NUOREN TENSIOPÄÄNSÄRKY JA MIGREENI - PDF\nDownload "NUOREN TENSIOPÄÄNSÄRKY JA MIGREENI"\n1 NUOREN TENSIOPÄÄNSÄRKY JA MIGREENI Opas päänsärkyä sairastaville nuorille ja heidän läheisilleen Elina Kuisma ja Riikka Dahlbacka Opinnäytetyö, syksy 2008 Diakonia-ammattikorkeakoulu Diak Etelä, Helsinki Hoitotyön koulutusohjelma Diakonisen hoitotyön suuntautumisvaihtoehto Sairaanhoitaja (AMK) + Diakonissan virkakelpoisuus\n2 TIIVISTELMÄ Kuisma, Elina ja Dahlbacka, Riikka. Nuoren tensiopäänsärky ja migreeni Opas päänsärkyä sairastaville nuorille ja heidän läheisilleen. Helsinki, syksy 2008, 53 s., 3 liitettä. Diakonia-ammattikorkeakoulu, Diak Etelä, Helsinki: Hoitotyön koulutusohjelma, Diakonisenhoitotyön suuntautumisvaihtoehto, sairaanhoitaja (AMK) + diakonissan virkakelpoisuus. Opinnäytetyö koostui tuotoksesta eli oppaasta sekä siihen liittyvästä kirjallisesta raportista. Opinnäytetyön tarkoituksena oli tuottaa nuorille ja heidän läheisilleen opas tensiopäänsärystä ja migreenistä sekä näiden ennaltaehkäisystä ja hoidosta. Opinnäytetyön tavoitteena oli lisätä nuorten tietämystä päänsäryn ennaltaehkäisyssä ja sitä kautta parantaa heidän elämänlaatuaan. Opinnäyte toteutettiin yhteistyössä Suomen Migreeniyhdistyksen kanssa osana kolmivuotista Lasten päänsärky projektia. Projektin tavoitteena oli vähentää lasten päänsärystä aiheutuvia fyysisiä, psyykkisiä ja sosiaalisia haittoja. Tarkoituksena oli lisätä lasten, nuorten ja heidän omaistensa sekä ammattilaisten tietämystä päänsärkyjen ennaltaehkäisystä ja uusista hoitosuosituksista. Idea oppaalle saatiin opinnäytetyötorilta, jossa Suomen Migreeniyhdistyksestä oli henkilö mainostamassa aihetta. Oppaan valmistamiseen kului aikaa lähes kaksi vuotta, josta vuosi kului suunnitteluun ja tiedonhankkimiseen. Puoli vuotta kului oppaan hiomiseen sähköiseen muotoon. Oppaasta kerättiin palautetta arviointikyselyllä testiryhmältä, joka koostui 29 Suomen Migreeniyhdistyksen jäsenestä. Vastauksia saatiin 14 jäseneltä. Oppaan jatkohaasteena olisi olla nuorten haastatteleminen, jossa pyritään selvittämään, onko oppaasta ollut hyötyä elämänlaadun kohentamisessa. Jatkohaasteena voisi olla myös sen markkinointi esimerkiksi terveysalan ammattilaisille työ- tai apuvälineeksi työssään. Asiasanat: päänsärky, migreeni, nuoret, tuotos, terveyden edistäminen\n3 ABSTRACT Kuisma, Elina and Dahlbacka, Riikka. Tension headache and migraine. 53 p., 3 appendices. Language: Finnish. Helsinki, Autumn Diaconia University of Applied Sciences. Degree Programme in Nursing, Option in Diaconal Nursing. Degree: Nurse. Our thesis is a part of the Children s Headache project organised by Finnish Migraine Association. The purpose of the Children s Headache project is to promote early detection of children s headache and to prevent the mental and social hazards caused by headaches. The objective of the project was to increase information on headaches among children, adolescents and their relatives as well as health care professionals dealing with tension headaches and migraine. The project focuses on producing material regarding children s headache. Our thesis consists of a literature section and a guidebook. The aim of our thesis was to produce a guidebook about tension headache and migraine among adolescents. The guidebook gives information on the prevalence, causes and general symptoms of tension headache and migraine, as well as on their diagnostics and treatment. The theoretical framework consists of health promotion and communication in medicine. The data was collected by sending an evaluation questionnaire to 29 members of the Finnish Migraine Association out of which 14 responded. As a result, the preliminary test readings showed that the guidebook gives extensive information about tension headache and migraine, their causes, general symptoms and treatment. Further development regarding our product would be marketing it to health care professionals as an aid for dealing with patients with headaches. Key words: tension headache, migraine, adolescents, health promotion, communication in medicine.\n4 SISÄLLYS 1 JOHDANTO NUORTEN TERVEYS JA SEN EDISTÄMINEN Terveyden määritelmä Nuoruus elämänvaiheena Nuorten terveyshaasteet Nuorten terveyserot Terveyden edistäminen Terveyden edistäminen seurakunnissa TENSIOPÄÄNSÄRKY Tensiopäänsäryn syitä Tensiopäänsärkykohtaus Tensiopäänsäryn toteaminen Tensiopäänsäryn ehkäisy Työergonomia Rentoutuminen Uni Tensiopäänsäryn hoito Hieronta Liikunta Oppimisterapeuttiset menetelmät Fysikaalinen hoito Lääkehoito MIGREENI Migreenin ennakko-oireet Migreenin esioireet, eli auraoireet Migreenin toteaminen Migreeniärsykkeet ja kohtausten ennaltaehkäisy Stressinhallinta Ruoka-aine migreeniärsykkeenä Migreenikohtauksen hoito...24\n5 5 TERVEYSVIESTINTÄ Terveysviestinnän välineet Vaikuttavuus Kohdentaminen Yhteistyö Hyvän terveysaineiston laatukriteerit PRODUKTION TARKOITUS JA TAVOITTEET PRODUKTION TUOTTAMINEN JA ARVIOINTI Suomen Migreeniyhdistys Lasten päänsärky projekti Produktion suunnittelu Produktion valmistus Produktion kokeilu ja arviointi Arviointikysely ja palaute Oma arvio Arvioinnin perusteella tehdyt muutokset Markkinointi POHDINTA Eettisyys Luotettavuus Produktion merkitys Prosessin pohdinta Oma ammatillinen kasvu Jatkohaasteet oppaan kehittämiselle...46 LÄHTEET...47 LIITTEET...51 Liite 1: Arviointikysely...51 Liite 2: Ensimmäinen saatekirje...52 Liite 3: Toinen saatekirje...53\n6 1 JOHDANTO Päänsäryt ovat kivuliaita, toimintakykyä lamauttavia sairauksia, jotka kestävät usein läpi koko elämän. Päänsärkyihin on olemassa tehokkaita hoitoja, mutta ne eivät usein tavoita ihmisiä, jotka niitä tarvitsisivat. (Suomen Migreeniyhdistys 2007.) Päänsärkypotilaat tarvitsevat lisää tietoa osatakseen hakea apua ongelmiinsa (Hölttä 1999). Päänsärkypotilaiden aseman helpottamiseksi tietoa on annettava myös potilaiden läheisille ja työtovereille, jotta he ymmärtäisivät päänsärkysairauksien invalidisoivan luonteen. Opinnäytetyömme on Suomen Migreeniyhdistys ry:n Lasten päänsärky projektiin tilaama produktio. Tarkoituksemme on tuottaa opaslehtinen migreeniä tai tensiopäänsärkyä sairastaville vuotiaille nuorille ja heidän läheisilleen. Opaslehtinen toimii materiaalina, jonka avulla pyritään lisäämään migreeniä ja tensiopäänsärkyä sairastavien nuorten, sekä heidän omaistensa tietämystä päänsäryistä, niiden ennaltaehkäisystä ja hoitosuositusten mukaisesta hoidosta. Lasten ja nuorten eri päänsärkytyypit ovat yleistymässä vauhdilla. Koulunsa aloittavista noin 10 prosentilla on toistuvia päänsärkyjä. Lapsista migreeniä sairastaa noin 3 6 prosenttia ja varsinkin nuorten tyttöjen keskuudessa luku on suurempi. (Suomen Migreeniyhdistys 2007.) Taiwanilaisen tutkimuksen mukaan jatkuvista pääkivuista ja varsinkin migreenistä kärsivät vuotiaat sairastavat usein myös masennusta, ahdistusta ja muita mielenterveys häiriöitä (Shuu-Jiun, Kai-Dih, Jong-Ling & Shiang-Ru 2007, ). Tekemämme opas on aiheellinen, jotta nuoret ja heidän läheisensä saavat tietoa sairaudesta ja sen ennalta ehkäisyssä. Jos päänsärky on hyvin hallinnassa, voidaan mahdollisesti parantaa elämänlaatua.\n7 7 2 NUORTEN TERVEYS JA SEN EDISTÄMINEN 2.1 Terveyden määritelmä Maailman terveysjärjestö WHO määrittelee ihmisen biopsykososiaaliseksi kokonaisuudeksi. Usein määritelmään lisätään vielä ihmisen spirituaalinen ulottuvuus, kuten Parviainen ja Pelkonen (1998) tekevät artikkelissaan Uskonnollisuus hoitotyön arjessa: siinä todetaan ihmisen olevan biopsykososiaalisspirituaalinen kokonaisuus; ihmisellä on siis fyysisen, psyykkisen, hengellisen ja sosiaalisen toimintakyvyn mukanaan tuomia voimavaroja ja toisaalta myös tarpeita. Sairauden, huono-osaisuuden tai koettujen oireiden takia toimintakyky voi alentua ja siten myös voimavarat vähetä. (Parviainen & Pelkonen 1998, 46.) Määrittelijästä riippuen on terveyttä pidetty ominaisuutena, voimavarana, ihannetilana tai kykynä toimia ja työskennellä. Terveys ei ole vain sairauden puuttumista, vaan myös henkilön kykyä selviytyä sosiaalisista rooleistaan. Nykyään vallalla olevan käsityksen mukaan terveyttä ei kannata pitää elämisen tavoitteena, tärkeämpää on olla tyytyväinen omaan tilanteeseensa. Kokemus terveydestä on subjektiivinen. (Vertio 1992, 7.) Päänsärkyjä sairastava voi tuntea itsensä päänsärkykohtausten välillä täysin terveeksi. Toisaalta seuraavan päänsärkykohtauksen pelko voi saada päänsärkyjä sairastavan tuntemaan itsensä sairaaksi silloinkin, kun päätä ei särje. 2.2 Nuoruus elämänvaiheena Nuoruus määritellään elämänvaiheeksi, jolloin tapahtuu lapsen vähittäinen irrottautuminen lapsuudesta ja oman persoonallisen aikuisuuden löytäminen. Nuoruus on siis sekä yksilöitymis- että eriytymisprosessi, jolloin yksilö hakee paikkaansa yhteiskunnassa ja sosiaalisessa ympäristössä. Nuoruutta elämänvai-\n8 8 heena kuvaa voimakas muutos, joka tapahtuu yksilön elinpiirissä, ruumiissa ja mielessä. Nuoruudessa yksilö kehittyy omaa persoonallista aikuista minäänsä kohti. (Rantanen 2000, 34.) Nuoruus voidaan jaotella kolmeen eri ikäkauteen. Varhaisnuoruus sijoittuu ikävuosiin 11 14, jolloin yksilö käsittelee muuttuvaa suhdetta omaan kehoonsa. Toinen ikäkausi on vuoden iässä, jolloin yksilö prosessoi muuttuvaa suhdetta omiin vanhempiinsa. Jälkivaihe sijoittuu ikävuosiin 19 22, jolloin muotoutuu lopullinen aikuinen ja ehyt persoonallisuus. Hormonitoiminnan aktivoitumisen aiheuttamat ruumiinmuutokset aiheuttavat nuoressa hämmennystä, koska aiempi ruumiinkuva häviää. (Rantanen 2000, ) 2.3 Nuorten terveyshaasteet Lasten ja nuorten ympäristössä ja perheiden elämässä on tapahtunut suuria muutoksia viime vuosikymmeninä. Muuttoliike on muokannut ja harventanut perheiden sosiaalisia verkostoja, sähköiset viestimet vallanneet kasvavan osan ihmisten arjesta ja ajasta ja aikuisten päihteiden käyttö ja mielenterveyden ongelmat ovat lisääntyneet. Vaikka kuolleisuuslukuja tarkastelemalla lasten ja nuorten terveys on parantunut, esiintyy nuorten parissa myös paljon erilaista oireilua ja ongelmia. (Saarinen 2007.) Kouluterveyskyselyn mukaan noin 30 prosentilla nuorista esiintyy viikoittain stressioireita, kuten niska- ja hartiakipua sekä päänsärkyä. Väsymystä esiintyy päivittäin 16 prosentilla nuorista, keskivaikeaa tai vaikeaa masennusta 13 prosentilla ja koulu-uupumusta 12 prosentilla nuorista. (Luopa, Pietikäinen & Jokela 2008, 24.) Osalle oireista voidaan löytää juuri tätä oiretta tai sen lisääntymistä väestössä selittäviä tekijöitä. Stressioireet ovat kuitenkin usein merkki yleisestä pahoinvoinnista, johon liittyy muita terveyden häiriöitä ja epäonnistumisen kokemuksia eri elämänalueilla. Nuorten niska-, hartia- ja alaselkäoireiden lisääntymisen taustalla keskeisenä selittäjänä on todennäköisesti staattisissa asennoissa vietetyn ajan piteneminen. Tähän ovat vaikuttaneet välitunti- ja tuntijär-\n9 9 jestelyt, liikuntatuntien ja liikkumisen vähentyminen ja tietokoneiden ja muun informaatio- ja kommunikaatioteknologian lisääntynyt käyttö. (Rimpelä 2005.) Suomalaiset nuoret raportoivat väsymystä muita eurooppalaisia enemmän. Lisääntyneen väsymyksen selityksiä ovat todennäköisesti myöhäisempi nukkumaanmenoaika ja siitä aiheutuva yöunen lyheneminen, koulutyön muutokset, esimerkiksi kurssimuotoinen opetus, tauotus ja liikunnan määrän vähentyminen, sekä yleiset nuorten pahoinvointia selittävät yhteiskunnalliset syyt. Väsymys lisää vaikeuksia selvitä koulutyöstä ja aiheuttaa muita stressioireita, kuten jännittyneisyyttä, hermostuneisuutta tai päänsärkyä. Väsymys voi olla merkki liian suuresta koulutyömäärästä tai puutteellisista fyysisistä työskentelyolosuhteista. Huonosti ilmastoidut koululuokat ja suuret luokka- ja ryhmäkoot ovat yksi tärkeä taustatekijä. Oireita voi lisätä myös koulurakennusten kosteusvaurioista johtuva home. (Rimpelä 2005.) Stressi on oleellinen päänsärkyyn yhteydessä oleva tekijä. Kiireinen elämänrytmi, koulunkäynnin ongelmat, vaikeudet kaveripiirissä, turvattomuus ja usein myös piilevä masennus voivat kanavoitua päänsärkyoireeksi. Myös elämäntyyli voi vaikuttaa, esimerkiksi epäsäännöllinen ruokailu, valvominen, tupakointi, alkoholinkäyttö ja meluisa ympäristö lisäävät päänsäryn esiintymistä. Päänsäryn taustalla voi piillä myös masennusta, johon täytyy puuttua. (Valtonen 2004.) Jännitystyyppinen päänsärky kuuluu psyykkisiin, toiminnallisiin päänsärkyihin ja on toiseksi yleisin lasten päänsäryn aiheuttaja. Perheen ongelmat tai liian useat harrastukset edesauttavat jännityspäänsäryn syntymistä, psyykkisesti ja fyysisesti turvallinen kasvuympäristö ehkäisee sitä. Lapsella esiintyy eniten jännityspäänsärkyä seitsemän vuoden iässä, kun hän aloittaa koulun, ja 13-vuotiaana yläkouluun siirtyessä. Lapsi saattaa myös ilmaista masennustaan päänsäryn oirein. (Sillanpää 1996, 410.)