyden vuoksi. Raukeavien konkurssien vaihtoehdoksi ehdotetaan julkisselvitystä, jossa konkurssi jatkuu konkurssiasiamiehen määräämän julkissel-\n3 3 vittäjän vastuulla. Julkisselvityksessä velalliseen ja velallisen toimintaan voidaan kohdistaa selvitystoimenpiteitä mahdollisten väärinkäytösepäilyjen vuoksi. Julkisselvityksellä on siten merkitystä talousrikollisuuden ja harmaan talouden ehkäisemisessä. Konkurssi päättyy, kun velkojat ovat hyväksyneet pesänhoitajan antaman lopput i- lityksen. Konkurssi voi päättyä myös sovintoon. Lähtökohtaisesti sovinto edellyttäisi velkojien yksimielisyyttä. Tästä voitaisiin kuitenkin määrätyin edellytyksin poiketa pienimpien velkojien osalta. Ehdotuksen mukaan konkursseja varten perustettaisiin sähköinen tietojenvälitysjärjestelmä, joka palvelisi yhteydenpitoa pesänhoitajan, velkojien, velallisen ja konkurssiasiamiehen välillä. Järjestelmän tavoitteena olisi säästää asiakirjojen kopioinnista, postituksesta ja arkistoinnista aiheutuvia kustannuksia. Järjestelmä palvelisi myös konkurssipesien hallinnon valvontaa. Järjestelmää ylläpitäisi konkurssiasiamies ja jokaisen konkurssipesän olisi liityttävä siihen. Uuden konkurssilain vuoksi mietinnössä ehdotetaan tarkistettavaksi useita muita lakeja. 2. LAUSUNNONANTAJAT Mietinnöstä lausunnon antoivat seuraavat viranomaiset ja järjestöt: Sisäasiainministeriö Valtiovarainministeriö Opetusministeriö Maa- ja metsätalousministeriö Liikenne- ja viestintäministeriö Kauppa- ja teollisuusministeriö Sosiaali- ja terveysministeriö Työministeriö Ympäristöministeriö Eläketurvakeskus Keskusrikospoliisi Kilpailuvirasto Kirkkohallitus Kuluttajavirasto Konkurssiasiamies Konkurssiasiain neuvottelukunta Oikeusrekisterikeskus Patentti ja rekisterihallitus Rahoitustarkastus Tietosuojavaltuutettu Valtiokonttori Verohallitus Kansaneläkelaitos Suomen Pankki\n4 4 Finnvera Oyj Helsingin hovioikeus Kouvolan hovioikeus Helsingin käräjäoikeus Joensuun käräjäoikeus Jyväskylän käräjäoikeus Tampereen käräjäoikeus Oulun käräjäoikeus Vantaan käräjäoikeus Helsingin kihlakunnan ulosottovirasto Tampereen kihlakunnan ulosottovirasto Suomen Kuntaliitto Helsingin yliopisto / oikeustieteellinen tiedekunta Akava ry Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry Svenska lantbruksproducenternas centralförbund SLC r.f. HTM Tilintarkastajat ry Kaupan Keskusliitto Keskuskauppakamari KHT-yhdistys ry Käräjäoikeustuomarit ry Luottomiehet-Kreditmännen ry Oikeushallinnon henkilökunta OHK ry Poliisi-, ulosotto-, syyttäjä- ja maistraattilakimiesten edunvalvontajärjestö PUSH ry Suomen Asianajajaliitto Suomen Asiakastieto Suomen Kihlakunnanvoudit ry Suomen Kuluttajaliitto ry Suomen Pankkiyhdistys ry Suomen Perimistoimistojen Liitto ry Suomen Rahoitusyhtiöiden Yhdistys ry Suomen Teollisoikeudellinen yhdistys ry Suomen Vakuutusyhtiöiden Keskusliitto ry Suomen Yrittäjät ry Teollisuuden ja työnantajain keskusliitto TT ry Teosto ry Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliitto FiCom ry Työeläkelaitosten liitto Professori Antti Jokela, Turun yliopisto\n5 5 3. YHTEENVETO LAUSUNNOISTA Lausunnonantajat pitivät konkurssilainsäädännön kokonaisuudistusta tarpeellisena ja työryhmän ehdotuksia yleisesti ottaen perusteltuina. Kaikki julkisselvitykseen ja tietojenvälitysjärjestelmään kantaa ottaneet lausunnonantajat kannattivat ehdotuksia. Lausunnonantajien enemmistö otti kantaa lukuisiin mietinnön yksityiskohtiin. Konkurssiin asettamisen osalta osa lausunnonantajista arvioi, että konkurssiin asettaminen voi pitkittyä, jolloin vaarana on, että velallinen velkaantuu lisää. Jotkut lausunnonantajat halusivat tiukentaa velallisen asemaa koskevia säännöksiä. Erityisesti ehdotus siitä, että velallinen voisi vahvistaa pesäluettelon oikeaksi allekirjoituksellaan, herätti epäilyjä siitä, että luettelon oikeellisuuteen ei suhtauduta riittävällä vakavuudella. Suomen Pankkiyhdistys vastusti voimakkaasti ehdotettua säännöstä, jonka mukaan luottolaitos ei saisi käyttää kuittaukseen velallisen käyttelytilillä olevia varoja. Useat lausunnonantajat sitä vastoin pitivät ehdotusta perusteltuna ja tarpeellisena. Suomen Asianajajaliitto arvioi pesänhoitajan tehtävien lisääntyvän ja kustannusten kasvavan ehdotuksen toteutuessa. Konkurssiasiain neuvottelukunta puolestaan totesi, että lakiehdotukseen on kirjattu suurelta osin neuvottelukunnan omaksuma hyvän pesänhoitotavan sisältö ja antama ohjeistus. Panttivelkojien oikeus osallistua myös pantin arvon kattamalla saatavan määrällä päätöksentekoon konkurssipesässä herätti voimakasta vastustusta ns. julkisvelkojien taholta (mm. työministeriö, verohallitus, työeläkevakuuttajat). Tehtävien jakautumiseen tuomioistuimen ja pesänhoitajan kesken kiinnitettiin huomiota vähän. Tuomioistuimet arvioivat, etteivät tuomioistuinten tehtävät lisäänny. Työryhmän ehdotuksen mukaan valvontapäivä määrättäisiin jo konkurssiin asettamisen yhteydessä. Useat lausunnonantajat katsoivat menettelyn aiheuttavan turhaa työtä velkojille ja pesänhoitajille, koska merkittävä osa konkursseista raukeaa. Jälkivalvontamahdollisuuden laajentaminen nykyisestä jakoi lausunnonantajien mielipiteitä. Julkisselvitystä koskevista lausunnonantajien kannanotoista on konkurssiasiamiehen toimistossa laadittu tiivistelmä erikseen, ja se on liitetty oheen. 4. YLEISIÄ ARVIOITA Sisäasiainministeriö puuttuu lausunnossaan ainoastaan konkurssin julkisselvitystä koskevaan ehdotukseen. Valtiovarainministeriö pitää merkittävänä, että pitkään valmistellusta konkurssilainsäädännön kokonaisuudistuksesta on nyt valmistunut ehdotus. Opetusministeriön mukaan uusi konkurssilaki on erittäin tarpeellinen. Nykyinen lainsäädäntö on vanhentunut ja muutosten vuoksi myös vaikeaselkoinen. Euroopan yhteisön säännökset taloudellisten etujen turvaamisesta tai varojen käytöstä jäsenmaissa sekä muut kansainväliset varainsiirrot edellyttävät selkeää ja ajan tasalla olevaa lainsäädäntöä. Esimerkiksi yhteisön säännökset talousarvion varojen käytöstä jäsenmaissa edellyttävät kansallista lainsäädäntöä varojen myöntämisen, käytön, valvonnan, tarkastusten ja erityisesti takaisinperinnän kannalta. Ope-\n6 6 tusministeriön hallinnonalalla tämä koskee muun muassa EU:n rakennerahastovaroja. Maa- ja metsätalousministeriö pitää ehdotettua konkurssilakia tarpeellisena ja tarkoituksenmukaisena. Liikenne- ja viestintäministeriö pitää konkurssilainsäädännön uudistamista ehdotetulla konkurssilailla kannatettavana ja tarpeellisena voimassa olevan lainsäädännön vanhentuneisuuden takia ja ottaen huomioon muu maksukyvyttömyyslainsäädäntö. Kauppa- ja teollisuusministeriö kannattaa konkurssisäännön korvaamista uudella lailla. Vanhentuneiden säännösten ajan tasalle saattaminen ja yhtenäistäminen on myös elinkeinoelämän kannalta tärkeää. Ehdotuksen tavoitteiden, muun muassa selkeän ja joustavan sekä kansainvälisesti toimivan lainsäädännön luomisen vo i- daan katsoa täyttyvän ehdotetulla lailla hyvin. Erillisen konkurssilain säätämistä ministeriö pitää oikeansuuntaisena. Yhtenäisen maksukyvyttömyysmenettelyn luomiselle ei nykyisellään ole tarvetta. EU-maissa yleensäkin on tarpeen edelleen parantaa elinkelpoisten yritysten selviämismahdollisuuksia ja tukea yrittäjiä, joilla on mahdollisuuksia aloittaa uudestaan liiketoiminta epäonnistumisen jälkeen. Myös vähävaraisia konkursseja koskevat muutokset ovat perusteltuja. Kuten yleensä EU-maissa, ylintä päätösvaltaa konkurssipesissä käyttäisivät velkojat, mikä on luonteva lähtökohta yritystoiminnan harjoittamisen kannalta. Sosiaali- ja terveysministeriö pitää lain uudistamista ilmeisen tarpeellisena va n- hentuneiden säännösten ajantasaistamiseksi. Ministeriössä selvitetään, millä tavoin konkurssilain säännökset heijastuvat vakuutusalaa koskevaan erityissääntelyyn. Työministeriö toteaa, että tavoitteena on ollut valmistella selkeä, ennakoitava ja joustava konkurssilaki, joka ottaa huomioon erilaisia ja erikokoisia velallisia koskevat erityistarpeet. Ehdotus on onnistunut hyvin näissä tavoitteissaan. On hyvä, että konkurssilakiin ei liitetä muuta maksukyvyttömyyslainsäädäntöä. Työministeriö pitää kuitenkin panttivelkojan asemaa suhteessa etuoikeudettomiin velkojiin liian vahvana. Konkurssimenettelyllä ehdotuksessa tarkoitetaan konkurssiin asettamisen ja tuomion sekä asettamisen ja lopputilityksen välistä aikaa. Hyvä olisi, jos konkurssimenettely määriteltäisiin laissa tai perusteluissa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Ympäristöministeriöllä ei ole huomautettavaa ehdotuksen johdosta. Eläketurvakeskus pitää laajaa konkurssilainsäädännön uudistamista kokonaisuudessaan perusteltuna ja hyvänä. Eläketurvakeskus toteaa, ettei ehdotuksessa esitetä muutoksia panttisaatavien etuoikeusasemaan eikä siihen, missä laajuudessa panttiomaisuus vastaa konkurssipesän kustannuksista. Näin toteutettuna etuo i- keudettomien velkojien asema jää kohtuuttoman heikoksi. Keskusrikospoliisi pitää konkurssilainsäädännön uudistamista ajankohtaisena ja välttämättömänä. Kilpailuvirasto toteaa lausuntonaan, ettei sillä ole huomautettavaa ehdotuksesta.