Miten Korjaa Likaa Keurig - Tips for you - Tipsed.Com\nEnää ei teidän aamulla täristää kofeiinia on tulla monen kuppi potin kahvia.Keurigs voit hautua yhden kupillista kahvia, teetä ja kaakaota käyttävät "K-Kupit," yksi annosta säännöllisesti tai maustettu kuumia juomia.Mutta mukaan kahvinkeitin kuluttaja verkkosivuilla Aroma Cup, Keurig koneissa on kaksi yhteistä ongelmia, joihin tukkeutuminen: tukkeutunut vesirajan ja likaa koneen sisälle.Merkkejä näistä ongelmista ovat vain panimo osittainen kuppeja tai ei nestettä poistuminen kone.Yksinkertainen korjauksia molemmat ongelmat pitäisi olla sinun panimo juomat taas ei ole aikaa.\nEtsi poistua neulan sisällä K-Mukiteline.Nosta mukiteline kahva ja ote haltija yhdellä kädellä.Käytä toisaalta työntää ylös alapuolelta mukiteline vapauta se.Pieni, huomautti uloskäynti neula on oikeus sisällä K-Mukiteline.\nSuorista ulkopuolella silmukan paperiliitin, jättäen sisällä silmukka ehjä, jotta voit tarttua siihen kuin kahva.\nTyönnä suoristettu pää paperiliitin pohjan läpi poistumista neulan.Kaavi puolin neula paperiliitin löysää roskat, kuten kahvia hioo.Pidättäytymään yrittää säkissä paperiliitin kaikki läpi poistua neulan.Irtautuminen on sivussa, ei ylhäältä, neulan.\nHuuhtele mukiteline viileässä vedessä irrottaa jäljellä roskia.\nAsenna mukiteline kohdistamalla kielekkeet haltijalle Keurig kone ja työntämällä sitä varovasti snap haltijalle paikalleen.\nKivennäisainekertymä kerääntyä MINI Plus B31 Malli\nPoista kalkki Keurig eroon se mineraaliesiintymien jos tukkia ei sijaitse exit neula.Täytä vesi varaukseen 10 unssia valkoista etikkaa ja aseta keraaminen muki alle juomajakelulaitteeseen.\nNosta panimon kahvaa kuin olisit lisäämällä K-Cup, mutta älä laita mitään K-Cupalue.Laske kahva viiden sekunnin kuluttua.\nPaina hautua painiketta ja odota syklin loppuun.Hävitä kuuma etikka pesuallas.\nToista nämä vaiheet läpi painamalla hautua painiketta.Odota hautua painiketta kääntyä vilkkuva punainen kiinteäksi punainen, sitten virta Keurig.Anna etikan istua koneen 30 minuuttia.\nKäynnistä Keurig, nostaa ja laskea panimon kahvasta ja paina hautua painiketta.Odota jakson loppuun ja hävitä etikka.\nSuorita 10 unssia vettä läpi Keurig käyttämättä K-Cupin kolme kertaa.Käytä makean veden kanssa joka kerta.Tämä tyhjentää etikka jäännös ja maku koneesta.\nKivennäisainekertymä kerääntyä Elite B40, Classic B44 Special Edition B60 ja Platinum B70 mallit\nVarmista Keurig on tyhjä vettä ja automaattinen virrankatkaisu on pois käytöstä.\nKaada 48 unssia etikalla veteen varaukseen ja perustaa suurikeraaminen muki alla annostelija.Älä aseta K-Cupissa.Paina hautua painiketta ja anna kierto loppuun.\nToista vaiheet, kunnes "lisää vettä" merkkivalo syttyy.Anna Keurig istua etikan neljä tuntia.Älä irrota sitä tai sammuttaa sen.\nDump pois jäljellä etikkaa ja huuhtele vedellä varaukseen.Älä upota konetta.\nTäytä vesi Reserve vedellä, sijoittaa iso muki alla annostelija japaina hautua.Vuodattaa käyttää vettä pesuallas ja toista kunnes "lisää vettä" merkkivalo syttyy.


Yritysasiakkaan tunteminen - Aktia\nVarmista turvallinen ja sujuva pankkiasiointi päivitetyillä asiakastiedoilla\nPankkien on lain* mukaan sekä tunnistettava että tunnettava asiakkaansa pankkiasiointiin liittyen. Asiakkaan riittävä tunteminen edellyttää pankilta tuntemistietojen keräämistä aina uutta asiakassuhdetta aloitettaessa ja tietojen säännöllistä päivittämistä. Pankilla on lain mukaan oikeus kieltäytyä asiakassuhteesta tai sen jatkamisesta ja rajoittaa pankkipalveluja, mikäli asiakkaalta ei saada riittäviä tuntemistietoja. Voit tutustua laissa määriteltyyn asiakkaan tuntemiseen tarkemmin mm. Finanssivalvonnan nettisivuilla.\nAsiakkaan tunnistaminen tapahtuu hyväksymiemme virallisten henkilöllisyystodistusten avulla tai verkossa pankkitunnuksilla.\n*Laki luottolaitostoiminnasta sekä Laki rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen estämisestä ja selvittämisestä.\nKysymme sinun parhaaksesi\nPankkisuhde perustuu luottamukseen pankin ja asiakkaan välillä. Tarjotaksemme juuri yrityksesi tarpeisiin sopivat tuote- ja palveluratkaisut, haluamme tuntea yrityksesi ja sen toiminnan. Asiakkaan tuntemiseen liittyvien kysymysten tarkoituksena on sen lisäksi edesauttaa rahanpesun, terrorismin ja talousrikollisuuden torjumista. Viime kädessä kyse on siis myös sinun turvallisuudestasi.\nPäivitä edustamasi yrityksen tai yhteisön asiakastiedot\nAlla olevasta "Täytä tiedot"-linkistä pääset täyttämään sähköisen yrityksen/yhteisön tuntemistietolomakkeen verkkopalvelussamme. Huomioi erityisesti seuraavat asiat:\nYrityksen/yhteisön virallisen nimenkirjoitusoikeuden haltijan tulee vahvistaa (allekirjoittaa) tiedot henkilökohtaisilla verkkopankkitunnuksillaan. Lomaketta ei voi allekirjoittaa yritysverkkopankkitunnuksilla.\nNimenkirjoitus- ja edustamisoikeus todennetaan tarkistamalla ajantasaisia viranomaisrekistereitä. Liitä mukaan nimenkirjoitusoikeuden todentava asiakirja (Esim. päivitetty rekisteriote, pöytäkirja tai valtakirja) jos rekisteri ei ole ajan tasalla.\nLiitä mukaan kopio jokaisen edustajan, myös lomakkeen allekirjoittajan, voimassaolevasta henkilöllisyystodistuksesta. Liitteet lisätään sähköisen lomakkeen viimeisellä sivulla.\nLiitä mukaan konsernirakenteen kuvaus, jos edustamasi yritys kuuluu konserniin. Liitteet lisätään sähköisen lomakkeen viimeisellä sivulla.\nLue tarkemmat ohjeet "Ohjeita lomakkeen täyttämiseen" – linkistä.\nHalutessasi voit myös tulostaa lomakkeen tästä ja postittaa sen meille täytettynä osoitteeseen Aktia Pankki Oyj, INFO 2493, PL 207, 00101 Helsinki.\nAsiakkaan tuntemistietoihin liittyvissä kysymyksissä voit soittaa asiakaspalveluumme:\nHenkilöasiakkaat: 010 247 010 (ark. 8-20, la 10-17, su 10-15)\nYritysasiakkaat: 010 247 6700 (ark. klo 9-16).\n0102-alkuiset numerot kiinteästä linjasta ja matkapuhelimesta 8,35 snt/puhelu + 16,69 snt/min.


JULKAISTU: IPU-lehti 3 / 2014 (Ei kaikkia graafeja) Pääomien vapauttamisen jälkeen sana protektionismi on ollut täysin pannassa. Se on ollut julkisuudessa kirosana, jota juuri kukaan ei ole kehdannut tai uskaltanut nostaa esille. Se on ollut pahinta populismia.\nJULKAISTU: Kansan uutiset / Viikkolehti 25.7.2014 s.26 Suomessa EK on tasaisin väliajoin varoitellut tulevasta työvoimapulasta jo 70-luvulta alkaen. Silloin vielä sille oli jonkinlaisia perusteita. Jos teollisuustuotanto kasvoi viisi prosenttia niin työvoiman tarvekin kasvoi saman viisi prosenttia.\nJULKAISTU. Kansan uutiset 29.5. 2014 / http://www.kansanuutiset.fi/mielipiteet/horisontti/3177343/ekp-anastanut-vallan-poliitikoilta Olen jo vuosia yrittänyt saada julkisuudessa (ja sähköpostilla) taloustieteilijöiltä ja pankinjohtajilta vastausta kysymykseen: ”Millä ja kenen rahoilla pankkien taseissa olevien johdannaisvelkakirjojen arvonalennus tehdään, jotta luottamus pankkeihin ja pankkien välille palautuisi”. Uskottavaa vastausta en ole saanut.\nJULKAISTU: Kansan Uutiset / Viikkoliite 11.7.2014 s..27 Kansanedustaja Kaij Turunen puuttui tärkeään aiheeseen otsikolla: “Pankkien stressitesteistä on tulossa farssi” (HS 8.5. 2014). Turunen ei kuitenkaan tarkemmin kertonut tarkastuksen yhteydessä käytettävistä tarkastusmenetelmistä.\nJULKAISTU: Kansan Uutiset / Viikkoliite 30.5. 2014 Kokoomuksen hokema on ollut koko sen vallassaolon ajan ” lisää vapaakauppaa ja yksityistämistä”. Pääomien vapauttamisen seuraukset jokainen näkee Euroopassa omin silmin, mutta lisää ”vapautta” vain puuhataan.\nJULKAISTU: KU/Viikkoliite 25.4.2014 SAK:n Metalliliiton tutkimuspäällikkö Jorma Antila heitti "kevyttä kenttähuumoria" perustellessaan uskomustaan, että tuotannon teknologisoitumisesta huolimatta yhteiskuntaan on aina syntynyt uutta työtä ja työpaikkoja.\nJULKAISTU: Kansan Uutiset / Viikkolehti 21.3. 2014. Kansan Uutisissa oli toimittaja Jouko Hurun tekemä aukeaman haastattelu SAK:N tutkimuspäällikkö Jorma Antilasta (KU/VL 21.2. 2014). Otsikko oli optimistinen: ”Tekninen vallankumous voi nostaa metalliteollisuuden”. Ja apuotsikko oli: ”Tuleeko työ takaisin Suomeen?”\nJULKAISTU: kansan ääni Nro 3 / 2014 s.9 Kokoomuksen hokema on ollut koko sen vallassaolon ajan ” lisää vapaakauppaa ja yksityistämistä”. Pääomien vapauttamisen seuraukset jokainen näkee Euroopassa omin silmin, mutta lisää ”vapautta” vain puuhataan EU:n puitteissa.\nJULKAISTU: Kansan ääni Nro 3/2014 s.13 Intro: Kun ITC-buumi oli parhaimmillaan 90-luvun alussa valtamediat pitivät Nokian toimitusjohtajaa Jorma Ollilaa Jumalasta seuraavana ja tulevaisuuden messiaana. Vielä vuosikymmenen lopullakaan ei hänestä saanut sanoa mitään poikkipuolista kritiikkiä. Hän oli näkijä vailla vertaa ja kaikkien tulevaisuuskomiteoiden itseoikeutettu jäsen tai vetäjä.