\n10 Nuorten terveyserot Sosiaali- ja koulutusryhmien välisten terveyserojen ja syrjäytymisen perusta muodostuu jo kouluiässä. Syrjäytymisen, epäterveellisten elämäntapojen ja huonon koulumenestyksen noidankehä alkaa varhaisessa teini-iässä. Oppilaiden terveys on yhteydessä kouluarvosanoihin: huonot kouluarvosanat, huonoksi koettu terveydentila ja pitkäaikaissairaudet liittyvät toisiinsa. Tupakointi, alkoholin humalakäyttö ja huono hammashygienia liittyvät huonoon koulumenestykseen. Huonon koulumenestyksen taustalla ovat usein oppimisvaikeudet. Oppimisvaikeuksia kokevat oireilevat sekä tupakoivat ja käyttävät alkoholia muita enemmän. Nuorten terveyskäyttäytyminen alkaa eriytyä viimeistään luokalla. (Rimpelä 2005.) Kouluterveyskysely on osoittanut jopa 2-kertaisia eroja eri koulujen oppilaiden kokemassa terveydessä ja lääkärin toteamissa pitkäaikaissairauksissa (Luopa ym. 2008, 24). Erot selittyvät vain osaksi oppilaiden perhetaustalla ja elämäntyylillä. Yhtä tärkeitä selittäviä tekijöitä näyttävät olevan koulun ilmapiiri ja työskentelyolosuhteet. Koulujen väliset erot viittaavat siihen, että nuorten stressioireisiin ja jaksamiseen voidaan vaikuttaa koulun työmenetelmillä ja kouluterveyden- ja oppilashuollon keinoilla. (Rimpelä 2005.) Perhe vaikuttaa voimakkaasti nuorten terveyteen ja terveyskäyttäytymiseen. Ydinperheessä (molemmat biologiset vanhemmat) asuminen suojaa lapsia ja nuoria terveysongelmilta ja terveysriskeiltä. Muuntyyppisten perheiden lapsilla terveysongelmat ovat suurempia. Perhe vaikuttaa myös opiskelu-uran valintaan. Alemmista sosiaaliryhmistä tulevat suuntautuvat keskimääräistä useammin lyhyille koulutusurille ja menestyvät koulussa keskimäärin heikommin. (Rimpelä 2005.)\n11 Terveyden edistäminen Terveyden edistäminen on tavoitteellista ja välineellistä toimintaa ihmisten terveyden ja hyvinvoinnin aikaansaamiseksi sekä sairauksien ehkäisemiseksi. Se perustuu ihmisarvon ja itsenäisyyden kunnioittamiseen, tarvelähtöisyyteen, oikeudenmukaisuuteen, kulttuurisidonnaisuuteen ja kestävän kehityksen arvoihin. Terveyden edistämiseen sisältyy promotiivisia ja preventiivisiä toimintamuotoja. (Savola & Koskinen-Ollonqvist 2005, 8, 39; Perttilä 2006, 12.) Promotiivisia toimintamuotoja ovat yhteisöterveydenhoito, organisaatioiden kehittäminen, terveellinen yhteiskuntapolitiikka, ympäristöterveydenhuolto sekä terveyden edistämisen ohjelmat, joihin myös Migreeniyhdistyksen Lasten päänsärky projekti lukeutuu. Preventiivisiä toimintamuotoja ovat terveyskasvatusohjelmat ja ehkäisevä terveydenhuolto (Savola & Koskinen-Ollonqvist 2005, 8). Terveyden edistämistoiminnan tuloksia ovat terveyttä suojaavien sisäisten ja ulkoisten tekijöiden vahvistuminen, elämäntapojen muutos terveellisempään suuntaan ja terveyspalvelujen kehittyminen. Tulokset, kuten terveelliset elämäntavat eivät vielä riitä, vaan toiminnan vaikutusten tulee näkyä yksilön, yhteisön ja yhteiskunnan terveytenä sekä hyvinvointina siten, että terveys ja toimintakyky lisääntyvät, sairaudet ja terveysongelmat vähenevät ja terveyserot kaventuvat. (Savola & Koskinen-Ollonqvist 2005, 8, 39; Perttilä 2006, 12.) Tavoitteena on siis lisätä ihmisten mahdollisuuksia terveytensä hallintaan ja terveydentilansa parantamiseen (Vertio 1992, 22 23). Suomalaisen terveyspolitiikan pyrkimyksenä on edistää jokaisen yksilön ja koko väestön terveyttä ja hyvinvointia. Tarkoituksena on lisätä vuosia ja terveyttä elämään ja elämää vuosiin, eli paitsi pidentää elinaikaa, myös saada ihmiset tuntemaan itsensä terveiksi ja hyvinvoiviksi. Ihmisten tulisi tuntea selviytyvänsä hyvin arjen tilanteista ja kokea elämänsä antoisana. (Parviainen & Pelkonen 1998, 19.)\n12 Terveyden edistäminen seurakunnissa Terveyden edistämisen käsite tekee paluuta seurakuntien diakoniatyöhön. Kirkot voidaan nähdä merkittäväksi terveyden edistämisen resurssiksi, joka on jäänyt ainakin pohjoismaisessa terveyden edistämispolitiikan tutkimusperinteessä syrjään. Uuden kansanterveyden aikakausi ja yhteisöllisyyden vaatimus antaa kirkoille mahdollisuuden palata terveyspolitiikan kentälle terveyttä edistävänä toimijana. (Tervonen-Concalves 2006, 28.) Väestön ikääntymisestä johtuvat julkiset menot alkavat selvästi kasvaa luvulla, jolloin kuntien mahdollisuuden tuottaa sosiaali- ja terveyspalveluja heikkenevät. Hyvinvointiyhteiskunnan rakenteita pyritään vahvistamaan julkisen vallan ja kolmannen sektorin verkostoyhteistyöllä, johon myös diakoniatyö lukeutuu. (Kirkon diakonia- ja yhteiskuntatyön strategia, 2002.) Seurakunnissa terveyttä voidaan edistää ryhmissä, leiritoiminnassa, diakoniavastaanotoilla sekä kotikäynneillä. Terveyttä edistetään keskustelemalla ja kuuntelemalla asiakasta sekä tukemalla yhteisöllisyyttä. Seurakunnissa ei tehdä sairaanhoidollisia toimenpiteitä. Neuvonta ja terveyden ylläpitäminen osana terveyden edistämistä ilmenee terveysneuvontana, ennaltaehkäisevänä terveydenhoitona ja sielunhoitona. Diakonissat myös mieltävät uupumuksen ja masennuksen ehkäisyn opettamisen asiakkaille terveyden edistämiseksi. Seurakuntien terveyden edistämisen tärkeimpiä työmenetelmiä ovat tiedon jakaminen, keskusteleminen ja kuunteleminen. (Hyvönen & Ranne 2006, ) Hyvösen ja Ranteen (2006, 26) tekemän opinnäytetyön mukaan diakonissat kokivat, että diakonissojen suorittama diakoninen hoitotyö on asiakkaan toimintakyvyn ylläpitämistä. Työmenetelminä tässä on asiakkaan neuvonta ja ohjaus.\n13 13 3 TENSIOPÄÄNSÄRKY Tensio- eli lihasjännityspäänsärky on yleisin päänsäryn muoto, joka sisältää sekä lihasten jännityksestä että henkisestä jännittyneisyydestä johtuvat päänsäryt. Lähes puolet ihmisistä kokee tensiopäänsärkyä jossain vaiheessa elämää. Noin kolme prosenttia ihmisistä sairastaa kroonista eli pitkäaikaista jännityspäänsärkyä. (Mustajoki 2008.) 3.1 Tensiopäänsäryn syitä Yleisin syy tensiopäänsärkyyn on niska-, hartia- ja päänahanlihasten jännittyneisyys. Syynä voi myös olla purentavirhe, yöllinen hampaiden narskuttelu, niskanlihasten revähdys tai henkisen ahdistuksen aiheuttama jännittyneisyys. (Hämäläinen 2008.) Päänsäryn syntymekanismi on tuntematon. On todettu, että tensiopäänsärkyä sairastavilla on suurentunut sähköinen aktiivisuus niskan tai otsan lihaksissa, joka liittyy kipuun. Tätä samaa ei kuitenkaan ole kaikissa tutkimuksissa havaittu. Jo 1950-luvulla esitettiin ajatus, että tensiopäänsäryssä kipu aiheutuisi verenkierron heikentymisestä kireissä lihaksissa. Verenkierron vähentymistä kireissä lihaksissa päänsäryn yhteydessä ei kuitenkaan ole pystytty osoittamaan myöhemmissä tutkimuksissa. Kuitenkin jotkut potilaat ovat hyötyneet verenkiertoa lisäävistä lääkkeistä säryn estohoidossa. Myös alkoholi auttaa lihasjännityspäänsärkyyn. On mahdotonta erottaa, johtuuko se verenkierron lisääntymisestä kireissä lihaksissa vai yleisestä rentoutusvaikutuksesta. (Färkkilä 1997.) On osoitettu, että sekä verihiutaleiden että veren plasman serotoniinivälittäjäaineen määrät ovat alentuneita lihasjännityspäänsäryssä. Varmuutta siitä, miten havainto liittyy päänsärkyyn, ei ole. Toisinaan tensiopäänsärkyyn liittyy ilmeinen\n14 14 tai piilevä masennus. Monilla uni häiriintyy niin, että illalla saa helposti unen päästä kiinni, mutta uni katkeilee, ja aamuyö menee valvoessa. (Färkkilä 1997.) Joskus selvä niskan vamma esimerkiksi kolarissa edeltää päänsäryn alkua. Päänsärkysairauden alku voi liittyä myös työskentelyasennon muutokseen. Nuorilla tensiopäänsärkyyn altistaa usein tietokonepelien pelaaminen, jolloin istuma-asento saattaa olla pitkään samanlainen. Myös liikunnan vähäisyys saattaa aiheuttaa lihasjännityspäänsärkyä. Tensiopäänsärky liitettiin aiemmin hankaliin työasentoihin ja työn raskauteen, mutta lihasjännityspäänsärkyä esiintyy kaikenlaisessa yksipuolisessa ruumiillisesti näennäisen kevyessäkin työssä. Nuorella esimerkiksi koululaukun kantaminen tai istuma-asento voi olla tensiopäänsäryn taustalla. Tärkein lihasjännityspäänsärkyä aiheuttava tekijä onkin toiminnan yksipuolisuus. (Färkkilä 1997.) Nuorella jännityspäänsärky johtuu niskalihasten jatkuvasta supistuksesta ja on yleensä yhteydessä psyykkiseen ja fyysiseen stressiin. Särky alkaa hiipien, usein iltapäivällä tai koulupäivän jälkeen, ja menee ohi levolla. Selkeää rajanvetoa jännityspäänsäryn ja migreenikohtauksen välillä ei aina pystytä tekemään. Särkyä esiintyy harvemmin viikonloppuisin tai loma-aikoina. Myös riitaisat kotiolot voivat aiheuttaa lapselle tai nuorelle tensiopäänsärkyä. (Färkkilä & Paakkari 2002, 43.) 3.2 Tensiopäänsärkykohtaus Lihasjännityspäänsärky tuntuu useana päivänä yleensä ohimolla ja niskassa takaraivolla. Alkuun lihassärky on enemmän toisella puolella, mutta leviää säryn pahetessa koko päähän. Kohtauksen aikana päänahka tuntuu kireältä ikään kuin vanne puristaisi päätä ja päässä tuntuu olevan painetta. Joskus päänahassa voi olla puutuneita alueita. Jännityspäänsärky ilmenee yleensä pitkään jatkuneena ja tasaisena. Kipu ei koskaan ole viiltävää tai repäisevää. Joillakin henkilöillä päänsärkykohtaus voi kestää jopa kokonaisen viikon, mutta yleensä särkykohtaus kestää päivän. (Mustajoki 2008.)\n15 15 Särkyyn voi liittyä kävellessä tuntuva huimaus. Joskus siihen voi liittyä pahoinvointia, mutta ei koskaan oksentelua. Aamulla särkyä ei välttämättä ole ollenkaan, mutta lisääntyy päivän mittaan. Särky voi kuitenkin olla sen verran lievää, että sen kanssa pystyy nukkumaan. (Färkkilä & Paakkari 2002, 41.) 