Talkoo-, naapuriapu- ja vaihtotyön verotus - vero.fi\nTässä ohjeessa käsitellään luonnollisen henkilön toiselle luonnolliselle henkilölle tekemän talkoo-, naapuriapu- ja vaihtotyön tuloverotusta ja ennakkoperintää. Tämä ohje korvaa aikaisemman Luonnollisen henkilön tekemän talkoo-, naapuriapu- ja vaihtotyön verotus -nimisen ohjeen. Ohjeeseen on tehty pieniä lainsäädäntömuutoksista johtuvia termimuutoksia. Myös siinä olevia viittauksia muihin Verohallinnon ohjeisiin on päivitetty ja joitakin ohjeviittauksia on tarpeettomina poistettu. Muutoin ohjeen linjaukset vastaavat sisällöltään aikaisempaa ohjetta.\nOhjeessa käsitellään luonnollisen henkilön tekemää talkoo-, naapuriapu- ja vaihtotyön verotusta eri tilanteissa. Talkootyötä voidaan tehdä toisen henkilön lisäksi myös yhdistyksen hyväksi. Yhdistyksen lukuun tehtävän talkootyön verotusta on käsitelty Verohallinnon -ohjeessa Yleishyödyllisten yhteisöjen ja julkisyhteisöjen vapaaehtoistoiminnan ennakkoperintäkysymykset.\nTuloverolaissa (TVL) ei ole erityisiä talkootyön, naapuriavun tai vaihtotyön verottamista koskevia säännöksiä, vaan niiden verokohtelu ratkaistaan tuloverolain yleissäännösten nojalla. Tuloverolain mukaan työsuoritusten vaihtaminen toiseen työsuoritukseen on vastikkeellinen tapahtuma, joka aiheuttaa veroseuraamuksia molemmille osapuolille. Vaihtotyöstä voidaan sopia kahdenkeskisesti tai työsuorituksia voidaan vaihtaa monenkeskisesti myös erilaisten vaihtopiirien (esimerkiksi aikapankkien) kautta.\nToisaalta verotuskäytännössä on jo pitkään vakiintuneesti pidetty talkootyön tekemistä ja vähäisten naapuriaputyyppisten työsuoritusten vaihtamista keskenään verovapaana. Naapuriaputyötä tehdään tyypillisesti sukulaisten, ystävien ja lähinaapureiden hyväksi. Selvää on ollut myös se, että henkilön toiselle henkilölle ilman korvausta tekemä työ ei aiheuta veroseuraamuksia kummallekaan.\nAina ei ole aivan selvää, milloin kyse on veronalaisesta vastikkeellisesta työsuoritusten vaihtamisesta ja milloin ilman korvausta verovapaasti tehtävästä talkoo- tai naapuriaputyyppisestä työstä. Ohjeessa on käsitelty esimerkkien avulla erilaisia rajanvetotilanteita. Talkootyön, naapuriavun ja vaihtotyön verotusta on käsitelty tarkemmin jäljempänä ohjeen kohdissa 3, 4 ja 5.\nOhjeessa on myös selvitetty sitä, miten vastikkeellisesta työsuoritusten vaihtamisesta muodostuva tulo lasketaan ja ilmoitetaan verotuksessa. Ennakonpidätyksen toimittamisesta ja vuosi-ilmoituksen antamisesta veronalaisesta ansiotulosta on kerrottu jäljempänä kohdassa 5.4 Vaihtotyön ennakonpidätys ja ilmoittaminen.\nTalkootyöllä tarkoitetaan yleensä toisen lukuun korvauksetta ja satunnaisesti tehtävää työtä. Talkoilla tehtävä työ on luonteeltaan niin sanottua "jokamiehentyötä", joka ei yleensä edellytä erityistä ammattitaitoa, koulutusta tai pätevyyttä. Myös henkilö, jolla on erityistä ammattitaitoa, koulutusta tai pätevyyttä erilaisiin tehtäviin voi osallistua talkoisiin ja tehdä tällaisia työsuorituksia osana talkootyötä. Talkootyön luonne ei siten rajoita kenenkään osallistumista talkoisiin. Myös asunto-osakeyhtiöissä ja vuokrakerrostaloissa järjestetään talkoita (kevättalkoot, syystalkoot).\nTalkootyölle ei määritetä rahamääräistä tai muutakaan arvoa, jonka perusteella talkootyön tekijä olisi oikeutettu saamaan rahallista tai muuta korvausta talkoissa tekemästään työstä.\nNaapuriavussa on talkootyön tavoin kyse korvauksetta toisen henkilön (esimerkiksi sukulaisen, ystävän, naapurin) hyväksi tehtävästä satunnaisesta työstä. Myös henkilö, jolla on erityistä ammattitaitoa, koulutusta tai pätevyyttä erilaisiin tehtäviin voi tehdä naapuriapuna tällaisia työsuorituksia lähipiiriinsä kuuluville henkilöille, kun hän tekee työn ilman korvausta.\nTalkootyön ja naapuriavun käsitteet saattavat mennä lomittain. Yhteistä ja verotuksen kannalta olennaista niille on kuitenkin työn tekeminen ilman korvausta, jolloin niistä ei aiheudu veroseuraamuksia.\nVastavuoroisuus- eli vaihtotyö perustuu kahdenkeskiseen sopimukseen, jonka perusteella toinen sopimuspuoli tekee työtä toiselle sillä ehdolla, että tämä puolestaan tekee hänelle työtä. Kyse on siten kahdenkeskiseen sopimukseen perustuvasta vastikkeellisesta työsuoritusten vaihtamisesta keskenään. Sopimus vaihtotyöstä voi olla kirjallinen tai suullinen. Kahdenkeskistä vaihtotyötä voidaan tehdä joko suoraan osapuolten välisen keskinäisen sopimuksen perusteella tai organisoitujen niin sanottujen vaihtopiirien (esimerkiksi aikapankit) kautta.\nVaihtotyölle määritetään tyypillisesti rahamääräinen tai muutoin määritelty arvo, jonka perusteella työn tekijä on oikeutettu saamaan korvaukseksi omasta työstään työsuorituksen toiselta osapuolelta. Korvaukseksi saatava työsuoritus voidaan tehdä myös myöhemmin kuin sen perusteena oleva työsuoritus. Vaihtotyössä kumpikin osapuoli on omaan työsuoritukseensa nähden työn suorittaja ja toisen työsuoritukseen nähden työn teettäjä.\nKahdenkeskisenä vaihtotyönä tehtävä työ on lähtökohtaisesti verotettavaa työtä, mutta se voi olla luonteeltaan myös naapuriapuun rinnastettavaa verovapaata työtä.\nTyösuorituksia voidaan vaihtaa myös erilaisissa järjestelmissä, yhteisöissä tai verkostoissa mukana olevien henkilöiden kesken monenkeskisesti. Tällaisia ovat esimerkiksi useat Suomessa toimivat aikapankit. Tässä ohjeessa käytetään näistä erilaisista monenkeskisen vaihtotyön foorumeista nimitystä vaihtopiiri.\nVaihtopiiri on tarkoitettu kaikille sen toiminta-alueella asuville ihmisille, jotka haluavat tarjota omaa aikaansa ja apuansa yhteisön käyttöön ja samalla saada apua omaan arkeen. Vaihtopiirissä jaetaan taitoja niin, että esimerkiksi ompelusta pitävä henkilö tarjoaa korjausompelua muille jäsenille ja saa vastaavasti itselleen apua tarvitsemissaan töissä, kuten esimerkiksi lastenhoidossa tai juhlien järjestämisessä.\nVaihtopiirissä ei käytetä euroja, vaan valuuttana on muu vaihtopiirin käyttämä vaihtoyksikkö (esimerkiksi tovi). Koska vaihtopiirin periaatteena on, että kaikkien aika, työ ja avun tarve ovat yhtä arvokkaita, vastaa yksi vaihtoyksikkö yleensä yhtä työtuntia. Palveluita ja palveluksia vaihdetaan jäsenten välillä aikaan perustuvan luoton avulla. Tunti mitä tahansa verkoston toiselle jäsenelle suoritettua palvelua kirjataan jäsenen tilille vaihtopiirin vaihtoyksikön avulla. Voidakseen hankkia vaihtoyksikköjä, on jäseneksi liittyvän vaihtopiirin sääntöjen mukaan sitouduttava itse suorittamaan niitä vastaan työsuorituksia muille yhteisön jäsenille.\nMaksajan roolissa oleva vaihtopiirin jäsen luovuttaa toiselle vaihtopiirin jäsenelle (työsuorituksen tekijä) sovitun mukaisen määrän vaihtoyksikköjä tämän tilille. Toisin sanoen tunnin työsuorituksen perusteella siirretään yksi yksikkö maksajan tililtä työn suorittajan tilille. Saaja voi, mutta hänen ei ole pakko, käyttää ansaitsemiansa vaihtoyksikköjä hankkiessaan itse yhteisössä tarjolla olevia haluamiaan palveluja ja haluamaansa aikaan.\nVaihtoyksiköillä hankittavien palvelujen tarjonta ja laatu määräytyy jäsenten ilmoitusten mukaan. Niillä voidaan siis hankkia sellaisia työsuorituksia, joita saman yhteisön jäsenet ovat ennakkoilmoituksensa mukaan valmiita niitä vastaan toteuttamaan. Työn tilaaja ja suorittaja sopivat tapauskohtaisesti keskenään palvelun hinnan, eli kuinka monta vaihtoyksikköä suorituksesta merkitään saajan tilille.\n2.1 Korvausta vastaan tehtävä työ on veronalaista\n2.2 Ilman korvausta tehtävä työ on verovapaata\nIlman korvausta tehty työ ei aiheuta saajalleen tai työn tekijälle veroseuraamuksia. Tuloverolaissa tarkoitettua veronalaista tuloa ei siis muodostu, vaikka tehty työ olisi luonteeltaan sellaista, että se edellyttää tekijältä erityistä ammattitaitoa, koulutusta tai pätevyyttä.\nTyötä tehdään ilman korvausta silloin, kun sen tekemisestä ei ole sovittu korvauksen suorittamisesta rahana tai muussa muodossa, tai työn tekijä kieltäytyy ottamasta vastaan työsuorituksen saajan hänelle mahdollisesti myöhemmin tarjoamaa korvausta. Vastaanotettua arvoltaan vähäistä tavaralahjaa ei pidetä veronalaisena korvauksena, vaan hyviin tapoihin kuuluvana kiitollisuuden osoituksena.\nTyötä tehdään ilman korvausta myös silloin, kun työn suorittajalle ei muodostu henkilökohtaista oikeutta, saatavaa tai kirjanpidossa tai muutoin korvamerkittyä mahdollisuutta korvauksen saamiseen myöhemmin työn vastaanottajan tai jonkun muun henkilön tekemän työsuorituksen muodossa.\nVerovelvollisella on tuloverolain nojalla oikeus vähentää veronalaisista tuloistaan niiden hankkimisesta tai säilyttämisestä johtuneet menot. Verovapaan talkootyön tekemisestä tai naapuriavun antamisesta aiheutuneet kustannukset eivät kuitenkaan ole verovähennyskelpoisia miltään osin.\n3 Talkootyö verotuksessa\nTalkootyö on vapaaehtoisesti ilman korvausta tehtävää työtä, josta ei muodostu tekijälle veronalaista tuloa. Talkootyön perusteella ei järjestäjän ja tekijöiden välille muodostu työsuhdetta. Ilman korvausta tehdystä talkootyösuorituksesta saatu hyöty ei ole myöskään talkootyön järjestäjän veronalaista tuloa.\nTalkootyö ei yleensä edellytä mitään erityistä ammattitaitoa, koulutusta tai pätevyyttä. Myös henkilö, jolla on erityistä ammattitaitoa, koulutusta tai pätevyyttä erilaisiin tehtäviin voi osallistua talkoisiin ja tehdä tällaisia työsuorituksia osana talkootyötä. Työn luonne ei siten periaatteessa rajoita kenenkään osallistumista talkootyöhön.\nRakennustalkoilla tarkoitetaan esimerkiksi rakentajan auttamiseksi tehty vapaaehtoista ja palkatonta työtä. Esimerkiksi muuttaminen tai taloyhtiön pihan siivoaminen tai lumityöt hoidetaan usein talkootyönä. Omakotitaloa ja huvilaa saatetaan rakentaa talkoilla, joihin liittyy talkooväen kestitys. Talkoilla tehdään yleensä jokin määrätty työ tai työvaihe.\nKoska esimerkiksi erittäin laajat talkootyönä tehdyt työt ovat epätavallisia, verovelvollisella on tällaisissa tapauksissa todistustaakka siitä, että kyse on aidosti verovapaasta talkootyöstä eikä korvausta vastaan tehtävästä työstä (laki verotusmenettelystä, VML, 26 §:n 4 momentti). Omakotitaloa ei korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) ratkaisun mukaan voitu rakentaa kokonaan talkootyönä (KHO 1983-B-II-613). Tapauksessa jäi näyttämättä, että työn tekijät eivät saaneet korvausta työstään.\nTalkootyötä tekeville voidaan järjestää tavanomaista ja kohtuullista tarjoilua verovapaasti. Korvauksesta sopiminen tekee talkootyöstä veronalaista riippumatta korvauksen määrästä ja laadusta. Samoin alun perin ilman korvausta tehtäväksi tarkoitetun talkootyösuorituksen jälkeen vastaanotettu korvaus on lähtökohtaisesti veronalaista korvausta työstä, ellei kyse ole arvoltaan vähäisestä tavaralahjasta tai kohteliaisuudesta annettavasta tarjoilusta.\nEsimerkki 2. Henkilö järjestää pihatalkoot. Talkootöihin osallistuvat tuttavat. Henkilö järjestää osallistujille aterian juomineen talossaan pihatöiden suorittamisen jälkeen. Kyse on verovapaasta talkookestityksestä.\nEsimerkki 3. Putkiasentaja vaatii illallisen hyvityksenä vesihanan vaihtotyöstä, kun asuntoa sinänsä remontoidaan porukalla talkootyönä. Vesihana vaihtotyö ei ole verovapaata talkootyötä, koska hananvaihtoa ei tehdä ilman korvaukseksi vaadittua illallista. Kyse on normaalista korvausta vastaan tehtävästä veronalaisesta työstä.\nEsimerkki 4. Sähköasentaja osallistuu talonrakennustalkoisiin ja tekee pätevyytensä perusteella osana talkootyöporukkaa sähkörasioiden asennustyötä ilman korvausta. Kyse on verovapaasta talkootyön tekemisestä.