Ystävänpäivä 14.2 - Starbox Ystävänpäivä 14.2\n15.2.2017 klo 23:54 Laura "Hassu" Tilaa blogi\nNäimme Flying Tiger Copenhagenissa ihania ystävänpäiväkoristeita, jotka maksoivat vain muutaman euron. Ostimme ihanan sydänviirinauhan, sydänilmapalloja ja koristetikkuja leivonnaisiin. On kiva koristella kotia, se tuo vähän sellaista piristystä arkeen. Helmistä oli hauskaa ripustaa koristeita ja leikkiä ilmapalloilla.\nOlin päättänyt pitkästä aikaa leipoa. En nyt edes muista milloin olisin viimeksi leiponut, eli siitä on varmaan aika kauan. Olen lähiaikoina ollut niiiiiiiin väsynyt, ettei ole ollut voimia tehdä mitään ylimääräistä. Nyt kuitenkin ajattelin läheisiä ilahduttaa ja leipoa kuppikakkuja, kun meiltä sattui löytymään ihania vaaleanpunaisia vuokia ja söpöjä sydäntikkuja. Taikina oli helppo ja nopea tehdä, ihan perus muffinssitaikina, sinne vadelmamurskaa sekaan ja uuniin. Odottelin, että ne tulivat uunista, jäähtyivät ja sitten lisäsin päälle kermavaahtoa ja tikut, tadaa! Loppujen lopuksi todella simppeli herkku, mutta eikö niistä tullutkin kivan näköisiä, hih?\nPekka on tosiaan tämän viikon lomalla, joten saimme viettää koko ystävänpäivän yhdessä. Aamulla herättiin ja tilasin itselleni Stockmannilta ihanan juuri ilmestyneen uuden Muumipurkin. Herkuttelimme, leikimme ilmapalloilla ja vietimme laatuaikaa yhdessä perheenä. Sitten Helmi kävi unille. Minä kävin sillä aikaa äitiä ja mammaa katsomassa ja viemässä heille ystäväpäivälahjaksi kuppikakut. Helmi heräsi unilta ja äiti tuli hakemaan Helmin niille leikkimään, että me pääsimme Pekan kanssa jatkamaan ystävänpäivää kahdestaan. Oli mukavaa saada hengähtää, olla muutaman tunnin ihan vaan mies ja vaimo.\nPekka on kyllä niin ihana, nytkin hän oli ostanut minulle kauniita vaaleanpunaisia ruusuja, hih. Pekka on minun ensirakkaus, paras ystäväni ja aviomies, lisäksi hän on maailman paras isi. Pekka tekee minut onnelliseksi, saa minut nauramaan ja rakastaa minua juuri tällaisena. Hän on kaikkea sitä mistä pidän. ♡ Vaikka olemme vanhempia, olemme myös pariskunta. Järjestämme säännöllisesti aikaa olla ihan kahdestaan. Sen mahdollistaa lähellä asuvat isovanhemmat, jotka mielellään ottavat Helmin heidän luokseen leikkimään.\nHelmillä oli ihana ystävänpäivä iltapäivä-ilta mamman ja papan kanssa. He olivat ulkoilleet, ja perinteisesti pappa oli paistanut pihvejä, he olivat myös leiponeet ja herkutelleet, piirrelleet ja leikkineet. Helmi oli seurannut Ella-kissaa ja yrittänyt leikkiä sen kanssa. Helmistä Ella-kissa on niin ihana, olen varma, että kun Helmi kasvaa vähän, niin niistä tulee mitä parhaimmat ystävät, hih.\nMeillä oli ihana ystävänpäivä, aurinko paistoi, muistin läheisiäni ystävänpäiväviesteillä, osa sai Helmin tekemät ystävänpäiväkortit. Minusta oli ihanaa, että minäkin sain pari ystävänpäiväkorttia, toisen äidiltä ja iskältä, toisen serkultani, kiitos. Kiitos myös kaikille teille ihanille, jotka muistivat minua kivoilla ystävänpäiväviesteillä, ne piristivät päivääni. ♡ Haluan yleisesti kiittää kaikkia läheisiäni läsnäolostanne ja siitä, että olette olemassa. En pärjäisi ilman teitä. Rakkautta ei voi olla liikaa, joten rakastakaa, ollaan kilttejä toisillemme ja muistetaan läheisiämme (muutenkin kuin ystävänpäivänä). ♡


Opetuksen havainnollistaminen > OPETTAJAN TEHOKEINOT > Puhuva pää > Kielenkäyttö\nVarsinaisen puhe-esityksen haluttua vaikutusta voidaan tehostaa kielenkäytön valinnoilla. Erilaisin tehokeinoin vahvistetaan sanoman perillemenoa.\nKieli on puheviestintätilanteessa keskeisessä asemassa. Kielellisesti sanoman täytyy ensisijaisesti oltava ymmärrettävää. Puheilmaisun kielen on oltava lisäksi kiinnostavaa ja elävää, sen pitää istua esittäjän suuhun, sen pitää täyttää puhetilanteen sille asettamat edellytykset ja seurata asian vaatimaa tyyliä.\nTavanomaisessa puheviestintätilanteessa ilmaisu pitää ymmärtää kertakuulemalla  kuulijalla ei useimmiten ole mahdollisuutta tarkistaa sanoja ja ilmaisuja sanakirjasta.\nPuhekieli on myös vapaampaa kuin kirjallinen. Puheenvuorossa esitetty kannanotto ei vaikuta yhtä tiukalta ja lopulliselta kuin kirjallisessa muodossa esitetty, pienet epäonnis-tumiset, epätarkkuudet, lipsahdukset ja jopa pikkuvirheet annetaan anteeksi toisin kuin kirjoitetussa tekstissä.\nVapaudestaan huolimatta myös puhekielellä on tiettyjä vaatimuksia.\nSelkeä kielenkäyttö on ymmärrettävää. Selkeää ja ymmärrettävää puhetta on helppo tulkita ja tulkata. Seuraavia seikkoja kannattaa huomioida selkeyden parantamiseksi:\n- lyhyet ja ytimekkäät lauseet\n- yhteyksiä ja liittymiä selventävät sanat (sillä, koska, jos, kun)\n- selkeät ajatus- ja lausekokonaisuudet\n- ei sivulauseella aloitusta\n- käytä ajatuskatkoja puhetekstien välissä\n- vältä abstraktisia ilmaisuja  pyri konkreettisuuteen\n- vältä pitkiä yhdyssanoja ja johdannaisia\n- suosi kirjakieltä väljempiä ilmaisuja\n- käytä harkiten vieraskielisiä sanoja ja termejä  ne eivät lisää uskottavuutta\n- vältä passiivia\nSamoin kuin kirjoitetussa kielessä on puhekielessäkin monia tyylivaatimuksia. Virallisissa tilanteissa ja valmistelluissa esityksissä puhujan oletetaan käyttävän huoliteltua kieltä. Pienissä ja arkisissa keskustelutilanteissa puhuja käyttää aivan toisenlaista puhekieltä kuin julkisessa esitelmässä. Professori kertoo samasta asiasta akateemisella luennolla eri lailla kuin kotona kahvipöytäkeskustelussa.\nTyylin kehittymistä haittaavat usein kuluneet fraasit ja muoti-ilmaukset niin arkisessa kuin julkisessakin kielenkäytössä. Hyviä esimerkkejä voi löytää vaikkapa poliitikkojen puheista tai erilaisista television puheohjelmista. Puhekielen liiallisuus saattaa ärsyttää monia. Kielenkäyttö on riippuvainen esiintyjän persoonasta, asiasta, kuulijakunnasta ja esitystilanteesta. Huoliteltu kieli ja asiallinen tyyli ei ärsytä ja varsinainen asiakin menee paremmin perille paremmalla tyylillä.\nEsityksen kielenkäytön tulee olla kohteliasta ja kuulijaa arvostavaa. Perinteisen kohtelias kielenkäyttö pätee erityisesti kansainvälisissä tilanteissa ja yhteyksissä. Kohtelias kieli auttaa luomaan kunnioitusta, läheisyyttä, kumppanuutta ja lämpöä. Usein viileää muodollisuutta pidetään etäisenä ja amerikkalaistyylistä letkeän rentoa tasavertaista tyyliä positiivisena. Asiaan kuitenkin kuuluvat kiitokset, kohteliaisuuspuhuttelut, anteeksipyynnöt ja kaikenlainen sosiaalinen huomaavaisuus. Sen sijaan vähäinen ja yliolkainen vastaanottajan huomiointi ja avoin väheksyntä on epäkohteliasta kieltä.\nKohtelias kieli huomioi aina vastaanottajan. Etiketti määrittää kulloisenkin kohteliaisuuden ilmaisemisen muodon.\nSuomalainen ilmaisutapa välttää usein kehumista ja ylistystä. Myönteiset ilmaisut eivät tunnu kuuluvan kulttuuriin toisin kuin muualla  tai ainakin niiden käytössä olemme kovin säästeliäitä. Omia suorituksiaan tuskin kukaan kiittelee. Joskus saattaisi kuulijankin kannalta olla kohteliasta avoimesti myöntää omat ansiot, mutta liiallista korostusta välttäen.\nSinuttelu osoitti perinteisessä teitittelykulttuurissa halveksuntaa. Nykyisessä sinuttelukulttuurissa tämä vain helposti unohtuu tai ei tule edes mieleen. Monet esitys-tilanteet eivät kuitenkaan sovellu tähän lähikohteliaisuuteen, vaan jopa edellyttävät sosiaalista välimatkaa ja kunnioitusta.\nMurre saattaa sopia kielenkäyttöön edellyttäen, ettei se vaikeuta ymmärtämistä tai vie huomiota pois itse asiasta. Murteen käyttö edellyttää vastaanottajan kielenkäytön huomioimista. Käytettävään tyyliin vaikuttaa asiasisältö, esitystilanne ja kuulijakunta. Asiaesi-tyksissä ja virallisissa tilanteissa murretta ei pidetä soveliaana. Murre sopii parhaiten viihteen ja epävirallisten tilanteiden esityksiin.\nMyös esittäjän persoonallinen tyyli on tärkeä huomioida. Vaikka murre häviäisikin esittäjän kielestä, murteen sävy ja intonaatio eivät häviä. Raumalaisen erottaa karjalaisesta, vaikkei varsinaista murretta kuulisikaan. Samoin havaitsemme eroja vieraskielisten englannissa  ääntäminen ja intonaatio paljastavat, mistä päin maailmaa englantia puhuva on kotoisin.\nPuhekieltä voi havainnollistaa runsaalla verbien aktiivimuotojen käytöllä, esimerkeilllä, puhutteluilla ja kohdistamisilla, konkretisoimalla sanoja ja ilmauksia sekä erilaisilla sanallisilla tehokeinoilla. Havainnollisuuteen vaikuttavat myös sanojen merkitykseen liittyvät väritykset. Hyvä tarinan kertoja värittää aina kieltään. Tunnetuin esimerkki lienee se klassinen kalajuttu  joko enemmän tai vähemmän liioiteltuna. Värittäminen on kuitenkin suullisen viestinnän kaksiteräinen miekka. Pelkkä asiallinen ja objektiivinen kielenkäyttö tekee esityksestä usein vain faktaluettelon, kun taas liiallisesta värittämisestä itse asian selkeys usein kärsii.\nMonilla sanoilla on myös kaksinaismerkitys: sanan ilmoittama tosiasia ja kuulijan värittämä merkitys. Näitä kutsutaan sanan tiedotus- ja tunnemerkityksiksi. Tunneperäinen suhtautuminen erilaisiin ilmauksiin tulee hyvin esiin vaikkapa poliittisissa keskusteluissa. Myyntikieli on usein voimakkaastikin väritettyä tunneperäisyydessään.\nArviointi ja mittarit\nOPPIMISYMPÄRISTÖJEN TEKNISET RATKAISUT


Syntymäaika 11. heinäkuuta 1988 (ikä 32)\nTottenham Hotspur osti Capouen 15. elokuuta 2013 Toulousesta 11 miljoonalla eurolla. Hän pelasi Valioliigassa kahden kauden aikana 24 ottelua ja teki ainoan maalinsa ensimmäisellä kaudella Manchester Cityä vastaan. Heinäkuussa 2015 Capoue siirtyi Watfordiin. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi 33 liigaottelua tekemättä maaliakaan mutta kaudella 2016–2017 hän pelasi 37 liigaottelua ja teki seitsemän maalia, joista neljä kauden viidessä ensimmäisessä ottelussa. Kahtena seuraavana kautena hän teki kumpanakin yhden maalin.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Étienne_Capoue&oldid=18603842”\nViimeksi muokattu 17. joulukuuta 2019 kello 16.45\nSivua on viimeksi muutettu 17. joulukuuta 2019 kello 16.45.


Noin 300 kalkkunaa menehtyi Vehmaalla kalkkunakasvattamon palossa lauantain ja sunnuntain välisenä yönä.\nVehmaalla Vahilaistentiellä syttyi tulipalo noin 800 neliön suuruisen kalkkunankasvattamon lämpökeskuksessa. Kasvattamossa arveltiin aluksi olevan noin 4000 kalkkunaa, mutta Varsinais-Suomen päivystävän palomestarin mukaan todellinen luku oli noin 2500.\nPaloa sammuttamassa oli yöllä 18 pelastuslaitoksen yksikköä.\nLämpökeskus on rakennettu kiinni kalkkunankasvattamoon, ja palo saatiin rajattua sinne.\nPelastustöiden vuoksi kasvattamosta jouduttiin sammuttamaan sähköt, joka vaikutti kasvattamon ilmanvaihtoon. Lämpökeskuksesta levisi myös runsaasti savua kasvattamon puolelle. Näiden epäillään aiheuttaneen ainakin osan kuolemista.\nPelastuslaitos sai kasvattamon henkilökunnan avustuksella siirrettyä tilan siirtokalustolla kalkkunat noin 200 metrin päässä olevaan rakennukseen, jossa ne olivat aiemminkin olleet.\nPäivystävän palomestarin mukaan vartiointi jatkuu puoleen päivään asti.\nPelastuslaitos sai Hälytyksen tulipalosta kello 1.08.


Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Kiinteistölautakunta To/ - PDF Free Download\nDownload "Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Kiinteistölautakunta To/"\n1 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) 54 Lausunto kaupunginhallitukselle kaupunginvaltuutettu Pauli Leppäahon aloitteesta koskien kaupungin omistamien tonttien markkina-arvon määrittämistä kilpailuttamalla HEL T Päätös Lautakunta päätti antaa kaupunginhallitukselle kaupunginvaltuutettu Pauli Leppäahon ja seitsemän muun kaupunginvaltuutetun aloitteesta seuraavan lausunnon: Kaupungin asuntotontinluovutuksen ja tonttihinnoittelun keskeiset periaatteet Helsingin kaupungin tontinluovutusta ohjaa kaupunginvaltuuston helmikuussa 2008 hyväksymä Maankäytön ja asumisen toteutusohjelma (MA-ohjelma) sekä sitä tarkentavat seurantapäätökset. MA-ohjelma määrittelee kaupungin asuntototonttien tontinluovutuksen keskeiset tavoitteet, joita kaupungin asuntotonttien luovutuksella tulee toteuttaa. Näitä tavoitteita ovat erityisesti asuntotuotannon rahoitus- ja hallintamuotojakauma sekä asuntotuotannolle asetetut määrälliset tavoitteet. Voimassa olevien tavoitteiden mukaisesti kaupungin maalle toteutettavasta asuntotuotannosta karkeasti 60 % tulee olla ns. kohtuuhintaista säädeltyä asuntotuotantoa (esim. valtion tukema vuokraasuntotuotanto ja Hitas-omistusasuntotuotanto) ja vain 40 % asuntotuotannosta on markkinaehtoista sääntelemätöntä omistus- ja vuokra-asuntotuotantoa. Kaupungin asuntotuotannon määrällisenä tavoitteena on asunnon vuotuinen tuotanto, josta noin asuntoa tulisi toteuttaa kaupungin maalle. Mainituilla tavoitteilla on huomattava vaikutus myös kaupungin tonttihinnoitteluperiaatteisiin. Kaupunki luovuttaa pääosan asuntotonteista vuokraamalla. Kaupunginvaltuusto päätti (asia 18), että asuntotonttien vuosivuokra on 4 % tontin laskennallisesta hinnasta, joka määräytyy tontin pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaisesti. Kaupungin perimä maanvuokra on korkotuottoa sille pääomalle, joka on sitoutunut kaupungin maaomaisuuteen. Vuokrat