\n7 7 Kirkkohallitus esittää lausunnossaan 1 luvun 3 :ää tarkistettavaksi. Kuluttajavirasto kiinnittää lausunnossaan huomiota ehdotuksen eräisiin yksityiskohtiin, jotka koskevat kuluttajan asemaa suhteessa konkurssipesään. Konkurssiasiamiehen toimisto pitäytyy lausunnossaan siihen mietinnön osaan, jossa käsitellään konkurssiasiamiehen tehtäviä. Konkurssiasiain neuvottelukunta toteaa, että neuvottelukunnan omaksuma hyvän pesänhoitotavan sisältö ja antama ohjeistus on pääosin otettu huomioon lakiehdotuksessa. Oikeusrekisterikeskus käsittelee lausunnossaan sen ylläpitämää konkurssi- ja yrityssaneerausrekisteriä sekä lakiin ehdotettua tietojenvälitysjärjestelmää. Oikeusrekisterikeskuksen mielestä olisi asianmukaisempaa siirtää konkurssi- ja yrityssaneerausrekisteristä annetussa asetuksessa olevat säännökset uuteen erilliseen lakiin konkurssi- ja yrityssaneerausrekisteristä. Patentti- ja rekisterihallitus puuttuu lausunnossaan PRH:n rekisteröintitehtäviä koskeviin ehdotuksiin. Rahoitustarkastuksen mielestä konkurssilainsäädännön uudistuksella saavutetaan sille valmistelussa asetetut tavoitteet. Rahoitustarkastus puoltaa ehdotusta ja katsoo, että sen toteuttamisella poistetaan onnistuneesti niitä puutteita, jotka osin johtuvat siitä, että konkurssisääntö on 1800-luvulta. Tietosuojavaltuutetun toimiston lausunnossa käsitellään konkurssimenettelyyn liittyvää henkilötietojen käsittelyä ja konkurssipesään kuuluvien henkilörekisterien käsittelyä. Valtiokonttori pitää konkurssisäännön korvaamista uudella laajalla ja kattavalla yleislailla tarkoituksenmukaisena ja uudistusta kokonaisuudessaan perusteltuna ja tervetulleena. Positiivisina seikkoina Valtiokonttori pitää erityisesti julkisselvityksen mahdollisuutta, sähköisen tiedonvälityksen ja esimerkiksi velkojain etäkokouksen käyttöä. Panttivelkojan asema on kuitenkin omiaan syrjäyttämään etuo i- keudettomien velkojien konkurssisaatavia. Etuoikeudettomiin velkojiin lukeutuu Valtiokonttori. Verohallitus toteaa, että ehdotuksessa konkurssilainsäädäntö on säilytetty pääosin ennallaan. Lainsäädäntöä on modernisoitu ja teksti saatettu kielellisesti tähän päivään sopivaksi. Jotkut muutosehdotukset ovat kuitenkin epätarkoituksenmukaisia. Konkurssimenettelyyn on lisätty joustavuutta lisääviä säännöksiä siinä määrin, että menettely voi pitkittyä, jolloin kustannukset kasvavat ja jako-osuudet pienenevät nykyisestä. Velallisen asemaa suhteessa velkojiin on parannettu. Pesänhoitajan aseman vahvistaminen johtaa jossain määrin pesänhoitajan toimien va l- vontatehtävän siirtymiseen yhä enemmän velkojilta konkurssiasiamiehelle. Panttivelkojan asema on säilytetty erittäin vahvana, mitä ei voida pitää muihin etuo i- keudettomiin velkojiin nähden nykytilanteessa oikeudenmukaisena.\n8 8 Kansaneläkelaitos pitää ehdotusta perusteltuna ja tarpeellisena. Muutoksilla pyr i- tään selkeyttämään ja helpottamaan käytännön toimintaa. Toimiva konkurssimenettely on tärkeää myös Kansaneläkelaitoksen maksamien etuuksien kannalta. Uusi tietojenvälitysjärjestelmä hyödyttää Kansaneläkelaitosta, kun tarvitaan konkurssiin liittyviä tietoja etuusasian käsittelyssä. Ehdotetut muutokset eivät edellytä muutoksia Kansaneläkelaitoksen toimeenpanemiin etuuslakeihin. Suomen Pankki pitää uutta konkurssilakia tarkoituksenmukaisena ja tarpeellisena. Finnvera Oyj katsoo, että on paikallaan laatia uusi yhtenäinen nykyaikainen lainsäädäntö konkurssimenettelystä. Helsingin hovioikeus toteaa, että osittaisuudistuksista huolimatta konkurssisäännön kieliasu on vanhentunut ja vaikeaselkoinen. Tämänkin vuoksi konkurssilainsäädännön kiireellinen kokonaisuudistus on useassa yhteydessä todettu välttämättömäksi. Myös konkurssien kansainvälistyminen on peruuttamatonta. EY:n asetus maksukyvyttömyysmenettelystä vaatii rinnalleen kehittyneen ja selkeän kansallisen sääntelyn. Puute on, ettei konkurssin ja muiden maksukyvyttömyysmenettelyjen keskinäistä suhdetta ole määritelty konkurssilaissa. Hovioikeus yhtyy mietinnössä esitettyyn arvioon, jonka mukaan kokonaisuutena lailla ei olisi suurta vaikutusta tuomioistuimen työmäärään konkurssiasioissa. Kouvolan hovioikeus pitää konkurssilainsäädännön kokonaisuudistusta tarpeellisena. Osittaisuudistusten takia ja osin oikeuskäytännön muovaamana konkurssisääntö on kuitenkin varsin hyvin soveltunut lähes 150 vuotta säätämisensä jälkeen ajan tarpeisiin. Se on kuitenkin kielellisesti ja lainsäädäntöteknisesti vaikeaselkoinen ja epäyhtenäinen. Lakiehdotuksessa menettelyä on pyritty jossakin määrin yksinkertaistamaan ja tuomioistuimen tutkimisvelvollisuutta vähentämään. Tätä kehityssuuntaa on pidettävä oikeana. Velkojien intressissä on huolehtia konkur s- sipesän hallinnosta ja realisoinnista mahdollisimman tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti. Helsingin käräjäoikeuden mielestä ehdotuksessa on konkurssia ja konkurssimenettelyä koskevat säännökset koottu johdonmukaiseksi kokonaisuudeksi. Ehdotetun konkurssilain kieliasu on selvä ja nykyaikainen. Ehdotus ei aiheuta merkittäviä muutoksia konkurssimenettelyyn eikä velkojien tai velallisen asemaan. Eräitä tuomioistuimelle kuuluvia toimenpiteitä on perustellusti siirretty pesänhoitajalle. Tuomioistuimelle on säädetty toimenpiteitä, joita sillä ei aikaisemmin ole ollut. Toimenpiteet näyttävät siltä, että ne eivät ainakaan olennaisesti lisää työmäärää. Joensuun käräjäoikeuden mielestä ehdotus on toteuttamiskelpoinen. Se ei lisää tuomioistuimen työtä eikä aiheuta lisäkustannuksia. Ehdotus vahvistaa ja kehittää edelleen 1990-luvulla konkurssisääntöön tehtyjä muutoksia. Jyväskylän käräjäoikeus katsoo, että kun koko laki uudistetaan, kokonaisuudesta tulee johdonmukainen. Tampereen käräjäoikeuden mielestä kyseessä on kannatettava ja tarpeellinen uudistus. Käräjäoikeudella ei ole huomautettavaa uudistuksen isoista linjoista, jotka noudattavat ainakin käräjäoikeusmenettelyn osalta huomattavalta osin käytännössä vakiintunutta menettelyä.\n9 9 Oulun käräjäoikeus pitää mietintöä varsin kattavana sekä asiantuntevasti ja perusteellisesti laadittuna. Käräjäoikeuden käsityksen mukaan tuomioistuinten tehtävät saattavat lisääntyä. Tässä käräjäoikeus ei voi yhtyä työryhmän käsitykseen. Jos konkurssiin asettamisperusteet toteutuvat esitetyssä muodossaan, se merkitsee aivan ilmeisesti tuomioistuinkäsittelyn monimutkaistumista. Lakiesityksessä on useissa kohdin mahdollistettu tietyn kysymyksen saattaminen tuomioistuimen ratkaistavaksi. Nämä voivat olla paitsi muutoin, uusina asiatyyppeinä vaikeastikin ratkaistavia. Vantaan käräjäoikeus pitää ehdotuksia yleisesti ottaen onnistuneina. Useat tärkeät seikat sanotaan kuitenkin vain perusteluissa. Jossain määrin lakiteksti tai perustelutkaan eivät ole täsmälliset. Tuomioistuinten tehtävät vähenevät jossain määrin, kun velkojainkuulustelua ei järjestettäisi ja pesäluettelo vahvistettaisiin tuomioistuimessa vain pesänhoitajan sitä vaatiessa. Jossain määrin tehtävät lisääntyvät, mm. panttiomaisuuden myynnin kieltämistä ja myyntilupaa koskevien hakemusten johdosta. Tuomioistuimen kuuluttamisvelvollisuus lisääntyy eri vaiheissa. Helsingin kihlakunnan ulosottovirasto tuo esiin, että uudessa konkurssilaissa yleistäytäntöönpanon ja erillistäytäntöönpanon suhde tulisi päälinjoiltaan säilyttää nykyisellään. Ulosottotoimen resurssit ovat liian vähäiset ottamaan vastaan uusia mittavia realisointitehtäviä. Tampereen kaupungin ulosottoviraston mielestä ehdotus vaikuttaa yleisesti ottaen onnistuneelta. Suomen Kuntaliitto toteaa, että ehdotuksessa on esitetty lain uudistamisen yleiseksi tavoitteeksi selkeän ja ennakoivan konkurssilain säätäminen. Konkurssimenettelyn tulee olla mahdollisimman tehokasta ja tuloksellista sekä läpinäkyvää. Lainsäädännön tulee osaltaan turvata rahoitus- ja vakuusjärjestelmän toimivuus sekä ottaa asianmukaisesti huomioon myös velallisen edut ja oikeudet. Lisäksi uudistuksen tavoitteena on ollut velallisen ja konkurssihallintoon kohdistuvien selvittely- ja valvontamahdollisuuksien kehittäminen sekä konkurssimenettelyyn liittyvien osapuolten välisen yhteydenpidon ja tiedonsaannin parantaminen tietotekniikkaa hyödyntämällä. Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta pitää ehdotusta välttämättömänä osana maksukyvyttömyyslainsäädännön kokonaisuudistusta, joka on ollut eri hankkeina vireillä jo varsin pitkään. Uutta konkurssilakia voidaan pitää tämän työn eräänlaisena päätepisteenä ja oikeushistoriallisestikin huomattavana lainsäädäntöhankkeena. Mietintö edustaa kokonaisuutena modernia lainsäädäntötapaa. Maksukyvyttömyysmenettelyjen järjestelmä säilyisi nykyiseen tapaan niin sano t- tuna erillismenettelyjärjestelmänä. Konkurssia ei yhdistetä maksukyvyn palauttamiseen tähtääviin menettelyihin, yrityksen saneeraukseen ja yksityishenkilön ve l- kajärjestelyyn. Kuten ehdotuksessa todetaan, menettelyillä on kuitenkin käytännössä läheinen yhteys toisiinsa. Merkittävä oikeuspoliittinen kysymys on, pyr i- täänkö tämän yhteyden hallitsemiseen kokonaan uudella järjestelmällä, jossa menettelyt olisivat sulautettuja toisiinsa, vaiko pääasiassa oikeuskäytännössä kehittyvillä periaatteilla ja erityissäännöksillä. Tiedekunta katsoo, että tässä vaiheessa on tärkeämpää saada konkurssilainsäädännön uudistus voimaan kuin valmistella täysin uusi järjestelmä. Myös kansainvälisissä insolvenssilainsäädäntöä koskevissa\n10 10 suosituksissa (IMF, UNCITRAL) on pidätytty ottamasta ehdotonta kantaa erillistai yhtenäismenettelyn puolesta. Selvästi suurin osa konkursseista on edelleen myös puhtaasti kansallisia. Mietinnössä keskitytäänkin järkevällä tavalla kysymyksiin, jotka ovat olennaisia valtaosassa konkursseja. Tiedekunta pitää hyvänä, että konkurssilakiin sijoitetaan tarpeellinen informaatio eurooppaoikeuden vaikutuksista. Akava ry katsoo, että ehdotettu kokonaisuudistus on konkurssilainsäädäntöä selkeyttävä ja siten kannatettava. Yhdistys esittää palkkasaatavien etuoikeuden palauttamista, sillä nykyinen järjestelmä suorastaan houkuttelee työnantajia jättämään ensimmäisenä palkat maksamatta. Erityisen vaikeassa asemassa ovat palkkatoimitusjohtajien palkkasaatavat. Maa ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK ry katsoo, että lakiehdotus lisäisi lainsäädännön selkeyttä ja ennakoitavuutta. Tärkeätä myös on, että lainsäädäntö saadaan nykyaikaiseksi kaikilta osin ja että uuden julkisselvityksen avulla konkurssiin liittyviä väärinkäytöksiä voidaan tutkia nykyistä laajemmin. Svenska Lantbruksproducenternas Centralförbund SLC katsoo, että ehdotuksen toteuttamisella konkurssilainsäädäntö