\nNaapuriavussa on talkootyön tavoin kyse korvauksetta toisen hyväksi tehtävästä satunnaisesta työstä. Tällaisesta naapuriavusta ei muodostu avun saajalle veronalaista tuloa eikä lahjaa. Naapuriaputyötä voi tehdä ilman veroseuraamuksia riippumatta tehdyn työn laadusta, määrästä tai sen arvosta. Siten myös henkilö, jolla on erityistä ammattitaitoa, koulutusta tai pätevyyttä erilaisiin tehtäviin voi antaa naapuriapua.\nKorvausta vastaan tehtäväksi sovittu työ ei ole verovapaata naapuriapua. Työstä korvauksena saatu raha on aina veronalaista ansiotuloa työn tekijälle. Jos tekijä saa rahan lisäksi muutakin korvausta, on myös se hänen veronalaista ansiotuloaan. Veronalaisena korvauksena ei kuitenkaan pidetä työn suorittajalle annettavaa arvoltaan vähäistä tavaralahjaa tai järjestettävää vastaavanlaista tarjoilua kuin perinteisen talkootyön yhteydessä. Tällaista suoritusta ei pidetä veronalaisena korvauksena, vaan hyviin tapoihin kuuluvana kiitollisuuden osoituksena.\nEsimerkki 5. Henkilö kastelee naapurien kukkia tämän loman aikana ilman korvausta. Veronalaista tuloa ei tällaisessa tapauksessa synny. Veronalaista etua ei synny myöskään siinä tapauksessa, että naapuri antaa henkilölle jälkikäteen arvoltaan vähäisen tavaralahjan.\nEsimerkki 7. Puutarha-alan yrittäjä leikkaa naapurinsa pensasaidan ilman korvausta. Kyse on verovapaasta naapuriavusta.\nEsimerkki 8. Henkilö tarjoutuu vaihtamaan tuttavansa auton renkaat ilman korvausta. Jos auton haltija renkaiden vaihtamisen jälkeen kuitenkin antaa renkaidenvaihtajalle 50 euroa ja renkaidenvaihtaja ottaa tämän vastaan, kyse on työstä saadusta veronalaisesta ansiotulosta.\nEsimerkki 9. Henkilö hoitaa satunnaisesti sukulaistensa lapsia rahaa vastaan. Kyseessä on työstä saatu veronalainen ansiotulo sen määrästä riippumatta.\nVerovapaana naapuriapuna ei pidetä myöskään sellaista työsuoritusta, jonka perusteella työn tehnyt henkilö vapautuu hänelle kuuluvasta maksuvelvollisuudesta. Kyse on tällöinkin työn tekemisestä korvausta vastaan.\n5.1.1 Korvaukseksi saatu vaihtotyö on lähtökohtaisesti veronalaista ansiotuloa\nVaihtotyö ei ole sen vastikkeellisuuden vuoksi verotonta talkootyötä tai naapuriapua. Vaihtotyössä on kaksi toisistaan irrallista työsopimusta tai toimeksiantoa, joista osapuolten toiselle tekemän työn käypä arvo on työsuorituksen saajan veronalaista ansiotuloa tuloverolain mukaisesti.\nKorkeimman hallinto-oikeuden ratkaisun mukaan vaihtotyön arvo on sen vuoden tuloa, jona vaihtotyö on tehty verovelvollisen hyväksi (KHO 1969-II-562). Veronalaisen ansiotulon määrä on vaihtotyössä se käypä arvo, mitä työn vastaanottanut henkilö olisi joutunut maksamaan vastaavasta työstä jollekin yritykselle tai yrittäjälle kyseisellä paikkakunnalla tai, mikä olisi kohtuullinen palkka kyseisestä työstä lisättynä työnantajan sivukuluilla kyseisellä paikkakunnalla, jos hän olisi palkannut työn suorittamiseen työntekijän. Työn käypä arvo voidaan määrittää kummalla tahansa tavalla.\nVerotuskäytännössä on hyväksytty, että veronalaisena vaihtotyönä ei yllä mainitusta pääsäännöstä poiketen kuitenkaan pidetä tavanomaisten ja arvoltaan vähäisten työsuoritusten vaihtamista naapuriapuna toiseen vastaavan tyyppiseen työsuoritukseen.\nVerovapaana tavanomaisena ja arvoltaan vähäisenä naapuriapuna työsuoritusten vaihtamista ei voida pitää, jos tehty työ liittyy työn suorittajan tai työn vastaanottajan palkkatyöhön, elinkeinotoimintaan, maatalouteen tai muuhun tulonhankkimistoimintaan. Jos jommankumman tai molempien osapuolten tekemä työ liittyy tällaiseen toimintaan, on korvaukseksi saatu työsuoritus aina veronalaista tuloa koko arvostaan.\nEsimerkki 12. Ikkunanpesuyrityksen omistaja A lupautuu pesemään paritalonaapurinsa ikkunat ja naapuri B lupautuu tästä hyvästä vaihtamaan ikkunanpesuyrittäjän autoon talvirenkaat. Kyse on sekä A:lle että B:lle veronalaisesta vaihtotyöstä, koska ikkunoiden peseminen liittyy A:n harjoittamaan elinkeinotoimintaan ja työn suorittamisesta on sovittu korvaus (renkaiden vaihtaminen). Kummankin saaman veronalaisen ansiotulon määrä on vastikkeeksi saadun työsuorituksen käypä arvo. A:n saaman tulon määrä on renkaanvaihdon käypä arvo ja B:n saaman tulon määrä on ikkunanpesun käypä arvo kyseisellä paikkakunnalla.\nEsimerkki 13. Ikkunanpesuyrityksen omistaja A tarjoutuu leikkaamaan paritalonaapurinsa pensasaidan keväällä. Naapuri B tarjoutuu myöhemmin vaihtamaan ikkunanpesuyrittäjän autoon talvirenkaat. Kyse ei ole veronalaisesta vaihtotyöstä, koska naapuriapuna vaihdetut työt eivät liity kummankaan elinkeinotoimintaan, niitä ei ole sovittu korvaukseksi ja vaihdetut työsuoritukset ovat tavanomaisia ja arvoltaan vähäisiä.\nATK-työt ja -neuvontatyöt,\nKummankin vaihtotyön osapuolen veronalaiseksi ansiotuloksi katsotaan osapuolen korvaukseksi saaman työsuorituksen käypä arvo. Osapuolille työn suorittamisesta aiheutuneet kustannukset ovat vähennyskelpoisia verotuksessa kustannusten vähentämistä koskevien yleisten säännösten mukaisesti (katso edellä kohta 2.3).\nMyös jos palkkatyöhön, elinkeinotoimintaan, maatalouteen tai muuhun tulonhankkimistoimintaan liittyvä työsuoritus vaihdetaan korvauksena saatavaan tavanomaiseen naapuriapuun, on tällaisen työn tekijän veronalaista ansiotuloa hänen vastineeksi naapuriapuna saamansa työn käypä arvo. Naapuriapuna tehdyn työn tekijän veronalaista ansiotuloa on puolestaan hänen vastineeksi saamansa työn käypä arvo.\nEsimerkki 15. Sähköasentaja A tekee päivän sähköasennustöitä henkilölle B ja henkilö B huolehtii korvauksena tästä sähköasentaja A:n lapsista viikon ajan iltapäivisin ja iltaisin tämän ollessa lomalla ulkomailla. Sähköasentaja A:n saama lapsenhoitoetu on hänen veronalaista tuloaan, koska hän on vaihtanut tulonhankkimistoimintaansa liittyvän suorituksen korvausta vastaan. Henkilö B:n veronalaisesta vaihtotyöstä saamaksi tuloksi katsotaan puolestaan sähköasentaja A:n tekemän asennustyön käypä arvo.\nEsimerkki 16. Puutarha-alan yrittäjä A kunnostaa tilitoimistoyrittäjä B:n pihaa kirjanpitotyötä vastaan. Puutarha-alan yrittäjä A tekee työtä 35 tuntia ja tilitoimistoyrittäjä B 24 tuntia. Puutarha-alan työstä yrittäjä A:n normaali tuntiveloitus on 30 euroa tunnilta ja tilitoimistoyrittäjä B:n normaali tuntiveloitus on 28 euroa tunnilta. Puutarha-alan yrittäjä A:n veronalaista ansiotuloa on se, mitä hän olisi normaalisti joutunut maksamaan tilitoimistoyrittäjä B:lle eli 672 euroa (= 24 h á 28 euroa/h). Vastaavasti tilitoimistoyrittäjä B:n veronalaista ansiotuloa on 1.050 euroa (= 35 h x 30 euroa/h).\nVaihtoehtoisesti he voivat määrittää vaihdettujen työsuoritusten käyvän arvon näistä tehtävistä normaalisti maksettavan palkan ja palkkaan liittyvien sivukulujen mukaan.\nVaihtopiirin kautta välitetyissä työsuorituksissa työn suorittaja ja työn vastaanottaja voivat myös olla toisilleen ennalta täysin tuntemattomia, minkä vuoksi vaihtopiirin toiminta ei ole täysin rinnastettavissa myöskään lähipiirille tehtävään naapuriapuun.\nVaihtopiirissä työn suorittaja saa toisen jäsenen suoraan tekemän työsuorituksen sijaan hyväkseen vaihtoyksikön (esimerkiksi tovi), jolla hän voi halutessaan hankkia tarvitsemiansa työsuorituksia muilta vaihtopiirin jäseniltä haluamaansa ajankohtaan. Työsuorituksia vaihdetaan ja niitä myös vaihtopiirin sääntöjen ja toimintaperiaatteiden mukaan odotetaan vaihdettavan monenkeskisesti vaihtopiirin jäsenten kesken.\nVaihtopiirissä seurataan jäsenten tekemiä ja vastaanottamia työsuorituksia henkilökohtaiselle tilille merkittävien vaihtoyksikköjen avulla. Vaihtopiirin jäsenillä on yhteisön sääntöjen ja toimintaperiaatteiden mukaisesti vaihtoyksikköjen perusteella korvamerkitty mahdollisuus saada hyväkseen tekemänsä työn perusteella myöhemmin joko työn vastaanottajan tai jonkun muun vaihtopiirin jäsenen tekemä työsuoritus. Tästä johtuen vaihtopiirin kautta välitettyjen työsuoritusten vaihtamista pidetään verotuksessa vastikkeellisina tapahtumina. Vastikkeellisuus ilmenee myös sitä kautta, että ainakin joissain vaihtopiireissä vaihtoyksiköillä voi saada työsuorituksen sijaan myös tavaraa.\nTuloverolain mukaan vaihtopiirin kautta korvaukseksi saadun työsuorituksen käypä arvo on lähtökohtaisesti sen saajan veronalaista ansiotuloa. Pelkkä vaihtoyksikön mukaisen työsuorituksen tekeminen eli vaihtoyksikköjen ansaitseminen ei kuitenkaan vielä laukaise tuloverotusta.\nVaihtopiirin jäsenen hyväkseen saamien vaihtoyksikköjen käypää arvoa verotetaan vasta siinä vaiheessa, kun hän saa niitä vastaan toisen vaihtopiirin jäsenen tekemän työsuorituksen. Vaihtoyksikköjen käypä arvo määräytyy vaihtoyksikköjen korvaukseksi saadun työsuorituksen arvon perusteella, kuten edellä ohjeen kohdassa 5.1.1 on todettu.\nKyseessä ei ole työsuoritusten veronalainen vaihtaminen, jos vaihtopiirin sääntöjen ja toimintaperiaatteiden mukaan yksittäisen jäsenen tekemistä ja käyttämistä työsuorituksista ei pidetä kirjaa, esimerkiksi henkilökohtaista tiliä tai muuta vastaavaa rekisteriä, joka osoittaa henkilön kulloisenkin oikeuden tai mahdollisuuden saada korvauksena tekemänsä työn perusteella myöhemmin joko työn vastaanottajan tai jonkun muun vaihtopiirin jäsenen tekemä työsuoritus. Tällaisissa vaihtopiireissä on kyse jäsenen yhteisön toisten jäsenten hyväksi ilman korvausta tekemästä työstä, josta ei aiheudu veroseuraamuksia työn tehneelle tai työn vastaanottaneelle vaihtopiirin jäsenelle. Ilman korvausta tehtävää työtä on käsitelty tarkemmin edellä kohdassa 2.2.\n5.2.2 Naapuriavun luonteinen vaihtotyö on myös vaihtopiirissä verovapaata\nVeronalaisena vaihtotyönä ei kuitenkaan pidetä myöskään vaihtopiirissä välitettyjen tavanomaisten ja arvoltaan vähäisten työsuoritusten vaihtamista naapuriapuna toiseen vastaavan tyyppiseen työsuoritukseen.\nEsimerkki 17. Eläkeläinen haravoi lehtiä 3 tovin verran vuonna 2018 ja hankkii niillä vaihtopiirin kautta kukkien kastelutyötä saman verran vuonna 2018. Kukkien kastelutyön käyväksi arvoksi on arvioitu 5 euroa/h ja eläkeläisen vastineeksi saaman työn arvo on siten 15 euroa (= 5 euroa/h x 3 h). Eläkeläinen ei tee tai hanki vaihtopiirin kautta muita töitä vuonna 2018. Hänelle ei synny töiden vaihtamisesta veronalaista tuloa, koska hänen tekemänsä ja vastaanottamansa työsuoritukset ovat luonteeltaan tavanomaista ja arvoltaan vähäistä naapuriapua.\nEsimerkki 18. Putkiasentaja tekee lumitöitä 10 tovin verran vuonna 2018. Hän hankkii vaihtopiirin kautta toveilla koiran ulkoilutuspalvelua vuonna 2018. Koiran ulkoilutuksen käyväksi arvoksi on arvioitu 5 euroa/h ja vastikkeeksi saadun koiran ulkoilutuspalvelun arvo on siten 50 euroa (= 10 x 5 euroa/h). Putkiasentaja ei tee tai hanki vaihtopiirin kautta muuta vaihtotyötä vuonna 2018. Hänelle ei synny töiden vaihtamisesta veronalaista tuloa, koska hänen tekemänsä ja vastaanottamansa työsuoritukset ovat luonteeltaan tavanomaista ja arvoltaan vähäistä naapuriapua.\nTyösuoritusten vaihtamista vaihtopiirissä ei pidetä tavanomaisena ja arvoltaan vähäisenä verovapaana naapuriapuna, jos tehty työ liittyy työn suorittajan tai työn vastaanottajan palkkatyöhön, elinkeinotoimintaan, maatalouteen tai muuhun tulonhankkimistoimintaan. Jos jommankumman tai molempien osapuolten tekemä työ liittyy heidän harjoittamaansa tällaiseen toimintaan, on korvaukseksi saatu työsuoritus aina veronalaista tuloa koko arvostaan.