sidotaan elinkustannusindeksiin. Tontin laskennallinen hinta määritetään vuokrattavan tontin kerrosalan ja rakennusoikeuden yksikköhinnan perusteella. Pääoma-arvoon vaikuttavat kohteen rahoitus- ja hallintamuodosta riippuen muun muassa hintatilastoista saatava selvitys rakennusoikeuden arvosta kyseisellä alueella vuokrauksen ajankohtana, kaupungin alueella maanvuokrauksissa noudattama yleinen käytäntö sekä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen (jäljempänä ARA ) valtion tukemaa\n2 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) tuotantoa varten pääkaupunkiseudun kuntiin vahvistamat tonttien rakennusoikeuden enimmäishinnat. Lisäksi maanvuokraa määritettäessä pyritään aina arvioimaan maanvuokran vaikutus asumiskustannuksiin. Kohtuuhintaiselle asuntotuotannolle asetetut tavoitteet vaikuttavat siihen, ettei kaupunki voi määrittää maanvuokraa läheskään kaikilla tonteilla tasolle, joka vastaisi tonttien oletettua myyntihintaa. Tämä korostuu erityisesti kantakaupungin ja merenläheisyyteen sijoittuvilla alueilla, joilla tonttien hintataso on korkein. Käytännössä siis ARA:n vahvistama tonttien hintataso on keskeinen ohje asuntotonttien vuokrausperusteita määriteltäessä. Kaupungin vuokratonttien hinnoitteluperiaatteisiin kuuluu, että Hitas-tuotantoon luovutettavien tonttien vuokra on 20 % valtion tukemaa tuotantoa korkeampi ja sääntelemättömään tuotantoon vuokrattavien asuntototonttien maanvuokra noin 40 % valtiontukemaa tuotantoa korkeampi. Tosin tältä osin tulee huomata, että kaupunki ei yleisesti luovuta sääntelemättömään tuotantoon tarkoitettuja tontteja vuokraamalla. Maanvuokrien määrittelyn periaatteisiin kuuluu edelleen alueellinen yhteneväisyys. Tämä tarkoittaa sitä, että samaan kaupunginosaan ja samalle kaava-alueelle sijoittuvien tonttien hinnoittelu ei ainakaan merkittävästi poikkea toisistaan ilman erityisiä perusteita. Kaupunginosien välillä maanvuokrissa saattaa kuitenkin olla huomattaviakin eroja kunkin kaupunginosan maanarvosta riippuen. Esimerkiksi korkeimpien vuokrausperusteiden alueiden (Länsisatama, Munkkiniemi ja Kalasatama) vuokrausperusteet ovat nykyisellään keskimäärin karkeasti noin 85 % korkeammat kuin alueella, joilla on kaupungin alhaisimmat vuokrausperusteet (Suurmetsä). Kaupungin vuokrahinnoittelussa huomioidaan siten kaupunginosien väliset maanhintaerot varsin hyvin. Kaupunki luovuttaa sääntelemättömään markkinaehtoiseen asuntotuotantoon tarkoitetut tontit pääsääntöisesti kilpailuttamalla. Kilpailumuotoina ovat laatu- sekä hintakilpailu. Laatukilpailuissa tontin ostaja, tai vuokraaja, valitaan tontille rakennettavan rakennuksen luonnossuunnitelmien laadun perustella, ja kaupunki määrittää tontin myyntihinnan/vuokran etukäteen. Hintakilpailuissa puolestaan tontti myydään korkeimman hinnan tarjonneelle taholle. Hintakilpailujen tavoitteena on siten tonteista saatavien myyntitulojen maksimointi ja toisinaan myös tonttien alueellisen hintatason selvittäminen. Laatukilpailujen keskeisenä tavoitteena on puolestaan korkeatasoisen asuntorakentamisen edistäminen ja alueiden viihtyvyyden parantaminen, jotka ovat kaupungin keskeisiä asuntopoliittisia tavoitteita.\n3 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Kaupungin asunto- ja maapoliittisena tavoitteena ei ole ollut, hintakilpailuja lukuun ottamatta, tonteista saatavan maanvuokran tai myyntihinnan maksimointi, vaan kaupungin asuntopoliittisten tavoitteiden toteutumisen ja asuntorakentamisen edistäminen maltillisella ja ennustettavalla kohtuullista käypää arvoa vastaavalla tonttihinnoittelulla. Kaupungin maapoliittisena tavoitteena ei myöskään ole ollut perusteettomasti nostaa tonttihintoja. Ilman hintakilpailua luovutettavien myytävien tonttien hinnoittelu on perustunut pääasiassa kauppahintatilastoista saataviin selvityksiin alueen oletetusta rakennusoikeuden arvosta tai ulkopuolisilla asiantuntijoilla teetettyihin arvioihin. Lisäksi hinnoittelussa huomioidaan tontin sijainti mikrotasolla (kaupunkirakenteessa), tontin rakennustekniset ja muut ominaisuudet (esim. kaavaratkaisut), tontille rakennettavien asuntojen oletettu myyntihinta tai vuokra sekä tontille suunnitellun hankkeen mahdolliset erityispiirteet. Huomion arvoista on, että aloitteessa mainitut tontinvuokrien alueelliset erot johtunevat pitkälti tonttien vuokrausajankohdista. Vanhojen vuokrasopimusten maanvuokrat perustuvat vuokrausajankohdan rakennusoikeuden arvoihin, jotka ovat kiinteistöjen yleisen hintakehityksen myötä jääneet vuosien saatossa merkittävästi jälkeen uusien maanvuokrasopimusten tasosta. Elinkeinotoimintaan luovutettavien tonttien luovutus- ja hinnoitteluperiaatteet Kaupunki luovuttaa toimitilatontit elinkeinopoliittisin perustein. Toimistoja liiketontit luovutetaan pääsääntöisesti vuokraamalla osto-optioin. Tonttien käypä arvo varmistetaan asiantuntijalausunnoilla tai muulla vastaavalla menettelyllä. Joitakin toimitilatontteja on luovutettu myös tarjouskilpailuilla. Tällöin ratkaisevana tekijänä on ollut pääsääntöisesti tontista tarjottava hinta, mutta ratkaisuperusteena on käytetty myös hinnan ja laadun yhdistelmää, kuten esimerkiksi Kalasataman keskuksen osalta meneteltiin. Teollisuus- ja varastotontit luovutetaan vuokraamalla. Elinkeinotoimintaan tarkoitettujen tonttien vähäisestä määrästä johtuen tässä lausunnossa keskitytään jäljempänä vain asuntonttien luovutuksiin. Elinkeinotoimintaan tarkoitettujen tonttien osalta voitaneen kuitenkin todeta, ettei näihin tontteihin useinkaan kohdistu asuntotontteja vastaavaa kysyntää eikä aloitteessa esitetty kilpailuttamismenettely tämän vuoksi todennäköisesti soveltuisi laajemmalti näiden tonttien luovuttamiseen varsinkin, jos kaupunki haluaa harjoittaa aktiivista elinkeinopolitiikkaa. Nykyisen käytännön keskeisiä etuja Kaupungin tontinluovutusmenettely ja tontinluovutusperiaatteet ovat olleen vähäisin muutoksin voimassa vuosia. Menettelyt ja periaatteet\n4 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) ovat osoittautuneet varsin toimiviksi, ja ne ovat laajasti rakennusalan toimijoiden tiedossa. Tämä luo ennustettavuutta kaupungin tontinluovutukseen, joka puolestaan edistää rakennushankkeiden toteutumista ja lisää kiinnostusta kaupungin tontteja kohtaan. Tonttien hinnoitteluperiaatteiden osalta vuokralaisten (ja asukkaiden) yhdenvertaisen kohtelun kannalta olennainen tekijä on, että kaikkien tonttien hintoja määritettäessä noudatetaan samoja hinnoitteluperiaatteita. Näin on kiinteistötoimen näkemyksen mukaan meneteltykin. Kaupunki varaa vuosittain tontteja asuntorakentamiseen noin k-m² eli kymmeniä tai satoja tontteja. Tonttien suuresta määrästä johtuen suuri osa tonteista varataan ilmoittautumismenettelyn jälkeen hakemusten perusteella suoravarauksin. Vain parhaiksi arvioidut tontit ja kaupunkikuvallisesti merkittäville paikoille sijoittuvat tontit luovutetaan kilpailuttamalla joko hinta- tai laatukilpailuin. Tonttien suoravaraukset pyritään kohdistamaan niille rakennuttajille, rakentajille, rakennuttajakonsulteille, ryhmärakennuttajille ja muille rakennusalan toimijoille, joiden esittämät hankkeet toteuttavat rahoitus- ja hallintamuodoltaan tai muulta sisällöltään (esim. asuntorakentamisen kehittämishankkeet) parhaiten kaupungin asettamia asuntopoliittisia tavoitteita. Nykyinen tontinluovutusmenettely tukee siis monipuolista ja kaupungin tavoitteita vastaavan asuntotuotannon toteutumista. Tonttien maanvuokralla on säännellyssä omakustannusperusteisessa asuntotuotannossa suora vaikutus asukkaiden asumiskustannusten muodostumiseen, koska maanvuokra vaikuttaa asukkailta perittävään yhtiövastikkeeseen tai vuokraan. Kohtuuhintaisen asuntotarjonnan turvaamiseksi onkin olennaista, että maavuokrien taso on säännellyssä asuntotuotannossa maltillista myös kantakaupungin ja sen läheisyyteen sijoittuvilla arvokkailla alueilla. Kohtuuhintainen vuokra- ja omistusasuntotarjonta on kaupungin kilpailukyvyn kannalta keskeinen tekijä. Kohtuuhintaisella, laadukkaalla ja monipuolisella asuntotarjonnalla kaupunki pyrkii muun ohella ehkäisemään alueellista segregaatiota, edistämään työvoiman liikkuvuutta sekä tasapainottamaan kaupungin väestörakennetta. Tonttien markkinahinnat vaihtelevat voimakkaasti taloudellisten suhdanteiden mukaan. Kiinteistötoimen kokemuksen mukaan tämä korostuu erityisesti sijainniltaan parhaimpien tonttien osalta, joilla tonttien markkinahinta voi hyvinkin vaihdella +/- 50 % lyhyenkin ajanjakson sisällä. Lisäksi parhaimmilla alueilla tonttien mikrotason sijainnilla on usein suuri merkitys tontin oletetun arvon kannalta. Esimerkiksi samaan kortteliin sijoittuvien tonttien hintaero voi olla lähes euroa/k-m² riippuen siitä, onko tontilla merinäköalaa vai ei.\n5 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Vaikka kaupungin maanvuokrien määrittelyssä huomioidaan erot tonttien ominaisuuksissa (sijainti, rakennettavuus jne.) ja osaltaan myös kiinteistöjen yleinen arvonkehitys, maanvuokrien määrittelyssä nämä erot ovat kiinteistömarkkinoihin nähden suuruusluokaltaan maltillisempia ja tapahtuvat usein markkinareaktioita hitaammin. Tämä lisää osaltaan kaupungin tontinluovutuksen ennustettavuutta, joka on rakennushankkeiden toteuttajien kannalta tärkeää ottaen huomioon hankkeiden hyvin pitkä läpivientiaika. Aloitteen mukainen menettely ja sen haasteet Aloitteessa esitetään, että kaupunki luovuttaisi jatkossa kaikki tontit tarjouskilpailulla tai huutokaupalla tonttien markkina-arvon selvittämiseksi. Aloitteessa esitetty menettely merkitsisi huomattavaa muutosta nykyisiin tontinluovutus- ja -hinnoitteluperiaatteisiin. Käytännössä menettely merkitsisi sitä, että tontinvarauksissa ei ainakaan lähtökohtaisesti otettaisi huomioon laadullisia tekijöitä eikä kaupungin asuntopoliittisia tavoitteita. Menettely todennäköisesti vaikeuttaisi tällä tavalla kaupungin asuntopoliittisten ohjelmien toteuttamista. Kilpailuttamismenettely ei sovellu valtion tukemaan vuokraasuntotuotantoon eikä valtion korkotuella toteutettavaan asumisoikeustuotantoon, koska näiden tonttien osalta korkeimman sallitun luovutushinnan (rakennusoikeuden arvon) määrittää ARA. Kilpailumenettely ei myöskään tukisi kohtuuhintaisen omistusasuntotuotannon, eli Hitas-tuotannon, toteuttamista. Kilpailutusmenettelyn kautta mahdollisesti erittäin korkeaksi muodostuvat Hitas-tonttien maanvuokrat voisivat nostaa Hitasasuntojen asumiskustannukset sääntelemättömän asuntotuotannon tasolle, jota ei voida pitää tarkoituksenmukaisena. Kiinteistötoimella ei ole tällä hetkellä resursseja kymmenien tai jopa satojen tonttien luovuttamiseksi tarjouskilpailulla tai huutokaupalla. Hintaperusteisen tarjouskilpailun järjestäminen edellyttää muun muassa tonttien hinnoitteluun vaikuttavien tekijöiden, kuten maaperäolosuhteiden ja muiden rakennuskustannusten muodostumiseen vaikuttavien seikkojen, tarkkaa selvittämistä ennen kilpailujen järjestämistä, jotta riitatilanteilta vältytään. On myös pidettävä todennäköisenä, ettei rakennusalan toimijoilla, kuten rakennusliikkeillä ja rakennuttajilla, ole kiinnostusta eikä resursseja osallistua vuosittain suureen määrään kilpailuja. Kilpailutus voisi myös johtaa siihen, että tontit keskittyisivät vain suurille rakennusalan toimijoille, joilla on parhaat taloudelliset resurssit korkeiden tarjousten tekemiseen. Edelleen kilpailutusmenettely voisi myös johtaa merkittäviin tonttihintojen vaihteluihin kulloisenkin kysyntätilanteen\n6 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Lopuksi mukaan. Käytännössä sijainniltaan ja laadullisilta ominaisuuksiltaan täysin vastaaville tonteille voisi muodostua merkittävästi toisistaan poikkeavat hinnat ilman selkeitä objektiivisia perusteita. Tämä ei edistäisi asukkaiden yhdenvertaisen kohtelun toteutumista. Kaupungin maaomaisuutta tulee hallinnoida kaikille kaupunkilaisille kohtuullista hyötyä tuottavalla tavalla. Tämä tarkoittaa muun ohella sitä, että kaupungin maaomaisuuteen sitoutuneelle pääomalle tulee saada kohtuullinen tuotto. Aloitteessa kuvattu kilpailutusmenettely saattaisi lyhyellä aikavälillä nostaa kaupungin maanvuokra- ja maanmyyntituloja jonkin verran, mutta menettelyn pitkän aikavälin vaikutukset ovat epäselvät ja niitä on hyvin vaikea ennustaa. Kaupungin laaja maaomaisuus on kaupungin asuntopolitiikan toteuttamisen keskeinen väline. Asuntopoliittiset tavoitteet rajoittavat merkittävästi mahdollisuuksia luovuttaa asuntotontteja pelkästään tai edes pääosin hintakilpailuilla. Kaupungin tulevien vuosien asuntotuotanto painottuu erinomaisille kantakaupungin ja merenläheisyyteen sijoittuville alueille, esimerkiksi Jätkäsaareen ja Kalasatamaan. Näiden alueiden tontinluovutuksessa ja rakentamisessa noudatetaan kaupunginvaltuuston vahvistamia asuntopoliittisia tavoitteita. Kaupungin kohtuuhintaiselle asuntotuotannolle asettamat tavoitteet edellyttävät, että myös näiltä alueilta luovutetaan tontteja mm. valtion tukemaan vuokra-asuntotuotantoon ja Hitasomistusasuntotuotantoon. Näiden tonttien hinnoittelun on oltava kohtuullista. Maltillinen