tulee selkeämmäksi ja ennustettavammaksi, mikä hyödyttää elinkeinoelämää. HTM-tilintarkastajat ry pitää uutta konkurssilainsäädäntöä selkeänä kokonaisuutena, joka vie kehitystä oikeaan suuntaan. Kirjanpidon ja tilintarkastuksen osalta esitystä voidaan pitää keskeneräisenä. Olennaisin puute on, ettei ehdotus selvästi velvoita kirjanpidon jatkuvuuden noudattamiseen. Yhdistys toteaa, että konkurssikustannuksia on joiltain osin korvattu julkisista varoista. Mahdollisuuksien mukaan tämä tulisi ulottaa myös kattavan kirjanpidon aiheuttamiin kustannuksiin. Kaupan Keskusliitto kannattaa kokonaan uuden konkurssilain säätämistä, koska konkurssisääntö, vaikka sitä on usein muutettu, ei enää vastaa nykyajan tarpeita. Kannatettavaa on myös pitää konkurssin asettamisen edellytykset samansisältöisinä muiden pohjoismaiden lainsäädännön kanssa. Keskuskauppakamari ja Teollisuuden ja Työnantajain Keskusliitto (TT) pitävät hanketta kannatettavana ja pääosin onnistuneena. Säännökset konkurssiin asettamisen edellytyksistä vaikeuttaisivat joissakin tapauksissa konkurssimenettelyä ja perusteluja on täsmennettävä tarpeettomien epäselvyyksien välttämiseksi. Lakiehdotusta valmisteltaessa tulisi vielä pohtia, voitaisiinko takaisinsaantilakiin liittyviä epäkohtia korjata konkurssilain säätämisen yhteydessä. KHT-yhdistys - Föreningen CGR ry pitää luonnollisena ja suotavana kehitystä, jossa globaalilla tasolla ja erityisesti EU:n piirissä kehitetyt säännökset ja normit tuodaan kansalliseen lainsäädäntöön. On myös hyvä, että kansalliseen lainsäädäntöön tähtäävä työ tapahtuu pohjoismaisella tasolla ja yhteistyössä, jotta kansallinen lainsäädäntö mahdollisimman hyvin toimisi neutraalisti ja tarkoituksenmukaisesti. Konkurssilainsäädännön uudistamiseen tähtäävä työ on edennyt juuri tällä tavalla. Mietinnössä näkyy myös pyrkimys lisätä selkeyttä. Yhdistys toivoo samansuuntaista menettelyä myös tilintarkastuksen ja kirjanpidollisten kysymysten osalta.\n11 11 Käräjäoikeustuomarit ry pitää konkurssilainsäädännön uudistamistarvetta ilmeisenä. Konkurssisääntö on vaikeaselkoinen ja konkurssioikeus on jäänyt liikaa käytännön varaan. Lakiehdotus tuo parannuksen, jonka jälkeen voidaan ennakoida entistä useampia tilanteita. Moni asia tulee kuitenkin säännellyksi vain ehdotuksen perustelujen kautta. Ehdotuksessa ei ole valittu vaihtoehtoa, jossa pesänhoitaja tekisi jakoluetteloratkaisun, jota moitittaisiin tuomioistuimessa. Yhdistyksen mielestä tähän tulisi pyrkiä, mutta se ei aikataulusyistä liene mahdollista. Luottomiehet Kreditmännen r.y. esittää ehdotuksesta vain yksityiskohtaisia huomautuksia. Oikeushallinnon Henkilökunta OHK ry kiinnittää huomiota siihen, että jos laki aiheuttaa toimistohenkilökunnalle aiempaa enemmän työtehtäviä tai vaatii uudenlaista osaamista, ministeriön tulee huolehtia henkilökunnan koulutuksesta ja työajan seurannasta. Poliisi-, ulosotto-, syyttäjä- ja maistraattilakimiesten edunvalvontajärjestö PUSH ry pitää konkurssisäännön uudistamista perusteltuna. Esitys ei merkitse suuria sisällöllisiä muutoksia nykytilanteeseen. Monissa kohdissa se selkeyttää säännöksiä ja saattaa ne helposti luettavaan muotoon. Pääsääntönä tulisi edelleen olla, että konkurssi yleistäytäntöönpanona syrjäyttäisi erillistäytäntöönpanon. Ulosottotoimen hyödyntäminen konkurssien selvittämisessä saattaisi sinänsä olla hyödyllistä. Keskustelua on käyty siitä, tulisiko ulosotolla olla suurempi rooli esim. raukeavien konkurssipesien selvittämisessä. Erityisesti ulosoton erikoisperinnän ja viranomaisyhteistyönä tapahtuvan harmaan talouden tutkinnan näkökulmasta tällainen rooli voisi olla perusteltu. Tapauksissa, joissa ulosotto on jo tutkinut pitkään velallisen taloudenpitoa, tämä tietous voisi olla hyödynnettävissä nykyistä paremmin. Ongelmana tällä hetkellä on lähinnä resurssipula. Suomen Asianajajaliiton mielestä ehdotus lisää merkittävästi pesänhoitajan harkintavaltaa konkurssimenettelyssä. Harkintavallan lisääminen on sinänsä puolustettavissa. Se on kuitenkin omiaan aikaansaamaan tarpeettomia riitoja pesänhoitajien ja yhteistyöhön vastahakoisen velallisen välillä. Liiton mukaan konkurssimenettelystä säädettäessä tulisi pitäytyä melko ehdottomissa säännöksissä, jotka jättäisivät vain vähän harkintavaltaa. Suomen Asiakastieto Oy:n mielestä lakiesitys on kokonaisuutena hyvin valmisteltu. Suomen Kihlakunnanvoudit ry:n lausunto vastaa Poliisi-, ulosotto-, syyttäjä- ja maistraattilakimiesten edunvalvontajärjestö PUSH ry:n lausuntoa. Suomen Kuluttajaliitto ry kannattaa työryhmän esitystä. Se selkeyttää ja yksinkertaistaa konkurssimenettelyä myös velallisen näkökulmasta. Suomen Pankkiyhdistys pitää ehdotusta pääosin hyvänä ja onnistuneena. Se sisältää monia nykytilaa ja käytäntöä selventäviä ja täydentäviä seikkoja, jotka ovat kannatettavia. Pankkiyhdistys on huolestunut siitä, että viimeisten kymmenen vuoden aikana maksukyvyttömyyslainsäädännön kehityksen suunta on ollut jatkuvasti vakuusvelkojien asemaa ja yritysomaisuuden vakuutena käyttöä heikentävä. Käytännössä kehitys on näyttäytynyt vakuusvelkojille kertyneen jako-osuuden\n12 12 suhteellisena pienentymisenä. Ehdotuksessa sama suunta jatkuisi. Esimerkkeinä ovat mm. pantin myynnin vastoin pantinhaltijan tahtoa mahdollistavat ja toisaalta pantinhaltijan myyntimahdollisuuksia rajoittavat säännökset, luottolaitosta koskeva kuittauskielto, takautumissaatavaa koskeva äänestysrajoitus sekä pantinhaltijoiden kustannusten lisääminen sälyttämällä huomattava osa pesänhoitajan palkkiota eli pantin myyntitointa koskeva osuus katettavaksi pantin myyntihinnasta. Lainsäädännön kehityksen suunta on aiheuttanut sen, että pankkien on oltava jatkossa entistä tarkempia rahoituskohteita valitessaan. Tämä heijastuu erityisesti pienillä pääomilla toimivien tai toimintaansa aloittavien yritysten rahoituksen saantimahdollisuuksiin ja rahoituksen hintaan. Lainsäädännön valmistelun yhteydessä tulisi huomioida myös rahoituksen marginaaleihin korotuspaineita lisäävä, valmisteilla oleva Baselin komitean työhön perustuva pankkien uusi vakavaraisuusmalli. Suomen Perimistoimistojen Liitto esittää ehdotuksesta vain yksityiskohtaisia huomautuksia. Suomen Rahoitusyhtiöiden yhdistys ry:n yleiset kannanotot vastaavat edellä selostettuja Suomen Pankkiyhdistyksen kannanottoja. Suomen Teollisoikeudellinen Yhdistys ry toteaa, että ehdotetussa konkurssilaissa ei ole nimenomaisia immateriaalioikeuksia koskevia säännöksiä. Kun otetaan huomioon immateriaalioikeuksien lisääntynyt merkitys ja arvo yhteiskunnassa, on selvää, että mainitunlaiset oikeudet tulevat yhä enenevässä määrin edustamaan merkittävää osaa konkurssipesien omaisuuseristä. Yhdistys esittää pohdittavaksi, tulisiko immateriaalioikeuksien asemaa nimenomaisella tavalla korostaa ja pohtia lain 5 luvussa. Suomen Vakuutusyhtiöiden Keskusliitto pitää konkurssilain kokonaisuudistusta tarpeellisena, vaikka monet keskeiset konkurssiin liittyvät asiat onkin toteutettu osittaisuudistuksin. Konkurssiin asettamista koskeviin uudistusehdotuksiin liittyy kuitenkin huomattavaa oikeudellista epävarmuutta. Säännöksiä ja niiden perusteluja ei tältä osin voida pitää riittävän selkeinä, vaan ne vaativat huomattavaa muokkaamista. Muutoin on vaarana, että maan tuomioistuimet voivat soveltaa tilapäisen maksukyvyttömyyden käsitettä hyvinkin eri tavoin aiheuttaen konkurssiprosessin tarpeetonta pitkittymistä ja lisäkustannuksia. Lisäksi velkojien luottotappiot kasvavat. Esityksessä jätetään voimaan nykyisin noudatettavat periaatteet, jotka ovat johtaneet ns. vakuudettomien velkojien huomattavan heikkoon asemaan konkurssipesissä tehtävässä päätöksenteossa. Tämä konkurssimenettelyyn liittyvän intressien ja tosiasiallisen aseman epätasapaino tulisi uudistuksessa korjata. Jos konkurssiin asettamista vaikeutetaan nykyisestä, yhteiskunnan asettamat maksuvelvoitteet kohdistuvat lakisääteisistä velvoitteistaan huolehtivien kansalaisten ja yritysten maksettaviksi. Etuoikeuksien poistaminen vuonna 1993 siirsi jo osaltaan kannattamattoman yritystoiminnan aiheuttamaa kustannusrasitusta muiden yritysten maksettaviksi. Suomen Yrittäjät toteaa käytännön osoittaneen, ettei konkursseissa juuri kerry jaettavaa etuoikeudettomille saataville. Näiden saatavien jako-osuudet konkursseissa lisääntyivät tosin vähäisessä määrin, kun etuoikeusjärjestelmä uudistettiin. Etuoikeudettomille saataville kertyvää määrää ei ole mahdollista lainsäädäntöteitse kasvattaa heikentämättä panttivelkojen asemaa, millä taas voisi olla huomattava\n13 13 vaikutus rahoituskysymyksiin. Näin ollen konkurssi ei ole niinkään keino saada suorituksia maksamattomille saataville kuin keino selvittää jälkikäteen velallisen toiminnan asianmukaisuutta ja velallisen puolesta toimineiden henkilöiden mahdollista vastuuta. Tässä mielessä tehokkaasti toimiva konkurssimenettely on myös omiaan ehkäisemään taloudellisia väärinkäytöksiä. Suomen Yrittäjien mielestä on korkea aika ajanmukaistaa ja täydentää konkurssia koskeva lainsäädäntömme nykyoloihin soveltuvaksi. Oikea ratkaisu on, ettei nyt pyritä yhdistämään suhteellisen tuoreita eri maksukyvyttömyysnormistoja yhdeksi laiksi, vaan laaditaan ehdotetulla tavalla lähinnä likvidaatiokonkurssia koskeva laki. Ehdotettu laki on laadittu suurelta osin kehittynyttä konkurssikäytäntöä vastaavalle pohjalle samalla kuitenkin korjaten erinäisiä puutteita. Lakiehdotus on jaoteltu havainnollisuutta lisäävällä tavalla. Ehdotusta voidaan kokonaisuutena pitää onnistuneena. Teosto ry kannattaa uudistuksen keskeisiä kysymyksiä: konkurssimenettelyn julkisuuden lisäämistä ja mahdollisuutta julkisselvitykseen, jolla turvattaisiin yleiset selvitys- ja valvontaintressit. Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliitto FiCom ry:n lausunto koskee ehdotusta tekijänoikeuslain 28 :n muuttamiseksi. Työeläkevakuuttajat TELA pitää ehdotusta konkurssilainsäädännön uudistamisesta tarpeellisena ja ehdotusta pääosin selkeänä sekä teknisesti johdonmukaisena. Professori Antti Jokela toteaa, että konkurssilainsäädännön kokonaisuudistus on tarpeen, koska vanhaan konkurssisääntöön eri aikoina tehdyt muutokset ovat tehneet sen säännöstöstä varsin vaikeaselkoisen ja epäyhtenäisen kokonaisuuden. Pääosin ehdotetut säännökset ovat asianmukaisia ja tarpeellisia. Lakia voitaisiin kuitenkin selkeyttää karsimalla ja yhdistämällä mahdollisuuksien mukaan joitakin lukuja ja yksittäisiä lainkohtia. Yleisperusteluissa selvitetään lyhyesti kansainvälistä maksukyvyttömyysoikeutta ja muualla voimassa olevaa lainsäädäntöä. Erityisesti muiden Pohjoismaiden osalta Jokela olisi odottanut yksityiskohtaisempaa vertailevaa selvitystä. Tosin tällaista vertailua on myöhemmin mietinnön eri kohdissa. Yksityiskohtaiset perustelut ovat yleisesti ottaen riittävän informatiivisia ja selkeitä. Velkajärjestelyn ja saneerauksen erillisyys uudesta konkurssilaista lienee perusteltua, mutta etuoikeuksien ja takaisinsaannin osalta asiaa kannattaisi vielä harkita siitä huolimatta, että näitä koskevat säännökset tulevat sovellettaviksi myös saneerausmenettelyssä ja ulosotossa. Konkurssimenettelyn osalta muutokset ovat perusteltuja. Ne joustavoittavat menettelyä ilman, että velallisen tai velkojien oikeussuoja kärsii. 5. YKSITYISKOHTAISET HUOMAUTUKSET 5.1. Konkurssilaki 1 luku. Yleisiä säännöksiä Työryhmän ehdotus 2 Lain soveltaminen Tämän lain säännöksiä sovelletaan, jollei muualla laissa toisin säädetä tai vieraan valtion kanssa ole toisin sovittu.\n14 14 Tämän lain estämättä noudatetaan Euroopan yhteisön asetusta maksukyvyttömyysmenettelyistä (EY 1346/2000) asioissa, joissa on asetuksessa tarkoitettu liittymä sellaiseen toiseen jäsenvaltioon, johon asetusta sovelletaan. Velkojien maksunsaantijärjestyksestä ja takaisinsaannista konkurssipesään sekä konkurssipesien hallinnon valvonnasta säädetään erikseen. Kuluttajaviraston mielestä ehdotuksessa tulisi tulkintaongelmien poistamiseksi nimenomaisesti ilmaista, miten konkurssilaki suhtautuu velkajärjestelyn hakemiseen. Helsingin hovioikeus toteaa, että ehdotettua lakia olisi sovellettava, ellei muualla laissa toisin säädetä. Säännös viittaa yleisperusteluissa mainittuihin eräisiin lakeihin sekä yksityishenkilön velkajärjestelylakiin ja yrityssaneerausmenettelyä koskevaan lakiin. Suora viittaus näihin lakeihin selventäisi säännöksen sisältöä. Ainakin ehdotuksen perusteluissa olisi selvennettävä asiantilaa. Kun yksityishenk i- lön velkajärjestelyä tai yrityssaneerausta koskeva hakemus johtaa kyseisten lakien mukaan konkurssihakemuksen lykkäämiseen, olisi asianmukaista, että vastaava säännös olisi kirjattu myös uuteen konkurssilakiin. Lakiin olisi myös syytä ottaa viittaus muutoksenhaun merkityksestä konkurssiasian käsittelemiselle ja mene t- telyn jatkumiselle, kun saneerausmenettelyä koskeva hakemus on alioikeudessa hylätty. Työryhmän ehdotus 3 Konkurssikelpoisuus Konkurssiin voidaan asettaa luonnollinen henkilö sekä yhteisö, säätiö ja muu oikeushenkilö. Oikeushenkilö voidaan asettaa konkurssiin silloinkin, kun se on poistettu asianomaisesta rekisteristä tai purettu. Myös kuolinpesä ja konkurssipesä voidaan asettaa konkurssiin. Konkurssiin ei voida asettaa valtiota, Ahvenanmaan maakuntaa, kuntaa, kuntayhtymää tai muuta kuntien julkisoikeudellista yhteistoimintaelintä, valtion liikelaitosta, itsenäistä julkisoikeudellista laitosta, evankelisluterilaista tai ortodoksista kirkkoa taikka niiden seurakuntaa. Maa- ja metsätalousministeriö tuo esiin, että nykyisin metsäkeskusten ja metsätalouden kehittämiskeskuksen Tapion konkurssikelpoisuudesta on epäselvyyttä ja säännöksen yksityiskohtaisia perusteluja voitaisiin täydentää tältä osin. Verohallitus toteaa, että perustelujen mukaan "muulla oikeushenkilöllä" tarkoitettaisiin kaikkia sellaisia yksiköitä, joilla on erillisvarallisuus ja joiden oikeuskelpoisuuden oikeusjärjestelmä tunnustaa. Määritelmä "muusta oikeushenkilöstä" jää melko avoimeksi ja tulkinnanvaraiseksi. Perustelujen mukaan verovelvollisuus tai muu lakisääteinen velvollisuus ei sellaisenaan välttämättä ole osoitus konkurssikelpoisuudesta. Kansainvälistyminen seurauksena ulkomaiset yhteisöt perustavat enenevässä määrin Suomeen toimintaansa varten ns. sivuliikkeitä eli ulkomaisella yhteisöllä on Suomessa tulo- ja varallisuusverolain 13 a :ssä säädetty kiinteä toimipaikka. Sivuliikkeellä on Suomen verolainsäädännön mukaan omat tulot ja oma varallisuus ja liike on Suomessa harjoittamastaan liiketoiminnasta Suomen verotuksen alainen. Sivuliikkeen tulisi olla Suomessa konkurssikelpoinen, mutta oikeuskäytännössä näin ei ole katsottu. Kirkkohallitus ehdottaa, että pykälän 2 momenttia täydennettäisiin lisäämällä siihen seurakuntayhtymä, joka on oma erillinen juridinen henkilö.\n15 15 Helsingin hovioikeuden mielestä säännös konkurssikelpoisuudesta on asianmukainen ja selkeä. Suomen Kuntaliitto pitää tarkoituksenmukaisena, että lakiin sisällytetään säännös siitä, ettei konkurssiin voida asettaa kuntaa, kuntayhtymää tai muuta kuntien julkisoikeudellista yhteistoimintaelintä ja hyväksyy säännöksen perusteet. Työryhmän ehdotus 6 Velkavastuu konkurssin jälkeen Velallinen vastaa niistä konkurssisaatavista, joille ei konkurssissa kerry täyttä suoritusta, myös sillä omaisuudella, jonka velallinen vastaisuudessa saa, jollei velkojan kanssa toisin sovita. Finnvera Oyj ehdottaa poistettavaksi tarpeettomina sanat jollei velkojan kanssa toisin sovita. 2 luku. Konkurssiin asettamisen edellytykset Työryhmän ehdotus 1 Maksukyvyttömyys konkurssin edellytyksenä Konkurssiin voidaan asettaa velallinen, joka on maksukyvytön, jollei tässä laissa tai muulla ole toisin säädetty. Maksukyvyttömyydellä tarkoitetaan tässä laissa sitä, että velallinen on muuten kuin tilapäisesti kykenemätön maksamaan velkojaan niiden erääntyessä. Maa- ja metsätalousministeriö huomauttaa siitä, että viljelijöiden tuloista huomattava osa muodostuu nykyisin tulotuista. Tukia haetaan keväällä ja ne maksetaan syksyllä tai seuraavan vuoden alussa. Tästä syystä viljelijä saattaa joutua tilapäiseen maksukyvyttömyystilanteeseen. Tämä olisi otettava huomioon, kun tulkitaan maksukyvyttömyyden pysyvyyttä konkurssiin asettamisen edellytyksenä. Valtiokonttorin mielestä ehdotuksessa korostuu maksukyvyttömyyden määritelmän merkitys. Lakiin tai perusteluihin voitaisiin ehkä kirjata tilanteet, joissa maksukyvyttömyyttä voitaisiin pitää tilapäisenä. Helsingin hovioikeus toteaa, että velallisen maksukyvyttömyys olisi konkurssin yleinen edellytys. Maksukyvyttömyys on määritelty vastaavalla tavalla kuin takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain 4 :ssä. Perusteluissa todetaan, että tämän säännöksen esitöissä määritelmän sisältöä on käsitelty tarkemmin. Hieman epäselväksi jää, onko konkurssilain maksukyvyttömyys-määritelmän tarkemmalle sisällölle haettava johtoa takaisinsaantilain maksukyvyttömyys-määritelmästä. Keskusrikospoliisi esittää harkittavaksi, tulisiko lakiin tai perusteluihin kirjata täsmällisemmin velallisen ulkomailla olevan omaisuuden merkitys maksukyvyttömyyden arvioinnissa. Käytännössä ongelmalliseksi voi muodostua se, katsotaanko velallinen maksukyvyttömäksi, jos velkoja voi saada suorituksen ulkomaalaisessa täytäntöönpanomenettelyssä.\n16 16 Vakuutusyhtiöiden Keskusliitto toteaa, että konkurssiin asettamisen yleiseksi edellytykseksi ehdotetaan velallisen maksukyvyttömyyttä eikä laissa enää olisi luetteloa muista konkurssin edellytyksistä. Tämä korostaa maksukyvyttömyyden määritelmän merkitystä. Ehdotettu järjestely mahdollistaisi turhat konkurssien alkamisen pitkittämiset. Tuomioistuimen olisi osassa tapauksia sille esitetyn nä y- tön perusteella ennustettava, onko velallisen taloudellinen tila kehittymässä myönteiseen suuntaan jonkin ajan kuluttua. Saneeraushakemusten käsittelyn yhteydessä on selvästi tullut ilmi, että velallisen tulevan maksukyvyn arviointi on hyvin vaikeaa ja tuomioistuinkohtaiset tulkinnat ovat kirjavia. Onkin todennäköistä, että tuomioistuimet tulevat maan eri osissa soveltamaan säännöstä epäyhtenäisesti. Liitto ehdottaa perusteluihin maksukyvyttömyyden arvioimisesta useita täydennyksiä. Työryhmän ehdotus 2 Velkojan oikeus vaatia velallisen asettamista konkurssiin Konkurssiin asettamista voi vaatia velkoja, jonka saatava velalliselta: 1) perustuu lainvoimaisen tuomion tavoin täytäntöönpanokelpoiseen ratkaisuun; 2) perustuu velallisen allekirjoittamaan sitoumukseen, jota velallinen ei ilmeisen perustellusti kiistä; tai 3) on muuten selvä. Jos velkojan saatava on vähäinen ja konkurssiin asettamista olisi pidettävä konkurssimenettelyn kustannuksiin ja siitä saatavaan hyötyyn nähden ilmeisen epätarkoituksenmuka i- sena tai selvästi hyvän perintätavan vastaisena, velkojan konkurssihakemus on jätettävä tutkimatta. Verohallituksen mukaan 2 momentin säännöstä voidaan pitää tarpeettomana. Verohallinto samoin kuin muutkin velkojat ovat ennen konkurssihakemuksen jättämistä turvautuneet jo useasti ulosottoviranomaisten apuun saataviensa perinnässä. Perusteluihin kirjattu lause ulosottoon turvautumisesta konkurssin vaihtoehtona ei oikein vastaa tämän päivän todellisuutta. Verohallinnossa on lisäksi käytössä muitakin perintäkeinoja kuten erilaiset maksujärjestelyt ja maksusuunnitelmat. Saatavien perinnästä on jo olemassa oma lakinsa, jonka mukaan perinnässä ei saa käyttää hyvän perintätavan vastaista tai muutoin sopimatonta menettelyä. Tämän johdosta ei ole oletettavaa, että velkojat ryhtyisivät nykyisestä poikkeavasti hakemaan velallisiaan konkurssiin ns. vähäisen saatavan osalta, jollei siihen ole erittäin perusteltua syytä. Helsingin hovioikeuden mielestä 