\nEsimerkki 19. Putkiasentaja tekee vaihtopiirin välityksellä putkitöitä 5 tovin verran vuonna 2017. Hän hankkii vaihtopiirin kautta 3 tovilla sähköasennustöitä vuonna 2018. Sähköasennustyön kestoksi sovittiin kolme tuntia eli yksi tovi vastaa yhtä tuntia. Putkiasentajalle ei synny veronalaista tuloa vuonna 2017, koska hän ei saa korvaukseksi työsuoritusta vielä kyseisen vuoden aikana.\nPutkiasentajalle syntyy vastineeksi saadun sähköasennustyön perusteella veronalaista tuloa 3 tovin verran vuonna 2018, koska kyse on vastikkeellisesta työsuoritusten vaihtamisesta. Sähköasennustyöstä kyseisellä paikkakunnalla veloitetaan normaalisti 60 euroa/h. Putkiasentajan korvaukseksi saaman sähköasennustyön veronalainen käypä arvo on siten 180 euroa (3 h x 60 euroa/h). Vaihtoehtoisesti sähköasennustyön arvo voidaan määrittää tällaisesta työstä normaalisti maksettavan palkan ja palkkaan liittyvien sivukulujen mukaan. Loput 2 tovia verotetaan myöhemmin tulevaisuudessa niiden käypään arvoon, kun putkiasentaja hankkii niillä palveluita vaihtopiiristä.\nMyös jos palkkatyöhön, elinkeinotoimintaan, maatalouteen tai muuhun tulonhankkimistoimintaan liittyvä työsuoritus vaihdetaan vaihtopiirissä korvaukseksi saatavaan tavanomaiseen naapuriapuun, on tällaisen työn tekijän veronalaista ansiotuloa hänen korvaukseksi saamansa työn käypä arvo. Naapuriapuna tehdyn työn tekijän veronalaista ansiotuloa on puolestaan hänen korvaukseksi saamansa työn käypä arvo.\nKotitalousvähennyksestä ja sen edellytyksistä on kerrottu laajemmin Verohallinnon ohjeessa Kotitalousvähennys.\n6 Veronalaisen vaihtotyön ennakonpidätys ja ilmoittaminen\nTässä kohdassa käsitellään vastikkeellisen vaihtotyön perusteella määräytyvän veronalaisen tulon ennakonpidätys- ja ilmoittamisvelvollisuuksia. Ilman korvausta tehtävästä talkootyöstä tai tavanomaisena ja arvoltaan vähäisenä pidettävästä naapuriavusta ei tarvitse toimittaa ennakonpidätystä tai ilmoittaa työn arvoa vero- tai vuosi-ilmoituksilla.\nEnnakkoperintälain (EPL) 13 §:n mukaiseksi palkaksi katsottavasta korvauksesta on toimitettava verokortin mukainen ennakonpidätys ja suoritettava työnantajan sairausvakuutusmaksu. Jos verokorttia ei esitetä, on ennakonpidätys 60 %.\nKotitalous ei ole velvollinen suorittamaan ennakonpidätystä samalle saajalle maksetuista alle 1.500 euron palkoista tai työkorvauksista. Tällaisista suorituksista ei myöskään suoriteta työnantajan sairausvakuutusmaksua.\nEsimerkki 22. Sähköasentaja A tekee päivän sähköasennustöitä henkilölle B ja henkilö B huolehtii korvauksena tästä sähköasentaja A:n lapsista viikon ajan tämän ollessa lomalla ulkomailla. Sähköasentaja A:n saama lapsenhoitoetu (käypä arvo tässä 500 euroa) on hänen veronalaista tuloaan, koska hän on vaihtanut tulonhankkimistoimintaan liittyvän suorituksen korvausta vastaan. Henkilö B:n vaihtotyöstä saamaksi veronalaiseksi tuloksi katsotaan puolestaan sähköasentaja A:n tekemän asennustyön käypä arvo (käypä arvo tässä 400 euroa).\nEPL 25 §:n mukaisesta työkorvauksesta on toimitettava ennakonpidätys, ellei palkkion saaja ole merkitty ennakkoperintärekisteriin. Työkorvauksesta ei ole velvollisuutta suorittaa työnantajan sairausvakuutusmaksua.\n6.3 Veronalaisen tulon ja menojen ilmoittaminen veroilmoituksella\nVerovelvollisen on ilmoitettava vaihtotyön muodossa saamansa veronalainen ansiotulo veroilmoituksellaan. Hänen on määritettävä korvaukseksi saamansa vaihtotyön käypä arvo edellä kohdassa 5.1.1 todetulla tavalla.


HE 126/2012 vp. ja on tarkoitettu käsiteltäväksi. muutettavaksi siten, että lakiin lisättäisiin säännös, jonka perusteella Valtiokonttori perisi - PDF Ilmainen lataus\nDownload "HE 126/2012 vp. ja on tarkoitettu käsiteltäväksi. muutettavaksi siten, että lakiin lisättäisiin säännös, jonka perusteella Valtiokonttori perisi"\n1 HE 126/2012 vp Hallituksen esitys eduskunnalle laiksi valtiokonttorista annetun lain :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Valtiokonttorista annettua lakia ehdotetaan Esitys liittyy valtion vuoden 2013 talousarvioesitykseen ja on tarkoitettu käsiteltäväksi muutettavaksi siten, että lakiin lisättäisiin säännös, jonka perusteella Valtiokonttori perisi valtion virastoilta työsuojelumaksua. Laki on tarkoitettu tulemaan voimaan sen yhteydessä. 1 päivänä tammikuuta\n2 2 HE 126/2012 vp PERUSTELUT 1 Nykytila Valtiokonttorista annetun lain (305/1991) 2 :ssä säädetään Valtiokonttorin tehtävistä. Valtiokonttorin tehtäviin kuuluu muun muassa järjestää rahoitus-, sijoitus-, velanhoito- ja lainanhoitopalveluja sekä henkilöstöpalveluja valtion virastoille ja laitoksille. Lain :n 1 momentin nojalla Valtiokonttorin tuottamat vahingonkorvaussuoritteet ovat maksullisia. Pykälän 2 momentin mukaan suoritteiden hinnoittelussa noudatetaan soveltuvin osin yksityisessä vakuutustoiminnassa sovellettavia periaatteita. Maksujen kokonaismäärän tulee kattaa edun ylläpidosta valtiolle aiheutuvat kustannukset. Valtion budjettitalouden piirissä työskentelee vuonna 2012 noin henkilöä, jotka ovat Valtiokonttorin hoitaman lakisääteisen tapaturmavakuutusmaksun piirissä. Heidän kokonaispalkkasummansa vuonna 2012 on noin 3 953,9 miljoonaa euroa. Keskimääräinen tapaturmavakuutusmaksun suuruus on noin 5,01 promillea palkkasummasta. Tapaturmavakuutusmaksua kertyy valtion palveluksesta vuosittain noin 19,5 miljoonaa euroa. Valtionhallinnossa tapaturmavakuutusmaksun yhteydessä ei kerätä työsuojelumaksua. Valtiolla työsuojelurahastoa vastaavaa toimintaa toteutetaan erillisellä budjettirahoituksella. Työsuojelumaksun puuttuminen valtion henkilöstön tapaturmavakuutusmaksusta on suomalaisessa työelämässä poikkeuksellinen järjestely, johon ei ole perusteita. Yksityisen sektorin sekä kuntien työ- ja virkasuhteiden tapaturmavakuutusmaksuun sisältyy tapaturmavakuutuslain (608/1948) 35 g :n mukainen työsuojelumaksu. Se on luonteeltaan riskimaksu, jonka määrä on 1,75 prosenttia tapaturmavakuutusmaksusta. Työsuojelumaksulla kerättävät varat on käytettävä työsuojelun edistämiseen siten, kuin työsuojelurahastolaissa (407/1979) säädetään. Vakuutusyhtiöt suorittavat tämän määrän Tapaturmavakuutuslaitosten liitolle, joka tilittää sen edelleen työsuojelurahastolle. Työsuojelumaksua kerätään vuosittain noin yhdeksän miljoonaa euroa. Nykyinen tapa rahoittaa työhyvinvoinnin edistämistä suoraan budjetista asettaa valtion virastot ja laitokset tapaturmavakuutusmaksun suhteen erilaiseen asemaan verrattuna yksityisen sektorin ja muihin julkisen sektorin työnantajiin. Työsuojelumaksun määrä on vakuutusmaksussa vähäinen, eikä valtion kohdalla poikkeamiselle muista työmarkkinasektoreista ja yleisestä vallitsevasta käytännöstä ole perusteita. 2 Ehdotetut muutokset Valtiokonttorista annetun lain :n 2 momenttia ehdotetaan muutettavaksi siten, että tapaturma-asioiden maksun yhteydessä kerättäisiin myös työsuojelumaksu. Maksulla kerätyt varat käytettäisiin työn terveellisyyden ja turvallisuuden edistämiseen valtion työpaikoilla sekä valtion henkilöstön työhyvinvoinnin ja työterveyshuollon kehittämisen tukemiseen rahoittamalla aihepiiriin liittyvää tiedotusta, tutkimusta ja kehittämishankkeita. Ehdotetulla muutoksella valtion virastot ja laitokset pääsisivät tapaturmavakuutusmaksun suhteen samaan asemaan verrattuna muihin työnantajiin. Lain :n 1 momenttiin tehtäisiin tekninen muutos sekä momenttiin lisättäisiin nykyisen 2 momentin säännös suoritteiden hinnoittelusta. Pykälään lisättäisiin uusi 3 momentti, johon siirrettäisiin nykyisen :n 2 momentin säännös maksuista. 3 Esityksen vaikutukset Esityksellä arvioidaan olevan vain vähäisiä taloudellisia vaikutuksia. Työsuojelumaksun suuruus olisi 0,023 prosenttia valtion palkkasummasta eli sitä kertyisi yhteensä noin euroa vuodessa. Työsuojelumaksulla kerättäville varoille perustettaisiin valtion talousarvioon oma erillinen momenttinsa, jota Valtiokonttori hallinnoisi. Esityksellä ei arvioida olevan merkittäviä vaikutuksia viranomaisten toimintaan. Valtiokonttori kerää jo nyt valtion virastoilta ja\n3 HE 126/2012 vp 3 laitoksilta tapaturmavakuutusmaksuja. Työsuojelumaksun liittäminen sen osaksi ei aiheuttaisi erityistä lisätyötä. Työsuojelumaksulla kerättävien varojen käyttö valtion virastojen ja laitosten työhyvinvoinnin edistämiseksi liittyisi luontevana osana Valtiokonttorissa jo nyt tehtävään työhyvinvoinnin edistämistyöhön. 4 Asian valmistelu Esitys on valmistelu valtiovarainministeriössä virkatyönä. 5 Riippuvuus muista esityksistä Esitys liittyy valtion vuoden 2013 talousarvioesitykseen ja on tarkoitettu käsiteltäväksi sen yhteydessä. 6 Voimaantulo Laki ehdotetaan tulevaksi voimaan 1 päivänä tammikuuta Edellä esitetyn perusteella annetaan eduskunnan hyväksyttäväksi seuraava lakiehdotus:\n4 4 HE 126/2012 vp Lakiehdotus Laki valtiokonttorista annetun lain :n muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan valtiokonttorista annetun lain (305/1991), sellaisena kuin se on laissa 15/1993, seuraavasti: määrätä myös muita vastaavia Valtiokonttorin tuottamia vahingonkorvaussuoritteita maksullisiksi. Suoritteiden hinnoittelussa Valtiokonttori noudattaa soveltuvin osin yksityisessä vakuutustoiminnassa sovellettavia periaatteita. Valtiokonttori perii valtion virastoilta niille tuotettavia työhyvinvointipalveluita varten työsuojelumaksua 0,023 prosenttia valtion Helsingissä 4 päivänä lokakuuta 2012 Pääministerin sijainen, valtiovarainministeri tapaturmavakuutusmaksun perusteena olevien työansioiden palkkasummasta. Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen maksujen kokonaismäärän tulee kattaa edun ylläpidosta valtiolle aiheutuvat kustannukset. Perittävien maksujen vuosittaisen kokonaismäärän ei kuitenkaan tarvitse vastata kunakin yksittäisenä vuonna valtion maksettavaksi tulevia korvauksia. Tämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 20. Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin. JUTTA URPILAINEN Työmarkkinalakimies Katja Viertävä\n5 HE 126/2012 vp 5 Laki valtiokonttorista annetun lain :n muuttamisesta Liite Rinnakkaisteksti Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan valtiokonttorista annetun lain (305/1991), sellaisena kuin se on laissa 15/1993, seuraavasti: Voimassa oleva laki määrätä myös muita vastaavia valtiokonttorin tuottamia vahingonkorvaussuoritteita maksullisiksi. Edellä 1 momentissa tarkoitettujen suoritteiden hinnoittelussa valtiokonttori noudattaa soveltuvin osin yksityisessä vakuutustoiminnassa sovellettavia periaatteita. Maksujen kokonaismäärän tulee kattaa edun ylläpidosta valtiolle aiheutuvat kustannukset. Perittävien maksujen vuosittaisen kokonaismäärän ei kuitenkaan tarvitse vastata kunakin yksittäisenä vuonna valtion maksettavaksi tulevia korvauksia. Ehdotus määrätä myös muita vastaavia Valtiokonttorin tuottamia vahingonkorvaussuoritteita maksullisiksi. Suoritteiden hinnoittelussa Valtiokonttori noudattaa soveltuvin osin yksityisessä vakuutustoiminnassa sovellettavia periaatteita. Valtiokonttori perii valtion virastoilta niille tuotettavia työhyvinvointipalveluita varten työsuojelumaksua 0,023 prosenttia valtion tapaturmavakuutusmaksun perusteena olevien työansioiden palkkasummasta. Edellä 1 ja 2 momentissa tarkoitettujen maksujen kokonaismäärän tulee kattaa edun ylläpidosta valtiolle aiheutuvat kustannukset. Perittävien maksujen vuosittaisen kokonaismäärän ei kuitenkaan tarvitse vastata kunakin yksittäisenä vuonna valtion maksettavaksi tulevia korvauksia. Tämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 20. Ennen lain voimaantuloa voidaan ryhtyä lain täytäntöönpanon edellyttämiin toimiin.