tonttihinnoittelu edistää alueiden rakentumista. Kaupungin tontinluovutusmenettely ja tonttihinnoitteluperiaatteet ovat nykyisellään varsin toimivia. Suuri osa vapaarahoitteiseen sääntelemättömään tuotantoon luovutettavista tonteista myydään jo nyt hintakilpailulla, jolloin tontista saadaan kulloinenkin paras mahdollinen hinta. Aloitteessa esitetty kilpailuttamismenettely ei sovellu ainakaan valtion tukemien eikä muuhun kohtuuhintaiseen säänneltyyn tuotantoon tarkoitettujen tonttien luovuttamiseen. Lisäksi menettely voisi johtaa merkittäviin alueellisiin ja alueen sisäisiin eroihin tontinvuokrissa sekä todennäköisesti heikentäisi kaupungin tontinluovutuksen ennakoitavuutta ja vaikeuttaisi kaupungin asuntopoliittisten tavoitteiden toteutumista yleisesti. Kiinteistötoimella ei ole nykyisellään resursseja merkittävästi lisätä tonttien tarjouskilpailuja. Edellä esitettyyn perustuen kiinteistölautakunta toteaa, ettei aloitteessa esitettyyn menettelyyn ole syytä ryhtyä. Mikäli kaupunginvaltuuston vuosittain kiinteistötoimelle asettamat maanmyyntitavoitteet säilyvät tulevaisuudessa viimevuosien tasolla, tarjouskilpailujen määrät tulevat todennäköisesti joka tapauksessa lisääntymään. Tällä tavoin saatavia\n7 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) hintatietoja voidaan pyrkiä hyödyntämään myös niiden tonttien hinnoittelussa, joiden luovutus ei perustu hintakilpailutukseen. Lisäksi tonttien markkina-arvon määrittelyssä voidaan hyödyntää olemassa olevia kauppahintatilastoja sekä kaupungin omia ja kaupungin ulkopuolisten tahojen laatimia asiantuntija-arvioita, kuten nykyisellään jo menetelläänkin. Esittelijä Lisätiedot osastopäällikkö Juhani Tuuttila Sami Haapanen, kehittämislakimies, puhelin: sami.haapanen(a)hel.fi Liitteet 1 Valtuustoaloite Otteet Ote Kaupunginhallitus Otteen liitteet Päätösehdotus Lautakunta päättänee antaa kaupunginhallitukselle kaupunginvaltuutettu Pauli Leppäahon ja seitsemän muun kaupunginvaltuutetun aloitteesta seuraavan lausunnon: Kaupungin asuntotontinluovutuksen ja tonttihinnoittelun keskeiset periaatteet Helsingin kaupungin tontinluovutusta ohjaa kaupunginvaltuuston helmikuussa 2008 hyväksymä Maankäytön ja asumisen toteutusohjelma (MA-ohjelma) sekä sitä tarkentavat seurantapäätökset. MA-ohjelma määrittelee kaupungin asuntototonttien tontinluovutuksen keskeiset tavoitteet, joita kaupungin asuntotonttien luovutuksella tulee toteuttaa. Näitä tavoitteita ovat erityisesti asuntotuotannon rahoitus- ja hallintamuotojakauma sekä asuntotuotannolle asetetut määrälliset tavoitteet. Voimassa olevien tavoitteiden mukaisesti kaupungin maalle toteutettavasta asuntotuotannosta karkeasti 60 % tulee olla ns. kohtuuhintaista säädeltyä asuntotuotantoa (esim. valtion tukema vuokraasuntotuotanto ja Hitas-omistusasuntotuotanto) ja vain 40 % asuntotuotannosta on markkinaehtoista sääntelemätöntä omistus- ja vuokra-asuntotuotantoa. Kaupungin asuntotuotannon määrällisenä tavoitteena on asunnon vuotuinen tuotanto, josta noin asuntoa tulisi toteuttaa kaupungin maalle. Mainituilla tavoitteilla on huomattava vaikutus myös kaupungin tonttihinnoitteluperiaatteisiin.\n8 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Kaupunki luovuttaa pääosan asuntotonteista vuokraamalla. Kaupunginvaltuusto päätti (asia 18), että asuntotonttien vuosivuokra on 4 % tontin laskennallisesta hinnasta, joka määräytyy tontin pääasiallisen käyttötarkoituksen mukaisesti. Kaupungin perimä maanvuokra on korkotuottoa sille pääomalle, joka on sitoutunut kaupungin maaomaisuuteen. Vuokrat sidotaan elinkustannusindeksiin. Tontin laskennallinen hinta määritetään vuokrattavan tontin kerrosalan ja rakennusoikeuden yksikköhinnan perusteella. Pääoma-arvoon vaikuttavat kohteen rahoitus- ja hallintamuodosta riippuen muun muassa hintatilastoista saatava selvitys rakennusoikeuden arvosta kyseisellä alueella vuokrauksen ajankohtana, kaupungin alueella maanvuokrauksissa noudattama yleinen käytäntö sekä Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskuksen (jäljempänä ARA ) valtion tukemaa tuotantoa varten pääkaupunkiseudun kuntiin vahvistamat tonttien rakennusoikeuden enimmäishinnat. Lisäksi maanvuokraa määritettäessä pyritään aina arvioimaan maanvuokran vaikutus asumiskustannuksiin. Kohtuuhintaiselle asuntotuotannolle asetetut tavoitteet vaikuttavat siihen, ettei kaupunki voi määrittää maanvuokraa läheskään kaikilla tonteilla tasolle, joka vastaisi tonttien oletettua myyntihintaa. Tämä korostuu erityisesti kantakaupungin ja merenläheisyyteen sijoittuvilla alueilla, joilla tonttien hintataso on korkein. Käytännössä siis ARA:n vahvistama tonttien hintataso on keskeinen ohje asuntotonttien vuokrausperusteita määriteltäessä. Kaupungin vuokratonttien hinnoitteluperiaatteisiin kuuluu, että Hitas-tuotantoon luovutettavien tonttien vuokra on 20 % valtion tukemaa tuotantoa korkeampi ja sääntelemättömään tuotantoon vuokrattavien asuntototonttien maanvuokra noin 40 % valtiontukemaa tuotantoa korkeampi. Tosin tältä osin tulee huomata, että kaupunki ei yleisesti luovuta sääntelemättömään tuotantoon tarkoitettuja tontteja vuokraamalla. Maanvuokrien määrittelyn periaatteisiin kuuluu edelleen alueellinen yhteneväisyys. Tämä tarkoittaa sitä, että samaan kaupunginosaan ja samalle kaava-alueelle sijoittuvien tonttien hinnoittelu ei ainakaan merkittävästi poikkea toisistaan ilman erityisiä perusteita. Kaupunginosien välillä maanvuokrissa saattaa kuitenkin olla huomattaviakin eroja kunkin kaupunginosan maanarvosta riippuen. Esimerkiksi korkeimpien vuokrausperusteiden alueiden (Länsisatama, Munkkiniemi ja Kalasatama) vuokrausperusteet ovat nykyisellään keskimäärin karkeasti noin 85 % korkeammat kuin alueella, joilla on kaupungin alhaisimmat vuokrausperusteet (Suurmetsä). Kaupungin vuokrahinnoittelussa huomioidaan siten kaupunginosien väliset maanhintaerot varsin hyvin.\n9 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Kaupunki luovuttaa sääntelemättömään markkinaehtoiseen asuntotuotantoon tarkoitetut tontit pääsääntöisesti kilpailuttamalla. Kilpailumuotoina ovat laatu- sekä hintakilpailu. Laatukilpailuissa tontin ostaja, tai vuokraaja, valitaan tontille rakennettavan rakennuksen luonnossuunnitelmien laadun perustella, ja kaupunki määrittää tontin myyntihinnan/vuokran etukäteen. Hintakilpailuissa puolestaan tontti myydään korkeimman hinnan tarjonneelle taholle. Hintakilpailujen tavoitteena on siten tonteista saatavien myyntitulojen maksimointi ja toisinaan myös tonttien alueellisen hintatason selvittäminen. Laatukilpailujen keskeisenä tavoitteena on puolestaan korkeatasoisen asuntorakentamisen edistäminen ja alueiden viihtyvyyden parantaminen, jotka ovat kaupungin keskeisiä asuntopoliittisia tavoitteita. Kaupungin asunto- ja maapoliittisena tavoitteena ei ole ollut, hintakilpailuja lukuun ottamatta, tonteista saatavan maanvuokran tai myyntihinnan maksimointi, vaan kaupungin asuntopoliittisten tavoitteiden toteutumisen ja asuntorakentamisen edistäminen maltillisella ja ennustettavalla kohtuullista käypää arvoa vastaavalla tonttihinnoittelulla. Kaupungin maapoliittisena tavoitteena ei myöskään ole ollut perusteettomasti nostaa tonttihintoja. Ilman hintakilpailua luovutettavien myytävien tonttien hinnoittelu on perustunut pääasiassa kauppahintatilastoista saataviin selvityksiin alueen oletetusta rakennusoikeuden arvosta tai ulkopuolisilla asiantuntijoilla teetettyihin arvioihin. Lisäksi hinnoittelussa huomioidaan tontin sijainti mikrotasolla (kaupunkirakenteessa), tontin rakennustekniset ja muut ominaisuudet (esim. kaavaratkaisut), tontille rakennettavien asuntojen oletettu myyntihinta tai vuokra sekä tontille suunnitellun hankkeen mahdolliset erityispiirteet. Huomion arvoista on, että aloitteessa mainitut tontinvuokrien alueelliset erot johtunevat pitkälti tonttien vuokrausajankohdista. Vanhojen vuokrasopimusten maanvuokrat perustuvat vuokrausajankohdan rakennusoikeuden arvoihin, jotka ovat kiinteistöjen yleisen hintakehityksen myötä jääneet vuosien saatossa merkittävästi jälkeen uusien maanvuokrasopimusten tasosta. Elinkeinotoimintaan luovutettavien tonttien luovutus- ja hinnoitteluperiaatteet Kaupunki luovuttaa toimitilatontit elinkeinopoliittisin perustein. Toimistoja liiketontit luovutetaan pääsääntöisesti vuokraamalla osto-optioin. Tonttien käypä arvo varmistetaan asiantuntijalausunnoilla tai muulla vastaavalla menettelyllä. Joitakin toimitilatontteja on luovutettu myös tarjouskilpailuilla. Tällöin ratkaisevana tekijänä on ollut pääsääntöisesti tontista tarjottava hinta, mutta ratkaisuperusteena on käytetty myös hinnan ja laadun yhdistelmää, kuten esimerkiksi Kalasataman\n10 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) keskuksen osalta meneteltiin. Teollisuus- ja varastotontit luovutetaan vuokraamalla. Elinkeinotoimintaan tarkoitettujen tonttien vähäisestä määrästä johtuen tässä lausunnossa keskitytään jäljempänä vain asuntonttien luovutuksiin. Elinkeinotoimintaan tarkoitettujen tonttien osalta voitaneen kuitenkin todeta, ettei näihin tontteihin useinkaan kohdistu asuntotontteja vastaavaa kysyntää eikä aloitteessa esitetty kilpailuttamismenettely tämän vuoksi todennäköisesti soveltuisi laajemmalti näiden tonttien luovuttamiseen varsinkin, jos kaupunki haluaa harjoittaa aktiivista elinkeinopolitiikkaa. Nykyisen käytännön keskeisiä etuja Kaupungin tontinluovutusmenettely ja tontinluovutusperiaatteet ovat olleen vähäisin muutoksin voimassa vuosia. Menettelyt ja periaatteet ovat osoittautuneet varsin toimiviksi, ja ne ovat laajasti rakennusalan toimijoiden tiedossa. Tämä luo ennustettavuutta kaupungin tontinluovutukseen, joka puolestaan edistää rakennushankkeiden toteutumista ja lisää kiinnostusta kaupungin tontteja kohtaan. Tonttien hinnoitteluperiaatteiden osalta vuokralaisten (ja asukkaiden) yhdenvertaisen kohtelun kannalta olennainen tekijä on, että kaikkien tonttien hintoja määritettäessä noudatetaan samoja hinnoitteluperiaatteita. Näin on kiinteistötoimen näkemyksen mukaan meneteltykin. Kaupunki varaa vuosittain tontteja asuntorakentamiseen noin k-m² eli kymmeniä tai satoja tontteja. Tonttien suuresta määrästä johtuen suuri osa tonteista varataan ilmoittautumismenettelyn jälkeen hakemusten perusteella suoravarauksin. Vain parhaiksi arvioidut tontit ja kaupunkikuvallisesti merkittäville paikoille sijoittuvat tontit luovutetaan kilpailuttamalla joko hinta- tai laatukilpailuin. Tonttien suoravaraukset pyritään kohdistamaan niille rakennuttajille, rakentajille, rakennuttajakonsulteille, ryhmärakennuttajille ja muille rakennusalan toimijoille, joiden esittämät hankkeet toteuttavat rahoitus- ja hallintamuodoltaan tai muulta sisällöltään (esim. asuntorakentamisen kehittämishankkeet) parhaiten kaupungin asettamia asuntopoliittisia tavoitteita. Nykyinen tontinluovutusmenettely tukee siis monipuolista ja kaupungin tavoitteita vastaavan asuntotuotannon toteutumista. Tonttien maanvuokralla on säännellyssä omakustannusperusteisessa asuntotuotannossa suora vaikutus asukkaiden asumiskustannusten muodostumiseen, koska maanvuokra vaikuttaa asukkailta perittävään yhtiövastikkeeseen tai vuokraan. Kohtuuhintaisen asuntotarjonnan turvaamiseksi onkin olennaista, että maavuokrien taso on säännellyssä asuntotuotannossa maltillista myös kantakaupungin ja sen läheisyyteen\n11 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) sijoittuvilla arvokkailla alueilla. Kohtuuhintainen vuokra- ja omistusasuntotarjonta on kaupungin kilpailukyvyn kannalta keskeinen tekijä. Kohtuuhintaisella, laadukkaalla ja monipuolisella asuntotarjonnalla kaupunki pyrkii muun ohella ehkäisemään alueellista segregaatiota, edistämään työvoiman liikkuvuutta sekä tasapainottamaan kaupungin väestörakennetta. Tonttien markkinahinnat vaihtelevat voimakkaasti taloudellisten suhdanteiden mukaan. Kiinteistötoimen kokemuksen mukaan tämä korostuu erityisesti sijainniltaan parhaimpien tonttien osalta, joilla tonttien markkinahinta voi hyvinkin vaihdella +/- 50 % lyhyenkin ajanjakson sisällä. Lisäksi parhaimmilla alueilla tonttien mikrotason sijainnilla on usein suuri merkitys tontin oletetun arvon kannalta. Esimerkiksi samaan kortteliin sijoittuvien tonttien hintaero voi olla lähes euroa/k-m² riippuen siitä, onko tontilla merinäköalaa vai ei. Vaikka kaupungin maanvuokrien määrittelyssä huomioidaan erot tonttien ominaisuuksissa (sijainti, rakennettavuus jne.) ja osaltaan myös kiinteistöjen yleinen arvonkehitys, maanvuokrien määrittelyssä nämä erot ovat kiinteistömarkkinoihin nähden suuruusluokaltaan maltillisempia ja tapahtuvat usein markkinareaktioita hitaammin. Tämä lisää osaltaan kaupungin tontinluovutuksen ennustettavuutta, joka on rakennushankkeiden toteuttajien kannalta tärkeää ottaen huomioon hankkeiden hyvin pitkä läpivientiaika. Aloitteen mukainen menettely ja sen haasteet Aloitteessa esitetään, että kaupunki luovuttaisi jatkossa kaikki tontit tarjouskilpailulla tai huutokaupalla tonttien markkina-arvon selvittämiseksi. Aloitteessa esitetty menettely merkitsisi huomattavaa muutosta nykyisiin tontinluovutus- ja -hinnoitteluperiaatteisiin. Käytännössä menettely merkitsisi sitä, että tontinvarauksissa ei ainakaan lähtökohtaisesti otettaisi huomioon laadullisia tekijöitä eikä kaupungin asuntopoliittisia tavoitteita. Menettely todennäköisesti vaikeuttaisi tällä tavalla kaupungin asuntopoliittisten ohjelmien toteuttamista. Kilpailuttamismenettely ei sovellu valtion tukemaan vuokraasuntotuotantoon eikä valtion korkotuella toteutettavaan asumisoikeustuotantoon, koska näiden tonttien osalta korkeimman sallitun luovutushinnan (rakennusoikeuden arvon) määrittää ARA. Kilpailumenettely ei myöskään tukisi kohtuuhintaisen omistusasuntotuotannon, eli Hitas-tuotannon, toteuttamista. Kilpailutusmenettelyn kautta mahdollisesti erittäin korkeaksi muodostuvat Hitas-tonttien maanvuokrat voisivat nostaa Hitasasuntojen asumiskustannukset sääntelemättömän asuntotuotannon tasolle, jota ei voida pitää tarkoituksenmukaisena.