3 kohdan edellytyksen tarkempi määrittely va i- kuttaa jossain määrin puutteelliselta. Jos velkojan saatava perustuu laskusaatavaan, velkojan oikeus vaatia konkurssiin asettamista ratkaistaisiin 3 kohdan perusteella. Ehdotuksessa on saatavan mainittu olevan selvä ainakin, kun velallinen on vastauksessaan tunnustanut saatavan tai myöntänyt konkurssihakemuksen. Ehdotuksessa ei ole otettu kantaa siihen, onko saatavaa pidettävä selvänä, kun velallinen ei anna lainkaan vastausta konkurssihakemukseen. Epäselvää voi olla, voidaanko hakemuslainkäyttölain ja oikeudenkäymiskaaren prosessuaalisia, la u- suman antamatta jättämistä ja poissaoloa koskevia normeja soveltaa tällaisen aineellisoikeudellisen kysymyksen arviointiin. Oikeuskäytännössä laskusaamista ei ole katsottu selväksi ja riidattomaksi, jos velallinen on jäänyt saapumatta oikeuteen (KKO 1987:31). Ehdotetun lain 7 luvun 11 :n mukaan tuomioistuimen on viran puolesta tutkittava konkurssiperusteen olemassaolo, vaikka velallinen ei olisi hakemusta vastustanut tai olisi poissa käsittelystä. Ilmeisesti tuomioistuimen\n17 17 olisi tutkittava asia viran puolesta pelkän hakemuksen perusteella eikä se, ettei velallinen ole hakemusta kiistänyt tai antanut asiassa lausumaa, riittäne perusteeksi konkurssiin asettamiselle. Ongelmana on, miten tuomioistuin voi päätyä esitettyyn edellytykseen, ettei saatavan perusteesta voi olla aiheellista epäilyä. Kuinka laaja tutkimisvelvollisuus tuomioistuimella tällöin olisi, jäänee viime kädessä oikeuskäytännön ratkaistavaksi. Maksukyvyttömyysolettamaa koskevilla säännöksillä (2 luvun 3 ) on konkurssiin asettamisessa keskeinen merkitys. Ehdotuksessa uutena asiana on, että 2 momentin edellytysten täyttyessä velkojan konkurssihakemusta ei tutkittaisi. Tarkoitus lienee, että säännöstä sovelletaan viran puolesta. Ehdotuksesta ei suoranaisesti käy ilmi, voiko tuomioistuin jättää velkojan hakemuksen tutkimatta kuulematta velallista, jos velkojan saatava on enintään muutamia satoja euroja. Kouvolan hovioikeus toteaa, että 1 momentin kohdat 1 ja 2 vastaavat nykyistä käytäntöä ja ovat sisällöltään selvät. Kohdassa 3 käytetty ilmaisu saatavasta, joka on "muuten selvä", on sisällöltään epäselvä eikä perusteluista löydy tulkinnalle paljonkaan edes esimerkinomaista tukea. Käsitteen sisältö jää oikeuskäytännössä ratkaistavaksi. Pykälän 2 momentin säännös on perusteltu, koska sen perusteella voidaan estää konkurssihakemuksen käyttö perimiskeinona tai pelkästään shikaaninomaisesti, kuten käytännössä joskus on tapahtunut. Helsingin käräjäoikeus kannattaa 2 momentin ottamista konkurssilakiin. Se vähentää turhia konkurssihakemuksia ja selvästi shikaanitarkoituksessa haettuja konkursseja. Jyväskylän käräjäoikeuden mielestä 2 luku vaikuttaa selkeästi kirjoitetulta, vaikkakaan 2 :n 1 momentin 1 kohdan muotoilu ei ehkä ole onnistuneimpia. Ilmaisusta "perustuu lainvoimaisen tuomion tavoin täytäntöönpanokelpoiseen ratkaisuun" voi saada sen käsityksen, että tarkoitetaan muuta täytäntöönpanokelpoista ratkaisua kuin lainvoimaista tuomiota. Ehdotettu 2 momentti olisi tervetullut uudistus. Sen avulla voitaisiin torjua tapaukset, joissa konkurssihakemusta käytetään vain pienehkön saatavan perimiskeinona. Oulun käräjäoikeuden mukaan konkurssiin asettamisperusteiden tulisi olla mahdollisimman selkeitä ja yksiselitteisiä. Esimerkiksi todistelu voisi tulla kysymykseen vain poikkeuksellisesti. Tämä vastaa nykytilannetta. Käräjäoikeus esittää harkittavaksi, onko maksukyvyttömyysedellytystä välttämättä kytkettävä kaikkiin konkurssiin asettamisperusteisiin. Käräjäoikeus yhtyy siihen näkemykseen, että konkurssimenettelyä ei tulisi voida käyttää perintäkeinona ja että vähäisten saatavien käyttämistä konkurssiinasettamisperusteena tulisi rajoittaa. Vantaan käräjäoikeus tuo esiin, että tuomioistuimen arvioidessa saatavan vähäisyyttä ja hyvää perintätapaa se joutunee vaatimaan selvitystä velallisen taloudellisesta asemasta (7 luvun 5 :n 4 mom.), jolloin ratkaisun tekeminen viivästyy. Vireilläolomerkintä on joka tapauksessa tehtävä konkurssi- ja yrityssaneerausrekisteriin heti hakemuksen tullessa vireille. Jos hakemus jätetään tutkimatta, haitallinen seuraamus velalliselle on jo syntynyt. Oikeus vaatia kanneteitse vahingonkorvausta ei aina korvaa yrittäjälle aiheutunutta haitallista seuraamusta. Tämä vastaa nykyistäkin tilannetta.\n18 18 Akava ry:n mielestä ratkaisumalli johtaa tulkintaongelmiin, kun kiinteää saatavan vähimmäismäärää konkurssiin asettamiselle on vaikea määritellä. Käräjäoikeustuomarit ry pitää 2 momenttia perusteltuna. Säännös tuo tosin omat tulkintaongelmansa. Hakemuksia jouduttaneen täydentämään ja hakijalta vaatimaan tarvittaessa selvitys siitä, ettei saatava ole vähäinen. Luottomiehet Kreditmännen r.y. ja Suomen Perimistoimistojen Liitto katsovat, että pienten saatavien perintä vaikeutuu entisestään, jos vähäisen saatavan perinnässä ei voida käyttää konkurssia. Hyvän perintätavan sisältö on lisäksi kiistanalainen. Suomen Asianajajaliitto toteaa, maksukyvyttömyyden sisältöä on ollut perusteltua selostaa laajahkosti perusteluissa. Maksukyvyttömyyden arvioinnista ei saisi muodostua keinoa, jolla velallinen voi viivästyttää konkurssiin asettamista keinotekoisesti ja perusteettomasti. Perusteluissa on korostettu velkojien shikaaniluonteisten konkurssihakemusten estämistä. Kantaa tulisi ottaa myös velallisen shikaaniluonteiseen konkurssiin asettamisen viivästyttämiseen. Ehdotettu 2 momentti on perusteltu selvennys nykykäytäntöön. Suomen Yrittäjät pitää 2 momenttia perusteltuna ja toteaa, että rajoituksella ehkäistäisiin lähinnä shikaanimielessä tapahtuvia konkurssiin hakemisia. Professori Jokela toteaa, että 2 momentin säännös on sinänsä perusteltu, mutta sen muotoilu voi johtaa siihen, että vähäistä suurempien saatavien osalta konkur s- sia voitaisiin käyttää hyvän perintätavan ja konkurssimenettelyn tarkoituksen vastaisesti. Sen vuoksi Jokela ehdottaa momentista poistettavaksi sanat "velkojan saatava on vähäinen ja". Ilman tätä mainintaakin konkurssin käyttämistä vähäisten saatavien perintään voidaan pitää lainkohdassa tarkoitetulla tavalla ilmeisen epätarkoituksenmukaisena, jos velkojalla on käytettävissään muita perintäkeinoja. Työryhmän ehdotus 3 Olettamus maksukyvyttömyydestä Velallista on pidettävä maksukyvyttömänä, jos velallinen ilmoittaa olevansa maksukyvytön, jollei ilmene erityisiä syitä olla hyväksymättä velallisen ilmoitusta. Jollei toisin osoiteta, velallista on pidettävä maksukyvyttömänä erityisesti myös, jos: 1) velallinen on lakkauttanut maksunsa; 2) ulosotossa on konkurssihakemuksen tekemistä edeltävän kuuden kuukauden aikana ilmennyt, ettei velalliselta kerry varoja saatavan täydeksi suorittamiseksi; tai 3) velallinen, joka on tai on viimeisenä vuonna ennen konkurssihakemuksen tekemistä ollut liiketoiminnastaan kirjanpitovelvollinen, ei viikon kuluessa velkojan maksukehotuksen saatuaan ole maksanut velkojan selvää ja erääntynyttä saatavaa. Velallinen voidaan 2 momentin 3 kohdan nojalla asettaa konkurssiin vain, jos velkoja tekee hakemuksen kolmen kuukauden kuluessa määräajan päättymisestä ja velka on silloin edelleen maksamatta. Velkojan on annettava maksukehotus velalliselle todisteellisesti tiedoksi tai, jos siihen on oikeudenkäymiskaaren 11 luvun 7 :n mukaan edellytykset, noudattaen sanotussa lainkohdassa tarkoitettua menettelyä. Maksukehotuksessa on mainittava saatavan peruste ja määrä. Lisäksi siinä on ilmoitettava, että velkoja voi vaatia velallisen asettamista konkurssiin, jollei velkaa makseta määräajassa maksukehotuksen saamisesta. Työministeriön mielestä velallisen mahdollisuus esittää vastanäyttöä maksuk y- vyttömyydestään on esitetty melko epämääräisesti. Perustelujen mukaan jopa ve-\n19 19 lallisen väite maksukykyisyydestään voisi johtaa siihen, että tuomioistuimen olisi tutkittava asia, vaikka velkoja on esittänyt maksukyvyttömyysolettaman mukaisen näytön konkurssin edellytyksistä. Ehdotettu 3 mahdollistaa sen, että velallinen pystyy torjumaan konkurssin tai ainakin pitkittämään asettamista keveinkin vastaväittein. Eläketurvakeskus ehdottaa, että lakiin kirjattaisiin ne poikkeukselliset tilanteet, joissa maksukyvyttömyyttä voidaan pitää tilapäisenä. Tällaisena ei olisi pidettävä sitä, että velkojalla on 3 luvun 2 :n 3 kohdan mukainen peruste saatavalleen ja saatava edelleen kasvaa. Näissä tapauksissa konkurssihakemus tulisi hyväksyä, ellei maksua sovitussa tai oikeuden määräämässä lykkäysajassa ole suoritettu. Verohallituksen mielestä maksukyvyttömyyskäsite mahdollistaa velalliselle erilaisten väitteiden esittämisen konkurssihakemuksen vastustamistarkoituksessa. Maksukyvyttömyyden ja tilapäisen maksukyvyttömyyden osalta näyttö- ja arviointikysymykset ovat olleet vaikeita eivätkä tuomioistuinten päätökset ole olleet ennalta arvattavissa. Lakiin tulee ottaa täsmentävä säännös siitä, ettei tuomioistuin voisi heti hylätä velkojan hakemusta harkitessaan velallisen vastalausumien perusteella velallisen maksukyvyttömyyden ainoastaan tilapäiseksi. Hakemuksen käsittelyä tulisi lykätä määräajaksi. Jollei velallinen lykkäysaikana selviä velvoitteistaan, maksukyvyttömyysedellytyksen olisi katsottava täyttyneen. Maksukehotuksen käyttömahdollisuus liiketoiminnastaan kirjanpitovelvollisten osalta on rajattu konkurssin hakemisvuoteen ja konkurssiin hakemista edeltävään vuoteen. Verolainsäädännön näkökulmasta aikaa voidaan pitää lyhyenä. Ennen kuin liiketoiminnastaan kirjanpitovelvollisen verovuoden verojen osalta ryhdytään viimesijaisen perintäkeinon käyttöön eli konkurssiin hakemiseen, kysymyksessä ei enää olekaan liiketoiminnastaan kirjanpitovelvollinen yhteisö, johon maksukehotuksen käyttö soveltuisi. Koska ehdotuksen mukaan nykyinen konkurssiuhkainen maksukehotus ja velallisen maksun