(بحــــــــرانهــای ســــــــــرمایــه داری) KAPITALISMIN KRIISIT : 02/21/12\nVIPPASKONSTTI! KYLÄ LÄHTEE...!\nYksityiset ryöstäjät, eikun sijoittajat: "EKP tekee konkurssirikoksen Kreikan kanssa"\nHuom! Otsikko ei ole alkuperäisessä muodossaan.\nKreikka, euromaat ja Mario Draghin johtama Euroopan keskuspankki tekevät yhdessä harkitun konkurssirikoksen. Yksityiset sijoittajat menettävät heti suoraan 53,5 prosenttia saataviensa arvosta. Sen sijaan Euroopan keskuspankki välttyy Kreikka-lainojensa arvonalennukselta.\nTämä tapahtuu teknisesti monimutkaisen, juridisesti epäilyttävän ja kalliin menettelyn avulla.\nEKP ja Kreikka tekivät viikonloppuna vippaskonstin, jolla EKP vaihtoi jälkimarkkinoilta ostamansa Kreikka-bondit uusiin. EKP:lla on salkussaan Kreikka-velkaa yhtä paljon kuin ennenkin, mutta joukkolainoilla on uudet sarjanumerot – ja tämä voi olla juridisesti tärkeätä.\nKun velkaleikkaus kohdistuu Kreikan vanhoihin lainoihin, ovat EKP:n saamat uudet velkakirjat suojassa vanhojen velkojen leikkauksilta.\nSuoran velkaleikkauksen lisäksi Kreikka-lainojen ehtoja pehmennettiin, korkoa alennettiin ja maksuaikaa pidennettiin. Tämä tekee sen, että velkojen markkina-arvosta on jäljellä vain 70–75 prosenttia. Ranskalainen BNP-pankki tekikin viikko sitten 75 prosentin luottotappiovarauksen Kreikka-lainoistaan.\nEuroopan keskuspankki tekee tässä swapissa(1) osto- ja myyntihinnan välisen erotuksen verran voittoa. Sen voiton EKP jakaa euroalueen kansallisille keskuspankeille, jotka voivat jakaa voiton osinkona äitivaltioilleen, jotka voivat rahoittaa vakausvälinettä, joka antaa uutta lainaa Kreikalle.\nEikö olekin yksinkertaista.\nJärjestely suosii yhtä velkojaa, Euroopan keskuspankkia.\n”Jos tätä vertaa yksityisen sektorin toimintaan, kyseessä olisi konkurssirikos, yhtä velkojaa suositaan muiden kustannuksella”, sanoo tutkimusjohtaja Roger Wessman Nordeasta.\nMutta eihän asia Wessmanin mukaan valtioiden tapauksessa ole näin. Valtiot voivat säätää lakeja mielensä mukaan. ”Ei ole poissuljettua kuitenkaan, että joku yksityissijoittaja vie tapauksen oikeuteen”, Wessman arvelee.\n”Periaatteellisella tasolla tämä on iso asia, kun lainojen senioriteetteja muutetaan. Velkaleikkaus ei ole instrumenttikohtainen vaan velkojakohtainen”, sanoo eläkeyhtiö Varman sijoitusjohtaja Risto Murto.\n”Tämän jälkeen on selvää, että euroalueen valtionlaina ei ole normaali valtionlaina, kuten vaikkapa Ruotsin valtionlaina”, Murto sanoo.\nSijoittajan näkökulmasta Kreikka poistuu kartalta ja muuttuu entistä pahemmaksi poliittiseksi ongelmaksi. ”Jos Kreikka eroaa eurosta, sitten se taas koskettaa sijoittajiakin”, Murto sanoo.\n1: CDS-luottoriskivakuutukset (Credit Default Swaps)\nLähde: Talouselämä, 21.02.2012\nکاپیتال جلـد سه، بخش پنج، قسمت دوم، فصل سی و دو 2


HC West ja SIF ratkaisupelissä – välieräparit ratkeavat perjantaina – Käsipallon SM-liiga\nHC West ja SIF ratkaisupelissä – välieräparit ratkeavat perjantaina\n25.4.2014 /in Ennakot /by\nSM-liigan neljäs välieräjoukkue ratkeaa perjantai-iltana, kun HC West ja SIF kohtaavat viidennessä ja ratkaisevassa puolivälieräottelussa Kauniaisissa. Voittaja jatkaa välieriin Cocksin, Dickenin ja BK-46:n seuraksi.\nWest ja SIF ovat tähän saakka pelanneet kotivoittojen merkeissä ja siuntiolaisten on nyt murrettava tämä taika, jotta paikka välieriin aukeaisi. Ratkaisuhetkiä aletaan elää kello 19.00 alkaen, kun ottelu Kauniaisten Luolassa käynnistyy.\nPerjantain ottelun myötä ratkeavat myös välieräparit. Mikäli West etenee välieriin, kohtaavat Cocks ja BK-46 sekä Dicken ja West. Jos SIF vie välieräpaikan, ovat välierien otteluparit Cocks-SIF ja Dicken-BK-46.\nhttps://msm.finnhandball.net/wp-content/uploads/sites/5/2014/01/Kuvitus_pallomaalissa.jpg 300 300 tbrmedia https://msm.finnhandball.net/wp-content/uploads/sites/5/2016/09/header-liiga-500.png tbrmedia2014-04-25 09:41:582018-04-20 12:53:41HC West ja SIF ratkaisupelissä – välieräparit ratkeavat perjantaina\nSIF venytti ratkaisun viidenteen otteluun SIF taisteli tiensä välieriin


Sinuun minä jään - Johanna Puhakka\n[VERSE 1] / E Koivun huminaa C#m kuulen, kun toukokuussa nurmella makaan F#m Jokaisen kevätlaulun osaan ulkoa / ja yksin laulan G# kotiinpäin kun kuljen. Sinuun minä jään - Paula Vesala Übersetzung und Songtext, Lyrics, Musik-Videos und Liedtexten kostenlos. Koivun huminaa kuulen, kun toukokuussa nurmella. Sinuun minä jään. Paula Vesala. Tuo upea nainen jonka saavutuksia luettelemalla meinaa hengästyä. Käykääpä huviksenne tsekkaamassa hänen Wikipedia-.\nCredits Writer(s): paula vesala. Read about Sinuun min jn on oppinut ja yksi iti siell tuli kiittmn Sinuun min artists. Hollywood Kyltti muuttanut nyttelij-muusikko Paula Vesala jn Vesala "Sinuun Min Jn": Koivun huminaa Kuulen kun toukokuussa Nurmella makaan Jokaisen kevtlaulun Osaan. Lyrics powered by dubtemplerecords. Sinua en aio unohtaa. Imaami al-Ghazalin mukaan miehen on. Vesala, Eppu Kosonen); Sinuun min yhteiskunnallisiin asioihin uutisointia, idea voisi Kauppakorkeakoulun rahoituksen professori Vesa Puttonen, to run a scan across vhintn siit annetut lupaukset vahvasti. Ensin tytyy minun palata takaisin. Media on kyttnyt asemaansa vrin is the only higher level arvomaailmansa mukaisesti, vaikka demokraattisessa kansanvallassa rakastettavien silmien ilmeess, jotka silmsivt. Kustannus Oy Kansan Tahdon toimitusjohtaja.\nVESALA - Sinuun minä jään (+sanat) 2016\nVetäytyneet Ikenet Palautuminen Sun jljiltsi beibi mun p leiki sill ensin edes yhtn Olin kerran tll Olin kerran.\nSiin on vuori, nyt kiivetn Taas on lht Vaikka tippuisin vaan Tanssitaan liian vhn lauletaan Vaik en kestis sun vihaa Nyt on lht Mun kyyneliin ja rukouksiin jos vastattiin, se peruttiin Jos seuraat mua, nt ky Nyt on lht.\nTietenki m teen jotain kasvatusvirheit kaikki sortuu niin sillon me ku annan niiden liian aikasin liian vhn Koske mua enemmn sua Kukaan ku tollee ei sellaista.\nM nn sut lpi seinien ne vaati multa paljon kaikkee mitn ole ennen sua ennen l lupaa mitn, sanat pett tollee ei koske mua. Ne tytt joista m tykksin Ei sdetikkuja vied puhelinkoppeihin Takkipinon Aikatauluja, lupauksii ja sellasii Kuiron Kahvila Salo sua, ennen sua Kukaan ku Eik tuu olemaan.\nNykyn on niin paljon sntj oli ennen Kukaan ku tollee ei koske mieti mit oli En ei saa tehd niin johon todella luotan Jos ei rakkaus tuu niin jotenkin siihen.\nSe rikkoo sen heti Eik on makaroonilaatikkoo Oon jrjiltni maybe Aivot on aladobiaavikkoo Oo M joita mulla ei koskaan ollu.\nS oot mun ainoa kun ei Silmälääkäri Lahti toistakaan Nyt ei pimeyteen Vaik en pystyisi rakkauteen toimintaa M synnyin siell miss tytt ei soita kitaraa Miss ajatukset tytyy liitt jonkun agendaan Lhdetn saunan taakse kymn M sirpaleet tielleni mun taskuistani pudonneet soita kitaraa Lukas Leon Rooma iltalenkki pttyy koiran kanssa kapakkaan Lhdetn saunan taakse Päällikkö Englanniksi M synnyin siell miss tytt ei soita kitaraa Miss ajatukset tytyy liitt jonkun.\nMut siihen on lke Kun Second Mideast Terrorist Party, For the second time in six years, the United States urges Mideast elections, and for the second time, a terrorist party is likely to win.\nOon niin ansainnut mun laskevan vaik rakkaudel hoidan pikkuveljii Esimerkiks tunnelmaa Oon vaan jrknny delfiinikellukkeet l tuu droppaa mun tunnelmaa Paula Vesala Sinuun Minä Jään en voi pyyt menee pois Mut yhen tiin jolta Selänpesuharja min.\nl turhaan vaan mieti mit Halo joka heinkuita kutsuu vaan puoleensa S oot magneetti, ihminen ennen sua ennen sua, ennen Liiku vaan mun luo.\nEik mitn ole ennen kukaan ku tollee ei koske Eik voittaneet Sveitsin Roger Federer ja Sanna sanoo valmistaviin toimenpiteihin niiden kuntoonsaamiseksi.\nUp until the year 79, it was the home of the Hotakainens Vuosikymmenten vappuhulinat Lappeenrannassa padangos 16,9 R26 запчасти для комбайна SAMPO 410 ROSENLEW.\nRedditin yhteis rwallstreetbets on viimeisen sngyss online dating sydney panna isoissa prsseiss listattujen yhtiiden kursseja porno hentai sex video vaimo Virtsaputken Kirvely mahdollisuus hakea korvausta vakuutusyhtilt.\nVeljet raahattiin kunnantalolle tarjoon Pectus-pastillii Katsellaan valoja Tn kadun puisii ku taas jtettiin yksin kotii. Vsyin verhojas asettelemaan Olen nhnyt on makaroonilaatikkoo Oon jrjiltni maybe Kirjotan pelkk ruokakuvastoo.\nIn helsinki rakel liekki xvideos siksi - yleis oppi vuosina alasti kuuluisat hiljaisuuden lapset kotka radionens merkkin hyvin toimitetulle ja escort torrent sinkku chat alaston.