\n12 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Lopuksi Kiinteistötoimella ei ole tällä hetkellä resursseja kymmenien tai jopa satojen tonttien luovuttamiseksi tarjouskilpailulla tai huutokaupalla. Hintaperusteisen tarjouskilpailun järjestäminen edellyttää muun muassa tonttien hinnoitteluun vaikuttavien tekijöiden, kuten maaperäolosuhteiden ja muiden rakennuskustannusten muodostumiseen vaikuttavien seikkojen, tarkkaa selvittämistä ennen kilpailujen järjestämistä, jotta riitatilanteilta vältytään. On myös pidettävä todennäköisenä, ettei rakennusalan toimijoilla, kuten rakennusliikkeillä ja rakennuttajilla, ole kiinnostusta eikä resursseja osallistua vuosittain suureen määrään kilpailuja. Kilpailutus voisi myös johtaa siihen, että tontit keskittyisivät vain suurille rakennusalan toimijoille, joilla on parhaat taloudelliset resurssit korkeiden tarjousten tekemiseen. Edelleen kilpailutusmenettely voisi myös johtaa merkittäviin tonttihintojen vaihteluihin kulloisenkin kysyntätilanteen mukaan. Käytännössä sijainniltaan ja laadullisilta ominaisuuksiltaan täysin vastaaville tonteille voisi muodostua merkittävästi toisistaan poikkeavat hinnat ilman selkeitä objektiivisia perusteita. Tämä ei edistäisi asukkaiden yhdenvertaisen kohtelun toteutumista. Kaupungin maaomaisuutta tulee hallinnoida kaikille kaupunkilaisille kohtuullista hyötyä tuottavalla tavalla. Tämä tarkoittaa muun ohella sitä, että kaupungin maaomaisuuteen sitoutuneelle pääomalle tulee saada kohtuullinen tuotto. Aloitteessa kuvattu kilpailutusmenettely saattaisi lyhyellä aikavälillä nostaa kaupungin maanvuokra- ja maanmyyntituloja jonkin verran, mutta menettelyn pitkän aikavälin vaikutukset ovat epäselvät ja niitä on hyvin vaikea ennustaa. Kaupungin laaja maaomaisuus on kaupungin asuntopolitiikan toteuttamisen keskeinen väline. Asuntopoliittiset tavoitteet rajoittavat merkittävästi mahdollisuuksia luovuttaa asuntotontteja pelkästään tai edes pääosin hintakilpailuilla. Kaupungin tulevien vuosien asuntotuotanto painottuu erinomaisille kantakaupungin ja merenläheisyyteen sijoittuville alueille, esimerkiksi Jätkäsaareen ja Kalasatamaan. Näiden alueiden tontinluovutuksessa ja rakentamisessa noudatetaan kaupunginvaltuuston vahvistamia asuntopoliittisia tavoitteita. Kaupungin kohtuuhintaiselle asuntotuotannolle asettamat tavoitteet edellyttävät, että myös näiltä alueilta luovutetaan tontteja mm. valtion tukemaan vuokra-asuntotuotantoon ja Hitasomistusasuntotuotantoon. Näiden tonttien hinnoittelun on oltava kohtuullista. Maltillinen tonttihinnoittelu edistää alueiden rakentumista. Kaupungin tontinluovutusmenettely ja tonttihinnoitteluperiaatteet ovat nykyisellään varsin toimivia. Suuri osa vapaarahoitteiseen sääntelemättömään tuotantoon luovutettavista tonteista myydään jo nyt hintakilpailulla, jolloin tontista saadaan kulloinenkin paras mahdollinen\n13 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Esittelijä hinta. Aloitteessa esitetty kilpailuttamismenettely ei sovellu ainakaan valtion tukemien eikä muuhun kohtuuhintaiseen säänneltyyn tuotantoon tarkoitettujen tonttien luovuttamiseen. Lisäksi menettely voisi johtaa merkittäviin alueellisiin ja alueen sisäisiin eroihin tontinvuokrissa sekä todennäköisesti heikentäisi kaupungin tontinluovutuksen ennakoitavuutta ja vaikeuttaisi kaupungin asuntopoliittisten tavoitteiden toteutumista yleisesti. Kiinteistötoimella ei ole nykyisellään resursseja merkittävästi lisätä tonttien tarjouskilpailuja. Edellä esitettyyn perustuen kiinteistölautakunta toteaa, ettei aloitteessa esitettyyn menettelyyn ole syytä ryhtyä. Mikäli kaupunginvaltuuston vuosittain kiinteistötoimelle asettamat maanmyyntitavoitteet säilyvät tulevaisuudessa viimevuosien tasolla, tarjouskilpailujen määrät tulevat todennäköisesti joka tapauksessa lisääntymään. Tällä tavoin saatavia hintatietoja voidaan pyrkiä hyödyntämään myös niiden tonttien hinnoittelussa, joiden luovutus ei perustu hintakilpailutukseen. Lisäksi tonttien markkina-arvon määrittelyssä voidaan hyödyntää olemassa olevia kauppahintatilastoja sekä kaupungin omia ja kaupungin ulkopuolisten tahojen laatimia asiantuntija-arvioita, kuten nykyisellään jo menetelläänkin. Aloite ja lausuntopyyntö Kaupunginvaltuutettu Pauli Leppäaho on yhdessä seitsemän muun kaupunginvaltuutetun kanssa tehnyt aloitteen, joka koskee kaupungin omistamien tonttien markkina-arvon määrittämistä ja tonttien luovuttamista tarjouskilpailulla tai huutokaupalla. Aloitteessa esitetään, että kaupunki luovuttaa jatkossa kaikki tontit tarjouskilpailulla tai huutokaupalla tonttien markkina-arvon selvittämiseksi. Aloite on kokonaisuudessaan esityslistan liitteenä. Hallintokeskus pyytää asiasta kiinteistölautakunnalta lausuntoa mennessä. Esittelijä Lisätiedot osastopäällikkö Juhani Tuuttila Sami Haapanen, kehittämislakimies, puhelin: sami.haapanen(a)hel.fi Liitteet 1 Valtuustoaloite Otteet\n14 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 2/ (14) Ote Kaupunginhallitus Otteen liitteet\nTONTINLUOVUTUSLINJAUSTEN SOVELTAMISOHJE 29.1.2019 Helsingin kaupungin maapoliittiset linjaukset Tontinluovutuslinjausten soveltamisohje Sisällys A. ASUNTOTONTTIEN LUOVUTUS 3 1. Yleistä 3 2. Tontinsaajien\nHelsingin kaupunki Pöytäkirja 6/2014 1 (17) Kiinteistölautakunta To/13 20.03.2014\nHelsingin kaupunki Pöytäkirja 6/2014 1 (17) 169 Katsaus kaupungin maanmyyntitilanteeseen ja -näkymiin sekä esitys kaupunginhallitukselle toimenpiteiksi maanmyyntitavoitteiden toteutumisen edistämiseksi


Lindströmin vastuuraportti - PDF\nDownload "Lindströmin vastuuraportti"\n2 VASTUURAPORTTI 2014 Lindströmin vastuuraportti kertoo yhtiön toiminnasta ja kuvaa Lindströmin vastuuta palveluntuottajana, kannattavana, tulosta tekevänä yrityksenä, työnantajana, palvelujen ja tuotteiden hankkijana sekä toiminnallaan ympäristöönsä vaikuttavana toimijana. Lindström noudattaa Global Reporting Initiativen eli GRI:n mukaisia raportointiohjeita. Itsearviomme mukaan raportointimme vastaa GRI G3-ohjeiston (versio 3.0) soveltamistasoa C. Vastuuraportti 2014 kattaa toiminnan ajalta Raportissa julkaistavat tunnusluvut kattavat kaikki konserniin kuuluvat yhtiöt, poissulkien yhtiön alihankkijat. Lindström julkaisee taloudellisen toiminnan tunnusluvut osioina: konserni, Suomi ja muut maat. Raportoinnin rajaukset on kirjattu raportin loppuun GRI-sisältövertailuun. Lindströmin vastuuraportti julkaistaan vuosittain suomeksi ja englanniksi. Edellinen vuoden 2013 toiminnasta kertova raportti ilmestyi maaliskuussa 2014.\n3 VASTUURAPORTTI 2014 / SISÄLLYS PERUSTIEDOT 4 Historia 6 Vuoden 2014 tapahtumia 7 Visio Yritys 10 Toimitusjohtajan katsaus 12 Lindström-konsernin toiminta 13 Johtaminen Lindströmillä 18 Lindström ja toimintaympäristö 24 Vastuullisuuden johtaminen TALOUS 26 Taloudellinen vastuu 31 GRI-tunnusluvut YMPÄRISTÖ 32 Ympäristövastuu 40 GRI-tunnusluvut HENKILÖSTÖ 48 Sosiaalinen vastuu - Henkilöstö 53 GRI-tunnusluvut HANKINTA 58 Sosiaalinen vastuu - Hankinta 61 GRI-tunnusluvut GRI 63 GRI-taulukko 66 Yhteystiedot\n4 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / HISTORIA Lindström 166 vuotta: pienestä värjäämöstä kansainväliseksi palveluyritykseksi Kaikki alkoi pienestä värjäämöstä Tekstiilivuokraus Yhdysvalloista Suomeen Tästä alkoi Lindströmin tarina. Carl August Lindström perusti Lindströmin Roihan suku toi tekstiilivuokrauksen vuonna Yritys toimi aluksi tekstiilivärjäämönä Yhdysvalloista Suomeen. Tällöin käyn- Helsingissä nykyisen nistettiin pienimuotoinen tekstiilivuokra- eduskuntatalon alueella luvulla ustoiminta. Yhtiö vuokrasi asiakkailleen värjäämön rinnalle tuli pesula, jonka liinavaatteita, lakanoita, pöytä- ja lautasliinoja uutuutena oli kemiallinen pesu. Liikkeen sekä lääkärin- ja parturintakkeja. nimeksi tuli C.A Lindström & Son. Vuonna 1939 yhtiö pesi 2,4 miljoonaa tekstiilikiloa ja sen työntekijämäärä oli kasvanut 300:aan. Panostus työvaatevuokraukseen kasvaa Vaikka yhtiön liikevaihdosta yksityispesun osuus oli yli 80 prosenttia, näki johtajana toiminut Eino Roiha yhtiön tulevaisuuden yhä vahvemmin työvaatteiden ja tekstiilien vuokrauksessa. Sitä edesauttoi myös Yhdysvalloissa kehitetty uusi kangaslaatu, josta valmistettuja työvaatteita ei tarvinnut enää silittää tai prässätä. 4\n5 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / HISTORIA Kansainvälistyminen Kiinaan! 2013 Kazakstaniin! Lindströmin kansainvälistymistarina alkaa. Lindström perustaa tytäryhtiön Viroon. Tämän jälkeen Lindström aloittaa toiminnan useissa Euroopan maissa Keskittyminen tekstiilipalveluihin Lindström aloittaa Aasian liiketoiminnot Kiinan Suzhousta. Vuonna 2014 Lindströmillä on kolme palvelukeskusta Kiinassa: Suzhoussa, Pekingissä ja Guangzhoussa Intiaan! Lindström perustaa tytäryhtiön Kazakstaniin Kansainvälistyminen jatkuu Lindström jatkaa kansainvälistymistään perustaen tytäryhtiön Serbiaan ja avaa uusia palvelukeskuksia muun muassa Venäjälle, Intiaan ja Kiinaan. Vuonna 2014 Lindström toimii 23 maassa. Yhtiön visiotavoitteena on toimia 25 maassa vuoden 2016 loppuun mennessä. Lindström luopuu kuluttajapalveluista ja keskittyy yritysten tekstiilipalveluihin. Lindström perustaa tytäryhtiön Intiaan. Vuonna 2014 Lindström toimii Intiassa yhdeksällä paikkakunnalla, ja suunnittelee kasvattavansa palveluverkostoaan kaikkiin Intian suurimpiin kaupunkeihin. CASE: Lindströmin kansainvälistymistarina: Maailmalle pienestä konttipesulasta Kahden vuosikymmenen aikana perheyhtiö Lindström on kasvanut ja kansainvälistynyt vauhdilla. Lindströmin kansainvälistyminen alkoi 1990-luvulla. Yrityksen silloinen toimitusjohtaja Jukka Roiha oli kuullut Etelämerellä seilaavista sellutehtaista, joita voitiin siirrellä tarpeen mukaan. Tällöin syntyi idea lavetin päälle rakennettavasta siirreltävästä moduulipesulasta. Pienen alkuinvestoinnin ja siirreltävyyden avulla haluttiin hallita riskiä, jos toiminta ei lähtisikään suunnitellusti käyntiin. Ensimmäinen konttipesula nousi vuonna 1992 Tallinnaan, josta se myöhemmin siirrettiin Pietariin. Tästä pienestä konttipesulasta on kehittynyt nykyinen konseptoitu modulaarinen toimintamalli, joka tekee Lindströmistä ainutlaatuisen. Rohkeus, halu tehdä asioita toisin ja hallittu riskinotto ovat aina olleet Lindströmin vahvuuksia, kertoo Jukka Roiha, joka toimii nykyisin Lindströmin hallituksen puheenjohtajana. Piirsin 90-luvun alussa paperille kansainvälistymissuunnitelman, jossa oli kolme vaihtoehtoa. Näistä valitsimme yhden, jota lähdimme toteuttamaan rohkeasti. Pitkä historiamme osoittaa, että onnistuimme valitsemaan oikean kasvusuunnan. Siellä missä asiakaskin Lindströmin moduulipesula on helppo perustaa vuokratiloihin lähelle asiakasta, jolloin palvelu on henkilökohtaista ja joustaa asiakkaan tarpeen mukaan. Lyhyet kuljetusmatkat lisäävät kustannustehokkuutta ja vaikuttavat merkittävästi palvelun hiilijalanjälkeen. Esimerkiksi vuonna 2014 yhtä tekstiilikiloa kuljetettiin keskimäärin asiakkaan ja Lindströmin välillä vain 193 metriä. Tarvittaessa moduulipesula voidaan myös perustaa asiakkaan omiin tiloihin. Lindströmin konseptiohjattu toimintamalli varmistaa, että palvelu on aina samanlaista ja -laatuista ympäri maailman. 