laiminlyönti määräajassa olisi enää vain velallisen maksukyvyttömyyttä todentava olettama, velallinen voisi saattaa maksun laiminlyönnistä huolimatta maksamattomuutensa erilaisten maksukyvyn puutteen tilapäisyyttä merkitsevien väitteiden ja niihin liittyvien todistelujen ala i- seksi tuomioistuimessa. Tällä vaikeutetaan velallisen konkurssiin asettamista melko selvissäkin tapauksissa. Konkurssiuhkaisen maksukehotuksen osalta velallisen konkurssiin asettamista rajoitetaan myös ajallisesti. Ehdotettu kolmen kuukauden määräaika on ehdottomasti liian lyhyt. Verohallinnon asiakkaat ryhtyvät pääsääntöisesti vasta maksukehotuksen saatuaan järjestelemään verovelkojensa rahoitusta ja sopimaan maksusuunnitelmista. Aikarajoituksesta johtuen entistä useampi verohallinnon velallisasiakas ajautuisi konkurssiin, mikä kaiketi ei ole ollut ehdotuksen tarkoitus. Kuuden kuukauden määräaika olisi maksukehotuksenkin osalta looginen. Verohallinto ei hae velallista konkurssiin verovelasta, jonka osalta velallisella on ulosoton kielto- tai keskeytyspäätös eikä saatavasta, jolle on myönnetty maksunlykkäystä. Ulosoton kiellon ja keskeytyksen vaikutus verosaatavan perintään ilmenee myös ehdotuksen perusteluista. Avoimeksi jää tilanne, miten tuomioistuimen tulisi suhtautua velallisen lausumaan aikeestaan hakea verovelalleen muutosta ja ulosoton kieltoa tai keskeytystä. Velallisen ilmoitus mahdollisesta muutoksenhausta ja ulosoton kielto- tai keskeytyshakemuksesta ei voi olla konkurssihakemuksen hylkäämisen peruste. Jos tuomioistuin lykkää konkurssihakemuksen\n20 20 käsittelyä, velallinen tulisi velvoittaa lyhyessä määräajassa laatimaan ulosoton kielto- tai keskeytyshakemus, jotta tuomioistuinmenettely ei turhaan pitkittyisi. Finnvera Oyj toteaa, ettei maksujen lakkauttamista käytännössä tunneta, minkä vuoksi säännöstä on syytä nykyaikaistaa. Helsingin hovioikeuden mielestä ehdotuksessa on riittävän yksityiskohtaisesti ja perustellusti otettu kantaa olettamukseen maksukyvyttömyydestä. Pykälän 2 momentin 3 kohdan rajaaminen liiketoiminnastaan kirjanpitovelvollisiin vastaa nykyistä oikeuskäytäntöä. Myös säännöksiä siitä, milloin velkoja voisi vedota konkurssihakemuksensa perusteeksi 2 momentin 2 kohdan olettamaan on pidettävä yksityiskohtaisina ja selkeinä. Kouvolan hovioikeuden mielestä pykälään sisältyvä luettelo vastaa pääosin nykyistä lainsäädäntöä ja käytäntöä sekä vaikuttaa muutenkin selkeältä. Maksuk y- vyttömyyden toteaminen 1 kohdassa ehdotetulla uudella perusteella, että velallinen on lakkauttanut maksunsa, saattaa olla yksittäisen velkojan kannalta vaikeasti osoitettavissa, jollei velallinen ole tehnyt asiasta perustelujen mukaista ilmoitusta. Oulun käräjäoikeus toteaa, että maksukyvyttömyyden arvioiminen on usein ongelmallista ja helposti laajahkoakin todistelua edellyttävää. Konkurssiin asettamista voitaisiin viivyttää perusteettomillakin väitteillä. Käräjäoikeus esittääkin harkittavaksi, tulisiko säilyttää nykyisen kaltainen säännös, jonka mukaan selvän ja riidattoman saatavan maksun laiminlyönti maksukehotuksen jälkeen johtaisi konkurssiin maksukyvyttömyysedellytystä enempää tutkimatta. Myös esityksen yhtiöitä koskevat perustelut ovat käräjäoikeuden käsityksen mukaan ongelmallisia. Tuomioistuin joutuu vaikeaan tilanteeseen, jos sen tulee ratkaista esim. yhtiömiesten erimielisyys siitä, onko yhtiö maksukykyinen vaiko ei. Ainakin velallisen oman hakemuksen osalta tulisi pysyttäytyä nykytilanteessa. Myös 1 kohdan ilmaisu "velallinen on lakkauttanut maksunsa" voi olla ongelmallinen ja ristiriidassa konkurssiin asettamisperusteita koskevan selvyysvaatimuksen kanssa. Jos tähän päädytään, perusteluissa tulisi tarkemmin esittää esimerkkejä tarkoitetuista tilanteista. Toisaalta itse säännökseen voitaisiin ehkä lisätä selventäviä kriteereitä. Kohtaa 3 koskeva kolmen kuukauden määräaika ja sen ilmaiseminen normitasolla ovat perusteltuja ehdotuksia. Tampereen kihlakunnan ulosottovirasto toteaa, että 2 momentin 2 kohdan mukaan epäonnistunut ulosotto riittää tietyin edellytyksin osoittamaan velallisen maksukyvyttömäksi. Eduskunnassa olevan ulosottolain muutosesityksen kannalta olisi varmaan tarpeen selventää, koskeeko säännös myös suppeaa ulosottoa. Helsingin yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta toteaa 2 momentin osalta, että sääntelytekniikka, joka perustuu maksukyvyttömyydelle ja sitä koskeville olettamille, on perusteltu ja vastaa melko pitkälti nykykäytäntöä. Lakiteknisesti 2 momentti olisi mahdollista muotoilla niin, ettei siihen sisältyisi sanaa erityisesti. Sanan tarkoituksena on tietenkin ilmentää sitä, että velkoja voi osoittaa maksuk y- vyttömyyden myös muutoin kuin olettaman avulla. Onkin selvää, että olettamien rinnalla velkoja voi todistaa maksukyvyttömyyden muillakin seikoilla. Lain tarkoituksen kannalta on kuitenkin tärkeää ratkaista, hyväksytäänkö konkurssin aloittamiseksi muitakin olettamia kuin 1-3 kohdissa luetellut. Jos sana erityisesti jätettäisiin pois säännöksestä, olisi kiistatonta, ettei muita olettamia ole voimassa.\nEhdotus konkurssilainsäädännön uudistamisesta Oikeusministeriön työryhmämietintöjä 2/2002 YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT EHDOTUS KONKURSSILAIKSI 22.11.2002 LAKIEHDOTUKSET 37 YKSITYISKOHTAISET PERUSTELUT


25 Rue Jacob, 6. kaupunginosa Saint-Germain - Luxembourg, 75006 Pariisi, Ranska\nArviot asiakkailta majoituspaikassa Hotel Des Deux Continents yöpymisen jälkeen.\n*8.7* Place Saint-Germain-des-Près -aukio: vain 2 minuutin päässä! (kävelymatka 145 m)\n*8.6* Saint Germain -kaupunginosa: vain 2 minuutin päässä! (kävelymatka 158 m)\nSaint-Germain-des-Prés Metro Station: vain 3 minuutin päässä! (kävelymatka 186 m)\nSaint-Sulpice Metro Station: vain 6 minuutin päässä! (kävelymatka 486 m)\nLes Deux Magots -kahvila: vain 3 minuutin päässä! (kävelymatka 185 m)\n*8.0* Saint-Sulpice Church: vain 6 minuutin päässä! (kävelymatka 498 m)\nHotel Des Deux Continents: Varaa yöpymisesi huippuhintaan – arvosana 8,1 muilta matkailijoilta.\nAamiainen oli hyvä. Huone oli pieni, mutta siisti.\nsijainti, henkilökunnan ystävällisyys ja avuliaisuus, pienen hotellin tunnelma\nTodella hiljaista, liikenteen häly ei kuulunut yhtään.\nGreat position. Easy walking distance to many attractions, restaurants and river. Friendly helpful staff. Clean bedroom and bathroom. Good wifi that was free\nThe staff were really helpful & friendly.\nthe bed was the most comfortable bed we slept in for our entire 2 week stay in Europe! and it was our last two nights so was awesome.\nhotel is close to everything, helpful staff\nHotel Des Deux Continents sijaitsee Saint-Germain-des-Prés'n alueen sydämessä, vain 10 minuutin kävelymatkan päässä Notre Damen katedraalilta. Yksilöllisesti sisustetuissa huoneissa on taulu-tv.\nDeux Continentsin ilmastoidut huoneet on sisustettu antiikkikalusteilla, ja niistä on näköala sisäpihalle tai kadulle. Jokaisessa huoneessa on satelliitti-tv, ja joissakin on myös oma parveke.\nHotel Des Deux Continentsissa tarjoillaan päivittäinen aamiainen, jonka voi nauttia aamiaishuoneessa tai oman huoneen rauhassa. Hotellin vastaanotto on avoinna 24 tuntia vuorokaudessa.\nHotelli sijaitsee Pariisin kuuluisassa Latinalaiskorttelissa, vain muutaman askeleen päässä Saint-Germain-des-Prés'n metroasemalta. Louvre-museo on 10 minuutin kävelymatkan päässä.\nAsiakkaat pitivät antamiensa arvioiden mukaan eniten tästä alueesta kohteessa Pariisi. Hotel Des Deux Continents on toivottanut asiakkaat tervetulleeksi Booking.comin kautta 11. huhtik. 2008 lähtien.\nMilloin haluaisit yöpyä majoituspaikassa Hotel Des Deux Continents?\nViimeisin varaus tähän hotelliin tehtiin 24. syysk. klo 15.28 Ranskasta.\nKahden hengen huone (twin) - 2. tai 3. kerros, ei hissiä\nKahden hengen huone - Double - Ei hissiä - 2. tai 3. kerros\n554 samankaltaisesta hotellista kuin Hotel Des Deux Continents varattiin juuri majoitus sivustollamme\n6 syytä valita Hotel Des Deux Continents\nMukavuudet: Hotel Des Deux Continents\nHotel d'Orsay on saanut asiakasarvioista 9 pistettä\nPariisi: katso 30 parasta hotellia – Booking.comiin jätettyjen 1 108 839 tarkistetun hotelliarvion perusteella.\nHuomaathan, että joihinkin huonekerroksiin ei pääse hissillä ja ettei hotellissa ole matkatavaroiden kantopalvelua.\nHyvä: 7 – 9 (596)\nHotellia Hotel Des Deux Continents katsoneet asiakkaat katsoivat myös:\nHôtel Des Marronniers sijaitsee rauhallisella sisäpihalla Saint-Germain-des-Près'n sydämessä. Tämä 3 tähden hotelli on Henri IV:n aikakaudelta ja tarjoaa puutarhan sisäpihalla. Viimeisin varaus tähän hotelliin tehtiin tänään klo 01:06\nCrystal Hotel sijaitsee Saint-Germainin alueen sydämessä, aivan kulman takana kuuluisasta Café des Deux Magots -kahvilasta. Se tarjoaa värikkäitä huoneita, joissa on minibaari ja tallelokero. Viimeisin varaus tähän hotelliin tehtiin eilen klo 19:46\nHotelli sijaitsee maineikkaan Place Vendome -aukion kulmassa ja tarjoaa hienostuneita huoneita ilmaisella Wi-Fi:llä. Se on 5 minuutin kävelymatkan päässä Opéra Garnierilta. 1 henkilö katselee juuri nyt\nTämä hotelli sijaitsee Pariisin arvostetulla Rive Gauche -alueella vain 8 minuutin kävelymatkan päässä Louvre-museosta. Ilmastoiduissa huoneissa on historiallinen sisustus ja ilmainen WiFi. Viimeisin varaus tähän hotelliin tehtiin eilen klo 19:20\nKatso majoituspaikan Hotel Des Deux Continents kaikki asiakasarviot\nUusimmat arviot: Hotel Des Deux Continents\n”Hotelli oli oikein oli sopiva äidin ja tyttären lyhyelle kulttuurimatkalle.”\n• Kahden hengen huone (twin) - 2. tai 3. kerros, ei hissiä\n눇Aamiainen oli hyvä. Huone oli pieni, mutta siisti.\n눇sijainti, henkilökunnan ystävällisyys ja avuliaisuus, pienen hotellin tunnelma\n”Kodikas hotelli sijainniltaan erinomaisella paikalla.”\n눇Todella hiljaista, liikenteen häly ei kuulunut yhtään.\nSulje kartta 153624,154971,154679,153887,148604,159067,158432,154521,157695,158904|4,157289,155980,158904,158750|6,158750|3,156665,156540,158750|2,156299,156618,158571,155568,159103,153887|8,152097,152522,158966,158353,156084,158247,150716,158924|1,153887|6,156430,158924,159112,158072,157682,158263,157682|1,155918,158698,157029,148662,158380,158770,158626,153097,158750,156777,156665|3,155678,150442,157616,155348,158898,157513,153311,154624,157255,157017,157289|1,153097|1,155638,153392,155841,156372,153887|2,158350,158175,158806,153459,157348,157100,154030,153451,152554,151729,153726,158185,157168,157552,155448,154642,157240,153277,156174,156018,159002,154836,155774