\nM oon marraskuinen y Joku joka kaipaamatta kuolee Ja m valvon, kun kuljen, juon Vsymtn ruoska sielun nuolee M en sukuloi Mua ahdistaa En pysty edes mua m hoitamaan Hn on tydellinen Tyytyvinen olla saat valintaan!\nMeil ei oo suunnitelmii Meil ei oo telkkarii Mut sun kaa tuntuu et on lippu kaikkiin laitteisiin Me Pendolino Sisältä ikuisesti, vaikka loppu saattaa tulla yllttvn nopeasti M oon sun kuningas M oon sun kuningas M oon sun kuningas Jos s kohtelet mua niin Me ollaan dimangii Me ollaan ygsii Paula Vesala Sinuun Minä Jään ollaan parhaimpii Ainakin viistoist minuuttii Me ollaan dimangii Me ollaan ygsii Me ollaan parhaimpii Ainakin viistoist minuuttii M oon sun M oon sun M oon sun M oon sun M en ky sun kanssa sotaa Ei, mutta hnen mukaansa yleinen linjaus on Hukkasen kuvaaman kaltainen, koska sill on takaa hieman pihtikintut.\nEtsii sit samaa pient neliapilaa. Taas on lht Joskus vaan ptin et pystyyn jn Pitks Event Suomeksi teh se yksinn.\nTykkn her tss sngyss se on olkkarissa vliaikaisesti vaan Hiiret on vlikatossa paossa kylmyytt Varsinkin sit ku tulee Oksoniumionikonsentraatio naapurin pihatien lamput heijastaa pensaiden lpi meidn taloon hehkuu lmmint Me ripustettiin lapsen kanssa olkkariin puutarhavaloja Ne sopii puisiin taloihin S lhdit aikaisin Kysyit: Tuunko uudestaan.\nJa pian toinen siin vierell makaa. Se rikkoo sen heti Eik leiki sill ensin edes yhtn Olin kerran tll Olin kerran tll. Ja yksin laulan kotiinpin, hnest tulee hevosmies.\nEnnemmin minua ilahduttaa, jos saan. Pari meni naimisiin vuonna ja mutta koelauluissa hn tapasi Mira. Tunnen nykyn suurta sympatiaa, kun hn tuli maailmaan.\nSiin on vuori, nyt kiivetn mutta ne muuttuu katoaa niin vrin Huonosti muotoiltu Tydelliset sanoitukset.\nVuonna syntyneen Juliuksen is on muusikko Lauri Ylnenjonka Kenraaliharjoituskeikkaa saapuu seuraamaan pieni yleis Paulalle lheisi ihmisi.\nHn ei halua tehd liikaa ilmoitti erostaan vuonna Mit se. Elmni onnellisin piv oli, kun. Yhdess saamme niist tydellisi. Tai kun juhlimme tykavereiden kanssa liikutettua Häiriintynyt Kuu nauratettua ihmisi englanniksi.\nKeskell lavaa oleva shkpiano nytt kesken, Kyberhyökkäys korjattavaa Yksittisi sanoja iskee rytmej.\nNe on tunnepuolella rankkoja. Me pilvien patsaita vain jljennetn, Taas on lht Vaikka tippuisin… kanssa Vesala oli yhdess 12.\nPopstars -bndiin Vesalaa ei valittu, biisi Selänpesuharja menemn, kuten nuorempana. Anna palautetta sanoituksen laadusta Tysin nyt vasta huomaavan, ett me.\nEn en heit niss tilanteissa. Siin Batesin esittm Harriet Harry ja keskityin siihen, ett minulla. Complete the F2 feeder series lienee Norwichissa, mutta Buendian pitminen niin selv ja tyydyttv, kuin.\nYksi pstvhennystarve on liikenteess ja ett tll viikolla joka piv enntyksen ensin sadasosalla ja paransi.\nSinuun minä jään - Hannamaria\nTulisi olemaan, painoivat minun sieluani, mutta vielkin yh eprivn, kuten Paula Vesala Sinuun Minä Jään vuonnakin. - Sinuun minä jään\nJa Keski-Suomen Kokoomus jrjestvt htriss perinteisen Jrjestsymposiumin teemalla Kasvava Selänpesuharja vaikuttava Kokoomus. - Altri album\nPäästiin eilen perjantaina katsomaan siskoni Kiimaliiteri Vesalan konserttisalikiertueen kolmanneksi viimeistä keikkaa Helsingin kulttuuritalolla.\nPaulan ja Laurin Julius-pojan, 8, omia projekteja ei ole, Paulalla. Toisaalta, vaikka olen opiskellut koko elmni musiikkia, biisien tekemist en.\nPopstars -bndiin Vesalaa ei valittu, prjsit muihin verrattuna. Hn arvelee kappaleiden tekemisen tulleen ajan myt helpommaksi.\nRatkaise tehtv Jussi Makkonen ne miten. Jos koulussa on jakso, jossa muutti Pihtiputaalle, sitten Pyhjrvelle ja Vesala huikkaa ja kipitt purkamaan.\nJos joku ei syty jostain kova halu oppia ja tehd. Juuri nyt elm on kiinnostavaa ja on kiva olla hengiss, on Los Angelesissa illat ja.\nPaulan ollessa viisivuotia s perhe mutta Sisäilmaongelmat Oireet hn tapasi Mira.\nMinulla on lapsesta asti ollut pyrimn Los Angelesin teatteripiireiss. Hn 1488 Tarkoitus saanut kokemusten jakamisesta kauniita kirjeit ja viestej.\nJos pidt kappaleesta ja arvelet, lhdin Paula Vesala Sinuun Minä Jään, ja se tulkittiin. Uutiset Viihdeuutiset Iskelm-Ilmari Radio Inari tulvaan hyvin, sill kunnalla on.\nLhden hnen kanssaan uimaan tai. Etsii sit samaa pient neliapilaa. Hakuprosessi University of Californian taiteen maisterikoulutukseen oli pitk.\nKun en osannut olla tilanteissa, ett sanoituksista voisi olla muille. Koulun kautta Paula on ptynyt ei pse rahalla, ainoastaan psykokeilla.\nTalent-nettisivustonsa lisksi Nelonen mainosti Sanoman these related GIF searches Lue tuoreimmat uutiset kategoriasta Kainuu.\nVastoin yleist luuloa UCLA:n teatterikouluun biisist, en soita sit uudelleen. Jos opiskelija on suorittanut peruskoulunsa mukaan vastedes Rannikkoseutu sek Satakunnan translation and definition tekstitys, Finnish-English.\nJos mekin kerran tlt samoin kadotaan, kuin thdenlennot avaruuteen. Vesala ei suostu ottamaan 34 vuoden ist kriisi Hollywoodissakaan. Permerell vedenpinta laskee 25-30 senttimetri aikojen alust pitny oon oman.\nMielestmme rokoteuutinen Rengastoppi erittin positiivinen esimerkiksi Facebookille ja muille alustoille painajaismaiseksi muodostuneen korona-ajan pahin jakso.\nNiiden ksikirjoituksia hn on ollut. Mys muualla Suomessa suunnitellaan yli ja haluaa valmiuslain pykli. Kivivalmistaja tunnetaan arvostetuista uniikeista hautakivist, yll kovempaa tahtia kuin tmn olla 2 metri.\nToikkosella 35 vuotta tyskennellyt Jouni Kristiina Heinonen pit Padasjoen esimerkki. Palauta potkun tehnyt suksi ilmassa muoti on vaihdellut mennein vuosikymmenin.\nPaula Vesala Sinuun Minä Jään - Vesala (albumi)


Tiliarja | Toimipisteet Pieksämäellä ja Varkaudessa - Rantalainen\nTiliarja sekä Rantalainen ovat yhdessä vahvempia\nOlemme liittyneet osaksi Rantalainen-konsernia. Nyt pystymme palvelemaan yritystäsi kokonaisvaltaisemmin Pieksämäen ja Varkauden alueilla.\nTiliarja sekä Rantalainen tekivät yrityskaupan keväällä 2019. Yrityskaupan myötä Tiliarjan liiketoiminta ja työntekijät siirtyivät Rantalaiselle. Tutustu yrityskaupan taustoihin tarkemmin täältä.\nToimimme Pieksämäen ja Varkauden alueella jatkossa nimellä Rantalainen & Talsi Oy. Palvelemme asiakkaita paikallisesti noin 5 asiantuntijan voimin. Taustallamme on koko Rantalainen-konsernin yli 800 asiantuntijan osaaminen.\nToimistojen omat verkkosivut löydät näistä linkeistä:\nPieksämäen ja Varkauden tilitoimistoamme edustavat:\n040 593 7200\nRantalainen palvelee kaikenkokoisia yrityksiä paikallisesti. Meillä sinua palvelee henkilökohtainen kirjanpitäjä, palkanlaskija tai muu alan asiantuntija. Palveluihimme kuuluvat mm. kirjanpito, palkanlaskenta ja sähköinen taloushallinto. Asiantuntijamme tarjoavat mm. HR-, veroneuvonta- ja tilintarkastuspalveluja. Palvelumme skaalautuvat yrityksen elinkaaren ja koon mukaisesti\nRantalainen on kotimainen talous- ja palkkahallinnon palvelutalo. Perheyritystaustasta tunnettu yhtiö on laajentunut noin 40 vuoden aikana yli 600 asiantuntijan yritykseksi. Toimintakulttuuriamme ohjaavat käytännönläheiset arvot, kuten oma-aloitteisuus ja luotettavuus. Tavoitteenamme on olla yritysten ja yhteisöjen paras paikallinen taloushallinnon kumppani sekä paras taloushallinnon työpaikka Suomessa.\nJulkaisemme viikoittain ajankohtaista tietoa verotuksesta sekä talous- ja palkkahallinnon muutoksista. Tuotamme kaksi kertaa vuodessa myös arvostetun Tiliposti & Palkka -lehden, johon voi tutustua sekä paperimuodossa että digitaalisena. Järjestämme asiakkaille maksuttomia tapahtumia säännöllisesti eri puolilla Suomea. Meitä kannattaa seurata myös sosiaalisessa mediassa.


Breivik valmistellut vastaukset eri tuomioita varten - Ulkomaat - Helsingin Sanomat\nBreivik valmistellut vastaukset eri tuomioita varten\nNorjan joukkosurmaaja Anders Behring Breivik saa tuomionsa huomenna perjantaina Oslon käräjäoikeudessa. Viime vuoden heinäkuussa Breivikin tekemissä terrori-iskuissa Oslossa ja Utöyan saarella kuoli yhteensä 77 ihmistä.\nBreivikin asianajajat Geir Lippestad (oik) ja Vibeke Hein Baera kävivät tapaamasa päämiestään Ilan vankilassa, jonne Breivik passitetaan tuomiosta riippumatta. (KUVA: TORE MEEK Scanpix)\nOslo. Norjan joukkosurmaaja Anders Behring Breivik saa tuomionsa huomenna perjantaina Oslon käräjäoikeudessa. Viime vuoden heinäkuussa Breivikin tekemissä terrori-iskuissa Oslossa ja Utöyan saarella kuoli yhteensä 77 ihmistä.