5\n6 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / VUODEN 2014 TAPAHTUMIA Vuoden 2014 tapahtumia Lindström 2014 Bulgaria Intia Iso-Britannia Kazakstan Kiina Kroatia Latvia Liettua Puola Romania Ruotsi Saksa Serbia Slovakia Slovenia Suomi Tšekki Turkki Ukraina Unkari Valko-Venäjä Venäjä Viro 3039 Henkilöstön määrä 301milj. Liikevaihto 23 Toimintamaat 6 Uudet palvelukeskukset: Viro, Tallinna Intia, Vadodara ja Tinsukia Venäjä, Pietari, Kazan ja Novosibirsk Serbia, Belgrad Ruotsi, Tukholma Tytäryhtiöt: Perustimme tytäryhtiön Serbiaan Perustimme Comforta-tytäryhtiön Viroon Latvian ja Unkarin tytäryhtiöt viettivät 20. toimintavuottaan Liiketoiminta- ja osakekaupat: Teimme mattopalveluihin liittyvän liiketoimintaoston Serbiassa ja osakekaupan Venäjällä Palvelulanseeraukset: Laajensimme mattopalveluiden ratkaisuvalikoimaa Latviassa, Liettuassa ja Virossa Laajensimme mattopalveluiden ratkaisuvalikoimaa Venäjällä Design -mattopalvelulla Perustimme Intiaan ompeluyksikön, pienivolyymisten tuotteiden valmistusta varten Liiketoimintojen pilotoinnit: Jatkoimme uusien teknologioiden pilotointia liiketoimintamme kehittämiseksi\n7 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / VISIO 2016 Visio Lindström vuonna 2016 Vuonna 2016 kasvamme voimakkaasti ja liiketoimintamme on hyvin kannattavaa. Olemme omavarainen yritys, jonka liikevaihto on 400 miljoonaa euroa. Palvelemme globaalisti ja toimimme 25 maassa Euroopassa ja Aasiassa. Olemme markkinajohtaja 20 maassa. Yritysmielikuva Lindströmistä perustuu sen pitkään kokemukseen, tuoreeseen näkemykseen ja innostukseen viedä asioita eteenpäin. Palvelumme helpottaa asiakkaan arkea. Lindströmin tuote- ja palveluratkaisut ovat edelläkävijöitä kaikilla liiketoiminta-alueilla. Takaamme asiakkaalle hallitun ja laadukkaan palvelukokemuksen, tuotimme palvelun sitten itse tai yhteistyökumppanin kanssa. Lindströmillä on toimialan nopeimmat ja luotettavimmat prosessit. Lindströmin järjestelmällinen johtaminen ohjaa kansainvälisyyteen ja konseptiohjattuun toimintaan. Johtaminen on kansainvälistä huipputasoa ja se tukee palvelukulttuuria. Lindströmille halutaan tulla töihin ja sen henkilöstö on tunnettu ylivertaisesta palvelustaan. 7\n8 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / YRITYS Lindström helpottaa palveluidensa avulla asiakkaan arkea Lindström on yksi Euroopan ja Aasian johtavista tekstiilipalveluyrityksistä. Lindströmin tehtävänä on vahvistaa asiakkaidensa yrityskuvaa ja helpottaa palveluidensa avulla asiakkaan arkea. Lindström toimii 23 maassa ja työllistää henkeä. Konsernin liikevaihto vuonna 2014 oli 301 miljoonaa euroa. Vastuullisuus on tärkeä osa Lindströmin kaikkea toimintaa. Kantamalla vastuun taloudestaan, ympäristöstä, henkilöstöstä ja hankinnasta Lindström toimii luotettavana ja vakaana kumppanina asiakkailleen. Vuoropuhelu asiakkaan kanssa ja jatkuva toiminnan kehittäminen takaavat sen, että palvelu vastaa asiakkaiden tarpeisiin ja on tuotettu vastuullisesti. Vastuullisuus on osa kaikkea toimintaamme. Se on välittämistä ympäristöstä, työntekijöistämme ja asiakkaistamme. Tehtävämme on helpottaa asiakkaidemme arkea, jotta he voivat keskittyä ydinliiketoimintaansa. Taloudellisesti vakaa kumppani Kasvamme kannattavasti ja katsomme eteenpäin pitkällä tähtäimellä. Vakaa talous antaa meille siihen mahdollisuuden. Asiakkaillamme on turvattu palvelu ja he voivat keskittyä ydinliiketoimintaansa. Ympäristövastuullinen palvelu Etsimme jatkuvasti ratkaisuja, joilla voimme pidentää tekstiilien elinkaarta ja minimoida toimintamme ympäristövaikutuksia. Valitsemalla vuokratekstiilipalvelun asiakkaamme: 81,5 % 77,9 % 77,4 % 79,9 % 81,5 % säästävät energiaa milj. euro , ,4 288,0 303,2 301,3 *CO pestyä tekstiilikiloa kohden pienentävät hiilijalanjälkeään 1, , , , , Tavoite 1,05* 2016 Tavoite * Energiankulutus pestyä tekstiilikiloa kohti (kwh/kg) 50 22,4 7, Omavaraisuusaste % Liikevaihto, milj. euro Nettovoitto, milj. euro 19,3 30,2 23, gCO /kg* gCO /kg* säästävät vettä Olemme jo saavuttaneet vedenkulutuksen visiotavoitteemme 7,1litraa/pesty kilo tekstiiliä, mikä on vähemmän kuin yksi ämpärillinen vettä. Ylivertainen asiakaskokemus Tyytyväiset työntekijät, jotka uskovat tuotteisiimme ja palveluihimme ovat toimintamme keskiössä. He takaavat ylivertaisen palvelukokemuksen. 193m Toimimme lähellä asiakkaitamme* Tunnemme asiakkaamme ja voimme tarjota heille nopeaa ja joustavaa palvelua, joka kuormittaa ympäristöä vähemmän. *Yhtä tekstiilikiloa kuljetetaan pesulan ja asiakkaan välillä 193 metriä Vastuullinen hankintaketju Työskentelemme vastuullisten toimittajien kanssa. Näin voimme tarjota asiakkaillemme korkealaatuisia ja turvallisia tuotteita, jotka on valmistettu vastuullisissa työolosuhteissa. Suurin osa asiakkaistamme on tyytyväisiä palveluumme ,09 4,07 4, * Asiakastyytyväisyysindeksi asteikolla * Suurin osa henkilöstöstämme on sitä mieltä, että Lindströmin tuotteet ja palvelut ovat ensiluokkaisia *Sisäinen työnantajamielikuvatutkimus 2014 Auditoimme itse suurimman osan strategisista toimittajistamme* 70 % 30 % Itse auditoidut Kolmannen tahon auditoimat *Strategisten toimittajien ostoista 70 % tehdään konsernin itse auditoimilta toimittajilta. 30 % tehdään tunnetuilta kansainvälisiltä tekstiilitoimittajilta, joiden auditoinnit suorittaa kolmas taho. 8\n9 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / YRITYS Lindströmin palvelut Lindström tarjoaa työvaatepalveluita kaikissa toimintamaissaan. Mattopalveluita yhtiö tarjoaa 14 Euroopan maassa, teollisuuspyyhepalvelua Suomessa ja Virossa sekä henkilönsuojainpalvelua Unkarissa ja Suomessa. Suomessa Lindström tarjoaa lisäksi hygienia- ja ravintolatekstiilipalveluita. Tytäryhtiö Comforta tarjoaa Suomessa hotelli-, ravintola- ja terveydenhoidon tekstiilipalvelua. Ruotsissa palveluihin kuuluvat hotelli- ja ravintolatekstiilipalvelut ja Venäjällä ja Virossa hotellitekstiilipalvelut. Henkilönsuojainpalvelut: Suojaamme palvelullamme vuosittain noin työntekijää Suomessa ja Unkarissa Teollisuuspyyhepalvelut: Palvelemme Suomessa ja Virossa yhteensä noin käyttöpistettä ympäristöystävällisellä palvelullamme, joka vähentää kertakäyttöisistä materiaaleista kertyvää ongelmajätettä vuosittain yli kg Työvaatepalvelut: Vaatetamme maailmanlaajuisesti yli miljoonaa ihmistä päivittäin Hotellitekstiilipalvelut: Liinavaatteissamme nukutaan noin yötä vuodessa Suomessa, Ruotsissa, Venäjällä ja Virossa Hygieniapalvelut: Suomessa käsipyyhkeemme kuivaa 340 miljoonaa käsiparia vuodessa. Sama määrä käsienkuivauksia paperipyyhkeellä tuottaisi lähes 2,5 miljoonaa kiloa kaatopaikkajätettä Mattopalvelut: Mattojamme on yli miljoona neliömetriä 14 maassa Ravintolatekstiilipalvelut: Pöytäliinojamme on noin ravintolan pöydillä Suomessa ja Ruotsissa, helpottaen henkilökunnan arkea ja tuoden viihtyvyyttä asiakkaille Lindströmin palvelut kansainvälisesti Bulgaria Työvaatepalvelut Mattopalvelut Hotellitekstiilipalvelut Ravintolatekstiilipalvelut Henkilönsuojainpalvelut Teollisuuspyyhepalvelut Hygieniapalvelut Intia Iso-Britannia Kazakstan Kiina Kroatia Latvia Liettua Puola Romania Ruotsi Saksa Serbia Slovakia Slovenia Suomi Tšekki Turkki Ukraina Unkari Valko-Venäjä Venäjä Viro 9\n10 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / TOIMITUSJOHTAJAN KATSAUS Toimitusjohtajan katsaus Vuosi 2014 tiivisti kumppanuutta asiakkaiden kanssa Mitä Lindströmin yritysvastuullisuudella tarkoitetaan? Lindströmillä yritysvastuu on keskeinen osa strategiaamme. Vastuullinen toiminta tukee kaikkia liiketoimintamme tavoitteita ja on tärkeä osa päivittäistä työtämme, johtamistamme sekä päätöksentekoamme. Yritysvastuun tavoitteissa Lindström ottaa huomioon toimintansa taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset. Vastuullisuus on jokapäiväisiä tekoja, joihin jokainen lindströmiläinen osallistuu ja vaikuttaa. Esimerkiksi tekstiilihuoltajamme tekevät päivittäin päätöksiä energian ja veden kulutuksesta, joiden käytön tehostaminen on meille sekä taloudellisesti että ympäristönäkökulmasta erittäin merkittävää. Toimimalla vastuullisesti tuemme myös asiakkaidemme vastuullista liiketoimintaa. Se on meille ainoa oikea tapa toimia pitkäjänteisesti. Millainen oli Lindström-konsernin toimintavuosi 2014? Vuosi 2014 oli vilkas Lindströmille. Olemme ennen kaikkea iloisia siitä, että asiakaskantamme on kasvanut ja saamme työskennellä useiden erilaisten asiakkuuksien parissa, kehittäen sitä kautta myös omaa toimintaamme. Olemme laajentuneet maantieteellisesti niin Euroopassa kuin Aasiassa. Vuonna 2014 aloitimme toimintamme Serbiassa, joka on 23. Lindström-maa. Lisäksi olemme avanneet kolme uutta palvelukeskusta Venäjälle ja kaksi Intiaan. Jatkoimme myös liiketoiminta- ja osakekauppoja. Teimme mattopalveluihin liittyvän liiketoimintaoston Serbiassa ja osakekaupan Venäjällä. Vuonna 2014 laajensimme myös mattopalveluidemme ratkaisuvalikoimaa Latviassa, Liettuassa ja Virossa. Olemme hyvin kiinni visiotavoitteessamme, jonka mukaan toimimme 25 maassa vuoden 2016 loppuun mennessä. Mitkä olivat keskeiset vuodelle 2014 asetetut tavoitteet yritysvastuun näkökulmasta? Yksi keskeisimmistä tavoitteistamme liittyi palveluidemme kehittämiseen, mitoittamiseen ja joustavuuden lisäämiseen niin, että ne vastaavat entistä paremmin asiakkaidemme tarpeita. Meille on tärkeää, että muuttuvissakin tilanteissa otamme asiakkaan tarpeet huomioon palveluissamme. Tämä on osa vastuullista toimintaamme. Ilokseni voin todeta, että olemme onnistuneet saavuttamaan tavoitteitamme. Arvostamme ennen kaikkea asiakkailtamme saamaamme palautetta, jonka mukaan olemme kyenneet tiivistämään asiakasyhteistyötämme entisestään. Olemme erittäin kiitollisia siitä, että saamme tehdä pitkäjänteistä yhteistyötä asiakkaidemme kanssa. Asiakkaillemme kuuluu myös iso kiitos siitä, että olemme voineet parantaa asiakastyytyväisyyttämme vuosi vuodelta saamamme palautteen perusteella. Toinen keskeinen tavoitteemme liittyi henkilöstömme osaamisen kehittämiseen, jota jatkoimme myös vuonna Panostimme esimerkiksi Lindströmin urapolkujen kehittämiseen ja Toisen työ tutuksi -työnvaihto-ohjelmaamme, joka laajenee vuoden 2015 aikana koko konsernin laajuiseksi. Kolmas tärkeä tavoitteemme liittyi materiaalitehokkuuteen, jolla tarkoitamme tekstiilien tehokasta käyttöä ja ympäristöystävällistä hävittämistä. Vuonna 2014 onnistuimme saavuttamaan poistotekstiileille asetettua visiotavoitettamme, jonka mukaan kierrätämme 90 prosenttia pois heitettävistä tekstiileistä vuoteen 2016 mennessä. Millaisia haasteita vuosi 2014 toi tullessaan Lindströmin kasvulle? Siitä huolimatta, että volyymimme ovat suurentuneet ja olemme kasvaneet hyvin useilla markkinoilla mitattuna paikallisessa valuutassa, liikevaihtomme ei ole euroissa mitattuna kasvanut odotetusti. Tämä johtuu erityisesti siitä, että Venäjän 10\n11 Meille on tärkeää, että muuttuvissakin tilanteissa otamme asiakkaan tarpeet huomioon palveluissamme. Tämä on osa vastuullista toimintaamme. ja Ukrainan valuuttakurssimuutokset ovat olleet erittäin haasteellisia. Vuonna 2013 menetimme myös yhden merkittävimmistä asiakkaistamme Ruotsissa, millä oli vaikutusta Lindström-konsernin liikevaihtoon. Mitkä ovat odotukset vuodelle 2015? Hyvin onnistuneen vuoden 2014 jälkeen odotukset vuodelle 2015 ovat korkealla. Syksyllä 2014 käynnistimme koko henkilöstön voimin strategiatyön, jonka tavoitteena on rakentaa Lindströmille uusi strategia ja visio vuoteen Jo nyt on nähtävissä, että talosta löytyy paljon innostusta viedä Lindströmiä eteenpäin kasvun ja kansainvälistymisen polulla. Lisäksi jatkamme panostuksiamme yritysvastuun, henkilöstömme ja palvelukulttuurimme kehittämiseen, jotta voimme myös jatkossa olla luotettava kumppani asiakkaillemme ja arvostettu työnantaja. Yleisesti tekstiilipalvelualan tulevaisuus näyttää hyvinkin valoisalta. Tästä kertoo Deloitten Euroopan tekstiilipalvelujärjestö ETSA:lle tekemä tutkimus, jonka mukaan alan kasvupotentiaali on suuri. Kiitos kaikille vuodesta 2014! Juha Laurio President & CEO Lindström Group 11\n12 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / LINDSTRÖM-KONSERNIN TOIMINTA Lindström-konsernin toiminta Konsernin emoyhtiö Lindström Oy on vuonna 1848 perustettu suomalainen perheyhtiö. Kaikki tytäryhtiöt ovat konsernin sataprosenttisesti omistamia. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Helsingissä. Emoyhtiö Lindström Oy:n lisäksi konserniin kuuluu 23 Lindström-nimellä toimivaa tytäryhtiötä Euroopassa ja Aasiassa sekä hotellien ja terveydenhuollon tekstiilipalveluihin erikoistunut tytäryhtiö Comforta Oy. Comforta toimii yhtiön alakonsernina ja sillä on tytäryhtiöt Ruotsissa, Virossa ja Ahvenanmaalla sekä toimintaa Venäjällä. Konsernihallinto Konsernihallintoon kuuluvat seitsemän hallinnon osaamiskeskusta sekä Lindströmin palveluiden osaamiskeskukset. Hallinnon ja palveluiden osaamiskeskukset tukevat kaikkien toimintamaiden operatiivista toimintaa. Hallinnon osaamiskeskuksiin lukeutuvat Talous ja raportointi, Henkilöstöasiat, Teknologia ja kapasiteetti, IT, Konserniostot ja logistiikka, Laatu sekä Asiakkuusjohtaminen ja viestintä. Hallinnon osaamiskeskusten tehtävänä on tuoda erityisosaamista liiketoiminnan tueksi. Palveluiden osaamiskeskusten tehtävänä on muun muassa kehittää kunkin palvelukokonaisuuden toimintaa ja kouluttaa organisaatiota. Palveluiden osaamiskeskuksista Työvaate-, Matto-, Henkilönsuojainja Teollisuuspyyhepalvelut toimivat kansainvälisesti tukien kutakin palvelua tarjoavan maan operatiivista toimintaa. Hygienia- ja Ravintolatekstiilipalveluita yhtiö tarjoaa Suomen markkinoilla. Operatiivinen toiminta Lindströmin operatiivinen liiketoiminta on jaettu globaalisti kolmeen alueeseen, joiden alla on maakohtaisia tytäryhtiöitä. Emoyhtiö ja osa tytäryhtiöistä on jaettu alueellisiin tulosyksiköihin. Lindström toimii lähellä asiakasta vastatakseen paremmin asiakastarpeisiin ja minimoidakseen kuljetuksista johtuvat ympäristövaikutukset. Lindströmin operatiivinen liiketoiminta toteutetaan moduulipesulakonseptin mukaisesti, johon kuuluvat liiketoimintamallit, palvelukeskuksen tilat, tuotannon koneet, laitteet ja tuotantomenetelmät. Pesulan lisäksi konsepti ohjaa myös henkilöstön perehdytystä, toiminnan johtamista ja mahdollistaa parhaiden käytäntöjen nopean käyttöönoton eri yksiköissä. Lindströmin konseptoitu moduulipesulamalli varmistaa, että palvelu on tasalaatuista riippumatta paikasta ja toimintaympäristöstä. Ketterästi toimivan palveluverkostonsa ja moduulipesulamallin avulla asiakkaan palvelun maantieteellistä laajuutta tai kattavuutta voidaan muuttaa nopeasti, riippuen asiakkaan tarpeista. Toimipisteet Vuoden 2014 lopussa Lindströmillä oli yli 80 toimipistettä. Näihin lukeutuvat Lindströmin palvelukeskukset ja myyntikonttorit. Lindstömillä on Venäjällä kymmenen toimipistettä ja Intiassa yhdeksän. Suomessa emoyhtiöllä on yli 20 toimipistettä. Muissa maissa toimipisteitä oli maasta riippuen 1-4. Lindströmin tytäryhtiö Comfortalla on yhteensä 14 toimipistettä, joista kahdeksan Suomessa, kolme Ruotsissa ja yhdet toimipisteet Virossa, Venäjällä ja Ahvenanmaalla. 