Googlen sähköpostipalvelun testaajaksi – anyone? «Kansatieteilijän desktopilta Kansatieteilijän desktopilta\nGooglen sähköpostipalvelun testaajaksi – anyone? maanantai, Elo 23 2004\nUncategorized Kansatieteilijä 2:27 pm\nBloggerin käyttäjät saavat toimia Googlen tulevan sähköpostipalvelun Gmailin testaajina, niin myös minä. Tänään lävähti sähköpostiini Googlelta kutsua myös testaajiksi neljä kaveriani. Jos siis joku haluaa meiliosoitteen @gmail.com sekä gigan verran tilaa posteille, ottakoon yhteyttä!\nGooglen sähköposti on tietysti herättänyt närää nörteissä, jotka ovat peloissaan erityisesti käyttäjien yksityisyyden puolesta. Gmailissa on nimittäin sellainen jännä ominaisuus, että se käy (koneellisesti) läpi käyttäjien sähköposteja ja liittää niiden viereen viestissä mainittuun asiaan liittyviä mainoksia. Kieltämättä epäilyttävää, tosin kaikkeen sähköpostiviesintään ja verkkokäyttäytymiseen kannattaa suhtautua varovaisesti ja muistaa, että joku saattaa tarkkailla tälläkin hetkellä…\nGmail tuntuu tuottavan joka viikko uuden otsikon, viimeisin oli se, että Google saattaa menettää oikeuden koko Gmail-nimeen.\nMiksi joku sitten haluaisi käyttää Gmailia? Emmävaantiedä… No se on ilmainen, siinä on vähintäänkin reilusti tilaa säilöä viestejä, varmaan lisäominaisuudetkin ovat jollain tavalla hyvät ja onhan se Google seksikäs firma. Ja varmasti tärkeimpänä se, että testivaiheessa kuka tahansa pulliainen ei saa Gmailia, vaan harvat ja valitut, kuten huomaatte…


Miljoonaremontti Kittilän lentoasemalla on nyt valmis | Yle Uutiset | yle.fi\nMiljoonaremontti Kittilän lentoasemalla on nyt valmis\nLentoasema avautuu jälleen maanantaina, ja samalla matkustajien bussikuljetukset Rovaniemen ja Kittilän lentoasemien välillä loppuvat. Lauantaina asemalla vietetään avoimien ovien päivää.\n28.8.2015 klo 14.56\nKittilän lentoaseman remontti on nyt valmistunut. Kentällä on remontoitu muun muassa kiitotie ja turva-alueita sekä rakennettu lisää pysäköintitilaa.\nInvestointien arvo on kokonaisuudessaan yli kolme miljoonaa euroa.\nLauantaina avoimien ovien päivät\nKittilän lentoasema avautuu lentoliikenteelle jälleen maanantaina. Kenttä on ollut suljettuna liki koko elokuun, ja matkustajat on kuljetettu kerran päivässä kulkevilla busseilla Kittilän ja Rovaniemen välillä.\nHuomenna lauantaina Kittilän lentoasemalla on avoimien ovien päivä, ja yleisö pääsee tutustumaan muun muassa rajatarkastajien toimintaan, kentän kunnossapitokalustoon sekä mahdollisuuksien mukaan myös uuteen kiitotiehen.\nAvoimien ovien päivänä yleisöllä pääsee kurkistamaan lentoaseman kulissien taakse osallistumalla tasatunnein järjestettäviin esittelykierroksiin. Paikalla ovat myös pelastushelikopteri Aslak, Rajavartiolaitos ja Tulli.\nRemontti sulkee Kittilän lentoaseman 4.8.2015\nRemontti sulkee Kittilän lentokentän liki neljäksi viikoksi 20.5.2015\nLapin päättäjät: Hallitukselta toivotaan ryhtiä Lapin lentoliikenteeseen 23.4.2015\nRovaniemen lentokentällä alkaa remontti ensi kuussa 15.4.2015\nMatkustajat: Kittilän lentoasema yksi maakuntien parhaimmista 24.2.2015\nliikenneKotimaalentokentätKittiläAvoimet ovetlentoliikenneTunturi-Lapin seutukuntaUudenlainen markkinointiremonttiRovaniemi


Karpin kalastus oksien joukossa – Kalastus\nMonet padonsäiliöissä kalastavat karpinkalastajat välttävät paikkoja, joissa vedessä seisoo tulvia puita. Leon sieppaa karpin tarkoituksella jopa oksien joukosta ja lisäksi joukolla pingispöytäpalloja…\nPatojärvissä karpit uivat joskus hyvin lähellä rantaa, ja kalastajat eivät ole tietoisia siitä lainkaan, koska kalat eivät vain näy. Useimmiten tämä tapahtuu paikoissa, jossa vedessä on tulvien puiden runkoja. Se näyttää jopa olevan sääntö, että oksien ja runkojen joukossa on monia mukavia karppeja. Mutta ongelma on olemassa, että kalastettaessa sellaisessa paikassa klassisella menetelmällä, karpin vetäminen tuntuu mahdottomalta.\nMinulla oli tapana vain kalastaa siellä, missä suurin osa karpinkalastajatovereistani etsivät onnea patojärvestä, joskus 70 metriä, ja joskus jopa minä 100 metrin päässä rannasta. olin peloissani, että kun otetaan lyhyesti, viiva ei kestä terävää ääliötä, että jokainen isompi karppi rikkoo sen kuin lanka.\nOn kuitenkin syytä yrittää kalastaa vedessä seisovien puiden oksien ja runkojen joukossa, koska säännölliset puremat ovat siellä melkein taattu. On vain yksi pieni mutta – ennen kuin otat vavan, linja on yleensä jo koukussa johonkin. Vaikka pidämme keppiä ylöspäin, pakeneva karppi saa kuitenkin jonkin verran estettä siimalla.\nTaistelukalojen seuraaminen veneessä ei ole myöskään kysymys, koska on melko mahdotonta hallita pitkälle matkalle jumittuneen karpin paeta. Jopa, jos onnistumme tulemaan kalojen luo, näemme pian, että jopa muutaman metrin tavallisella monoliittisella viivalla on uskomaton laajennettavuus, ja tällaisen taistelun loppu on yleensä kohtalokas.\nTästä huolimatta onnistuin, kiitos punoksen, ystävien neuvot ja omat ajatuksesi ratkaisevat tämän ongelman lähes sata prosenttia. Joten anna minun kertoa sinulle, mistä tässä menetelmässä on kyse.\nTarvittava varustus on ilmainen kela, vahva sauva, jonka pituus on 3,90 metro ja parabolinen toiminta, punos vahvuudella 25 kg ja muutama pala silikoniputkea.\nLisäksi käytän myös ponttonia, jossa on sähkömoottori ja hyvä kalakaiku.\nKoko menetelmän sielu ovat kuitenkin kelluvia "lentäjiä". Tarkoitan ping-pong-palloja, jotka on lävistetty läpi ja läpi, kukin niistä on liimattu lehtipuu, kiertymisen estävä silikoniputki. Tämän putken tulisi ulottua noin senttimetrin pallon molemmille puolille.\nTarvitsemme kaksi palloa yhdelle vavat. Pysäytä ensimmäinen niistä johtajan lähellä, kuitenkin hieman korkeampi, kuin kalastuksen todellinen syvyys.\nTämän ansiosta linjan viimeinen osa tulee veteen pystysuoraan, eikä siten tartu esteisiin.\nPallo numero kaksi tulee pysäyttää suunnilleen kärjen ja pallon numero yksi välisen viivan keskellä.\nPing-pong-pallot pitävät punoksen juurien yläpuolella. Syötti makaa pohjassa esteiden välissä. Koko sarja on kuljetettava veneellä. Vedon aikana molemmat pallot liikkuvat koukkua kohti eivätkä häiritse taistelua kalojen kanssa.\nTarvitset ystävän apua syötin sammuttamiseen. Aseta sauva tuille ja kiinnitä kelan hidas kela.\nYksi kalastajista menee veneeseen syöttiä ja ensimmäistä pingispalloa, toinen seisoo kärjen lähellä ja pitää toista palloa kädessään. Tällä hetkellä, kun toinen tulppa irtoaa kelasta ja kulkee ohjainten läpi, Rannalla seisova onkija pelaa palloa, avaa vakuuden ja pitää kiinni siimasta vapauttaen sen hallitusti kelasta. Kun ponttonin kalastaja ui riittävän matkan ja löytää "puhtaan" paikan kaikuluotaimen kanssa, laskee johtajan syötti veteen, asettaa ensimmäisen sekuntikellon ja houkuttelee sinut kourallaan boileja.\nSitten rannalla oleva onkija käynnistää vapaan kelan ja kiinnittää kevyen puremisen osoittimen kireään viivaan (hän ei voi vetää ensimmäistä palloa painonsa alla veden alle). Punottu viiva "ripustetaan" aina pinnan alle, jonka ansiosta esteitä ei ole mahdollista tarttua. Minun ehdottama asetin "toimii" myös tuulessa, molemmat lähellä rantaa, ja jopa etäisyydellä 150 metriä.\nKun otamme purra, tartumme sauvaan heti käteemme, painamme toisen käden sormia kelaan ja teemme lyhyitä, mutta raakaa voimaa. Kelan vapaa juoksu tulisi aloittaa, jotta karppi voi vetää siimaa vapaasti. Ei huolia – karppi ei mene mihinkään, ja se muodostaa vain pieniä ympyröitä yhdessä paikassa. Ensimmäinen pingispöytä pitää linjan edelleen täysin pystysuorassa, kalaa ei voi kietoa puunrungon ympärille. Sillä välin molemmat kalastajat nousevat ponttoniin tai veneeseen ja alkavat seurata pakenevaa karppia. Kun olet saavuttanut toisen pingispongin, kelaa löysä viiva kiekolle.\nAktivoimme jarrun vasta sen jälkeen kun kelaus on kääritty ensimmäiseen palloon suoraan kalan yläpuolelle. Tässä vaiheessa olemme suorassa yhteydessä karppiin. Kun yksi kalastajista seuraa edelleen häntä, toinen venyttää keppiä murtumiskohtaan. Jarru on kiristettävä melko tiukasti, joten karppi ei voi vetää liikaa punottua siimaa. Joskus kala taivuttaa keppiä kahvaan ja punos hieroo puunrunkoja vasten.\nKun karppi lopettaa pakenemisen, ota heti keppi ja valitse nopeasti mahdollinen löysyys. Paino on asennettu ohuelle sivuhihnalle, joka katkeaa välittömästi, kun lyijy tarttuu johonkin esteeseen.\nHinataan karppi väkisin. Ei huolia, kaikki sujuu sujuvasti! Jos joku on varovainen, suuremmat kalat on aina vedettävä varovasti, hän ei todellakaan ollut koskaan kalastanut punotulla siimalla elämässään. Hetkestä, kun aloitin kalastuksen punotulla siimalla tiukalla jarrulla, En ole koskaan aikaisemmin vedä koukkua karpin suusta. Ehkä siksi, että käytän isoja ja vahvoja koukkuja, ja kilpailukarpilla on poikkeuksellisen kova suu.\nW 1994 Viime vuoden aikana sain paljon hienoja karppeja tulvan puiden joukosta kuvatulla menetelmällä. Kymmenen päivän matkan aikana, jossa oli 25 jumittunutta karppi, valitsin vain yhden.\nKääpiön metsästys - ruskea\nKalastuskalenteri - Viikko 9.\nKalastuskalenteri - viikko 43.