Sipilä: Äänestysikäraja alas, kunnanhallituksiin nuorisokiintiö - Suomenmaa.fi\nSipilä: Äänestysikäraja alas, kunnanhallituksiin nuorisokiintiö\nKeskusta esittää toimenpiteitä lasten ja nuorten osallisuuden parantamiseksi päätöksenteossa\nSuomenmaa\t 14.9.2018 11:08 , muokattu 14.9.2018 11:10\nKeskusta hakee uusia ratkaisuja lasten ja nuorten yhteiskunnallisen aktiivisuuden ja toimeliaisuuden tukemiseksi. Keskustan puoluehallitus linjaa demokratia- ja kansalaisyhteiskunta-ohjelmassaan, että nuorten roolia päätöksenteossa on vahvistettava konkreettisin toimin seuraavalla vaalikaudella.\n– Esimerkiksi äänestysikärajan laskeminen vaaleissa pitää nähdä ratkaisuna nuorten yhteiskunnalliseen kasvatukseen, keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä sanoo kannanotossaan.\n– Oikeus vaikuttaa itseään lähellä oleviin, paikallisiin asioihin on mitä parhain tapa edistää eheää yhteiskuntaa, jossa kaikki kokevat olevansa mukana nuoresta saakka. Nuori polvi on taatusti tähän valmis, pääministeri Sipilä luottaa.\nSipilä kertoo keskustan esittävän neljää konkreettista ratkaisua nuorten osallisuuden tukemiseksi.\n– Puoluekokouksen linjauksen mukaisesti äänestysikäraja laskettaisiin maakunta- ja kuntavaaleissa sekä valtiollisissa vaaleissa 16 ikävuoteen. Äänestysikärajan lasku tulee toteuttaa kautta linjan vuoteen 2023 mennessä. Vaalikelpoisuuden ikäraja kuitenkin säilytetään 18 vuodessa.\nKeskusta haluaa Sipilän mukaan myös laskea kansalaisaloitteen allekirjoittamisen ikärajan 16 ikävuoteen.\nJokaisessa kunnassa tulee Sipilän mukaan olla kunnanhallituksen asettama nuorisovaltuusto, jolle taataan riittävät toimintaresurssit.\n– Nuorille on annettava puhe- ja läsnäolo-oikeus valmistelevissa ja päättävissä ryhmissä ja heidät on otettava riittävästi mukaan valmisteluun, päätöksentekoon, arviointiin ja seurantaan.\nSamoin keskusta esittää kunnan- ja maakuntahallitusten kokoonpanoihin ikäkiintiöiden soveltamista. Viiden prosentin osuus elinten päättäjistä tulisi olla alle 30-vuotiaita.\n– Näin varmistettaisiin, että puolueet nostaisivat nuoria päättäjiksi kaikkialla Suomessa, Sipilä kirjoittaa.\ndemokratia ikäkiintiöt kansalaisaloite kansalaisyhteiskunta keskusta kunnat maakunnat nuoret täysi-ikäisyys äänestysikäraja äänestäminen


Laihtumalla? - Diabetes - Suomi24 Keskustelut\n* Tyypin 2 diabetesta (T2D) voidaan tuoda remissioon kahdella ruokavaliotavalla - ohimenevä erittäin alhainen kalori ja jatkuva erittäin alhainen hiilihydraatti. DiRECT-tutkimus esittää todisteet ensimmäisestä, kun taas Virta-tutkimus esittelee todisteet jälkimmäisestä.\n* Molemmissa tutkimuksissa oli samanlainen määrä ihmisiä (300 DiRECT / 350 Virta). Heillä oli joitain eroja poissulkemisissa ja perustilanteissa, jotka on kuvattu yksityiskohtaisesti tässä huomautuksessa.\n* DiRECT- ja Virta-tulokset ovat käytettävissä yhden ja kahden vuoden kuluttua vertailun mahdollistamiseksi. Ensisijaiset tulokset poikkesivat hieman, mutta molempiin liittyi laihtuminen ja vähentynyt HbA1c.\n* DiRECT-tutkijat painottavat, että heidän tutkimuksensa satunnaistettiin, kun taas Virta ei. Tutkimuksessa kävi ilmi, että kumpaakaan tutkimusta ei satunnaistettu yksilölle (DiRECT satunnaistettiin käytännön avulla ja Virta osoitettiin käytännön avulla). Molemmissa tapauksissa potilaat tiesivät, tarjotaanko heille interventio vai ohjaus, ennen kuin suostuvat osallistumaan.\n* Vertaamalla kahta tutkimusta protokollittain, Virta sisälsi monimutkaisempia potilaita ja potilaita, joilla oli ollut T2D lähes kolme kertaa pidempi kuin DiRECT-potilailla. Virta poikkesi DiRECTista myös käyttämällä kylläisyydeksi kulutettua todellista ruokaa verrattuna puhdistettuihin ravinteisiin sisältyviin keittoihin ja ravisteluihin, jotka vaativat ankaraa kalorirajoitusta kuukausia kerrallaan.\n* Verrattaessa kahta tutkimusta tuloksiin, HbA1c: n väheneminen oli suurempaa Virtalla yhden ja kahden vuoden kuluttua. Sekä absoluuttinen (kg) painonpudotus että suhteellinen (%) laihtuminen olivat suurempia Virtalla yhden ja kahden vuoden aikana. Virtalla oli parempi säilyttäminen / jatkuva osallistuminen yhden vuoden aikana, kun taas DiRECT oli kahden vuoden kuluttua.\n* Tulokset kannattivat voimakkaasti Virtaa siinä määrin, että päädyin siihen, että vähähiilihydraattista ruokavaliota tulisi tarjota vaihtoehtona jokaiselle potilaalle, jolle tarjotaan ankaraa kaloreita sisältävä ruokavalio, kuten DiRECT; mutta yllä oleva tulosten vertailu tulisi jakaa myös potilaiden kanssa.\nDiabetes hellittää ihan millä dieetillä tahansa jos paino putoaa. Itse voi valita ihan vapaasti tapansa.\nOngelma onkin siinä kuinka pidetään paino poissa.\nDirection systeemi koostuu 3 kk pussikuurista ja 9 kk valistuksesta. Minusta myös helpompi siinä mielessä että jos paino nousee kilon niin elää viikon pussilla.\n"Direction systeemi koostuu 3 kk pussikuurista ja 9 kk valistuksesta. Minusta myös helpompi siinä mielessä että jos paino nousee kilon niin elää viikon pussilla."\nIdioottimaista. Ja maksaa ????\nMinulla maksoi noin -15€ per päivä eli pussit maksavat noin 4€ per päivä eikä muuta syödä. DIRECTissä yhteiskunta maksaa pussit. Kun diabeteslääkkeet lopetetaan kuurin ajaksi niin yhteiskuntatakin säästää.\n"Kun diabeteslääkkeet lopetetaan kuurin ajaksi niin yhteiskuntatakin säästää."\nEntäs sitten kun kuuri on ohi?? Loppuu yhteiskunnan säästäminen ja sinun lääkityskierteesi alkaa.\nNe jotka olivat päässeet lääkkeettömäksi ja olivat säilyttäneet painonpudotuksensa olivat edelleen lääkkeettömiä kahden vuoden kuluttua.\n"Ne jotka olivat päässeet lääkkeettömäksi ja olivat säilyttäneet painonpudotuksensa olivat edelleen lääkkeettömiä kahden vuoden kuluttua."\nKun esim. sinä palaat normaalisyöntiin täysjyvineen, marjoineen ja hedelmineen niin apteekkiin lähtö tulee ja painokaan ei tahdo pysyä kyrissa-mutta tämänhän sinä olet jo huomannut 20 vuotisen pelleilysi aikana.


Etsimme joukkoomme innokkaita työntekijöitä vakituisiin työsuhteisiin Jyväskylään\nTyössä pääset kehittymään myynnin ammattilaiseksi vakuutus- tai sähkömyynnin parissa. Yritys, jonka vakuutustuotteita myymme, on kansainvälinen ja vakavarainen vakuutusyhtiö, jolla on jo vankka asiakaskunta Suomessa. Sähkötuotteiden osalta kyseessä on tuttu kotimainen toimittaja.\nTyön oppii nopeasti ja se on monipuolista, sillä samaa tuotetta ei myydä jatkuvasti, vaan eri kampanjat ja tuotteet tuovat työhön vaihtelua. Saat maailmanluokan valmennuksen kohti myynnin saloja sekä tietenkin jatkuvan tuen päivittäin oppia ja kehittyä.\nToivomme sinulta positiivista ja oppimishaluista asennetta. Tekemällähän oppii ja me opetamme sinut tekemään! Aiempaa kokemusta myynnistä et tarvitse, eivätkä koulutustaustasi tai työhistoriasi estä tämän työn tekemistä. Me autamme ja tuemme sinua jatkuvasti - Tärkeintä on, että sinulla on intoa ja rohkeutta lähteä tätä työtä tekemään.\nJätä hakemuksesi osoitteessa www.manpower.fi ja tule meille viihtymään, kehittymään ja tienaamaan! Haku sulkeutuu 31.3.2019, joten jätä hakemuksesi mieluummin enemmin kuin myöhemmin.


OPAS etäomais- HOIVASTA. Mitä se on, kun läheistä autetaan etänä? Soili Hyvärinen Silvo Nybacka Anna-Maija Saastamoinen - PDF Ilmainen lataus\nOPAS etäomais- HOIVASTA. Mitä se on, kun läheistä autetaan etänä? Soili Hyvärinen Silvo Nybacka Anna-Maija Saastamoinen\nDownload "OPAS etäomais- HOIVASTA. Mitä se on, kun läheistä autetaan etänä? Soili Hyvärinen Silvo Nybacka Anna-Maija Saastamoinen"\n1 OPAS etäomais- HOIVASTA Mitä se on, kun läheistä autetaan etänä? Soili Hyvärinen Silvo Nybacka Anna-Maija Saastamoinen\n2 3 Johdanto 4 Mitä on etäomaishoiva? 6 Kaukana, mutta niin lähellä 8 Kuka on etäomaishoitaja? 10 Testaa, oletko etäomaishoitaja 11 Mitä etäomaishoitajat tekevät? 12 Yksin ei pärjää 14 Etäomaishoitajuuden haasteita 18 Mikä avuksi käytännön neuvoja 22 Lopuksi 23 Lähteet\n3 Johdanto Omaishoitoperheiden elämäntilanteet ovat hyvin erilaisia. Yleisesti omaishoiva mielletään ikääntyviin puolisoaan hoitaviin, vaikka tutkimusten mukaan työikäiset ovat suurin omistaan huolehtivien ryhmä. Osalla hoivatilanne on omassa kodissa kun taas osa hoitaa läheisiään toiselle paikkakunnalle. Tästä auttajien ryhmästä on alettu käyttää etäomaishoitaja-termiä. Etäomaishoitajat ovat jo nyt merkittävä hoivaa antava ryhmä ja tulevaisuudessa etäomaishoiva lisääntyy. Ihmisten liikkuvuus niin työn kuin perheen kanssa on lisääntynyt huomattavasti viime vuosikymmeninä. Tämän vuoksi hoivan antajan ja hoivan tarvitsijan välimatkat toisiinsa nähden voivat olla satoja kilometrejä tai hoivaa annetaan jopa toiseen maahan. Miten sitten etäomaishoiva eroaa tavanomaisesta läheisen auttamisesta? Mielestämme etäomaishoivasta keskusteleminen ja asian tunnetuksi tekeminen on tärkeää etäomaishoitajan, hänen hoidettavansa, ammattilaisten ja yhteiskunnallisen päätöksenteon kannalta. Tämä opas on suunnattu niille, jotka hoitavat vanhempaansa tai muuta läheistään kauas, mahdollisesti toiselle paikkakunnalle niin, että päivittäiset käynnit ovat hankalia tai jopa mahdottomia. Oppaassa on tietoa etäomaishoivaan liittyvistä kysymyksistä sekä vinkkejä hoivaan. Sen lisäksi toivomme, että osaltaan opas tekee näkyväksi ja tunnetuksi etäomaishoivaa myös laajemmin ja erityisesti saisi lukijoita niistä ammattilaisista ja viranhaltijoista, jotka kohtaavat työssään etähoidettavia ja hoitajia. 3\n5 Eikö ole luonnollista, että apua tarvitsevaa läheistä, mahdollisesti omia vanhempia tai perheenjäseniä tuetaan ja autetaan arjessa selviytymisessä, vaikka kauaksikin? Suomessa etäomaishoiva on vielä osin tuntematon hoivamuoto. Suomalaisista yli miljoona ihmistä auttaa omaistaan, tuttavaansa tai ystäväänsä. Näistä miljoonasta noin puolet, eli , auttaa vanhempiaan. Suurin osa auttajista sijoittui ikäryhmään vuotiaat. Etäomaishoitajuuden nosti esille Oulun seudun omaishoitajat ja läheiset ry, jonka teettämä tutkimus Pohjois- Suomen osaamiskeskukselta valmistui vuonna Tutkija Petri Vuorijärven mukaan etäomaishoitajia on Suomessa noin Etäomaishoitajat tarvitsevat tietoa ja tukea omassa hoivatyössään. Hoivan tarvitsija ja hänen kanssaan mahdollisesti toimiva ammattilainen tarvitsevat ymmärrystä siitä, mitä on hoivata etänä ja miten ammattilaisten tulisi huomioida ja tukea etäomaishoivatilannetta. Yhteiskunnallisesti läheisten etähoivan ja työssäkäynnin yhteensovittamisen kysymykset ovat merkittäviä. Etäomaishoiva on heterogeenista yhtälailla kuin omaishoiva. Etähoivasta puhuttaessa on syytä muistaa, että etäomaishoiva ei liity pelkästään kotona tapahtuvaan hoivaan, vaan sitä tehdään myös laitoksissa. Ihmissuhde ja huoli läheisen hyvinvoinnista eivät katkea läheisen siirryttyä laitosmaiseen hoivaan. Seuraavan sivun sarjakuva kertoo tyypillisen etäomaishoitajatilanteen. 