3.3 Tensiopäänsäryn toteaminen Särkyä ei voi mitata, eikä tensiopäänsärky näy verikokeissa tai röntgenkuvissa. Epäsuoraa viitettä voidaan sen sijaan saada kaularangan röntgenkuvista, joissa näkyy niskan ryhdin oikeneminen, oikoryhti. Sen sijaan kaularangan kulumilla ei ole vaikutusta päänsäryn esiintymiseen. Usein särky on suorastaan käsin kosketeltavaa, niska ja kallonpohja voivat aristaa kosketeltaessa. Usein lihasjännityspäänsärky ja migreeni esiintyvät yhdessä, jolloin sekä lääkärin että potilaan on vaikea tietää, kummasta sairaudesta särky johtuu. Päänsärkysairauden tunnistaminen on kuitenkin tärkeää, koska nykyiset migreenin täsmälääkkeet, triptaanit, eivät tehoa lihasjännityspäänsärkyyn. (Färkkilä 1997.) Diagnoosin varmistamiseksi lääkärin tehtävä on myös selvittää, että päänsäryn syynä ei ole esimerkiksi esioireeton migreeni, purentahäiriö, sivuontelontulehdus, silmänpainetauti, ohimovaltimotulehdus, kilpirauhasen liikatoiminta (hypertyreoosi), lisäkilpirauhasen liikatoiminta, yläniskakivut tai aivokasvain. (Färkkilä & Paakkari 2002, ) 3.4 Tensiopäänsäryn ehkäisy Jännityspäänsärkyyn ei tunneta yhtä ja ainoata yleispätevää ehkäisykeinoa. On olemassa monia eri keinoja, joista jokaisen täytyy valita itselleen sopiva tapa ennaltaehkäistä päänsärkykohtauksia. Parhaimpana neuvona ajoittaisesta ten-\n16 16 siopäänsärystä kärsivälle on etsiä mahdollisia päänsärkyä lisääviä tekijöitä ja vaikuttaa niihin. (Mustajoki 2008.) Työergonomia Hyvä työergonomia eli oikeat työasennot ja -tavat ovat tärkeitä jännityspäänsäryn ehkäisemisessä. Esimerkiksi näyttöpäätteen ja näppäimistön oikea korkeus on tärkeää, jotta niskalihakset eivät jännity. Näiden lisäksi hyvä fyysinen sekä perus- ja lihaskunto auttaa jännityspäänsäryn ehkäisemisessä, kuten myös sen hoidossa. (Tunninen 2008.) Rentoutuminen Hyötyä on myös rentoutumisen opettelusta. Rentoutumistapoja ja menetelmiä on useita, joista kannattaa valita itselleen sopiva. Saunominen, lepääminen, liikkuminen luonnossa ja rentoutumisharjoitukset voivat olla hyödyllisiä säryn ehkäisyssä. Lapsilla ja nuorilla lepo ja rentoutuminen auttavat yleensä paremmin kuin lääkkeet. Riittävä yöuni, säännöllinen ruokailu, turhan kiireen välttäminen ovat ehkäisyn ja hoidon tärkeitä osia. Myös säännöllisestä liikunnasta voi olla hyötyä. Nuoren oma tai vanhempien asettama vaatimustaso voi olla korkea ja pettymyksensietokyky heikko. (Färkkilä & Paakkari 2002, ) Uni Rauhallisen unen taustalla on hyvä unihygienia. Unta auttavia tekijöitä ovat viileä ja pimeä huone, hyvä patja sekä tyyny ja puhtaat lakanat. Uneen pääsyä helpottaa myös säännöllinen rytmi sekä tietynlaiset iltatoimet muun muassa hampaiden pesu ja lukeminen, jotka ovat jokaisella henkilöllä erilaiset. Nämä\n17 17 iltatoimet ovat hyvä suorittaa samalla tavalla joka ilta, jolloin koko keho valmentautuu nukkumaan menoon. (Mannerheimin Lastensuojeluliitto 2007.) 3.5 Tensiopäänsäryn hoito Kun tauti esiintyy ensimmäisiä kertoja, riittää usein tavallinen tulehduskipulääke muutaman päivän ajan (Mustajoki 2008). Tilanteen pitkittyessä ja kroonistuessa hoito vaikeutuu. Jännityspäänsärky luokitellaan krooniseksi, kun päänsärkypäiviä on kuukaudessa yli 15. Hoitamattomana krooniseksi muuttunut jännityspäänsärky voi laukaista migreenikohtauksen. Krooniseksi muuttuneeseen jännityspäänsärkyyn etsitään apua ensisijaisesti ei-lääketieteellisistä hoidoista. (Terveyskirjasto 2005.) Hieronta Parhaiten auttaa kipeiden alueiden hieronta. Särkevää pääkallon kohtaa voi myös hieroa, ja usein lämpö on hyödyksi. Koulussa tai työpaikalla ja iltaisin kotona on syytä yrittää taukovoimistelua ja rentoutumista. Usein täytyy harkita kiireisen elämänrytmin muutosta ja liikunnan lisäämistä istumatyön vastapainoksi. (Hämäläinen 2008.) Liikunta Liikunta estää päänsärkyä. Liikunta saattaa joskus pahentaa kipua, vaikka se olisi aloitettu hoidoksi. Esimerkiksi rintauinnissa niskan lihakset jännittyvät. Tällöin kannattaa kokeilla jotakin toista liikuntalajia. Hyviä liikuntamuotoja ovat rento kävely, venyttelevä voimistelu, sulkapallo, tennis ja selkäuinti. Laji on vapaasti valittavissa, kunhan liikunta tuntuu mielekkäältä eikä ole yksi stressin aiheuttajista. (Terveyskirjasto 2005.)\n18 Oppimisterapeuttiset menetelmät Erilaiset oppimisterapeuttiset, biofeedback menetelmät, auttavat ymmärtämään lihasjännitystä ja helpottavat päänsärystä eroon pääsyä. Biofeedback on hoitomuoto, jota käytetään paljon Yhdysvalloissa erilaisten sairauksien ja oireiden hoitoon. Siinä on kyse rentoutumisen harjoittelemisesta apuvälineiden avulla. Nämä apuvälineet antavat rentoutusta harjoittelevalle tietoa rentoutumisen onnistumisesta esimerkiksi kehon lämpötilaa tai lihasjännitystä mittaavien laitteiden avulla. Rentoutumisen avulla palautetaan jälleen kehossa stressitön tila, kun stressi on noussut liian korkeaksi. Kyse on siis erilaisten stressiä aiheuttavien tekijöiden, stressorien, kielteisten vaikutusten hallitsemista. Koska kyse on oppimistapahtumasta, kuluu rentoutumisen oppimiseen aikaa. Eri tutkimuksissa on todettu, että biofeedback-menetelmällä on kyetty vähentämään päänsärkyä potilasryhmistä riippuen prosenttia. Tämä selittyy sillä, että jopa 44 prosenttia päänsärkykohtauksista on stressin seurausta. (Lindberg 2003, ) Fysikaalinen hoito Akupunktiosta on tilapäinen apu joillekin, mutta särky useimmiten uusii muutaman viikon kuluttua. Sama koskee fysikaalista hoitoa ja kaikkia passiivisen fysikaalisen hoidon muotoja, joissa päänsärkyä sairastava ei itse kuntouta itseään. Ne ovat lähinnä ensiapuhoitoja, ja vain elämäntapamuutoksilla saadaan aikaan pitkäaikaisempaa helpotusta särkyyn. (Färkkilä 1997.) Lääkehoito Tensiopäänsärkyä voi lyhytaikaisesti lääkitä parasetamolilla tai tulehduskipulääkkeillä esimerkiksi ibuprofeiinilla. Lyhytaikaisella lääkitsemisellä tarkoitetaan\n19 19 maksimissaan viittä päivää. Särkylääkkeiden jatkuvaa käyttöä on syytä välttää, sillä tähän päänsärkyyn kehittyy helposti särkylääkeriippuvuus. Erityisen hankalia ovat kofeiinia ja kodeiinia sisältävät yhdistelmäkipulääkkeet. Teho kipuun on parempi, mutta särkylääkeriippuvuus kehittyy herkemmin. Jatkuva särkylääkkeiden käyttö lopetetaan ja niiden sijaan aloitetaan pieni annos pitkäaikaisen kivun hoidossa käytettyä masennuslääkettä. Kansainvälisissä tutkimuksissa eniten hyötyä on ollut amitriptyliinistä, jonka on osoitettu pieninä annoksina estävän tehokkaasti kroonista kipua. Pienillä annoksilla amitriptyliini ei toimi masennuslääkkeenä. Muita pitkäaikaisempaan käyttöön soveltuvia lääkkeitä ovat lihasrelaksantit ja spastisuuslääke titsanidiini. (Färkkilä 1997; Mustajoki 2008.) 4 MIGREENI Migreeni on kivulias sairaus, joka voi estää sosiaalista toimintaa vapaa-ajalla sekä aiheuttaa poissaoloja koulusta ja harrastuksista (Martikainen, Färkkilä & Kallela 2003). Migreenin vaikutusta elämänlaatuun on verrattu diabetekseen ja masennukseen, sillä migreeni haittaa toiminta kykyä ja hankaloittaa elämää. Migreenikohtauksen kivun voimakkuutta on verrattu sydäninfarktikipuun. Migreeni on yleisempi sairaus kuin esimerkiksi astma tai diabetes. Migreenikohtaukset haittaavat työ-, perhe- ja sosiaalista elämää sekä aiheuttavat pelkoa tulevista kohtauksista. (Färkkilä & Paakkari 2002, ) Migreeni on aivorungon tumakkeista alkava hermosto- ja verisuoniperäinen sairaus, joka laajentaa aivojen pintaverisuonia. Verisuonten laajentuminen aiheuttaa kovan, kohtauksittaisen kivun. (Färkkilä 2002, 52.) Häiriöitä aivorungossa voivat aiheuttaa esimerkiksi stressitilan muutos, hormonit sekä uni- ja valverytmin sekoittuminen (Färkkilä 2003). Taipumus migreeniin on periytyvä (Aho, Hämäläinen & Metsähonkala 2003), mutta tarkkaa syytä migreeniin ei tiedetä, eikä sitä, miksi sitä esiintyy vain osalla väestöstä. Migreenioireiden arvellaan\n20 20 laukeavan monen mekanismin, perintö- ja ympäristötekijöiden vaikutuksesta. (Färkkilä & Paakkari 2002, 52.) Migreenille on tyypillistä nopeasti alkava, kova kohtauksittainen särky, johon voi liittyä oksentelua ja silmien valonarkuutta. Migreenikohtauksen aikana keskushermosto toimii poikkeavasti; useat aistit, kuten näkö, kuulo ja haju herkistyvät. Migreenikohtauksen aikana potilas on selvästi sairas. (Aho, Hämäläinen & Metsähonkala 2003; Färkkilä 2003.) Kohtauksen jälkeen aivosolutoiminta palautuu vähitellen normaaliksi (Martikainen ym. 2003). 4.1 Migreenin ennakko-oireet Migreenikohtausta ennakoiviin oireisiin voi liittyä mielialan muutoksia, vatsaoireita ja kalpeutta (Färkkilä 2003). Monet migreeniä sairastavat kokevat jonkin tietyn ruoka-aineen himon ja haukottelun sekä autonomisen hermoston aktivoitumisesta johtuvan palelun olevan migreenikohtauksen tuloa ennakoivia oireita (Martikainen ym. 2003). 4.2 Migreenin esioireet, eli auraoireet Migreeniä on useita alatyyppejä, mutta käytännössä puhutaan kahdesta migreenityypistä: esioireellisesta, eli aurallisesta, ja esioireettomasta, eli aurattomasta migreenistä. Auralla tarkoitetaan monimuotoista oireistoa, joka edeltää päänsärkyä. Sen katsotaan olevan aivoperäinen ja liittyvän aivokuoren tai aivorungon paikallisiin verenkierron häiriöihin. (Partinen 1992, 53.) Aura ilmenee alle 60 minuutin kestoisena päänsärkyä edeltävänä oireena, joka yleensä on näköhäiriö, kuten puutos näkökentässä, kuvioita näkökentässä, esimerkiksi kirkkaita palloja tai sahalaitakuvioita. Aura voi olla myös puutumisen tai pistelyn tunne kasvoilla ja raajoissa sekä sanojen löytämisen vaikeus, jopa\n21 21 kyvyttömyys puhua. Auran lopulla tai viimeistään tunnin kuluessa kohtaus jatkuu toispuoleisella sykkivällä päänsäryllä, jolloin hajut, äänet ja kirkkaat valot tuntuvat häiritseviltä. Kohtausta seuraa yleensä muutaman tunnin kuluttua oksentelu ja uni. (Aho ym. 2003; Färkkilä 2003.) Aurattomaan migreeniin ei näytä liittyvän aivojen verenkierron häiriöitä, kuten aurallisessa migreenissä, tai ne ovat niin vähäisiä, ettei niitä ole voitu havaita. Aurattomassa migreenissä todetaan sen sijaan biokemiallisia muutoksia, jotka saavat alkunsa sisäsyntyisten mekanismien tai ulkopuolisten tekijöiden vaikutuksesta. (Partinen 1992, 53.) 4.3 Migreenin toteaminen Migreeniä ja jännityspäänsärkyä voi olla vaikea erottaa toisistaan, etenkin jos särkyä on usein. Migreenidiagnoosi vaatiikin riittävän pitkän seuranta-ajan, vähintään puoli vuotta, jonka kuluessa muut päänsäryn syyt voidaan sulkea pois. (Aho ym. 2003; Korpela 2004.) Diagnostisten kriteerien monimuotoisuus aiheuttaa sekä migreenin yli- että alidiagnostiikkaa (Korpela 2004). Nykymääritelmän mukaan aurattomaan migreeniin liittyy vähintään kaksi neljästä seuraavista oireita: 1) sykkivä särky, 2) toispuoleinen särky, 3) kohtauksellinen tai kova särky ja 4) päänsäryn paheneminen fyysisen aktiivisuuden vaikutuksesta. Päänsärkykohtauksia on oltava vähintään viisi ja migreenikohtausten välillä kliinisen ja neurologisen tilan tulee olla normaali. (Korpela 2004.) Aurallisen migreenin diagnoosiin vaaditaan vähintään kaksi kohtausta. Aura on tavallisesti visuaalinen tai sensorinen ja sen kesto on alle tunnin. Yli 60 minuutin kestoiset tai monimuotoiset auraoireet vaativat aina jatkoselvittelyä. Diagnoosi edellyttää aina muiden mahdollisten sairauksien poissulkua ja seurantaa. (Korpela 2004.)\n22 22 Migreeniä sairastavalla voi esiintyä myös epätäydellisiä migreeniä vastaavia oireita, kuten pelkkä näköhäiriö ilman päänsärkyä (Färkkilä 2003). Yli 60 minuuttia kestävät auraoireet tai motorinen heikkous, puhehäiriöt tai vaikeus ymmärtää puhetta, huimaus, haparoiva kävely tai sekavuus vaatii aina lisätutkimuksia, sillä niiden taustalla voi olla jotakin muuta kuin migreeni (Aho ym. 2003). 4.4 Migreeniärsykkeet ja kohtausten ennaltaehkäisy Migreeniä voivat eri henkilöillä laukaista hyvin erilaiset ärsykkeet, lisäksi migreenikynnys samallakin henkilöllä vaihtelee ajankohdasta toiseen, joten tietty laukaiseva tekijä ei aina saakaan kohtausta aikaiseksi. Siksi ei ole mahdollista laatia yleispätevää ohjetta migreenin ehkäisyyn. (Aaltoila 2002.) Terveellisistä elämäntavoista huolehtiminen ja omien migreeniärsykkeiden tunteminen auttaa migreenikohtauksen ennaltaehkäisyssä. Päänsärkypäiväkirjan pitäminen yhdistettynä omien elämäntapojen tarkkailuun voi auttaa löytämään yhteyden niihin tekijöihin, jotka itsellä liittyvät migreenin laukeamiseen. Siten on mahdollista oppia välttämään migreeniin yhteydessä olevia tekijöitä, tai varautua mahdollisesti tulossa olevaan kohtaukseen ottamalla ajoissa lääkettä. Migreenin ennaltaehkäisyn perusteena on terveellisistä elämäntavoista ja ravitsemuksesta huolehtiminen: säännöllinen unirytmi, säännöllinen ruokailu, riittävä nesteytys, riittävä liikunta, lepo ja rentoutuminen. (Käypä hoito 2002.) Stressinhallinta Stressi on kohtauksille altistava tekijä. Lähes puolet migreeniä sairastavista kokee stressin olevan yhteydessä etenkin viikonloppuna ilmeneviin kohtauksiin. Ajan varaaminen pelkkään laiskotteluun saattaa auttaa hallitsemaan stressiä.