Muu sisältö Archives - Netti-casinot.com\nMobiilipelaaminen on 2010-luvulla alati kasvava pelaamismuoto. Matkapuhelinten ja tablettilaitteiden softat paranevat ja uudistuvat jatkuvasti. Kehittyvät laitteet mahdollistavatkin nettikasinolaatuisten pelien pelaamisen kevyillä kannettavilla laitteillakin. Nettikasinoiden mobiilialustoille siirtämisessä on ollut suuria ongelmia […]\nNetticasinoiden yleisiä ominaisuuksia ja käytäntöjä eli pelaamisen ABC Rakkaalla harrastuksella ja pelipaikalla on monta nimeä. Nettikasinolla, netticasinolla tai internetkasinolla tarkoitetaan internetissä toimivaa kasinoa, joka eroaa tavallisesta kasinosta ensisijaisesti toimintaympäristönsä puolesta. Netticasino […]\nNettikasinomaailma ei pääty NetEntiin ja Microgamingiin! Tosiasiat tosiasioina: Net Entertainment ja Microgaming ovat nettikasinoiden ja erityisesti slottipelien markkinajohtajia hyvästä syystä. Molemmat yhtiöt tuottavat runsaasti laadukkaita ja koukuttavia pelejä, jotka vakuuttavat […]\nPlaytech – Elokuva-aiheisia slotteja\nBETFAIRINKIN LAADUKAS KASINOSOFTA Playtech on pelituottaja, jonka kontolle nettikasinopelinsä uskovat muun muassa Betfair ja Casino.com. Playtechissä täytyy olla jotain todella hyvää, sillä maailman suurimpiin vedonlyöntisaitteihin lukeutuva Betfair tuskin sysäisi kasinotoimintaansa kehnon […]\nNextgen Gaming – Kauniita pelejä ja innovaatioita\nNEXTGEN GAMING – LAATUA JO 1900-LUVULTA SAAKKA! Nextgen Gaming on perinteinen pelivalmistaja, joka on jo vuosikausia tuottanut mielenkiintoisia pelejä monille nettikasinoille. Siinä missä NextGen on luonut pelejä jo edellisestä sukupolvesta saakka, tähystää […]\nMicrogaming – Visuaalisten pelien ykkösnimi\nMICROGAMING – VISUAALISTEN PELIEN AATELIA Microgaming on ensiluokkaisen laadukas ja luotettava pelituottaja. Yhtiö mainostaa itseään maailman suurimpana internet-pelisoftatuottajana. Sitä se onkin, sillä MG:n (ei Mikael Granlund) osaaminen on poikkeuksellisen laajaa ja ansiokasta. […]\nNet Entertainment – Slottimaailman markkinajohtaja\nNETENT – MONILINJAPELIEN KUNINGAS JA KEISARI Lyhyemmällä Netent-nimellään useimmiten tunnettu Net Entertainment on slottimarkkinoiden suurin ja suosituin toimija. Firma tuottaa laadukkaita ja pelaajaystävällisiä pelejä kaikkiin lähtöihin. Pelit ovat paitsi näyttäviä ja teemoiltaan […]\nKasinosanasto – Ymmärrä casinopelaamisesta enemmän\nTähän olemme keränneet kasinopelaamisen kannalta oleelliset ja muutamat hiukan epäoleellisemmatkin termit ja sanat, jotka saattavat aueta vasta hieman enemmän pelanneille. Kasinotermit kannattaa ottaa haltuun, niin silloin pelaaminenkin on huomattavasti helpompaa. […]\nLive Casinot lisäävät jännitystä\nLive casinot ovat uusinta muotia pelaajille. Pelit tapahtuvat netin välityksellä suorana lähetyksenä. Jakajina toimivat nuoret kauniit naiset, jotka myös vastailevat pelaajille chatin kautta. Chatissa ei kannata puhua törkeyksiä, sillä casinot […]\nNettilompakot helpottavat rahansiirtoa\nNettilompakko ovat nykyaikainen rahansiirto- ja talletuspalvelu, joka nopeuttaa huomattavasti rahojen siirtoa vaikkapa kasinosivuilta. Nettilompakot ovat huomattavasti parempia kuin pankkisiirrot, sillä viimeksi mainituista saattaa tulla lisäkustannuksia. Pankkisiirrot ovat yleensä myös huomattavan paljon […]\nTalletusmuotoja on nykyään olemassa todella monia. On luottokortit, pankkikortit,nettilompakot, nettipankki ja vaikkapa shekki. Rahan siirtäminen on nykyään helppoa sekä turvallista, mutta koska kyseessä on omat rahat, kannattaa olla erittäin huolellinen kaikessa. Olemme […]\nKierrätysvaatimukset ovat netticasinoiden laittamat bonusehdot, jotta ihmiset eivät voisi kotiuttaa bonusrahoja pois ilman pelaamatta. Kierrätysvaatimukset ovat kuitenkin sen verran alhaiset, että bonukset kannattaa hyödyntää melkein joka kasinolla. Vaatimukset kuitenkin vaihtelevat kasinoittain […]\nEuteller – Helpoin tapa siirtää rahaa netissä!\nEUTELLER PANKKISIIRTO Suurin osa nykypäivän nettikasinoista mahdollistaa Euteller-mallisen rahansiirron. Tämä on pelaajille mittaamattoman arvokas seikka, sillä kyseinen rahansiirto on nopea ja helppo tapaa hoitaa valuutan liikuttelu netin ihmemaassa. Lisää Eutelleristä […]\nVerovapaat casinot ja voitot\nOlemme listanneet pelaajien keskuudessa suosituimmat verovapaat casinot ja niiden bonukset. Kaikkien listassa olevien casinoiden voitot ovat verovapaita. Ei kannata pelata casinolla, jonka voitoista joudut maksamaan veroja. Niin paljon verottomia casinoita on. Kaikki […]\nNetticasinoiden kova ja alati kehittyvä kilpailutilanne on johtanut pelaajan kannalta edulliseen asetelmaan, jossa casinot tarjoavat potentiaalisille käyttäjilleen ilmaista pelirahaa ilman talletusta tai maksuttomia ilmaiskierroksia. Aiemmin äärettömän harvinaiset ilmaiskierrokset ovat nykyisellään siis […]


Kiina laski vesille Suomessa suunnitellun murtajan - Navigator Magazine\nKiina laski vesille Suomessa suunnitellun murtajan\nKiina laski alkuviikolla vesille ensimmäisen kotimaassa rakennetun jäänmurtajan, joka valmistuu palveluskäyttöön sikäläisellä Jiangnanin telakalla ensi vuoden aikana. Erikoiseksi Xuelong 2 -nimisen polaarimurtajan tekee se, että alus on suunniteltu Aker Arcticin jäälaboratoriossa Helsingin Vuosaaressa.\nKiinan napa-alueiden tutkimuslaitos teki Aker Arcticin kanssa vuonna 2012 sopimuksen uuden murtajakonseptin suunnittelusta. 112,5 metriä pitkän ja 13 990 tonnin aluksen rakennustyöt alkoivat vuoden 2016 joulukuussa.\nPolar Class 3-jääluokan murtajan toimintasäde on noin 20 000 merimailia ja alus kykenee etenemään puolentoista metrin kiintojäissä 2-3 solmun vauhdilla sekä keula edellä että peruuttamalla. Aluksen nopeus on 15 solmua ja sille mahtuu 90 miehistön jäsentä ja tutkimushenkilöä.\nAlus on varustettu dieselsähköisellä voimalaitosratkaisulla, kahdella 7,5 MW:n ruoripotkurilaitteella, kahdella keulapotkurilla ja dynaamisella DP2 -luokan paikannusjärjestelmällä, The Maritime Executive kirjoittaa.\nKuva Aker Arctic\nKiina seuraa napa-alueita tarkasti\nXuelong 2:lla on tilat kahdelle helikopterille ja alus kykenee toimittamaan polttoaineita ja tarvikkeita napa-alueiden tutkimusasemille. Kiinan ensimmäinen jäänmurtaja, niin ikään Xuelongiksi ristitty alus rakennettiin Ukrainassa jokunen vuosi sitten. Kiinan napatutkijat ovat tilanneet myös kolmannen ja vielä vahvemman murtajan, joka kykenee etenemän kolmen metrin jäissä ja toimimaan -45 asteen pakkasissa.\nTähän mennessä Kiina on tehnyt kaikkiaan 34 tutkimusretkeä Antarktikalle ja kahdeksan retkikuntaa on varustettu pohjoisille vesille eli Koillis- ja Luoteisväylille.\nKiinalaisten aktiivisuus ei ole jäänyt huomaamatta muilta napamerillä toimijoilta. Viime vuoden syyskuussa Kiina ärsytti Kanadaa naamioimalla Xuelong 1 -murtajan kaupallisen tiedustelumatkan Luoteisväylän tieteelliseksi tutkimusretkeksi. Nimi Xuelong muuten tarkoittaa ”lumilohikäärmettä.”


Melko mautonta - reality-perhe illasti resupekkoina loistoravintolassa - Viihde - Ilta-Sanomat\nMelko mautonta - reality-perhe illasti resupekkoina loistoravintolassa\nJulkaistu: 5.1.2013 12:05\nMieheni on palkkionmetsästäjä -sarjasta tuttu Chapmanin perhe ei juuri pukukoodeista välitä.\nSuomessa Subilla nähdyn sarjan päähenkilöt Dog http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Dogja Beth Chapmanhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Beth%20Chapman sekä heidän poikansa Lelandhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Leland illastivat perjantaina Beverly Hillsin tunnetussa Mr. Chow -ravintolassa.\nKorkeatasoinen ravintola on tunnettu lukuisista julkkisasiakkaistaan.\nPerheen miehet Dog ja Leland näyttivät kuitenkin enemmän siltä, kuin olisivat tulossa kaupungin kurjimmasta kuppilasta.\nEniten huomiota herätti aurinkolaseistaan ja huimasta liuhuletistään tunnettu Dog, jonka kauluspaidan napit repsottivat auki lähes napaan asti. Lelandilla puolestaan oli polvista pussittavat kulahtaneet farkut ja takki rennosti käsikynkässä.\nAinoa, jonka lookissa oli edes hitusen yritystä, oli Beth Chapman, joka leninkeineen näytti kuitenkin siistiltä.\nVirallisesti Mr. Chow'n pukukoodi on niin kutsuttu smart casual, eli rento mutta tyylikäs.


Pizzaa sydämellä: Vuotemme 2012\nVaikka Pizzarium avattiinkin vasta maaliskuussa 2012, se oli ollut mielessämme jo hyvin pitkään. Olimme aloittaneet makuyhdistelmien, taikinoiden, esillepanon, tuotevalikoiman ja sisustuksen pohtimisen jo pari vuotta aikaisemmin.\nEtsimme kuumeisesti oikeanlaista paikkaa ydinkeskustasta, ja juuri kun olimme luopumassa toivosta, saimme tietää, että uudistettuun Kultataloon tulisi kansainvälinen Food Court. Uuteen paikkaamme löytäisi helposti Kauppatorilta, eivätkä asiakaspaikatkaan loppuisi kesken.\nEnnen maaliskuuta vierailimme tiiviisti työmaalla ja seurasimme projektin valmistumista. Jännitimme, saapuisiko Italiasta tilaamamme vitriini ehjänä perille ja pelkäsimme, ettei pizzauunimme toimisikaan. Pikku hiljaa saimme kuitenkin kaiken valmiiksi ja Kultatalon avajaisia vietettiin 28.3.2012.\nPizzariumin ensimmäinen pizza rossa <3\nEnsimmäiset kuukaudet me olimme kummajaisia uudessa ostoskeskuksessa. Pizzapalat, jotka olivat aivan liian suuria, vaikuttivat aivan liian kalliilta. Olihan kyseessä vain yksi pala. Onneksi keksimme melko pian jakaa pizzapalat neliöiksi niin, että koko pizza al taglion idea tuli paremmin esiin.\nLuca ja luksuspizzaneliö\nLuca myöskin tutustui uuteen pizzauuniin ja testaili erilaisia paistotapoja. Paljastui, että pannuissa kypsennettyinä pizzoista ei tullut läheskään yhtä rapeita kuin suoraan pizzakivellä paistettuina.\nLuca ja pizza bianca\nKeväällä saimmekin toteuttaa ensimmäisen juhlatilauksemme. Kiitos ihanan espanjalaisen asiakkaamme Pizzariumin pizzoja maisteltiin Turku Fashion Weekin muotinäytöksessä.\nKuva: Rainer Wiljanen\nIhana Reettamme kirjoitti meille mainoslauseita.\nKesällä herkuteltiin pizzan lisäksi myös mansikoilla ja kermavaahdolla.\nKesän aikana otimme myös tavaksi leipoa lauantaileipää. Ilahduimme, kun asiakkaat tulivat hakemaan uunituoreita leipiä jo ennen puoltapäivää.\nSyksyllä pizzataiteilija inspiroitui herkkutateista (ja kasvatti viikset).\nLokakuussa avuksemme saapui Carlos, joka mullisti pienen perheensä elämän muuttamalla Suomeen. Carlosin ansiosta ehdimme tehdä enemmän tuotteita. Pizzataiteilija leipoo nyt leipää kuutena päivänä viikossa, lisäksi vitriinissä on aina myös calzoneita ja friteerattuja herkkujakin on satunnaisesti saatavilla.\nPizzataiteilijoiden luoma itsenäisyyspizza\nJoulukuun alussa meille saapui myös espressokone Italiasta ja voimme nyt tarjota asiakkaillemme myös aitoa italialaista kahvia.\nVuosi 2012 oli meille tutustumista uuteen elämäntilanteeseen, asiakkaisiin, pizzataikinoihin ja makumieltymyksiin. Olemme siis vasta pizzatarinamme alussa.\nToivomme, että pizzamme maistuvat tänä vuonna edellistä paremmilta ja että onnistumme jatkossakin tarjoamaan teille uudenlaisia makuelämyksiä.\nLähettänyt S klo keskiviikkona, tammikuuta 02, 2013\nIhan(a) kamala Food Court