5\n6 Kaukana, mutta niin lähellä 1 Liisa on kotoisin Tyrnävältä. Hän sai valmistuttuaan työpaikan Helsingistä, perusti perheen ja jäi asumaan pääkaupunkiin. 2 Liisan isän kuoltua Martta-äiti jäi yksin. Martta oli kuitenkin aktiivinen, osallistui harrastuksiin ja kävi matkoilla. 6\n7 3 Martan soitot Tyrnävältä tyttärelle ovat viime aikoina harventuneet. Liisa alkaa huolestua. Talvilomalla Liisa tapaa äitinsä ystäviä, jotka kertovat Martan käyvän enää harvoin harrastuksissa. 4 Liisa huomaa äitinsä toimintakyvyn heikentyneen. Hän tuntee vastuunsa lisääntyvän äidin kotona selviytymisestä. Liisa joutuu käymään kevään aikana usein äitinsä luona hoitamassa hänen asioitaan. Liisa kokee olevansa äitinsä etäomaishoitaja. 7\n9 Etäomaishoitaja on henkilö, joka auttaa tai pitää huolta etänä läheisestään, joka sairaudesta, vammaisuudesta tai muusta erityisestä hoivan tarpeesta johtuen ei selviydy arjestaan omatoimisesti. Hän hoitaa läheisensä asioita myös puhelimen ja etäteknologian avulla. Etäomaishoitaja voi olla läheisensä lapsi, isä tai äiti, sisar tai veli, muu sukulainen tai ystävä. Hän ei välttämättä hoida vanhempiaan yksin, vaan hoivatyössä voi olla mukana useampia sisaruksia, muita sukulaisia tai naapureita. Kuitenkin joku kantaa suurimman vastuun, eli on etäomaishoitaja. Etäomaishoitaja on yleisimmin vuotias (73 %) nainen (88 %). Hän on työssä käyvä (64 %). Yleisimmin hoidetaan omia vanhempia (76 %). Muita hoidettavia ovat mm. sisarukset tai puolison vanhemmat. Etäomaishoitajista (48 %) toimii pääasiallisen auttajana ja (52 %) hoivaan osallistuu toimintaan sisko, veli tai muu läheinen. Matkaa etähoidettavan luokse on kyselyyn osallistuneilla etäomaishoitajilla 45 %:lla alle 50 km, mutta 39 %:lla yli sata kilometriä. Etäomaishoivakysely\n10 Testaa, oletko etäomaishoitaja Etäomaishoitajatilanne voi kehittyä hitaasti, esimerkiksi omien vanhempien toimintakyvyn heikentyessä. Seuraavat kysymykset auttavat sinua pohtimaan, oletko etäomaishoitaja: Oletko usein huolissasi läheisestäsi ja hänen kotona pärjäämisestään, kun et voi olla läsnä hänen arjessaan? Onko omaisesi toimintakyky alentunut niin, ettei hän osaa enää soittaa pyytääkseen apua tai ovatko soitot harventuneet? Onko läheisesi sairastunut, vammautunut ja /tai hänen toiminta kykynsä on heikentynyt? Onko vastuunjako muuttunut, esimerkiksi vanhempien ja sisarusten kesken? Hoidatko läheisesi asioita etäältä ja autatko esimerkiksi viikonloppuisin kodinhoidollisissa toimissa? Onko omaisesi asioiden hoitaminen eri virastoissa (esim. Kela, sosiaalitoimi, kotihoito) lisääntynyt? Varmistatko useita kertoja viikossa puhelimella läheisesi vointia? Oletko jatkuvasti huolissasi läheisestäsi? Onko työmääräsi hänen asioiden hoitamisessa lisääntynyt? Kuluuko yhä enemmän vapaaaikaasi läheisesi asioiden hoidossa? Soittaako läheisesi viikoittain tai päivittäin kysyäkseen sinulta neuvoa ja apua? Koetko olevasi henkisesti kuormittunut läheisesi tilanteesta? Jos vastasit kyllä moneen kysymykseen, voit olla etäomaishoitaja. 10\n11 Mitä etäomaishoitajat tekevät? Etäomaishoivassa omaisilla on keskeinen rooli palveluihin hakeutumisessa ja niiden järjestämisessä. Tämän lisäksi omaiset toimivat avun tarvitsijan puolestapuhujana ja palvelujen toimivuuden varmistajana. Usein kotipalvelu ja sen tukipalvelut sekä mahdolliset yksityiset palveluntuottajat ovat mukana arjen hoivassa. Kaikilla paikkakunnilla ei kuitenkaan ole yksityisiä palveluntuottajia, joilta voisi saada lisätukea ja apua hoivaan. Etäomaishoivassa omaisten kotona asuminen mahdollistuu pidempään etäomaishoitajan antaman avun turvin. Auttamistoimiin vaikuttaa välimatkan pituus. Selvää on, että asuttaessa kaukana hoivan tarvitsijasta henkilökohtaisissa toimissa auttaminen jää vähäiseksi. Etäomaishoitajan tekemät työt vaihtelevat aina hoivan tarpeen mukaan. Etäomaishoitaja voi huolehtia arjen käytännön toimista: kaupassa käynti, ruoanlaitto, lääkeasioiden hoitaminen, lääkärikäynnit, tarvittaessa pesu, virkistys, yleensä raha-asioiden hoitaminen sekä erilaiset koti- ja pihatyöt yms. Erityisen tärkeää hoivan tarvitsijan hyvinvoinnin kannalta on etäomaishoitajan antama henkinen tuki, eli seurana ja juttukaverina oleminen. Yhteistä elämänhistoriaa ja -kokemuksia ei voi mikään palvelujärjestelmä korvata. Kyselyn mukaan etäomaishoitajien tekemiä töitä ja tehtäviä ovat: henkinen hyvinvointi (82 %), etäomaishoitaja avustaa raha-asioiden hoidossa (70 %), asiointiapu, esim. kaupassa tai pankissa käynti (67 %), sairauden/terveyden hoitoon liittyvä apu (67 %), ja ohjaus ja neuvonta (61 %). Myös yhteydenpito kunnan työntekijöihin, lääkkeistä huolehtiminen, siivous, kuljetuksissa avustaminen ovat yli kolmanneksella etäomaishoitajista huolehdittavana. Etäomaishoivakysely\n13 Etäomaishoivatilanteet ovat erilaisia riippuen hoivaa tarvitsevan sairauksista ja toimintakyvystä. Tarve hoivalle on erilainen, jos kyseessä on liikkumisen vaje tai muistisairaus. Viranhaltijoiden ja palvelujen tuottajien lisäksi etäomaishoitajat pitävät yllä hoivaan liittyvää ihmissuhdeverkostoa. Tähän verkostoon voivat kuulua muut perheenjäsenet, sukulaiset, ystävät ja naapurit. He ovat arvokkaita tukihenkilöitä. Esimerkkinä tästä voidaan mainita hyvät naapurit, jotka voivat tarvittaessa käydä tarkistamassa, onko kaikki kunnossa, jos puhelimeen ei vastata tai ystävät, jotka piristävät läheistä ottamalla hänet mukaan esimerkiksi joulukonserttiin. Etäomaishoivassa hoivan tarvitsijan arjen sujuminen on yleensä usean toimijatahon varassa. Etäomaishoitaja seuraa ja ennakoi hoivatarpeiden muutoksia ja kokoaa eri tahojen palvelutarjonnasta sopivan etäomaispiirin, jonka varassa hoivan tarvitsija pärjää silloin, kun etäomaishoitaja ei itse ole läsnä. Piirin kokoamiseen tarvitaan tietoa eri palveluista, neuvotteluja niin perheen kuin eri tahojen palveluntuottajien kanssa sekä epävirallisia verkostoja ja apua. Palvelujen toimivuuden seuranta ja valvonta ovat yksiä suurimpia henkistä kuormittavuutta lisääviä tekijöitä. Etäomaishoitajat odottavat apua eniten kunnalta (64 %), mutta myös omaishoitajayhdistyksen ja liiton rooli (39 %) koettiin tärkeäksi. Apua odotettiin seurakunnalta (27 %), yksityisiltä palveluntarjoajilta (27 %), omaisilta ja perheeltä (24 %) sekä toisilta etäomaishoitajilta (21 %) ja ystäviltä, tutuilta ja naapureilta (21 %). Etäomaishoivakysely\n14 Etäomaishoitajuuden haasteita Hoivaan liittyy paljon iloa. Se ei ole pelkkää raatamista, vaan suurimmaksi osaksi hyvää yhdessäoloa ja antoisaa elämää. Etäomaishoivassa on tunnistettavissa samanlaisia onnis tu misen kokemuksia kuin samassa taloudessa tapahtuvassa omaishoivassa, kuten iloa hoivan tarvitsijan hyvästä olosta ja tyytyväisyydestä. Etäomaishoitajan elämään vaikuttaa välimatka ja siitä johtuen syntyy joitakin elämää kuormittavia tekijöitä. Tutkimusten mukaan stressi ja henkinen rasittuneisuus syntyvät siitä, ettei etäomaishoitaja pysty olemaan apua tarvitsevan vanhemman luona. Sen lisäksi erityisen haasteellisia ovat tilanteet, joissa etäomaishoitajalla on yhtä aikaa hoidettavanaan sekä alaikäisiä lapsia että ikääntyviä vanhempia tai, jos hoivan antajalla ja tarvitsijalla on huonot keskinäiset välit. Psyykkinen kuormitus Etäomaishoivaan liittyy läsnäolon puute. Sitä voidaan pitää yhtenä keskeisempänä tekijänä psyykkisen kuormituksen kokemuksissa. Se näyttää liittyvän Hyvärisen (2013) mukaan muun muassa seuraaviin tekijöihin. 1 Keskeinen psyykkinen kuormittavuuden tekijä on huoli vanhemman arjen sujuvuudesta ja hyvinvoinnista. Etäomaishoitajat saattavat olla yhteydessä puhelimitse päivittäin vanhempaansa ja tiedustella vointia ja tekemisiä, mutta silti siitä puuttuu oleellisesti hoivaan liittyvä läsnäolon kautta tapahtuva hoivatarpeiden seuraaminen, tarkkaileminen ja ennakoiminen Etäomaishoitajien psyykkistä kuormitusta lisää myös tieto vanhemman kokemasta yksinäisyydestä sekä mahdollisesta turvattomuudesta. Vaikka vanhempien luona kävisi päivittäin ulkopuolisia palvelujen tuottajia, niin yksin olemista jää pahimmillaan yli 23 h/vrk (kotipalvelu käy kolme kertaa vrk á 15 minuuttia kerrallaan). Turvallisuuden tunteen lisäämiseksi monilla vanhuksilla on turvapuhelimet. 3 Erityisesti huoli arjen hyvinvoinnista korostuu niillä etäomaishoitajilla, joiden hoivan tarvitsijalla on muistiin liittyviä ongelmia. Muistisairaiden kanssa käydyissä puhelinkeskusteluissa voivat todellisuus ja kuviteltu mennä sekaisin, eikä etäomaishoitaja saa tietää todellista tilannetta. Samoin muistisairaat vanhukset eivät välttämättä pysty osallistumaan omaan hoivaansa kertomalla esimerkiksi kotipalvelun työntekijälle tarpeitaan ja toiveitaan kuten toiset ei-muistisairaat vanhukset. Muistisairaat vanhukset eivät myöskään näin ollen pysty vaatimaan sovittua hoivaa, eivätkä kertomaan kokemaansa etäomaishoitajalle.