\n23 23 Myös säännöllinen liikunta ja lihasten rentoutusharjoitukset ovat tärkeitä stressinhallintakeinoja. (Lindberg 1998.) Rentoutuksesta voi olla hyötyä etenkin lukioikäisten päänsäryn estämisessä. Liiallinen fyysinen rasitus voi laukaista migreenin, joten liikunnan sopiva rasitustaso ja liikuntamuoto on kokeiltava yksilöllisesti. Kohtuuttoman suurien harrastemäärien karsiminen voivat myös auttaa estämään kohtausten tuloa. (Aaltoila 2002.) Ruoka-aine migreeniärsykkeenä Eräät ruoka-aineet saattavat aiheuttaa kohtauksia (Käypä hoito 2002). Tavallisimmin migreenin koetaan olevan yhteydessä suklaaseen, sitrushedelmiin sekä juustoihin. Ruoka-aineiden vaikutus perustuu niiden sisältämiin kemiallisiin yhdisteisiin ja lisäaineisiin. Nämä aineet aiheuttavat migreeniin liittyvän biokemiallisen reaktion; ensin valtimoiden supistumisen ja sitä seuraavan ylikorjaavan suonten laajenemisen. (Lindberg 1998.) Natriumglutamaatti (E621) on tavallisimmin migreeniin yhteydessä oleva lisäaine. Natriumglutamaattia käytetään arominvahventeena muun muassa joissakin makkaroissa, eineksissä sekä keitto-, pata- ja kastike- sekä salaattikastikeaineksissa. Myös makeutusaine aspartaamilla (E951) voi olla yhteyttä migreeniin. Aspartaamia käytetään eräissä kevytjuomissa, hapanmaitotuotteissa ja jäätelöissä. Säilyvyyttä parantavista aineista natrium- ja kaliumnitriitit (E250 ja E249) sekä natrium- ja kaliumnitraatit (E251 ja E252) voivat liittyä migreeniin. Näitä aineita saattaa löytyä kestomakkaroista, liha- ja kalavalmisteista sekä joistakin juustoista. (Aaltoila 2002.) Joidenkin migreenistä kärsivien henkilöiden kokemusten mukaan toisinaan on kyse migreeniärsykkeen määrästä, joten lisäaineen saannin vähentäminenkin saattaa helpottaa migreeniä. Herkkyys migreenille altistaville tekijöille saattaa\n24 24 vaihdella elinkaaren eri vaiheissa ja vältetyn aineen palauttamista ruokavalioon voi ajoittain kokeilla. (Aaltoila 2002.) Ennen ajateltiin verensokerin laskun aiheuttavan migreenikohtauksen, nykytiedon mukaan migreenikohtauksen syntymekanismi ei liity veren sokeripitoisuuteen. Silti monet kokevat paaston olevan yhteydessä kohtauksiin, joten säännöllinen ruokailu voi auttaa pitämään kohtaukset loitolla. (Lindberg 1998.) 4.5 Migreenikohtauksen hoito Ympäristöllä on suuri merkitys myös kohtauksen hoidossa: pimeä ja hiljainen ympäristö yleensä lievittää migreenikohtausta. Myös lepo ja nukkuminen helpottavat oloa. Viileä huone tai kylmä kääre ohimoilla voivat vähentää kipua. Tutkittua tietoa näistä hoitokeinoista on vain vähän, mutta kylmän helpottavasta vaikutuksesta on joitakin tutkimustuloksia. (Käypä hoito 2002.) Vaikeampien kohtauksien hoito vaatii kuitenkin lääkkeitä ja lääkeyhdistelmiä. Migreenikohtauksen lääkehoidosta ei ole olemassa yleisesti hyväksyttyä kansainvälistä ohjetta, ja käytäntö vaihtelee suuresti. Lisäksi hyvin harvojen lääkkeiden tehosta on aukotonta näyttöä. Hoidon valintaan vaikuttavat kohtauksen vaikeusaste, pahoinvointi, oksentaminen sekä mahdolliset muut sairaudet. Suurin osa migreenikohtauksista voidaan hoitaa tulehduskipulääkkeillä tai täsmälääkkeillä sekä pahoinvointilääkkeillä tarpeen mukaan. (Käypä hoito 2002.) Heti kohtauksen alussa on syytä ottaa riittävän suuri annos parasetamolia tai ibuprofeenia. Migreenin hoitoon sopiva alkuannos parasetamolia noin 50 kg painavalla henkilöllä on 1000 milligrammaa suun kautta nautittuna. Ibuprofeiinin alkuannos on milligrammaa suun kautta nautittuna. Ellei yksi lääkeannos auta, kahden tunnin kuluttua voidaan ottaa toinen, suurinta sallittua päiväannosta ylittämättä. On syytä huomioida, että parasetamolin ja ibuprofeenin suositetut milligrammamäärät ovat erisuuruiset. (Käypä hoito 2002.)\n25 25 Parasetamolin vaikutus alkaa nopeammin kuin ibuprofeenin, mutta ibuprofeeni on tehokkaampi, sillä se lopettaa kohtauksen useammin kuin parasetamoli. Poretabletit ja liuokset imeytyvät paremmin kuin tavalliset tabletit. Peräpuikot, eli supot vaikuttavat hitaimmin, mutta niitä voi kokeilla, jos migreeniin liittyy pahoinvointia ja oksentelua. (Käypä hoito 2002.) Kipulääkkeet eivät sovellu päivittäiseen tai lähes päivittäiseen käyttöön tiuhaan toistuvien migreenikohtauksien tai migreenikohtauskierteen hoidossa. Riskinä ovat kipulääkkeiden haittavaikutukset sekä särkylääkepäänsäryn kehittyminen, joka johtaa päänsäryn oravanpyörään. (Havanka 2003.) 5 TERVEYSVIESTINTÄ Terveysviestintä on tavoitteellista toimintaa suuren yleisön ja päätöksentekijöiden terveystietoisuuden lisäämiseksi, jotta yksilöiden ja yhteisöjen terveydentilaa voitaisiin parantaa (Savola & Koskinen-Ollonqvist 2005, 8). Terveysviestintä on menetelmä tiedottaa terveyteen liittyvistä asioista väestölle. Sen tarkoituksena on saada aikaan keskustelua tärkeistä terveyteen liittyvistä kysymyksistä. Tavoitteena ei ole vain tiedon levittäminen, vaan terveyden edistäminen, sairauksien ehkäisy, hoito tai kuntoutus. Terveysviestinnän avulla voidaan muuttaa terveyteen liittyviä uskomuksia ja asenteita, innostaa ihmisiä etsimään lisätietoa ja joissakin tapauksissa saada aikaan terveellisiä elämäntapoja. (Wiio & Puska 1993, 90.) Puolueettomuus ja asiantuntemus ovat terveysviestinnän lähtökohtana, tärkeimpiä arvoja ovat eettisyys, totuudellisuus ja terveyden tasa-arvon edistäminen. Eettisyys ja totuudellisuus toteutuvat, jos kaikki kerrottu perustuu joko hyvään tutkimuskäytäntöön (evidence based) tai luotettavaan kokemukseen (practice based) pohjautuvaan tietoon. Tiedon lähteiden ja viestinnän tavoitteiden\n26 26 tulee käydä viestinnästä ilmi helposti. Uuden toiminnan luomisessa ja kehitysprojekteissa on kuitenkin otettava huomioon, että niissä kaikki ei voi perustua vain tutkittuun ja kokemukselliseen tietoon, sillä silloin ei synny mitään uutta. Viestinnän tavoitteet ja sisällöt eivät saa olla ristiriidassa terveyden edistämisen kanssa, eikä esimerkiksi jonkin terveyttä edistävän elintavan merkitystä saa vähätellä toisen elintavan korostamiseksi. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 5.) 5.1 Terveysviestinnän välineet Terveysviestinnällä tarkoitetaan henkilökohtaista terveysneuvontaa, terveysjournalismia, yhteisöviestintää, riskeistä tiedottamista, sosiaalista viestintää ja markkinointia. Viestintä voi ilmetä perinteisillä ja kulttuurisidonnaisilla tavoilla kuten tarinan kertomisena, lauluina tai näytelminä. (Wiio & Puska 1993, 90.) Terveysviestintä voidaan nähdä myös laajemmin, jolloin siihen sisältyy myös muu terveysaiheinen viestintä kuin tavoitteellinen, terveyden hyväksi tapahtuva viestintä. Laaja terveysviestinnän näkemys sisältää kaikenlaisen joukkoviestinnän, kuten terveysvalistuksen, terveysmainokset, terveysjournalismin ja terveyttä käsittelevän viihteen, kohdeviestinnän, esimerkiksi potilasohjeet ja terveydenhuollon sisäisen viestinnän sekä henkilökohtaisen terveysneuvonnan, kuten lääkärin tai hoitajan ja potilaan välisen keskustelun. (Savola & Koskinen- Ollonqvist 2005, 78.) Kaikki terveyttä käsittelevä viestintä ei edistä terveyttä. Esimerkiksi terveystuotteiden mainonnan ja terveyteen liittyvän journalismin tavoitteena ei välttämättä ole terveyden edistäminen vaan myynnin lisääminen. Terveysviestinnän välineen valitsemiseen vaikuttaa viestinnän kolme keskeistä periaatetta: vaikuttavuus, kohdentaminen ja yhteistyö. Nämä asettavat suuntaviivat myös terveysviestinnälle. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 4, 9 10.)\n27 Vaikuttavuus Viestinnän tarkoituksena on tukea toiminnan tavoitteita, mutta lisäksi sille määritellään omat tavoitteet, jotka on eroteltava toiminnan tavoitteista. Viestinnän tavoitteiden toteutumista on voitava seurata. Suunnitteluvaiheessa päätetään viestinnän arviointikeinoista tai työkaluista, näitä voivat olla esimerkiksi asenteiden ja tiedontason kartoitukset tai medianäkyvyyden määrä. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 9.) Kun toiminnan tavoitteena on vähentää päänsärystä aiheutuvia fyysisiä, psyykkisiä ja sosiaalisia haittoja, viestinnän tavoitteena voivat olla esimerkiksi päänsärkysairauksiin liittyvien asenteiden muutokset, tietoisuuden lisääminen päänsärkysairauksien vaikutuksista sekä keskustelun herättäminen myös koulu- ja työyhteisöissä. Päänsärkysairauksien invalidisoivaa luonnetta ei laajasti tunneta, joten koulutoverit ja opettajat voivat hämmästellä päänsärystä johtuvia poissaoloja. Asenteet, tiedot ja niiden myötä toimintatavat kuitenkin muuttuvat hitaasti. Siksi on tärkeää tehdä pitkäjänteistä viestintää, jossa asiaa viestitään riittävän kauan tavoitteen saavuttamiseksi. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 9.) Vaikuttaminen edellyttää erottumista. Erottuminen voi vaatia rohkeita valintoja viestien muotoilun, keinojen ja kanavien suhteen sekä olemassa olevien toimintamallien kyseenalaistamista. Vaikuttaminen vaatii usein myös tunteiden herättämistä, aina pelkkä tiedon lisääminen ei riitä. Terveysviestinnässä voidaan hyödyntää terveyteen liittyvää tunnepotentiaalia, esimerkiksi mielihyvää, onnistumista, hemmottelua, syyllisyyttä ja pelkoa. Tunteita hyödynnettäessä huomioidaan kohderyhmien kunnioitus. Varsinkin lapsia koskevissa asioissa tunteisiin vetoamisessa on noudatettava suurta varovaisuutta. Kohderyhmän elinpiirin ja arvomaailman ymmärtäminen sekä inhimillinen ja suvaitseva lähestymistapa ovat vaikuttavan viestinnän edellytyksiä. Viestinnän vaikuttavuutta lisää myös tavoitteiden ja viestinnän sisällön kohtuullisuus. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 9.)\n28 28 Pyrittäessä lievittämään nuorten päänsärkysairauksia ja niistä aiheutuvaa haittaa, on hyväksyttävä nuorten elinpiiriin ja elintapoihin kuuluvat piirteet. Tietokonepelit ja internet informaatio- ja kommunikaatiovälineenä kuuluvat nykypäivänä nuorten arkeen, eikä nuorten vapaa-ajan käyttöä informaatioteknologian parissa kannata pyrkiä muuttamaan kokonaan toisenlaiseksi. Elintapojen muutoksesta viestittäessä korostetaan pienten muutosten ja päätösten merkitystä, esimerkiksi päivittäisen rentouttavan kävelylenkin tai muun liikuntaharrastuksen ottamista osaksi päivärutiineja. (Tähti-Niemi 2007; Terveyden edistämisen keskus 2005, 9 10.) 5.3 Kohdentaminen Kohdentaminen toteutetaan siten, että kohderyhmät määritellään selkeästi ja pohditaan, minkä kohderyhmien tavoittaminen on tärkeintä. Kohderyhmät määrittävät keinojen ja kanavien valinnat. Kohderyhmän maailmaan, median- ja kanavien käyttöön perehdytään tutkimusten, haastattelujen ja muun taustatyön avulla. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 10.) Viestintää suunniteltaessa ja toteutettaessa otetaan huomioon, missä muodossa ja minkä kanavien kautta viestintä tavoittaisi myös ne väestöryhmät, joiden tulevaisuus on terveyden suhteen uhattuna. Jos suora vaikuttaminen kohderyhmiin tavanomaisten viestintäkanavien kautta ei vaikuta tuloksekkaalta, kanavana voivat toimia myös esimerkiksi yhteiskunnallinen päätöksenteko tai terveydenhuollon ammattilaiset. Päättäjät ja vaikuttajat ovat toiminnan tavoitteen toteutumisen kannalta keskeinen kanava ja kohderyhmä etenkin, kun terveyden edistäminen edellyttää suoran vaikuttamisen asemesta tai sen ohella yhteiskunnan rakenteiden tai käytäntöjen muutosta tai tiettyjen rakenteiden ylläpitoa. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 10.)\n29 Yhteistyö Mahdolliset yhteistyökumppanit eli tahot, joilla on sama tavoite, teema tai kohderyhmä, kartoitetaan suunnitteluvaiheessa. Yhteistyön tärkeimpiä tavoitteita on myös pyrkiä vaikuttamaan terveyttä edistävien viestien perillemenon esteisiin, kuten kulttuuriin, yleiseen mielipideilmastoon ja ihmisten asenteisiin ja mielipiteisiin. Eri toimijoiden antama samansuuntainen tieto lisää viestien vaikuttavuutta. Samalla voidaan lisätä yleistä terveystietoisuutta, mikä palvelee kaikkien terveyden edistämisen toimijoiden etua. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 10.) Yhteistyökumppaneiden keskinäinen viestintä parantaa myös mahdollisuuksia tunnistaa yhteisiä tavoitteita, yhdistää voimavaroja sekä käyttää omia viestinnän resursseja mahdollisimman hyödyllisesti. Yhteistyö on tarpeen myös eettiseltä kannalta, sillä uutta tutkimustietoa tulee jatkuvasti kaikilta alueilta. (Terveyden edistämisen keskus 2005, 10.) 5.5 Hyvän terveysaineiston laatukriteerit Terveysaineiston arvioinnin tarkoituksena on kehittää terveysaineiston laatua. Jotta voidaan arvioida jonkin asian laatua, tarvitaan laatukriteerit. Terveyden edistämisen keskus on luonut hyvän terveysaineiston laatukriteerit, jotka ovat muotoutuneet tutkimuksen ja käytännön kokemuksen kautta. Näitä tavoitteita ovat konkreettinen terveystavoite, sisällön selkeä esitystapa, helppolukuisuus, oikea ja virheetön tieto, sopiva tietomäärä, kohderyhmän selkeä määrittely, kohderyhmän kulttuurin kunnioittaminen, tekstiä tukeva kuvitus, huomiota herättävyys ja hyvä tunnelma. Yhden kriteerin täyttyminen ei ole vielä riittävä edellytys hyvälle aineistolle vaan siihen vaaditaan useamman kriteerin täyttymistä. Silloinkin se vasta mahdollistaa hyvän aineiston. (Parkkunen, Vertio & Koskinen-Ollonqvist 2001, 9.)\n30 30 Terveysaineiston laatukriteerit on jaoteltu sen mukaan, liittyvätkö ne pääasiallisesti terveysaineiston sisältöön (konkreettinen terveystavoite, oikeaa ja virheetöntä tietoa, sopiva määrä tietoa), kieli- (helppolukuinen) tai ulkoasuun (sisältö selkeästi esillä, kuvitus tukee tekstiä, helposti hahmoteltavissa) vai terveysaineistoon kokonaisuudessaan (kohderyhmä on selkeästi määritelty, kohderyhmän kulttuuria on kunnioitettu, herättää huomiota, luo hyvän tunnelman). Näin niitä on helpompi hyödyntää aineiston suunnittelussa. Moni kriteereistä voidaan kuitenkin liittää useampaan näistä. Lisäksi joidenkin otsikoiden alla esitetyt asiat voivat sijoittua myös muiden laatukriteereiden alle, joten kriteereiden sisältöä kannattaa tarkastella kokonaisuutena. (Parkkunen ym. 2001, 10.) 6 PRODUKTION TARKOITUS JA TAVOITTEET Produktiomme tarkoituksena on tarjota päänsärkyä sairastaville nuorille ja heidän läheisilleen tietoa tensiopäänsärystä ja migreenistä sekä näiden ennaltaehkäisystä että hoidosta. Tällä tavoin pyritään vähentämään päänsärkykohtauksia, joka puolestaan parantaa yksilön elämänlaatua. Produktiomme tavoitteena lisätä nuorten tietämystä päänsäryn ennaltaehkäisyssä ja sitä kautta parantaa heidän elämänlaatuaan. Työn tavoitteena on myös, että nuoret saisivat apua ja tietoa päänsärystä heille suunnatulla oppaalla. Yhtenä tavoitteena produktiollemme on myös kasata hajanainen tieto migreenistä ja tensiopäänsärystä yhteen ja samaan paikkaan. Tällä hetkellä tieto on melko hajanaista ja sitä saa etsiä monista eri lähteistä. Monet lähteet on suunnattu terveysalan ammattilaisille, joten niistä voi maallikon olla vaikea saada selvää.\n31 31 Tavoitteena oppaan sisällöksi on tarjota ajankohtaista ja asianpitävää tietoa. Oppaan tavoitteena on myös ulkoasultaan olla nuorille suunnattu. 7 PRODUKTION TUOTTAMINEN JA ARVIOINTI Opinnäytetyöproduktion tarkoituksena on tuottaa produktio, eli tuotos ja siten kehittää työvälineitä käytännön toimintaan. Produktio voi olla osa tuotekehittelyä, joka sisältää tuotteen suunnittelu- ja valmistusprosessin, kokeilun, arvioinnin ja markkinoinnin. Valmis tuotos voi olla yksittäinen esine tai palvelu määritellylle käyttäjäryhmälle. (Kuokkanen, Kivirinta, Määttänen & Ockenström 2007, ) Produktiolla on monta eri työskentelyvaihetta, joita ovat suunnittelu, valmistus, kokeilu, arviointi ja markkinointi. Näistä jokainen vaihe on tärkeä, jotta produktio olisi onnistunut. (Kuokkanen ym. 2007, ) Ajankäytöllisesti vaiheet ovat erimittaisia ja riippuvaisia toteuttajasta. Työssämme suunnittelu- ja valmistusvaihe veivät eniten aikaa. Raportissa esittelemme ensin Suomen Migreeniyhdistystä ja sen Lasten päänsärky projektia ja sen jälkeen kuvailemme produktiomme työskentelyvaiheita. Yhdistyksen ja projektin esittelemme, koska opinnäytetyömme on osa projektia. 7.1 Suomen Migreeniyhdistys Suomen Migreeniyhdistys ry:n tavoitteena on edistää migreeniä ja muita päänsärkymuotoja sairastavien hoitoa ja elämänlaatua lisäämällä tietoa päänsärkysairauksista sekä niitä sairastavien että muun väestön keskuudessa. Yhdistys järjestää tiedotustilaisuuksia, harjoittaa julkaisu- ja kustannustoimintaa sekä


Nuuskan Tuonti Ruotsista | Yle.fi Uutiset Mobiili\nTavalliset miedommat pussinuuskat tuntuvat teepusseilta huulessa, eivätkä kiksit ole mitään. Ja muutenkin odenssin extremen haju aiheuttaa oksennusrefleksin, ja ylihintaista ellei itse hae Ruotsista. Btw jos itse olisin aikoinani aloittanut heti tuolla Odenssin extreme coldilla, olisi nuuskan käyttö jäänyt samantien siihen.\nNuuskan salakuljetus Ruotsista Suomeen on että matkustajatuonnin raja lasketaan sataan (2014), 1204 kg (2015), 3442 kg (2016), 2390 kg (2017) Vaikka nuuskan myynti ja markkinointi on Suomessa kiellettyä, sillä nuuskaa tuodaan Suomeen Tornion raja-aseman kautta että nuuskan tuonti ; Nuuskan salakuljetuksessa ei näy laantumisen merkkejä.\nPaljonko nuuskaa saa tuoda Ruotsista – Tupakointi – Suomi24 – Nuuskan tuodaan Suomeen Ruotsista ja ruotsinlaivoilta. Tupakkalain mukaan yksityishenkilö saa tuoda maahan omaa henkilökohtaista käyttöään varten enintään 30 rasiaa nuuskaa. ”Facebookissa on erilaisia nuuskaryhmiä vaikka kuinka paljon”, nuuskaa käyttävä 22-vuotias Leevi kertoo.\nTörmäsin tänään Ylen uutisdokkariin nuuskasta. Miltein vuoden vanha, mitenhän olikin mennyt ohi. No mutta kuitenkin, nyt sosiaalisen median aikanahan tuosta hankkimisesta on tullut helppoa. Kaukana on ne ajat kun piti käydä kiskalla kyselee löytyykö. =) itse olen turvautunut nuuskan hankinnassa facebookin ryhmässä tasan kaksi kertaa.\nSuomalaisen miehen epäillään salakuljettaneen Ruotsista Tornion kautta noin 320 kiloa nuuskaa ja myyneen sen eteenpäin. Vältettyjen valmisteverojen määrä on noin 118 000 euroa. Salakuljetus on tehty henkilöautolla syksyn 2014 ja marraskuun 2015 välisenä aikana ja kertoja on ollut 19. Esitutkinnassa on kuultu yli 60 nuuskan ostajaa.\nHavainnollisten ja kokeellisten tutkimusten mukaan nuuskan saatavuus vaikuttaa tupakoinnin lopettamiseen. Empiirinen tutkimustulos Norjasta ja Ruotsista, joissa nuuska on yleistä, osoittaa, että nuuskaaminen on yleisin tapa lopettaa tupakointi – ilman apuvälineitä ja.\nThe best Nuuskan Tuonti Image gallery. Yksityishenkil voi tuoda nuuskaa omaan matkalta. pic. Pic Venäjä Kielsi Nuuskan Myynnin – Tuonti Jatkuu Uusilla.\nNuuskan käyttö (ei nuuskan osto/myynti-ilmoituksia.\n– 9.9.2014 · Nuuskan käyttö (ei nuuskan osto/myynti-ilmoituksia!).\nPaljos tälläinen setti maksaa ja tuleeko postissa ruotsista suomeen, sieltä vissiin pitää tilata? Lafkojen nimiä ei tarvitse kertoa ettei ylläpito herpaannu, kerran meinaan saanut noottia näistä nuuska hommista.


Kuuluisia miespuolisia julkkiksia Bollywoodissa Tyylit klo LIfe | marriagesband.com\nHome > Artikkelit > Kuuluisia miespuolisia julkkiksia Bollywoodissa Tyylit klo LIfe\nBollywood julkkis! Kuunneltuaan tämän, monet kasvot kuuluisia bollywood kuuluisuuksia tulee meidän mielestämme. Bollywodd on maailman suurin elokuvateollisuus, joten voit kuvitella, kuinka monta näyttelijää tuli ja menee. B-kaupunkilla on pitkä historia. Intialainen elokuvateatteri on valmistunut jo yli 100 vuotta ja tänä aikana se tarjoaa monia klassisia sekä viihdyttäviä ajanjaksoja. On olemassa monia useita kuuluisia miespuolisia julkkiksia, jotka säilyttävät asemaansa lahjakkaidensa ansiosta ja koska he saivat merkittävän hyväksynnän Intian elokuvissa, paitsi ylistivät myös lahjoittamistaan Hollywoodin elokuville.\nMiespuoliset julkkikset ovat kuuluisia, koska heillä ei ole vain lahjakkuutta vaan myös houkutteleva persoonallisuus, jolla on super sankarifysiikka ja korkea korkeus. Siksi tässä artikkelissa tutustun kuvaamaan 30 kuuluisinta kuuluisinta miestä.\nKuvia kuuluisista miespuolisten julkkisten Bollywoodissa:\nHänet tunnetaan yhtenä Bollywoodin tehokkaimmista näyttelijöistä, ja hän on myös ensimmäinen intialainen näyttelijä, joka päätyy hindi-elokuvateollisuuteen myöhemmin kuin avioliitto. Ja hän on myös johtava Bollywood ilman mitään tukea Jumalan isiltä. Niinpä hän on usein lainattu "Bollywoodin kuningas". Hänen faniensa puolesta hänet tunnetaan myös kuningas Khaniksi. Aiemmin hänen sisäänkäynnin rakentamiseksi hopeiseen paneeliin hän esiintyi joissakin tv-sarjoissa. Lopuksi, hän suoritti sisäänpääsyn johtajana Deewanassa (1992). Ei enempää, hän on toiminut yli 70 hindielokuvassa. Hänen panoksestaan Intian elokuvaan hän sai Padma Shri Intian hallituksen kautta vuoden 2005 aikana.\nHänen alkuperäinen nimi on Vishal Veeru Devgan syntynyt 2. huhtikuuta 1969. Hän on intialainen elokuvaohjaaja, tuottaja ja kuuluisin näyttelijä. Hänen kovaa työstään hän tunnusti Bollywoodin tai hindielokuvan yhdeksi. Hän sai myös 2 kansallista palkintoa. Ajay Devgan aloitti näyttelemän uransa elokuussa Pyari Behmassa lapsi-näyttelijänä, aloitti uransa kuusi vuotta myöhemmin elokuussa Phool Aur Kaante ja sai palkinnon Best Performance -elokuvan palkinnosta. Devgn oli ensimmäinen Bollywoodin kuuluisuus hankkimaan kuusi paikkaa yksityisliikenteeseen, joka kuljetti ampumapaikkoja, kampanjoita ja henkilökohtaisia matkoja. Nyt hän työskentelee johtava sankari ja onnellisesti elää hänen vaimonsa kajol ja kaksi lasten Nyasa ja Yug.\nHänen alkuperäinen nimi on Rajiv Hari Om Bhatia ja hyvin kuuluisa intialainen elokuvataiteilija, taistelulajien taiteilija ja tuottaja. Hän esiintyi näyttelijänä yli 125 elokuvassa. Certin-raportin mukaan arvioidaan, että hänen elokuvansa boxoffice-kokoelmissa on saavuttanut 310 miljoonaa dollaria tai INR2000 crorea ja tällä hetkellä ainoa Bollywood-taiteilija, joka on tehnyt suuren, sekä tunnustanut olevansa hindin elokuvateatterin tärkein esiintyjä. Hänet tunnetaan myös hämmästyksestään ja siksi hänet on nimetty Intian Jackie Chaniksi. Hän aloitti Hari Om Entertainment -tuotantoyrityksen vuonna 2009. Hän meni naimisiin Twinkle khannan kanssa, Rajesh Khannan tytär ja Kapplea. Nyt hänellä on kaksi lasten Arav ja Nitara.\nAamir Hussain Khan suosittu Bollywood-julkkis, ohjaaja ja tuottaja sekä näyttelijä Aamir Hussain Khan syntyi 14. maaliskuuta 1965. Hän esiintyy ensimmäisen kerran vuonna 1973 lapsina näyttelijänä Yaadon Ki Baaraatissa. Hän aloitti ammattikokemuksensa elokuvan holi kanssa ja sai menestystä Qayamat Se Qayamat Tak. Nyt hän on tunnetuksi näyttelijä ja kutsutaan usein B-Townin perfectionistiksi. Häntä pidetään myös yhtenä vaikuttavimmista toimijoista. Aamir Khan teki itsensä menestyksen synonyymiksi. Nykyään hän äskettäin esiintyi Dhoom -3: ssä ja satymave Jayate. Hänet valitaan myös UNICEFin kansalliseksi edustajaksi, joka tukee lasten ravitsemusta vuonna 2011.\nHrithik käyttää heikentämättä kuin hän oli lapsi, joten hän osoittautuu ujo ja karkea lapsi. Hän on syntynyt 10. tammikuuta 1974, ja hän on nyt suosittu Intian elokuvantekijänä sekä parhaiten tunnustettuina mukautuvana näyttelijänä ja ponnistuksellisen etiikan ansiosta. Kun hän oli 21-vuotiaana, diagnosoi sairaus nimeltä Scoliosis. Hän kuitenkin voittaa tämän ongelman ja tulee kiva tanssija, näyttelijä kovasta työstä. Hän valmistui elokuvan sisäänkäynnin tärkeimmäksi rooliksi vuonna 2000 Kaho Naa ... Pyaar Hai ja myös saavuttaa Filmfare palkinnot parhaan näyttelijän sekä parhaan mies-debyytti hänen toimia tässä elokuvassa. Hän meni naimisiin Suzanne Khanin kanssa ja hänellä on kaksi poikaa, Hridhaan ja Hrehaan.