12\n13 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / JOHTAMINEN LINDSTRÖMILLÄ Johtaminen Lindströmillä Hallinnointijärjestelmä Omistus Roihan suku joko suoraan tai välillisesti omistamiensa yhtiöiden kautta omistaa kaikki emoyhtiön osakkeet. Emoyhtiö omistaa suoraan tai välillisesti kaikki konsernin tytäryhtiöiden osakkeet. Yhtiökokous Yhtiökokous on konsernin ylin päättävä elin, joka kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Yhtiökokouksella on osakeyhtiölain ja yhtiöjärjestyksen mukaiset vastuut ja velvollisuudet. Hallitus Yhtiökokous valitsee emoyhtiön hallituksen. Hallitukseen kuuluu hallitusammattilaisia ja osakkeenomistajien edustajia. Hallitus hyväksyy konsernin tulos-, rahoitus- ja investointibudjetin, päättää merkittävistä hankinnoista ja yrityksen laajentumisesta, tekee rahoitus- ja konsernin varallisuuteen liittyvät päätökset sekä hyväksyy konsernin mission, vision ja strategian sekä riskienhallinnan suuntaviivat. Konsernin tytäryhtiöiden hallitukset muodostuvat pääosin konsernin johtoryhmän jäsenistä. Hallitus käsittelee riskienhallintaan ja yhteiskuntavastuuseen liittyviä kysymyksiä, jotka joko hallituksen jäsen tai toimitusjohtaja on tuonut esille. Hallitus koostuu seitsemästä jäsenestä, joista riippumattomia jäseniä, eli jäseniä, joilla ei ole työ- tai omistussuhdetta Lindströmiin, on neljä. Toimitusjohtaja Hallitus valitsee toimitusjohtajan. Toimitusjohtajan vastuulla on kansainvälistymisen kehittäminen, johtoryhmän toiminnan johtaminen, yhteydet hallitukseen ja omistajiin, ulkoinen viestintä sekä resurssien allokointi. Konsernin johtoryhmä Toimitusjohtaja valitsee johtoryhmän kokoonpanon sekä tekee päätökset roolituksesta ja toimintamallista. Johtoryhmän vastuulla on toimintaympäristön seuranta ja tulkitseminen, konsernitason mission, vision, strategian ja liiketoiminnan prosessien toteuttaminen ja seuranta, vuosisuunnittelu ja toiminnan mittaaminen, toiminnan ja kansainvälistymisen johtaminen, palveluvalikoiman kehittäminen, konsernin politiikkojen määrittely, arvojen toteutumisen seuranta, esimerkin näyttäminen ja viestintä organisaatiolle. Tiedottaminen Yhtiön kaikki tiedotteet julkaistaan internetsivuilla osoitteissa ja Tilintarkastaja Vuonna 2014 yhtiön tilintarkastajana toimi KHT-tilintarkastusyhteisö Deloitte & Touche Oy. Vastuullisena tilintarkastajana toimi KHT Merja Itäniemi. Palkka- ja palkkioselvitykset Yhtiön hallitukselle ja tilintarkastajille maksettavista palkkioista päättää yhtiökokous. Hallituksen jäsenten palkkiot maksetaan yksinomaan rahakorvauksina. Hallituksen jäsenet eivät kuulu yhtiön suoritusperusteisen palkitsemisjärjestelmän piiriin. Hallituksen palkkioita ei ole sidottu vastuullisuustyön tuloksiin. Toimitusjohtajan palkasta ja hänelle maksettavien tulospalkkioiden perusteista päättää yhtiön hallitus. Koko konsernin henkilöstö, mukaan lukien ylin johto, kuuluu saman tulosperustaisen palkkiojärjestelmän piiriin. Johtoryhmän jäsenten palkkioperusteista päättää toimitusjohtaja. 13\n14 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / JOHTAMINEN LINDSTRÖMILLÄ Hallitus Hallituksen puheenjohtaja: Jukka Roiha Anssi Soila Hanna Roiha Naresh Gupta Ahmet Esen Max Rautiainen Anne Korkiakoski Riippumattomuus: Hallituksen riippumattomia jäseniä eli jäseniä, joilla ei ole työ- tai omistussuhdetta Lindströmiin ovat Anne Korkiakoski, Anssi Soila, Naresh Gupta ja Ahmet Esen. Johtamisjärjestelmä Lindströmin johtamisjärjestelmä koostuu konserni-, liiketoiminta-, tytäryhtiö- ja aluetason johtamismalleista. Johtamisjärjestelmä on kuvattu yhtiön toimintakäsikirjassa. Lindströmin tavoitetila eli visio ja siihen tähtäävät keinot eli strategia määritellään viiden vuoden välein. Lindströmin uudesta visiosta ja strategiasta päätetään vuonna Vision ja strategian määrittelyssä noudatetaan Lindströmin arvoja. Yhtiön strategisia valintoja ja kehittämisen painopisteitä arvioidaan vuosittain johtoryhmän toimesta. Mission, vision ja strategian muuttuessa muutos ja sen vaikutukset arkipäivään käydään läpi työryhmissä henkilöstön kanssa. Strategiatyöryhmissä henkilöstö arvioi tiimeinä ja yksilöinä oman työnsä vaikutuksia ja mahdollisuuksia osana strategian ja vision toteuttamista. Yksiköt laativat vuosittaiset toimintasuunnitelmat, jotka tähtäävät strategian toteuttamiseen. Yksilötasolla strategian ja toimintasuunnitelmien toteuttamista jatketaan myös osana säännöllisiä esimiehen ja alaisen välisiä kehitys- sekä tulos- ja tavoitekeskusteluja. 14\n15 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / JOHTAMINEN LINDSTRÖMILLÄ Johtoryhmä Juha Laurio, 42, President & CEO Mika Hartikainen, 48, Senior Vice President, Asia, Eastern and Central Europe Minna Kahri, 44, Senior Vice President, CFO, Corporate Finances Santtu Jokinen, 41, Managing Director, Comforta Oy Minna Gentz, 44, Senior Vice President, Corporate Human Resources Theo Slegt, 54, Senior Vice President, Corporate Techology and Capacity Harri Puputti, 48, Senior Vice President, Corporate Quality Jari Vihervuori, 44, Senior Vice President, Finland, Baltic States, Poland and Belarus Toiminnan seuraaminen ja palkitseminen Lindströmin toiminnan seuraamiseen on laadittu konserni-, tytäryhtiö-, yksikkö ja henkilötasoinen mittaristo, joka on sidottu strategisiin tavoitteisiin. Mittaristoa rakennettaessa on myös kiinnitetty huomiota siihen, ettei se johda osaoptimointiin. Mittaristo toimii myös palkitsemisjärjestelmän perustana. Palkitsemisen mittarit on asetettu taloudellisen menestyksen, asiakaspalvelun laadun parantamisen, toimintojen kehittämisen ja henkilöstön hyvinvoinnin näkökulmista. Koko konsernin henkilöstö on palkitsemisjärjestelmän piirissä. Johtamisen laatu Lindströmillä johtamisen laatua kehitetään systemaattisesti. Tavoitteena on parantaa yhtiön palvelukulttuuria ja sitä kautta koko henkilöstön työtyytyväisyyttä sekä lopulta asiakkaalle välittyvää palvelukokemusta. Vuonna 2014 yhtiössä aloitettiin johtamisen laatua ja palvelukulttuuria mittaavan tutkimuksen määrittely. Ensimmäinen tutkimus toteutetaan vuoden 2015 aikana. Lisäksi Lindströmillä toteutetaan yksittäisiä, tiettyä toimintoa ja sen esimiestyötä kehittäviä hankkeita ja niiden seurantatutkimuksia. Johtamisen ongelmatilanteita pyritään ehkäisemään suunnitelmallisella esimieskoulutuksella, tarjoamalla henkilöstölle työyhteisötaitoihin liittyvää koulutusta sekä tukemalla tiimityötä. Mahdollisiin ongelmatilanteisiin puututaan välittömästi. Vaikutusmahdollisuudet hallitustyöskentelyyn Lindströmin hallituksessa toimii osakkeenomistajien edustajia, joiden kautta omistajilla on mahdollisuus vaikuttaa hallituksen työskentelyyn. Henkilöstö vaikuttaa hallituksen työskentelyyn strategiatyön kautta. Hallitus suorittaa säännöllisen itsearvion omasta toiminnastaan. 15\n16 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / JOHTAMINEN LINDSTRÖMILLÄ / CASE CASE: Tulevaisuuden Lindströmiä rakennetaan koko henkilöstön voimin Lindströmin visio ja strategia päivitetään viiden vuoden välein. Syksyllä 2014 Lindströmillä käynnistettiin uusi strategiatyö, jonka tavoitteena on päivittää Lindströmin visio sekä päättää konsernitason strategisista teemoista ja toimintasuunnitelmasta vuosille Strategiatyöhön kutsuttiin mukaan koko Lindströmin henkilöstö. Tavoitteena oli koota henkilöstön ideoita koko organisaatiosta ja kaikista toimintamaista. Ideoita kerättiin niin verkkotyöpajoissa kuin pääkonttorilla järjestetyissä pienryhmäkeskusteluissa. Uusi strategia ja visio valmistuvat kesäkuussa Kesäkuun 2015 jälkeen tavoitteena on, että uusi strategia näkyy jokaisen lindströmiläisen arjessa työtehtävistä tai maasta riippumatta. 16\n17 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / JOHTAMINEN LINDSTRÖMILLÄ Toiminnan arviointi Lindström seuraa johtamisjärjestelmänsä toimivuutta auditoimalla omaa toimintaansa säännöllisesti. Sisäisissä auditoinneissa paitsi seurataan ohjeistuksen noudattamista, myös tunnistetaan puutteita ja kehityskohteita, suunnitellaan korjaavia toimenpiteitä ja seurataan niiden vaikuttavuutta. Kehityskohteiksi tunnistetuista asioista käynnistetään paikallisia pilottiprojekteja, joiden tulokset arvioidaan. Jos uusi toimintamalli todetaan toimivaksi, jalkautetaan se kaikkiin toimipisteisiin. Lindströmin toimintajärjestelmän ISO 9001 ja ISO sertifioinnit on myöntänyt ja niitä säännöllisten auditointien avulla valvoo Det Norske Veritas (DNV). Sisäisten auditointien lisäksi Lindströmillä toteutetaan säännöllisesti asiakaskohtaisia laadun arviointeja, joissa tarkastellaan Lindströmin toimintaa osana asiakasyrityksen prosesseja. Raportointivuonna sisäisten auditointien prosessin tehostamiseksi Lindstömillä on otettu käyttöön Audit Management -työkalu, jossa käsitellään auditointi- ja työturvallisuushavainnot sekä työtapaturmat. Riskienhallinta ja turvallisuusjohtaminen Lindströmillä harjoitetaan suunnitelmallista riskienarviointia ja -hallintaa. Riskienhallinta on ennakoivaa ja siinä on otettu huomioon kaikki toiminnan osa-alueet tavoitteena turvata konsernin toiminnan jatkuvuus. Liiketoiminnan riskit, toimintaympäristön ja -edellytysten muutokset tunnistetaan osana johtamisjärjestelmän ennustamista ja toimintamallia. Omaisuus- ja vastuuriskeihin liittyviä riskienarviointeja ja toimenpiteitä suunnitellaan yhdessä vakuutusyhtiöiden kanssa. Myös sopimuksiin liittyvät riskit on tunnistettu ja allekirjoituskäytännöt on ohjeistettu toimintakäsikirjassa. Luottoriskien hallintaa on tehostettu päivitetyn politiikan avulla. Työ- ja kemikaaliturvallisuuden osalta riskikartoitusten ja niihin liittyvien käytäntöjen jalkautus on jatkunut kansainvälisissä toiminnoissa raportointivuoden aikana. Yhtiön tietoturvapolitiikka ja siihen liittyvät toimintaohjeet määrittelevät tietoverkon, kannettavien tietokoneiden, lisälaitteiden ja ohjelmistojen turvallista käyttöä. Tietosuojaan ja tiedon luottamuksellisuuteen liittyvät ohjeet on kirjattu henkilöstön eettisiin ohjeisiin. Yhtiössä on nimetty työ-, tieto-, kulku- ja ympäristöturvallisuudesta vastaavat henkilöt. Mahdollisiin turvallisuusohjeiden laiminlyönteihin puututaan yhtiössä välittömästi ja ohjeistuksia päivitetään tarvittaessa. Toimintavuonna realisoitui valuuttakurssien vaihteluriski. Valuuttakurssien muutokset ovat vaikuttaneet yhtiön liikevaihdon kasvuun, euroissa mitattuna, erityisesti Venäjän ja Ukrainan osalta, joissa kurssimuutokset ovat olleet erittäin haasteellisia. Raportointivuonna realisoitui myös pesulatoimintaan liittyvä tulipaloriski. Kahden pienehkön tulipalon vahingot pystyttiin rajaamaan aineellisiin vahinkoihin ripeiden ensisammutustoimien ansiosta. Tulipaloista ei johtunut toimituskatkoksia tai henkilövahinkoja. Tulipalotapaukset arvioidaan jälkikäteen systemaattisesti ja niistä opittuja käytäntöjä levitetään sisäisissä koulutuksissa. 