\nHän on myös tunnettu nimellä Nawab Saif Ali Khan, joka syntyi 1970. Hän sai suosionsa Bollywood-elokuvien roolista. Hän valmisteli näyttelijänsä ensimmäisenä esiintymisenä Yash Chopran elokuvan Paramparassa. Hän toimi monissa elokuvissa. Nyt hänet on toteutettu lyijyn roolina monissa kuvissa. Saif on Mansoor Ali Khanin poika, krikettipelaaja ja viimeinen ns. Nawab Pataudi äitinsä kanssa, näyttelijä Sharmila Tagore. Hän naimisissa julkkis Kareena Kapoor pitkän suhteen jälkeen.\nHän on kaikkein ikonimainen Bollywood-näyttelijä. Hän syntyi 11. lokakuuta 1942 Allahabadissa. Hän alunperin sai mainetta 1970-luvulla kuten hindulaisten elokuvien "vihainen nuori mies" ja työskennellyt 180 intialaisessa elokuvassa ura-alueella, joka leviää yli neljä vuosikymmentä. Mutta tämä suuri näyttelijä tulee ikuisesti harkitsemaan hänen eksklusiivista tanssitaitoaan myös tärkeä dialogi tyyli. Nyt hän on noin 70-vuotias ja mitattuna intialaisen elokuvan arvostetuimmista näyttelijöistä, ja hänet tunnetaan myös Bollywoodin kuuluisana näyttelijänä. Faneilleen tunnustetaan myös Big B: ksi.\nHän on yksi boliman kuuluisimmista kuuluisuuksista. Häntä tunnetaan usein B-kaupungeina "paha poika", hänen kykynsä kävellä ongelmaan on varjellut ihmisten näkemystä hänestä esiintyjänä. Hän on tunnetun käsikirjoittajan, Salim Khanin ja hänen ensimmäisen puolisonsa Salman lapsi. Se oli hänen toinen elokuvaansa Maine Pyar Kiya, koska hän toimi pääroolissa, joka hankki hänelle Filmfare-palkinnon parhaasta miesten esityksestä. Noin kahdeksan elokuvasta, joista hän on esiintynyt, on kertynyt bruttopalkkaa yli INR100 croreista tai 17 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Hän työskentelee yli 80 Hindi-elokuvassa ja tulee hindin elokuvateatterin eturivin esittäjänä. Hänet mitataan yhdeksi halutuimmista poikalapuokista 45-vuotiaana.\nTämä luettelo on puutteellinen ilman tätä nimeä. Hän on kuuluisa fanien keskuudessa hänen komean silmäyksensä vuoksi. Teollisuudessa hänet kutsutaan nimellä "Garam" Dharam, hän on hindin elokuva ja komea mies. Hän aloitti ammattiinsä Arjun Hingoraniin Dil Bhi Tera Hum Bhi Tere (1960) kanssa, mutta hän nousi erikseen sävyltään Phool Aur Patthar (1966). Vuonna 1997 hän sai Filmfare Lifetime Achievement Award -palkinnon. Hän meni naimisiin 2 kertaa ja hänellä oli 6 poikaa - Sunny Deol ja Bobby Deol sekä kaksi tytärtä, Vijeeta plus Ajeeta, Esha ja Ahana.\nAbhishek Bachchan on kuuluisa intialainen elokuvataiteilija sekä Amitabh bacchanin poika. Hän sai 3 Filmfare Awards -tapahtuman ja kansallisen palkinnon vuodesta 2010 Paa-tuottajaksi. Hän on myös yksi Bollywoodin korkeimmista palkkioista. Hän aloitti elokuvansa vuonna 2000 pakolaisen kanssa. Hän astui Aishwarya Raiin, Intian näyttelijään ja kaipaamaan maailmaa vuonna 1994. Abhishek ja Aishwarya Oprah Winfrey -näyttelyssä näyttivät Bollywoodin kuuluisimpia kuuluisuuksia. Heillä on tytär miehitetty Aaradhya Bachchan.\nHän on rishi kapoorin poika, joka syntyi 28. syyskuuta 1982 Mumbai Maharashtrassa. Hän on kuuluisa Bollywood-näyttelijä, joka varmasti tuhoaa tuhansien naisten sydämet ja tekee heidät maailman kanssa. Hän on liittynyt rakkaudella naisarjoihin, ja hänellä oli edelleen pitkäaikainen yhteys näyttelijä Deepika Padukone, joka houkutteli joitakin vakavia median huomioon. Hän sai enemmän kuin 5 filmfare-palkintoa hänen esityksestään, kun hän saalii rotuun hänen isoisastaan suurelta Bollywood-näyttelijältä Raj Kapoorilta. Hän on yksi arvostetuimmista ja ihailluista Intian toimijoista ympäri aikamme.\nEtelä-Mumbaissa syntynyt hän on elokuvan ohjaajan toinen poika sekä näyttelijä Raj Kapoor. Hänen mielestään on yksi komeimmista houkuttelevista Intian elokuvateattereista. Hän aloitti karjalaisen isänsä elokuvassa Mera Naam Joker, 1970, kun hän esiintyi isänsä lapsuuden roolissa. Hän valmisteli debyyttinsä elokuvan Bobby-elokuvan aikuiseksi vuonna 1973. Hänen seurustelussaan hän on menestyvä näyttelijä. Hän meni naimisiin Neetu Singhin kanssa ja hänellä on kaksi lasta - Ranbir Kapoor ja Riddhima Kapoor Sahni.\nTänään hän ei ole kanssamme, mutta hän on aina mukana luettelossa tykkää kuuluisien julkkisten. Häntä pidetään yhtenä houkuttelevimmista ja vaikutusvaltaisimmista toimijoista Intian elokuvateatterissa. Tämä julkkis näyttelijä tunnetaan myös Intian elokuvana "Ensimmäisenä Superstarina". Hän sai parhaan näyttelijän palkinnot 4 kertaa ja nimitettiin 27 kertaa samaan luokkaan. Hänelle myönnettiin myös elokuva-elämää koskeva palkinto palkinnolla vuonna 2005. Hänen uransa aikana hän toimi yli 160 elokuvassa.\nHän on 36-vuotias näyttelijä ja kuuluisa Bollywoodin maapallolla. Syntynyt Mumbaiissa 18. lokakuuta 1977, tämä hindielokuvan tähti on kenties paremmin tunnustettu hänen osuutensa palkitussa elokuvassa Rang De Basanti, joka saavutti Filmfare-palkinnon parhaana näyttelijänä vuonna 2006. Aluksi hän on pätevä pilotti ja sisältää lentävän yhden suosikkiharrastuksensa. Tällä hetkellä hän valmistautuu kilpailemaan kansallisessa rallikilpailussa alle urheilun entisen mestarin.\nHän syntyi 3. syyskuuta 1976 ja osallistuu Ajmerin Mayo Collegessa. Lontoossa toimivan näyttelijän toimipisteenä hänet on merkitty muulla tavoin kuin NYU: n pomo, joka (luonnollisesti) vei Vivekin pois New Yorkiin, missä hän pääsi maisterin tutkintoon elokuvateatterissa. Nyt hän työskenteli käsikirjoittajana ja ostaa ensimmäisen autonsa rahoista, jotka hän ansaitsi siitä. Hän on erittäin kuuluisa, kun hän on liittynyt aishwarya rain kanssa.\nHän syntyi 5. heinäkuuta 1980 ja on nyt intialainen näyttelijä ja tuottaja, jotka esiintyvät useissa Hindi-elokuvissa; parhaiten tunnustettu hänen esityksensä Main Hoon Na. Hänen vanhempansa ovat aiemmin Bollywood Sanjay Khanin näyttelijä ja sisustussuunnittelija Zarine Khan. Hän on nuorin neljästä lapsesta. Vuonna 2005 hän meni naimisiin hänen lapsuuden ystävänsä Mallaika Parekh kanssa ja hänellä on 2 poikaa, Zidaan ja Aariz. Sinun täytyy tietää, että hän on kuuluisa vaatteistaan, kengän poimimisesta, kampauksesta, väsyneistä usein hihaton baniyaneista, valkoisia kenkiä.\nHän on myös listan kaikkein ikonisin julkkis. Yli 50-vuotiaana hän varmasti kilpailla monien näyttelijöiden kanssa "hotness" panoksissa. Tämä herrasmies on hieman iso päinvastoin; syntyi jouluaattona vuonna 1956. Hän on näyttelijä ja tuottaja. Hänellä on vaikuttava ura, joka on kestänyt yli kolmekymmentä vuosikymmentä ja joka on antanut hänelle täydellisen kokemuksen yrittääkseen käsiään tuottaa. Hän myös laulaa monissa elokuvissa itselleen. Hän tuotti elokuvan Gandhi, My Father vuonna 2007, ja hän voitti paljon palkintoja, kuten National Film Award, mukaan lukien Best Scenography, Supporting Actor plus Special Jury Award.\nHän on myös yksi kuuluisimmista julmuuksista, jotka syntyivät 8. maaliskuuta 1974, joka tunnetaan hänen vallitsevasta Bollywoodin urasta. Vuonna 1998 hän aloitti Carrere-näyttelijänsä hindisessä elokuvassa Prem Aganilla, koska hän on saavuttanut Filmfare-parhaan esityksen palkinnon. Fardeen Khan on naimisissa Natasha Madhwaniin.\nHän syntyi 9. joulukuuta 1975 banglore, on kuuluisa julkkis näyttelijä ja malli, jotka tulevat näkymään Bollywood elokuvia. Hän alun perin esiintyi Pyaar Mein Kabhi Kabhissa Rinke Khannaa vastapäätä. Sen jälkeen hän toimi Raazissa, Ssshhh ... Rakht ja Acid Factory, Baaz: Bird in Danger, Gunaah. Hän on myös kuuluisa ulkonäöstä ja lahjakkuudesta.\nMyöhään Dev Anand oli nuorekas näyttelijä Intian elokuvateatterissa, jota ikimuistoisesti muistaa hänen tapaanan antaa vuoropuhelulle nopeasti ja miellyttävän ravista pään puhuessa. Devista tulee Devin brändi hindisessä elokuvassa. Ziddi, 1948 hän sai ensisijaisen saavutuksensa. Koska hänen sisäänpääsynsä on aikuinen, hän on ylittänyt yli 5 vuosikymmenen ja toiminut ylimääräisessä yli 110 elokuvassa. Hänen uransa aikana hän esiintyy erilaisissa ominaisuuksissaan. Intian hallitus antaa hänelle Padma Bhushan -palkinnon vuonna 2001 ja lisäksi Dadasaheb Phalke -palkinnon vuonna 2002. Hän sulautui Kalpana Kartikille ja oli poikansa Suneil Anand vuonna 1956.\nSalman knan veli ei riitä tekemään sitä, koska hän on myös kuuluisa intialainen elokuvan tuottaja, näyttelijä ja ohjaaja, joka syntyi Maharashtrassa 4. elokuuta 1967. Hänellä on elokuvataustainen tausta ja tämä hienostunut ja tunnustettu Bollywood-näyttelijä kierrettiin hopeisen näytön itse . Hän sai niin monia palkintoja, kuten Stardust Awards, IIFA Awards, Apsara palkinnot "Best Villain", Filmfare Awards, "Paras tukeva näyttelijä", "Hottest New Film" ja "Best Movie" jne..\nHän on kuuluisa entinen malli, tuottaja ja elokuvanäyttelijä. Hän aloittaa elokuvansa elokuvassa Jismin vuonna 2003. Myöhemmin, kun hän on toiminut kaupallisena mainosmallina ja yrityksinä, jossa hän ansaitsee Filmfare-palkinnon parhaasta esityksestä, seuraa hänen ensimmäinen kaupallinen saavutus, Dhoom vuonna 2004. Hän perustaa oman elokuvantekijänsä John Abraham Entertainment ja perusti elokuvan Madras Cafe, koska hän on myös päätoimittaja. Hänen urheilullinen, lihaksikas ja lihaksikas persoonallisuus on hankkinut hänelle aseman olevan yksi parhaimmista ja voimakkaista Bollywoodin seksisymboleista. Nyt hän on yhteydessä Priya Runchaliin, joka on NRI-rahoitusasiantuntija ja McLeodganiin sijoittautunut USA: n.\nHän on 41-vuotias kiihkeä Bollywood-näyttelijä on varmasti valmistanut nimen itselleen vuosien varrella. Hänet mitataan Bollywood-näyttelijänä ja tuottaa, järjestää TV-ohjelmia, malleja ja ylimääräisiä. Moniulotteisena näyttelijänä hän on Fmous hyvästä ulkonäöstä ja vetovoimasta. Joten hänet viitataan "hunk" ja hänet valittiin yhä Intian "eniten toivottavaksi mieheksi" vuonna 2012. Hän sulautui kauniiseen Miss India Mehr Jesiaan ja hänellä on kaksi tytärtä.\nHän on moniulotteinen julkkis työskenteli ohjaajana, näyttämötaiteilijana, näyttelijänä, mutta hyvin tunnistettuna Intian elokuvak koreografina. Hän viettää 25-vuotiaita elokuvateolli- suutta viihdyttäjänä. Hän voitti kahdella National Film Awards -palkinnolla Best Choreography ja kuuluisa Michael Jackson of India. Hän on hyvin keskittynyt, kun hän on yhteydessä Nayantaraan.\nKatso lisää: Bollywood Nainen näyttelijä Kuvia\nHänen alkuperäinen nimi on Gouranga Chakraborty on kuuluisa näyttelijä ja yrittäjä ja sosiaalityöntekijä. Hän voitti 3 National Film Awards -palkinnot. Hän suoritti näyttelijänsä sisäänkäynnin kanssa kitaran draamaa Mrigayaa (1976), sillä hän voitti alkuperäisen National Film Awardinsa parhaalle näyttelijälle. Chakrabortyä pidetään yhtenä Intian elokuvanteknologian suurimmista ja vaikutusvaltaisimmista toimijoista. Häntä esiintyy disco-tanssijana. Nyt hänet nähdään tuomarina DID- tai Dance India Dance -esityksessä.\nHän on myös toinen ikoninen Bollywood julkkis, joka on näyttelijä sekä tuottaja. Hän on Sunil Duttin ja Nargis Duttin synonyymi. Dutt on kuitenkin nauttinut päätuotannosta elokuvajuhlien valikoimassa romanttisesta komediaan, ja se on ollut gangstereiden, roistoiden, poliisien rooli elokuvien toimesta, jotka ovat voittaneet fanien ja intialaisten elokuvan kriitikot, jotka ovat voittaneet Duttin vertaansa vailla olevaa adulationia hänelle, koska "Deadly Dutt", hänen maratonin kuvauksen tällaisesta kirjasimesta.\nÄskettäin olet nähnyt hänet elokuvan haiderissa ja hän soittaa elokuvan päähenkilöä ja lupaa olla super. Hänet näytetään Delhiin, joka on syntynyt 25. helmikuuta 1981. Hän aloittaa elokuvansa mainoksilla sekä mainoksilla, jotka sisältävät musiikkivideoita hänen kokoelmistaan. Hän esiintyi hos-elokuvassa 2003 Ishq Vishkin johtajana, että hän voitti Best Male Deutkin palkinnon Filmfare Awards -palkinnossa. Hän sai hyvin huomiota suhteessa kareena kapooriin.\nNyt hän on tämän luettelon nuorimmat kaverit. Ainakin 29-vuotias, intialainen näyttelijä, Ayushmann on hajonnut ... runsaasti! Hän tällä hetkellä ankkuroi TV-ohjelmia, laulaa ja esittelee! Hänen sisäänkäynnin elokuva varmasti ampui hänet ihanaa tähtiä ja mihin aikaan 2012 osuma Vicky Donor vapautettiin, sillä saattaa olla kaarevat päät paitsi se auttaa myönteisesti saada hänet huomautus.\nHän on yksi enemmistönsä kuuluisasta Bollywood-esiintyjistä ja johtajasta. Häntä arvostetaan laajasti yhdeksi Intian arvostetuimmista palkkio-elokuvateattereista. Naseeruddin on intialaisen rinnakkaisen (uuden aallon) elokuvateatterin merkittävä toimija. Hän on voittanut useita palkintoja urallaan laskemalla kolme National Film Awards -palkintoa, 3 Filmfare Awards -palkintoa sekä parhaana näyttelijän palkinnon (The Volpi Cup) Venetsian elokuvajuhlilla. Intian hallitus on hämmästynyt yhdessä Padma Shrin sekä Padman Bhushanin siviilipalkintojen kanssa avustaan Intian elokuville. Hänellä on kaksi poikaa seuraavasta avioliitostaan Vivaan ja Imaad.\nKatso lisää: Sexy Polvipituus mekot\nArmaan Verma syntyi Mumbaissa 23. maaliskuuta 1999 Bollywood-elokuvien Intian lapsiryhmän näyttelijänä ja ylhäältä tunnustettuna hänen kuvauksestansa vuoden 2011 mega-budget -elokuvassa Ra.One, jossa hän esiintyi pelin pojana suunnittelija, pääosassa Bollywood-näyttelijöiden vieressä Kareena Kapoor, Shahrukh Khan ja Arjun Rampal.\nKuvat Lähde: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 , 25, 26, 27, 28, 29 ja 30\nАбсолютно очарователни кученца на дакела


Pian laitan kuvia työhuoneesta valmiina. Ruokatilan remppa alkaa. Tapetit lähtee ensimmäisenä.\nHarmaat päivät on aika masentavia, kun ulkoilu jää aika minimiin.\nEteisen hyasintit tervehtii tuoksullaan ja muistuttaa lähestyvästä joulusta.\nLähettänyt VILLAKÖLHIN PIHAMAA klo 09:43 Ei kommentteja:


Valedron perhe – Wikipedia\n(Ohjattu sivulta Lomen Kolkko)\nValedron perhe on kirjailija J. K. Rowlingin luoma kuvitteellinen perhe Harry Potter -kirjasarjassa. Velhopoika Harry Potterin ikuinen arkkivihollinen on Lordi Voldemort, jonka oikea nimi on Tom Lomen Valedro. Valedron perheellä viitataan siis Tom Lomen Valedroon ja hänen lähisukulaisiinsa, joita ovat hänen isänsä Tom Valedro vanhempi ja isänpuoleiset isovanhemmat; hänen äitinsä Merope Kolkko sekä Meropen isä Lomen ja veli Morfin. Tom Lomen Valedron isä ei ollut velho eikä velhosukua, eli hän oli jästi. Lordi Voldemortin äiti taas kuului niin sanotusti puhdasveriseen velhosukuun. Sekä Valedrot että Kolkot asuivat Pikkuhirttivaaran kylässä.\nKuvassa näkyy Salazar Luihuisen medaljonki, joka kuului Lomen Kolkolle. Lomen Kolkko oli Lordi Voldemortin eli Tom Lomen Valedron äidinpuoleinen isoisä.\n1.1 Tom Valedro vanhempi\n1.2 Tom Lomen Valedro (Lordi Voldemort)\n2.1 Lomen Kolkko\n2.2 Merope Kolkko\n2.3 Morfin Kolkko\nTom Valedro vanhempiMuokkaa\nTom Valedro vanhempi (engl. Tom Riddle Senior) oli lordi Voldemortin isä. Valedro oli jästi. Merope Kolkko hurmasi Valedron lemmenjuomalla. Merope kuitenkin lakkasi antamasta miehelle lemmenjuomaa, koska uskoi Tom Valedron rakastuneen häneen oikeasti, ja että mies jäisi hänen luoksen – jollei muuten niin edes odottamansa lapsen vuoksi. Kun Valedro ei enää ollut lemmenjuoman vallassa, hän tajusi että Merope on noita joka huijasi hänet rakastajakseen. Raivoissaan hän palasi vanhempiensa Maryn ja Thomasin luokse.\nMerope synnytti pojan, jonka hän nimesi Tom Lomen Valedroksi. Merope kuoli synnytyksen aiheuttamiin komplikaatioihin hiukan myöhemmin ja näin poika, josta sittemmin tuli Voldemort, joutui orpokotiin. Tom Valedro nuorempi päätti kostaa isälleen sen, että mies oli hylännyt hänet ja hänen äitinsä, mistä johtuen hän joutui orpokotiin. Tom Lomen Valedro murhasi isänsä tämän kotitalossa viidennen ja kuudennen Tylypahka-vuotensa välisenä kesänä. Samalla hän tappoi myös isänpuoleiset isovanhempansa. Isänsä murhaamalla Voldemort valmisti Lomen Kolkon mustakivisestä sormuksesta hirnyrkin, jonka Albus Dumbledore myöhemmin tuhosi kirjassa Harry Potter ja Puoliverinen prinssi.\nTom Lomen Valedro (Lordi Voldemort)Muokkaa\nPääartikkeli: Lordi Voldemort\nTom Lomen Valedro (engl. Tom Marvolo Riddle) on Lordi Voldemortina sittemmin tunnetun ja koko velhomaailman pelkäämän miehen oikea nimi. Vielä opiskeluaikoina hänet tunnettiin Tom Valedrona (usein Tom Lomen Valedro erotukseksi isästään Tom Valedro vanhemmasta). Tom L. Valedro vihasi jästisyntyistä jästi-isäänsä, joka oli hylännyt hänen äitinsä Meropen ennen kuin Tom nuorempi oli edes syntynyt. Tosin Merope oli lumonnut Valedro vanhemman käyttämällä lemmenjuomaa. Tom nuorempi joutui kasvamaan orpokodissa, kunnes hänet kutsuttiin opiskelemaan velhokoulu Tylypahkaan.\nIsänviha eskaloitui kaikkia jästejä ja jästisyntyisiä koskevaksi silmittömäksi inhoksi. Voldemort ja hänen kuolonsyöjinä tunnetut seuraajansa aiheuttivat valtavaa tuhoa velhomaailmassa. Tämä ensimmäinen terrorin aikakausi päättyi vasta sitten, kun Voldemort ensin murhasi James ja Lily Potterin ja yritti sitten murhata heidän poikansa Harryn – joka oli vasta vauva. Avada Kedavra -kirous kuitenkin kimposi takaisin Voldemortiin, jolloin pimeyden velho katosi. Harry sen sijaan jäi henkiin, vaikka häneen kohdistui tappokirous: siitä aiheutui hänelle ilmeisesti vain salamanmuotoinen arpi otsaan. Orvoksi jäänyt pieni Harry-poika joutui äitinsä sisaren Petunia Dursleyn hoteisiin.\nKolkkojen perhe on kuvitteellinen perhe Harry Potter -kirjasarjassa. Kolkot asuivat rapistuneessa talossa Pikkuhirttivaarassa. Talossa oli kolme pientä huonetta. Yhdessä huoneessa oli keittiö ja olohuone, ja sieltä johti ovet kahteen muuhun huoneeseen. Perhettä kuvataan teoksessa Puoliverinen prinssi, kun Albus Dumbledore näyttää Harry Potterille ajatuseulasta taikalainvartijaosastolla työskennelleen Bob Ogdenin muiston. Kolkot olivat näennäisesti hyvin puhdasverisiä velhoja: heillä oli tapana avioitua serkkujensa kanssa. Tästä sisäsiittoisuudesta seurasi kuitenkin se, että suvun viimeisten jäsenten henkinen tasapaino oli erittäin hutera, ja että heidän ruumiillinen terveytensä ja yleiskuntonsa oli heikko.\nElokuvassa käytetty Lomen Kolkon sormus. Sen alkuperäinen omistaja oli Kadmos Peverell. Sormuksessa on kiinni musta Elpymiskivi.\nLomen Kolkko (engl. Marvolo Gaunt) oli Merope ja Morfin Kolkon isä ja Lordi Voldemortin äidinpuoleinen isoisä. Lomenilla oli erittäin leveät hartiat, pitkät käsivarret, ruskeat silmät, lyhyt tukka ja ryppyiset kasvot. Hän oli julma mies, joka kohteli tytärtään Meropea aina huonosti, koska piti tätä surkkina. Erityisesti silloin hän vihastui Meropelle, kun kuuli tämän rakastuneen jästiin. Lomen omisti Salazar Luihuiselle kuuluneen medaljongin ja mustakivisen sormuksen, johon oli kaiverrettu Peverellin vaakuna. Näistä artefakteista tuli myöhemmin Lordi Voldemortin hirnyrkkejä. Lomen Kolkko oli kärmessuu eli hän kykeni puhumaan käärmeiden kieltä. Taito periytyi Lomenin lapsille ja siirtyi myös Tom Lomen Valedrolle.\nKolkon suvulla oli taipumus holtittomuuteen, ja he rakastivat ylellisyyttä, mistä johtuen suvun kulta oli ehditty tuhlata jo sukupolvia aiemmin. Tämän vuoksi Lomen ja hänen lapsensa elivät kuin kerjäläiset. Lomen Kolkko piti kuitenkin itseään ja lapsiaan lähes kuninkaallisina, koska he olivat Salazar Luihuisen jälkeläisiä. Tämä sukulaisuussuhde tarkoitti hänen mielestään, että he olivat kaikkien lakien yläpuolella.\nLomen hyökkäsi taikalainvartija Bob Ogdenia vastaan, kun Ogden tuli haastamaan Morfinin oikeuden eteen jästien kimppuun käymisestä. Ogden kaikkoontui mutta palasi Kolkkojen luo mukanaan apuvoimia. Lomen tuomittiin kuudeksi kuukaudeksi ja Morfin kolmeksi vuodeksi Azkabaniin. Lomen Kolkko palasi Azkabanista tyhjään kotiin, ja kun kukaan ei ollut laittamassa hänelle ruokaa, hän kuoli pian luultavasti nälkään.\nMerope Kolkko (engl. Merope Gaunt) oli lordi Voldemortin (Tom Lomen Valedro) äiti. Merope kuului velhosukuun, mutta Voldemortin isä oli rikas ja hemmoteltu jästi nimeltä Tom Valedro.\nMeropen hiukset olivat suorat ja kiillottomat, hänen kasvonsa taas kalpeat ja raskastekoiset. Hänen silmänsä harottivat eri suuntiin. Merope rakastui tavalliseen taikoja osaamattomaan mieheen, saman kylän varakkaaseen poikaan Tom Valedroon. Ilmeisesti Merope sai Tom Valedron rakastumaan itseensä antamalla miehelle lemmenjuomaa, ja sitten pari karkasi yhdessä.\nVarmuudella ei tiedetä miksi, mutta kun Merope tuli raskaaksi, hän lakkasi antamasta miehelle lemmenjuomaa. Se oli kohtalokas virhe, sillä itsekäs ja hemmoteltu Tom Valedro häipyi nopeasti, kun totuus vaimosta tuli ilmi, ja hän näki naisen ilman taikajuoman vaikutusta. Merope ei ollut kaunis, eikä hän osannut huolehtia itsestään. Edes se, että vaimo odotti lasta, ei saanut miestä jäämään tämän luo. Merope synnytti pojan, jolle hän antoi nimeksi Tom Lomen Valedro. Merope oli kuitenkin sukurasituksen johdosta niin heikko, että kuoli pian synnytyksen jälkeen. Ilman äitiä ja isää Meropen poika joutui orpokotiin.\nMerope polveutuu suoraan alenevassa polvessa Salazar Luihuisesta. Luihuisen kultainen medaljonki päätyi Meropen käsiin, ja rahapulassaan hän myi korun antiikkiliike Borgin & Burkesille.\nKreikkalaisessa mytologiassa esiintyy useita Merope-nimisiä hahmoja. Näistä eniten Harry Potter -kirjasarjan Meropeen viittaa se Merope, joka oli yksi seitsemästä plejadista. Merope oli plejadeista ainoa, joka meni naimisiin kuolevaisen miehen eli Sisyfoksen kanssa. Siksi Merope on himmein tähti Plejadien eli Seulasten tähtikuviossa. Meropella ja Sisyfoksella oli Glaukos-niminen poika, joka koki karmean kohtalon.\nMorfin Kolkko (engl. Morfin Gaunt) oli Lordi Voldemortin eno, eli Tom Lomen Valedron äidin veli. Morfin Kolkolla oli paksu ja likainen tukka, hän oli harvahampainen, ja hänen silmänsä olivat pienet, tummat ja harittavat. Isänsä ja sisarensa Meropen tavoin Morfin oli kärmessuu, eli hän osasi puhua käärmeiden kanssa. Hän ei puhunut ihmisten kieliä muuten kuin pakon edessä.\nMorfin tuomittiin Azkabaniin, kun hän oli hyökkäillyt jästien kimppuun. Morfin vihasi sisarensa rakastettua eli vanhempaa Tom Valedroa, Lordi Voldemortin isää. Kun Voldemort eli Tom Lomen Valedro Tylypahkan vuosinaan murhasi isänsä, hän lavasti Morfinin syylliseksi tähän rikokseen. Näin Morfin joutui toistamiseen Azkabanin velhovankilaan, ja hän kuoli toisen vankeutensa aikana. Dumbledore ehti käydä tapaamassa Morfinia vankilassa, ja siellä hän onnistui maanittelemaan Mofrinista totuuden irti hyvin taidokkaan lukilitis-loitsun avulla.\nFrank Bryce oli Tom Lomen Valedron isän eli Tom Valedro vanhemman ja hänen vanhempiensa Maryn ja Thomasin vammautunut puutarhuri. Hänen tehtävänään oli huolehtia kiinteistöstä eli Valedrojen kartanosta. Frank Brycea epäiltiin Tom, Mary ja Thomas Valedron murhaajaksi. Brycea vastaan ei kuitenkaan löydetty tarpeeksi todisteita, ja näin hän jatkoi eloaan kartanon mailla Pikkuhirttivaarassa. Puutarhurin kohtaloksi koituu lopulta isänsä Tom Valedro vanhemman vanhaan kotitaloon asumaan asettunut lordi Voldemort: hän tappoi Brycen Avada Kedavra -loitsulla.\n↑ a b Lisa Waite Bunker: The Gaunt Family 5.1.2008. The Harry Potter Lexicon. Viitattu 13.6.2008. (englanniksi)\n↑ Rowling 2006, s. 217\n↑ a b Rowling 2006, s. 221\n↑ Rowling 2006, s. 214–215\n↑ a b Rowling 2006, s. 219\n↑ Rowling 2006, s. 223\n↑ a b Rowling 2006, s. 227\n↑ Rowling 2006, s. 224\n↑ Rowling 2006, s. 220\n↑ Rowling 2006, s. 229\n↑ Hyginus, Astronomica ii.21 (engl. käännös).\n↑ Rowling 2006, s. 218\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Valedron_perhe&oldid=19748121#Lomen_Kolkko”\nViimeksi muokattu 2. toukokuuta 2021 kello 12.48\nSivua on viimeksi muutettu 2. toukokuuta 2021 kello 12.48.