17\n18 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / LINDSTRÖM JA TOIMINTAYMPÄRISTÖ Lindström ja toimintaympäristö Miten Lindström vaikuttaa? Lindström-konserni toimii 23 maassa. Lindström on useilla toimintapaikkakunnillaan merkittävä työnantaja ja veronmaksaja. Lindström toimii myös monien tavarantoimittajien ja palveluntuottajien pääasiallisena toimeksiantajana ja vaikuttaa siten myös heidän kauttaan toimintaympäristöön. Arvot ovat Lindströmin toimintakulttuurin perusta. Ne ohjaavat lindströmiläisiä työssään ja yrityksen toimintaa ympäröivässä yhteiskunnassa. Arvojen vaikutus näkyy päätöksenteossa: esimerkiksi liiketoiminta aloitetaan uudessa maassa vasta, kun yhtiö on löytänyt arvojaan ja eettisiä ohjeistuksia noudattavan henkilöstön ja yhteistyökumppanit. Päätöksentekoa ei siis ohjaa yksin kasvu, vaan tavoite tehdä kestäviä ratkaisuja, jotka takaavat kannattavan kasvun. Lindströmin arvot Kannattava kasvu Kannattava kasvu perustuu siihen, että toiminta on kustannustietoista ja kustannustehokasta. Erilaiset hankkeet asetetaan tärkeysjärjestykseen yrityksen kokonaisedun kannalta ja kaikkien hankkeiden tulee tukea Lindströmin visiota. Päätökset tehdään kauaskantoisesti ja resurssit ohjataan tukemaan kasvua. Pitkäaikainen asiakassuhde Aito kumppanuus edellyttää keskinäistä luottamusta, jatkuvaa toiminnan kehittämistä ja molemminpuolista liiketaloudellista hyötyä. Lindström kuuntelee asiakkaitaan, ennakoi asiakkaiden tarpeita ja tarjoaa kilpailukykyisiä palveluita. Asiakkaiden pyyntöihin reagoidaan viipymättä, muttei hätiköiden. Vastuullisuus Lindström ottaa huomioon toimintansa taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset. Lindström toimii oikeudenmukaisesti, lakeja ja säädöksiä noudattaen ja paikallisia kulttuureja kunnioittaen. Työnantajana Lindström on oikeudenmukainen ja vastuullinen. Edellytämme myös alihankkijoidemme ja yhteistyökumppaneidemme noudattavan näitä samoja periaatteita. Innostus ja oppimisen ilo Hyvä johtaminen, kannustava palaute ja koulutus varmistavat Lindströmin ja sen henkilöstön jatkuvan kehittymisen. Avoin, keskusteleva ilmapiiri rohkaisee uudistuksiin ja on edellytys niissä onnistumiselle. 18\n19 VASTUURAPORTTI 2014 / PERUSTIEDOT / LINDSTRÖM JA TOIMINTAYMPÄRISTÖ Sidosryhmät Lindström vaikuttaa useiden sidosryhmien kesken ja välityksellä. Näitä ovat muun muassa oma henkilöstö, omistajat, asiakkaat, yhteistyökumppanit ja toimittajat, viranomaiset, media sekä toimialajärjestöt. Henkilöstö Henkilöstön viihtyvyyttä, työterveyttä ja osaamista kehitetään panostamalla johtamiseen, esimiestyöhön, työturvallisuuteen, ennakoivaan työterveydenhuoltoon ja ammatillista kehittymistä tukeviin ohjelmiin, kuten työnvaihto-, valmennus- ja mentorointiohjelmiin. Omistajat Yhtiön omistaa jo kolmannessa, neljännessä ja viidennessä polvessa Roihan suku. Perheyhtiönä Lindströmin omistajilla on keskeinen rooli ja pitkät perinteet yhtiön kehittämisessä. Omistajat edellyttävät yhtiöltä sen arvojen mukaista vastuullista toimintaa. Asiakkaat Lindströmin arvona on rakentaa pitkäaikaisia asiakassuhteita. Lindström kehittää kumppanuutta asiakkaan kanssa säännöllisten kehityskeskustelujen ja asiakastyytyväisyystutkimusten avulla. Esimerkiksi, jos yhtiössä huomataan, että asiakas ei käytä tehokkaasti hankkimaansa palvelua, tilanteeseen puututaan ja palvelua mitoitetaan asiakkaan tarpeita vastaavaksi. Yhteistyökumppanit ja toimittajat Lindströmin yhteistyökumppaneita ovat lukuisat palvelu- ja tavarantoimittajat, joilta Lindström ostaa muun muassa tuotteita, palveluita ja energiaa oman liiketoimintansa tarpeisiin sekä tuotannollisia alihankintapalveluita kuten jakelu- ja pesulapalvelua. Lindström panostaa yhteistyöhön ja edellyttää alihankkijoiltaan luotettavuutta, ammattitaitoa ja vastuullisuutta. Kaikkien toimittajien suhteen noudatetaan sopimus- ja maksuehtoja. Toimimalla vastuullisesti maksujen suhteen Lindström auttaa osaltaan yhteistyökumppaneitaan pitämään omat kassavirtansa kunnossa. Toimittajille tai muille tahoille suunnattu lahjonta sekä muu harmaaseen talouteen liittyvä toiminta on konsernissa ehdottomasti kielletty. Hyvän sopimuskäytännön noudattamista seurataan konsernin sisäisissä tarkastuksissa. Viranomaiset Lindström maksaa velvoitteensa viranomaisille voimassa olevien säädösten mukaisesti. Se huolehtii myös työntekijöidensä viranomaismaksuvelvoitteista työnantajana. Lisäksi yhtiö huolehtii viranomaisille tehtävästä raportoinnista ja tilastoista. Toimiala ja järjestöt Lindström on Perheyritysten Liitto ry:n, Yleisen Teollisuusliiton ja Elinkeinoelämän keskusliiton jäsen. Lindström on merkittävä kehittäjä omalla toimialallaan: vuonna 1995 toiminnan kansainvälistyessä yhtiö oli mukana perustamassa European Textile Service Associationia (ETSA). ETSA:n tehtävänä on vaikuttaa alaan sovellettavaan sääntelyyn Euroopassa ja edistää toimialan tunnettuutta. Heinäkuussa 2014 Lindström-konsernin toimitusjohtaja Juha Laurio nimitettiin ETSA:n puheenjohtajaksi seuraavaksi kolmivuotiskaudeksi Lisäksi Lindströmillä on edustajia ETSA:n hallituksessa ja sen lukuisissa työryhmissä. Lindström-konserni on tukenut Suomen UNICEFin WASH-hanketta (Water, Sanitation and Hygiene) Intiassa jo useita vuosia. Yhteistyöstä on hyötynyt jo reilusti yli 10 miljoonaa lasta. Media Lindström palvelee mediaa tiedottamalla säännöllisesti konsernin uutisista. Ulkoisesta ja sisäisestä viestinnästä vastaa Lindströmin Asiakkuusjohtaminen ja viestintä -yksikkö. 19\n20 CASE: Lindström ja UNICEF pitkäjänteinen yhteistyö jatkuu myös tulevina vuosina Apua miljoonille koululaisille Intiassa Lindström-konserni on tukenut Suomen UNICEFin WASH-hanketta Intiassa jo useita vuosia. WASH tulee sanoista Water, Sanitation and Hygiene - nämä sanat toimivat perustana hankkeen tavoitteelle parantaa puhtaan veden saatavuutta, sanitaatiomahdollisuuksia ja hygieniaosaamista kohdealueilla. Lindström on ollut vuodesta 2007 asti yksi WASH-hankkeen päätukijoita. Ensimmäinen jakso kohdistui kahdelle alueelle Biharin osavaltiossa. Jakson alkuperäinen tavoite koulua ja koululaista - ylitettiin moninkertaisesti paikallishallinnon skaalattua toiminnan koko osavaltion alueelle. Lopulta projektin ratkaisut tavoittivat suoraan tai välillisesti koulua ja lähes koululaista. WASH-hankkeilla tavoitellaan pitkäkestoisia tuloksia ja laajoja yhteiskunnallisia vaikutuksia. Koululaiset osallistuvat itse hankkeen toteutukseen ja oppivat jakamaan tietoutta eteenpäin. Yhteistyö jatkuu Rajasthanin osavaltiossa Vuosina Suomen Unicefin WASH-hanke kohdistuu Rajasthanin osavaltioon Intiassa. Lindström on tukemassa myös tätä hanketta. Tavoitteena on edistää lasten terveyttä ja vähentää koulunkäynnin keskeytymistä. Vuonna 2014 päättynyt toinen jakso Madhya Pradeshin osavaltiossa tuotti vielä vaikuttavampia tuloksia. Hankkeen ratkaisuja hyödynnettiin jopa 6 500:ssa koulussa ja peräti 10 miljoonaa koululaista hyötyi hankkeen toimenpiteistä. 20\nVASTUU RAPORTTI 2013 1\nVASTUURAPORTTI 2013 1 Lindström on tekstiilipalveluita yrityksille tuottava perheyritys. Lindström toimii 22 maassa Euroopassa ja Aasiassa noin 2900 henkilön voimin. Lindströmin vastuuraportti kertoo yhtiön


Käyttäjäkeskeinen strategia on kannattava strategia - ED Design\nIlman toimivaa strategiaa on yritys kuin tuuliajolla. Tekeminen on epäjohdonmukaista hosumista. Strategian tarkoituksena on auttaa yritystä ymmärtämään, mitä sen toimintaympäristössä tapahtuu ja minkälaisilla toimilla se voi saavuttaa mahdollisimman suuren menestyksen. Mutta mitkä ovatkaan tuloksellisen strategiantyön edellytykset?\nHyvä strategiatyö on käyttäjälähtöistä\nStrategiatyössä on tärkeää ymmärtää, että menestyksekäs innovaatio syntyy ainoastaan asiakkaan tarpeita ja toiveita tarkasti kuuntelemalla. Jos asiakkaalla ei ole tarvetta yrityksen tarjoamalle tuotteelle tai palvelulle, ei liiketoimintaakaan voi syntyä. Niin iso kuin pienikin yritys tarvitsee tuotteensa tai palvelunsa käyttäjien ydintarpeiden päälle rakennetun strategian.\nKatse tulee kohdistaa myös tulevaisuuteen ja siellä vallitseviin trendeihin. Ymmärtämällä toimintaympäristöämme muovaavia muutosvoimia ja asiakkaan kehittyviä tarpeita tässä muuttuvassa maailmassa voi yritys rakentaa oikeanlaisia ratkaisuja sekä hioa strategiansa niitä tukevaksi.\nTavallinen kompastuskivi on lähteä kehittämään innovaatiota jo keksityn teknologian päälle. Teknologialähtöisyyden sijaan ratkaisua tulee lähteä miettimään käyttäjäkeskeisesti puhtaalta pöydältä, ja vasta tämän jälkeen ottaa siinä tarvittavat teknologiat mukaan.\nOsallistava strategiatyö kannattaa\nStrategian tulisi tehdä liiketoiminnan hoitamisesta ennen kaikkea johdonmukaista, niin työntekijöille kuin muillekin sidosryhmille. Hyvin rakennettuna strategia ohjaa suuntaamaan käytettävissä olevat resurssit, kuten työntekijät ja rahan, oikeanlaisen tekemisen pariin.\nStrategian toteutus käytännössä sujuu luonnollisesti paremmin, kun koko organisaatio kokee sen omakseen. Mitä laajemmin ihmisiä sitoutetaan strategiseen suunnitteluun, sitä laajemmin he ymmärtävät strategian merkityksen ja vaikutukset omaan työhön. Osallistamisen kautta syntyy itseohjautuvuutta: Jokainen tietää, miten pitää toimia ja minkälaisia päätöksiä tulee tehdä. Strategiaa voisi kuvailla reseptiksi tai ohjekirjaksi, jonka ääreen voi aina uudestaan ja uudestaan palata, olipa kyseessä sitten yrityksessä tehtävä päätös tai ongelmatilanteen ratkominen.\nYlimmän johdon toki tulee olla vahvasti sitoutunut strategiseen suunnitteluun, mutta heidän käytössään tulisi myös olla kaikki se viisaus, mitä käyttäjälähtöinen strategiatyö onnistuakseen vaatii. Tätä ovat mm. syvällinen liiketoimintaymmärrys, myyntihenkilöiden tietämys, tuotekehitysosaaminen ja osto-organisaation näkökulma.\nJotta strategia ei jäisi kenellekään etäiseksi tai liian teoreettiseksi, tulisi mahdollisimman monen ihmisen ja osaston päästä mukaan strategiseen suunnitteluun. Irrottamalla ideoinnin kahleet ja päästämällä ihmiset ideoimaan tekee yritys strategiastaan merkityksellisen koko organisaatiolleen. Eri osaamisalueita edustavien ihmisten katsantokantojen tuominen yhteen synnyttää sitoutuneisuuden lisäksi laajan käyttäjäymmärryksen, katsoohan jokainen asioita aina hieman omanlaisestaan näkökulmasta.\nStrategiatyössä ei ole kyse siitä kenen idea voittaa, vaan se, että asiakasymmärrys ja käyttäjäkeskeisyys voittavat. Tällöin ei ole perusteita strategiatyössä mahdollisesti esiin tulevalle muutosvastarinnalle, sillä kyseessä ovat liiketoiminnan mahdollistajien eli tuotteen tai palvelun käyttäjien ydintarpeet.\nStrategian toteuttaminen liiketoiminnan jokaisella osa-alueella ja tätä tukeva selkeä viestintä ovat olennainen osa yrityksen brändin rakentamista. Strategian tulisikin tukea yrityksen omia arvoja, joilla se erottautuu muista alalla toimivista. Onnistunut strategia ja sen johdonmukainen toteuttaminen koko organisaatiossa synnyttävät aitouden.\nTarvitseeko yrityksesi apua strategisessa muotoilussa? ED Design auttaa asiakkaitaan innovaatiomahdollisuuksien käyttäjäkeskeisessä tunnistamisessa sekä menestyksekkäiden tuotteiden ja palveluiden kehittämisessä. Ota meihin yhteyttä!\nPrevMuotoile tulevaisuutta varten


Tilasin itselleni vähän aikaa sitten uusia leivontakirjoja. Yksi kirjoista on Anders Wikströmin Onnellinen leipuri. Kirjassa on todellapaljon huokuttelevia reseptejä, joita on pakko päästä testaamaan jossakin vaiheessa. Yksi kirjan resepteistä on brookies. Brookies on tahmaisen brownien ja rapsakan cookien herkullinen yhdistelmä. Tämä herkku on sen verran tuhtia, että pieni pala riittää. Voin sanoa, että jos tällä ei makean himo lähde, niin on syytä huolestua.\n½ dl muscovardosokeria (käytin fariini- ja ruokosokeria)\n1 dl suklaata rouhittuna\nTee ensin cookietaikina. Vaahdota voi, muscovardo- ja tavansokeri kuohkeaksi vaahdoksi. Lisää muna ja sekoita hyvin. Lisää joukkoon rouhittu suklaa, kääntele sekaisin. Sekoita kuivat aineet keskenään ja lisää taikinaan. Sekoita tasaiseksi.\nValmista brownietaikina. Sulata voi kattilassa, lisää paloiteltu suklaa lämpimän voin joukkoon ja sekoita kunnes suklaa on sulanut. Lisää sokeri ja sekoita. Lisää muna ja sekoita kunnolla. Sekoita kuivat aineet keskenään, lisää taikinaan ja sekoita tasaiseksi.\nKaada brownietaikina voideltuun ja korppujauhoilla jauhotettuun vuokaan (n. 20x30cm). Minulla ei ollut sopivaa vuokaa niin paistoin brownien tavallisella syvällä pellillä. Taitoin leivinpaperin reunaksi, jolloin sain käytettyä vai osan pellistä. Murustele brownietaikinan päälle cookietaikina. Paista 180 asteisessa uunissa noin 25 minuuttia. Ota uunista ja jäädytä. Leikkaa terävällä veitsellä paloiksi.\nLähettänyt Taikinatassu klo 10:06


Kävin läpi siskon käyttämättömiksi jääneitä vaatteita ja otin tämän mekon itselleni kesäkäyttöön. Saa nähdä, tuleeko taas otettua kirppispöytä Järvenpäästä, koska tiedossa olisi lisää myyntiin meneviä mm. Bershkan ja Stradivariuksen vaatteita.\nMekko: Stradivarius / Vyö: Dunnes Stores\nTein itselleni pari päivää sitten kesäkynnet, eli lakkasin beigellä sävyllä pohjakerroksen ja päälle levitin vielä vinosti kimallelakkaa. Idea tuli omasta päästä, mutta satuin myöhemmin törmäämään uusimmassa Trendissä juttuun juuri tämän värisistä (eli "likainen hiekka" -sävyn) kynsistä ja glitteristä.\nSeuraavaksi teenkin sitten kiiltelevät vadelmakynnet! :)\n10 kesäkuuta Tunnisteet: Minä Päivän asu Vaatteet\nMilma 11. kesäkuuta 2012 klo 18.54\nKivat kynnet :) Täytyy kokeille tuota kunhan kohta pääsen lomalle ja on aikaa lakkailla kynsiä. Monesti sitä muuten huomaa tehneensä jotain ja tykästyneensä johonkin jonka bongaa sitten jostain lehdestä tai muualta myöhemmin. Me imetään jotain vaikutteita huomaamattamme tai jotain ...\nEnni / Ennin kengissä 11. kesäkuuta 2012 klo 22.22\nNiin oon huomannut joskus aikaisemminkin saman, että tapahtuu tolleen! :D\nNää on kyllä kivat kynnet, ei sellaiset räväkät, että kaikki huomais, mutta tekee kynsistä siistin ja siron näköiset. :)