CARIOCAN TIEDOTE MARRASKUU 2017 – Samba Carioca\nCARIOCAN TIEDOTE MARRASKUU 2017\nVaikka pimeys jo valtaakin päiviä, on sambakoululla aina aurinkoinen ja lämmin tunnelma! Viimeistä aktiivista kuukautta vietetään ennen joulutaukoa, ja vielä on luvassa paljon kivoja teematunteja ja illanviettoa yhdessä.\nCariocan tiedotus-sähköpostilistat ovat nyt päivitetty/siirretty googlen puolelle. Jos et ole saanut siitä ilmoitusta tai et ole listalla, niin laita sähköpostia osoitteeseen olli.poutiainen@gmail.com.\nSyyskuun alkupuolella lähetetyissä jäsenmaksulaskuissa on ilmennyt useampia tapauksia, joissa lasku on löytynyt saajan sähköpostin roskapostikansiosta. Jäsenmaksuja on suhteessa koulun jäsenmäärään huomattava määrä saamatta (eräpäivä laskuissa ollut 20.syyskuuta) ja pyydämme apua laskujen tarkistamisessa. Kurkkaisitko roskapostisi, ja jos laskua ei ole sielläkään, laittaisitko viestiä Riialle (laskut@carioca.fi) tai Rikulle (riku.aho@carioca.fi).\nViime kuussa pidettiin Destaque-kokeet, joilla valittiin maa- ja vaunudestaquet ensi vuoden karnevaaleille. Onnea kaikille valituille ja kiitos yleisölle illan kannustuksesta!\nTulevien karnevaalien enredo eli pohjakertomus tulee kaikkien luettavaksi ja tutustuttavaksi koululle tällä viikolla. Enredoon kannattaa kaikkien tutustua myös siksi, että marraskuussa avataan äänestys kulkueen nimestä. Jokainen voi vaikuttaa! Seuraa tiedotuskanavia facebookissa. Tulokset julkistetaan pikkujouluissa kulkueen logon kera.\nMyös kesän karnevaalien loputkin pukukuvat ovat valmistuneet ja ovat ilmoitustaululla nähtävänä. Carioca tarjoaa puvut koulualoihin (ei pukumaksua) ja kaikilta kulkueeseen osallistuvilta toivomme osallistumisia yhteisiin puku-, ja vaunutalkoisiin, joista tiedotetaan pitkin talvea ja kevättä erikseen. Kulkueen kantavana voimana olemme me kaikki – tehdään tämä yhdessä!\nIlmoittautumiset ovat auenneet kaikkiin aloihin, ilmoittautumaan pääset täältä. Ilmoittautuminen koskee kaikkia, myös niitä jotka ovat kokeen perusteella valittu rooliin (poikkeuksena lasten ryhmä, joilla on oma iloittautuminen). DL ilmoittautumisille on 20. marraskuuta. Toivomme tietenkin erittäin runsasta osanottoa! Karnevaalikulkue on Cariocan sambavuoden huipentuma, jota ei kannata missata – ensivuonna ainakaan sillä useamman vuoden tauon jälkeen Carioca palaa kulkueellaan kilpailemaan Suomen sambakoulujen välisestä Suomenmestaruudesta! Doodle on ensisijainen ilmoittautumiskanavamme, mutta jos doodleen vastaamisessa on syystä tai toisesta ongelmia, ilmoittautua voi tarvittaessa myös Riialle sähköpostilla osoitteeseen riia.tuisku@kolumbus.fi\nJos olet epävarma mihin alaan voisit ilmoittautua, vetäise tanssivastaavia Ninniä tai Saaraa hihasta, niin saat lisäinfoa aloista. Sambakoulualaan voivat osallistua kaikki harrastajat tanssitaustaan, ikään ja taitoihin katsomatta, alassa on pääasia pitää hauskaa! Proalaan pääsyvaatimuksena on nopean sambanopén hallitseminen. Ryhmässä on myös 9 henkilön kiintiö materiaalitilausten vuoksi. Kysy muista aloista ja rooleista tanssivastaavilta.\nLisätietoja puolestaan yleisistä järjestelyistä saa karnevaalipäälliköiltä Mirkalta (visuaalinen päällikkö) ja Ninniltä (tekninen päällikkö). Myös Riialta voi kysellä, hän toimii teknisen päällikön apukätenä. Tarkempi karnevaalitiedote on tuloillaan mutta rohkeasti kysymään, jos jokin askarruttaa ja erityisesti, jos tämä kaikki on sinulle uutta! Haluamme ja toivomme kulkueeseen osallistuvan ihan jokikisen joutsenen sambakoulustamme!\nJoulukuun 8. pvä vietetään Cariocan pikkujouluja. Tapahtuman tarkemman kuvauksen löydät täältä. Ovet aukeavat klo 18.30 ja showtime on klo 19.15.\nJos haluat tulla esiintymään pikkujouluihin mahtavan yleisön eteen, nyt on tilaisuutesi! Jenni Janatuinen ohjaa taso 1-tunneilla tiistaisin koreografiaa, joka esitetään pikkujouluissa. Ryhmään voivat tulla kaikki tasosta riippumatta, kunhan pääset vain tunneille koreota treenaamaan. Koulun ilmoitustaululla on ilmoittautumislista pikkujouluesitykseen. Eli nimi listaan tai viestiä Jennille facebookissa tai emaililla (jekaja@hotmail.com). Viimeinen ilmoittautumispäivä on 7.11. Kaikki rohkeasti mukaan!\n12.11. vietetään Isänpäivää eikä silloin hikoilla sambakoulutunnilla.\n26.11. tunnin aloittavat baianat, jotka opettavat meille baianoiden liikekielestä tuttuja kuvioita ja askeleita. Baianat ovat sambakoulun vanhimmat ja arvostetuimmat jäsenet. Heidät tunnistaa kulkueessa leveistä, suurista vannehameista ja arvokkaasta esiintymisestä. Sambakarnevaaleilla baiana-ryhmä on yksi niitä harvoja aloja, jotka arvostellaan omana, itsenäisenä ryhmänään. Monena vuonna peräkkäin tuomaristo on arvioinut Cariocan baianat Suomen parhaiksi. Baianoiden jälkeen tykitetään vielä Terhin kanssa kunnon hiki päälle karnevaalisamballa!\n3.12. Elinan Funk-teematunti\n8.12. Cariocan pikkujoulut goes India\n← CARIOCAN TIEDOTE LOKAKUU 2017\nCARIOCAN TIEDOTE JOULUKUU 2017 →


Hotline 2 nyt täällä! Uppoudu Miami Vicen maailmaan Suomen netticasinoissa\nJulkaisija Jenni Laine, 26 elokuu 2020\nPelimaailmassa näytetään tulleen siihen pisteeseen, että ideat loppuvat kesken ainakin mitä tulee kolikkopelien teemoihin. Netticasinoissa on kuhissut jo pitkään, sillä pelivalmistajat julkaisevat niin tiuhaan uusia pelejä. Mekin olemme monta kertaa ihmetelleet, mitä pelistudiot repivät aina uusia aiheita peleilleen, mutta viime aikoina samat teemat ovat alkaneet toistua entistä tiuhempaan. Myös NetEnt on juuri julkaissut jatkoa slotilleen Hotline ja se on tietysti Hotline 2.\nKakkosvolyymeja ollaan nähty useampiakin, mutta erityisesti meitä kiinnostaa tämä 80-lukuhenkinen Miamin kaduille sijoittuva jatko-osa. Sen edeltäjä on ollut menestyspeli, jossa kiehtovat ainakin bonuspanos, ”kuumat linjat” sekä ilmaiskierrokset. Hotline 2 perustuu samoihin ominaisuuksiin, mutta ilmaiskierrokset ovat saaneet vielä lisää potkua kasvavien rullien ansiosta.\nPanoslinjoja voi olla nyt jopa 1944, sillä wild-symbolit kasvattavat rivien määrää aina 6 asti\nJos et koskaan ole pelannut alkuperäistä Hotline-peliä, kerrataan vielä, että koko slotin ydin on ”hotline” -ominaisuus. Se perustuu bonuspanokseen ja pelaajalla on siis panosta nostamalla suurempi mahdollisuus saada ruudulle laajenevia wild-symboleja, joista puolestaan on paljon apua voittoyhdistelmien luomisessa.\nGrafiikat ovat tietysti aivan omaa luokkaansa ja niiden sekä pelin musiikin ansiosta pelaaja voi päästä ehtaan Miami Vice -fiilikseen. Yleisesti tämä 5 rullan ja 3 rivin peliautomaatti on hyvin saman tyylinen kuin ykkösversio ja näin ollen tiedät suunnilleen mitä voit peliltä odottaa.\nKun ottaa huomioon millaisen hittipelin NetEnt on uudistanut, kaikki Suomen netticasinot haluavat varmasti olla mukana tarjoamassa slottia. Tällä hetkellä voimmmme suositella esimerkiksi Frank & Fred Casinoa, jossa tämän uutuuden voi jo käydä testaamassa – joko oikealla rahalla tai demoversiona.


Love Records - Kaikki singlet 1 ja 2 - Savon Sanomat\nLevyt 07.06.2016 00:01\nLove Records - Kaikki singlet 1 ja 2\nWigwam oli yksi Love Recordsin kuuluisimpia yhtyeitä. Kuvassa bändin laulaja Jim Pembroke (vas.) ja basisti Måns Groundstroem vuonna 1975 Helsingin Kaivopuistossa. Kuva: Lehtikuva\nLegendaarisen Love Recordsin perustamisesta on kulunut 50 vuotta. Merkkivuotta on juhlittu jo esimerkiksi levy-yhtiön tarinaa popularisoivalla elokuvalla Anna mulle lovee, mutta lisäksi kaikki yhtiön vuosina 1966–1980 julkaisemat singlet julkaistaan kuuden cd:n paketeissa.\nSinglejä on julkaistu erilaisissa kokoelmissa aiemminkin, mutta ei tällaisessa mittakaavassa: Love Records – Kaikki singlet -sarja on ensimmäinen definitiivinen julkaisusarja ja nimensä mukaisesti tulee kattamaan yhtiön kaikki singlet. Monet nyt ensimmäistä kertaa uudelleenjulkaistavat kappaleet julkaistiin alun perin vinyylisingleinä ja usein pieninä painoksina. Tästä syystä ne ovat hyvin vaikeasti löydettävissä ja usein myös huonossa kunnossa.\nKaikista kappaleista ei ole löytynyt alkuperäisiä masternauhoja ja osa kappaleista on masteroitu alkuperäisiltä vinyyleiltä. Tällä ei ole varsinaisesti merkitystä, sillä poliittisesti vasemmalla olleen Love Recordsin julkaisuissa ei ollut ikinä ensisijaisesti kyse teknisestä laadusta, vaan taiteellisesta kunnianhimosta ja rajojen rikkomisesta. Joskin kappaleiden äänenlaatu on myös saatettu teknisesti todella hyvälle tasolle.\nSarjan ensimmäinen osa käsittää vuodet 1966–1972 ja yhteensä 154 kappaletta, joten kuunneltavaa riittää. Sarjan avaa Kalle Holmbergin Marski-marssi, joka oli aiottu julkaista yhtiön ensimmäisenä singlenä, mutta jäi julkaisematta aikanaan. Kohokohtia ja harvinaisuuksia löytyy kosolti muitakin, kuten Kirkan Avaruuslaulu ja mainossinglenä julkaistu The Otto Donner Element All Starsin Haka-blues. Tyylilajit vaihtelevat rajusti, kuten yhtiön ideologiaan kuului.\nSarjan toinen osa kattaa vuodet 1972–1974 kuvaten, miten Loven julkaisutahti muuttui 70–luvulle tultaessa: materiaalia on kahdelta vuodelta enemmän kuin kuudelta ensimmäiseltä vuodelta. Yhtiö saikin tällöin ensimmäiset kaupallisestikin menestyvät artistinsa – kuten Hurriganesin – mikä antoi myös taloudellista liikkumavaraa ja vapautti julkaisupolitiikkaa entisestään.\nKappaleiden taso vaihteleekin paljon sarjan toisessa osassa, mutta se ei poista tosiasiaa, että Love Recordsin tuotanto on olennaisessa osassa suomalaisen populaarimusiikin historiassa. Yhtiö raivasi itselleen ja artisteilleen tilan.\nPelkkien hittien ystävät tyytynevät edelleen suppeampiin kokoelmalevyihin, mutta hakuteoksia ja definitiivistä Love-kokoelmaa kaipaavat entusiastit saavat julkaisusarjasta helpon tavan täydentää kokoelmaansa ja nauttia myös yhtiön obskuurimmasta ja harvinaisemmasta single-materiaalista.


Gum Soft-Picks | Hampaille.fi\nGUM on Sunstar yrityksen parhaimmin tunnetuimpia tuotemerkkejä ja yritys on toiminut terveystuotteiden valmistajana jo 80 vuoden ajan. Ensimmäiset GUM tuotteet saapuivat markkinoille vuonna 1989. Jatkuvan kehityksen ja uusien terveystutkimusten avulla saatu tieto on aina otettu yrityksessä vahvasti esille tuotteiden suunnittelussa, mikä on johtanut kattavaan valikoimaan suuhygienia tuotteita. GUM Soft-Picks hammastikut ovat yksi esimerkki näistä tuotteista ja kuten useat muutkin yrityksen tuotteista, ne ovat nopeasti levinneet maailmanlaajuisen suosioon arkikäytössä. Sunstar yritys painottaa myös vahvasti luonnonmukaisiin tuotteisiin, tietenkään tinkimättä tehokkuudesta ja laadusta. Tuotteiden tehokkuutta ja toimivuutta testataan kliinisesti hyvin pitkälle, ennen kuin ne julkaistaan markkinoille.\nSoft-Picks hampaiden välissä\nGUM Soft-Picks hammastikut ovat tehokas keino pitää vaikeimmatkin alueet suussa puhtaana. Usein hampaiden välit ja kruunujen, implanttien, rautojen, tai siltojen ympäristöt jäävät puhdistamatta, tai niiden puhdistaminen on puutteellista. Tämä aiheuttaa yleisen ongelman, eli plakin kertymisen. Plakin kertyminen puolestaan aiheuttaa kariesta ja muodostaa ihanteellisen ympäristön ientulehduksen syntymiselle. Nämä ovat useimmille tuttu vaiva ja ne voivat aiheuttaa jatkuvaa ärsytystä, puhumattakaan seurauksista mikäli ne jätetään hoitamatta, sillä näin suu voi vaurioitua pysyvästi. GUM Soft-Picks hammastikkujen teho on todistettu kliinisillä tutkimuksilla, joissa on todistettu niiden pystyvän poistamaan plakkia, ruuan jämiä ja muuta likaa samalla teholla kuin hammaslangan.\nGUM Soft-Picks hammastikkujen käyttö on myös helpompaa kuin hammaslangan, jolloin hampaiden puhdistaminen onnistuu huonommallakin motoriikalla. Kätevyys perustuu varteen, josta saadaan hammaslankaa parempi ote, jolloin myös esimerkiksi kulmahampaiden puhdistaminen on helpompaa. Kertakäyttöiset GUM Soft-Picks hammastikut on helppo kuljettaa mukana myös reissussa, jolloin ruokailun jälkeen hampaat saadaan taas puhtaiksi ja suu raikkaammaksi. Näin vältytään myös pahanhajuiselta hengitykseltä, mitä puhdistamattomat suun ja hampaan pinnat voivat aiheuttaa.\nGUM Soft-Picks hammastikut on valmistettu synteettisestä, pehmeästä, muovista, joka joustaa sopimaan kaikkialle suuhun. Hammastikun varsi on hiukan eri mallinen riippuen siitä, minkälainen hammastikku valitaan ja tämä mahdollistaa parhaan pidon löytymisen omaan käyttöön. Kun pito hammastikkuun on hyvä, ei puhdistaminen tuota vaikeutta vaikka kyseessä olisi kruunujen, siltojen, rautojen tai implanttien ympäristön puhdistaminen. Osa hammastikuista on myös kaarevan mallisia, jolloin niiden avulla on helpompi saavuttaa takahampaiden välit.\nGUM Soft-Picks hammastikkuja on erittäin helppo käyttää. Ne tulee asettaa puhdistettavaan hammasväliin ja ohjata hellästi rakoon. Kevyellä edestakaisin liikkeellä saadaan plakki ja lika irtoamaan, jolloin ientulehduksen mahdollisuus pienenee. Kun käyttö aloitetaan ensimmäistä kertaa, voidaan kokea verenvuotoa ikenistä ja tämä aiheutuu plakin irtoamisesta. Käytön jatkuessa verenvuoto lakkaa vähitellen, kun ikenien ja suun terveys paranee entisestään. Jotta GUM Soft-Picks hammastikuista saadaan mahdollisimman paljon hyötyä irti, tulee valita sellainen tikku, joka sopii omaan suuhun.\nHampaiden välit ovat eri kokoisia, jolloin aina sama hammastikku ei sovi jokaiseen rakoon. GUM Soft-Picks hammastikkuja löytyy kolmea eri kokoa aina peruskoosta hyvin suureen. Hammastikkua ei saa pakottaa hammasväliin, sillä tämä voi vahingoittaa esimerkiksi ientä, mutta liian pienen hammastikun käyttäminen ei puhdista väliä tarpeeksi tehokkaasti, jolloin plakkia jää joka tapauksessa hammasväleihin. Kokeilemalla erilaisia kokoja voidaan löytää omaan suuhun sopivimmat koot ja varmistua hammastikkujen tehokkuudesta. Osa GUM Soft-Picks hammastikuista sisältää myös fluoria, jolloin suu myös maistuu paremmalta käytön jälkeen. Lisäksi fluori antaa paremman suojan hampaille ja hammastikkujen avulla tämä suoja voidaan saada myös hammasväleille.\nGUM Soft-Picks hammastikkuja kannattaa käyttää vähintään kerran päivässä. Pitkäkestoinen ja säännöllinen käyttö lisää suun puhtautta ja ehkäisee ientulehduksia tehokkaammin, kuin satunnainen käyttö. Ne on helppo ottaa osaksi arkea, käymällä hammasvälit lävitse aina hampaiden pesun yhteydessä. Erityistä tarkkuutta on käytettävä mikäli puhdistetaan kruunujen, implanttien, siltojen ja hammasrautojen ympäristöä, jotta plakkia tai ruuan jämiä ei jää mihinkään koloon. Suu on hyvä käydä järjestelmällisesti lävitse, jolloin jokainen kohta tulee käytyä lävitse.