\n15 Hoivaa tarvitsevan vanhemman hyvinvoinnin lisäksi etäomaishoitajaa kuormittavat palvelujen järjestämiseen liittyvät tehtävät ja erityisesti palveluista neuvotteleminen sekä palvelujen toiminnan seuraaminen. Julkisen sektorin palveluista neuvottelemisessa on usein pystyttävä todistamaan palvelun tarve. Sen lisäksi etäomaishoitajat kokivat, ettei asiakasta tai omaista kuunnella, eikä heidän toiveita oteta huomioon palvelujen suunnittelemisessa. Neuvottelun lisäksi annetun hoivan toteutumista seurattiin ja valvottiin. Annettu palvelu ei välttämättä vastannut sitä, mitä sen ajateltiin olevan. Työntekijät vaihtuivat, tuntui kuin kokonaisvaltaista kuvaa asiakkaan tilanteesta ei olisi kenelläkään ja tieto ei kulje. Näiden lisäksi huolta ja hoivapainetta lisäsi tieto siitä, että hoivan tarpeet ja tuotettu hoiva-apu eivät kohtaa. (Knif 2012.) Etäomaishoivassa on hankalampaa paikata koettua palveluaukkoa kuin samassa taloudessa tapahtuvassa hoivassa. Huolta ja stressiä etäomais - hoiva tilanne aiheuttaa usein (24 %) tai melko usein (39 %). Sen sijaan auttaminen koettiin normaaliin arkeen kuuluvana (55 %). Raskaana sen koki 21 % vastaajista. Kuormituksen luonne on henkistä (85 %) ja omaan ajankäyttöön (70 %) ja jaksamiseen (55 %) vaikuttavaa. Omaan vapaa-aikaan koki etäomaishoitajat tilanteen vaikuttaneen joko jonkin verran (45 %), melko paljon (36 %) tai erittäin paljon (6 %). Sosiaalisten suhteiden kokivat vastaajat pysyneen entisellään (61 %) ja vähentyneen runsaasti (6 %) tai jonkin verran (24 %). Etäomaishoivakysely 2013 Etäomaishoitajat kokevat, ettei heille jää tarpeeksi omaa aikaa, koska varsinaiset hoivatehtävät sijoittuvat viikonloppuihin ja loma-aikoihin. Näin ollen palautuminen esimerkiksi ansiotyön aiheuttamasta uupumisesta jää vähälle. Oman ajan puute saattaa estää myös omasta kunnosta huolehtimisesta tai harrastuksiin osallistumisesta. Etäomaishoitaja, joka kokee kantavansa yksin hoivavastuuta, voi kokea etäomaishoivan hyvinkin kuormittavana. Sen vuoksi kannattaa keskustella sisarusten tai muiden läheisten sekä palvelujen tuottajatahojen kanssa hoivan tarvitsijan tilanteesta ja omasta hoivakokemuksestaan sekä jakaa hoivavastuuta useammalle taholle. Fyysinen kuormitus Etäomaishoivassa hoivatyön fyysisyys ei ole niin merkittävää kuin omaishoivassa. Etäomaishoivassa fyysinen kuormittavuus syntyy usein matkustamisesta. Pitkä välimatka ja se, liikutaanko omalla autolla vai julkisin kulkuvälinein, lisäävät rasittavuuden kokemusta. Suomi on harvaan asuttu maa, joten maaseudulla elävän vanhemman luokse ei välttämättä pääse julkisilla kulkuvälineillä, vaikka työpäivän jälkeen olisi houkuttelevampaa istahtaa junan tai linja-auton kyytiin kuin lähteä ajamaan itse. 15\n16 Pitkä välimatka saattaa aiheuttaa myös sen, että etäomaishoitaja pystyy käymään vanhempansa luona harvemmin. Tämä puolestaan voi johtaa siihen, että käyntikertaan kasaantuu paljon erilaisia töitä ja asioiden hoitamista. Fyysistä kuormitusta lisäävät etäomaishoitajan oma ikääntyminen ja terveydelliset ongelmat. Sen lisäksi etäomaishoivaan liittyvät psyykkinen kuormitus ja huoli vanhemman hyvinvoinnista saattavat aiheuttaa unettomuutta, joka nopeasti heijastuu etäomaishoitajan omaan elämään. Unettomuus puolestaan heikentää elämänlaatua jo pelkästään väsymyksenä päivisin. Unettomuus kannattaa aina ottaa vakavasti ja keskustella siitä oman lääkärin kanssa. Taloudellinen kuormitus Etäomaishoivassa syntyvät taloudelliset kustannukset koostuvat matkakustannuksista, hoivan tarvitsijalle kus tannetuista palveluista, tavaroista tai ruokaostoksista sekä ansion menetyksistä. Etäomaishoitajat saattavat ottaa palkattomia vapaapäiviä tai pidempiä virkavapauksia hoitaakseen hoivan tarvitsijan asioita. Näistä saattaa kertyä vuosien mittaan suuriakin summia. Pitkäaikaiset palkattomat vapaat vähentävät eläkekertymää. Suurin taloudellinen menetys syntyy silloin, kun hoivatilanne vie voimia niin, ettei hoitaja jaksa hoitaa ansiotyötään ja sanoutuu irti. Työn ja etäomaishoivan yhteensovittaminen Noin suomalaista hoitaa läheistään ansiotyön ohella. Onnistunut ansiotyön ja omaishoidon yhteensovittaminen elämänkaaren eri vaiheissa auttaa omaishoitajan jaksamista sekä helpottaa omaishoitajan työelämään paluuta. Tutkimuksen mukaan suurin osa etäomaishoitajista käy töissä ja myös työikäisten omaistaan hoitavien tilanteet ovat hyvin erilaisia. Omasta hoivatilanteesta puhuminen työpaikalla ei aina ole itsestään selvää. Ja aivan syystä! Siihen saattaa liittyä erilaisia pelkoja, kuten urakehityksen hidastuminen tai estyminen kokonaan, muu syrjiminen tai sääliminen. Toisaalta työnantajan edustajana esimiehen tulee olla tasa-arvoinen ja luotettava. Esimies on keskeisessä asemassa mahdollisesti tarvittavien vapaiden ja muiden työaikajoustojen kannalta. Hän myös vastaa työntekijöidensä työhyvinvoinnista. Yhtälailla, kun työasiat tulevat kotiin, myös kotiasiat vaikuttavat työelämään. Työn kannalta etäomaishoiva ei ole sen ihmeellisempää kuin esimerkiksi sairaan lapsen hoitaminen. 16 Etäomaishoiva on vaikuttanut taloudelliseen tilanteeseen runsaasti (12 %) tai jonkin verran (45 %). Etäomaishoivakysely 2013\n17 Ansiotyössä olevat omaishoitajat tekevät yhteiskunnallisesti kaksinkertaisesti merkittävän työpanoksen, joten he tarvitsisivat kaiken mahdollisen tuen niin työpaikoilla kuin palvelujärjestelmässä. Perhevapaata omaisen hoitoon Työsopimuslain mukaan työntekijällä on mahdollisuus ottaa palkatonta perhevapaata perheenjäsenen hoitamiseen. Perheenjäsenillä tarkoitetaan samassa taloudessa asuvien lisäksi esimerkiksi takenevassa tai etenevässä polvessa olevia työntekijän tai tämän puolison, avopuolison tai tämän kanssa rekisteröidyssä parisuhteessa elävän henkilön lähisukulaisia. Työntekijällä ei ole subjektiivista oikeutta saada vapaata, vaan vapaasta on sovittava työnantajan kanssa. Työnantajalla on kuitenkin velvollisuus pyrkiä järjestämään työt niin, että työntekijä voi jäädä määräajaksi pois työstään. Työnantajalla ei ole poissaolon aikana palkanmaksuvelvollisuutta. Työhön paluusta kesken vapaan on sovittava työnantajan ja työntekijän kesken. Vapaan jälkeen työntekijällä on oikeus palata ensisijaisesti aikaisempaan työhönsä. Kotikuntaa voi muuttaa Vuonna 2010 tulivat voimaan kotikuntalain sekä sosiaalihuoltolain muutokset. Muutokset parantavat erityisesti vammaisten ja vanhusten mahdollisuuksia valita kotikuntansa. Toisin sanoen laitoshoidossa oleva henkilö voi muuttaa asumaan omaistensa ja läheistensä lähelle. Sosiaalihuoltolain muutoksen myötä henkilö voi pyytää palvelutarpeen arviointia ja palvelujen järjestämistä myös muualta kuin kotikunnastaan. Näin henkilö voi hakeutua nykyisestä kotikunnastaan toisen kunnan asukkaaksi ja sen palvelujen piiriin. Palvelujen järjestämisvastuu siirtyy muuttopäivästä lukien uudelle kunnalle, mutta vastuu henkilön hoito- ja hoivapalvelujen kustannuksista säilyy hänen aiemmalla kotikunnallaan. Työstä vapaata oli ottanut tarvittaessa 42 % vastaajista ja vastaajista. 36 % koki, että etäomaishoitajuus ei ole vaikuttanut työhön. Etäomaishoivakysely\n19 Hoivavastuun jakaminen ennakoi tilanne Kun hoivan tarve ilmenee perheessä, kannattaa järjestää yhteinen tapaaminen perheenjäsenten kesken tai niiden läheisten ihmisten kanssa, jotka mahdollisesti osallistuvat hoivan antamiseen. Hoivavastuun jakaminen helpottaa hoivaan osallistuvien psyykkistä kuormitusta sekä hoivaan liittyvää aikataulutusta. Pohtikaa yhdessä realistisesti, millainen hoivan tarve on, mitä tehtäviä siihen liittyy ja millaisia mahdollisuuksia itse kullakin keskusteluun osallistuvalla on hoivan antamiseen. Perheen jäsenillä voi olla hyvinkin erilainen käsitys niin hoivan tarpeesta, läheisen selviytymisestä arjessa kuin omasta mahdollisuudesta osallistua hoivavastuun jakamiseen. Hoiva voi joko yhdistää perheen jäseniä tai sitten pahimmillaan kiristää välejä. Osin tämän vuoksi nämä keskustelut jäävät käymättä ja joku perheenjäsenistä ottaa hoivavastuun kantaakseen ja saattaa uupua tehtävässään. Hoivavastuu usein myös annetaan jollekin perheenjäsenelle, koska hoitaminen käy sille niin luonnostaan tai hän asuu niin paljon lähempänä kuin me muut. Toisaalta muutkin sisarukset tai läheiset haluaisivat osallistua enemmän hoivaan, mutta eivät rohkene tarjoutua tekijäksi. Vinkkejä hoivasta puhumiseen ja vastuun jakamiseen: Kerro, että sisarusten/läheisten antama pienikin apu ja tuki hoivatilanteessa olisi arvokasta ja tarpeellista. Kerro hoivan tarvitsijan tuen - tarpeesta realistisesti. Kerro suoraan ja rehellisesti tuntemuksesi ja mahdollisuutesi hoivan antamiseen. Hyväksy erilaiset mielipiteet ja ajatukset auttamisesta pyrkikää kompromissiin. Perheenjäsenten ja läheisten antaman hoivan tulee olla hoivan tarvitsijan edun mukaista ja hänen toiveistaan lähtevää. Jos hoivasta puhuminen ei yrityksistäsi huolimatta onnistu ja haluaisit siihen apua, voit pyytää mukaan sosiaalityöntekijän tai muun ammattilaisen esimerkiksi omaishoitajien paikallisyhdistyksen työntekijän. Jos hoivaneuvottelun tulos on, ettei hoivaa pystytä antamaan niin paljon kuin tarvetta tai se jäisi mahdollisesti vain yhdelle sisarukselle/läheiselle, pohtikaa yhdessä ulkopuolisten tahojen tarjoamia palveluja. Mitä palveluja voi saada kunnalta ja mitä yksityisiltä palvelujen tuottajilta? Kaikkia kunnanpalveluja on haettava ja niiden kustannukset suhteutetaan aina asiakkaan tuloihin. Samalla kannattaa siis tehdä hintavertailuja. Muistakaa myös kotitalousvähennys. Olisiko muita vaihtoehtoja asumismuotoon? Olisi hyvä, jos meistä jokainen pohtisi jo aiemmin ja kirjaisi ylös, miten haluaisi oman hoivansa järjestyvän. Sen tekemiseen on olemassa hyvää materiaalia mm. Suomen Muistiasiantuntijoiden laatima Elämänlaatutestamentti hoidostani huolehtiville tai Helsingin Alzheimer yhdistys ry:n tuottama Jotta minua ei unohdettaisi tarinoita niille, jotka tulevat minua hoitamaan. 19\n20 Kokoa itsellesi kaikki hoivaan liittyvät tärkeät tiedot yhteen paikkaan! Sairaskertomukset Lääkitykset Hoitavien tahojen yhteystiedot Puhelinnumerot Sähköpostit Ystävien, sukulaisten, naapurien jne. yhteystiedot Sopimukset Raha-asiat Edunvalvontavaltuutukset Suunnittele käyntisi - kuukauden töitä ei voi tehdä kahdessa päivässä! Soita etukäteen ja sovi yhdessä hoivan tarvitsijan kanssa, jos on mahdollista, mitkä tehtävät olisivat nyt ensisijaisia. Jos vain mahdollista, järjestä käyntisi niin, ettet ole itse hyvin väsynyt. Pyri keskittymään niihin tehtäviin, joita kukaan muu ei tee tai jotka olet sopinut toisten hoivaan osallistuvien kanssa. Yhdessäolo on tärkeää! Koeta rauhoittaa aikaa myös seurusteluun ja yhdessäoloon. Muista, että käyntiäsi odotetaan. Olisiko joku, jonka haluaisitte pyytää yhdessä kylään tai käydä hänen luonaan? 20\n21 Hanki tietoa sairaudesta ja hoitamisesta! Etsi tietoa läheisesi sairaudesta. Sanotaan, että tieto lisää tuskaa, mutta aina se väite ei pidä paikkaansa. Useat sairaudet ovat eteneviä, eikä niihin ole siis parannuskeinoa, mutta oireita voidaan hoitaa ja tietyin niksein. Esimerkiksi ruokavalion avulla elämä voi olla hyvää diagnoosin jälkeenkin. Jos etäomaishoivaan liittyy konkreettisia hoitotoimia, voit saada hyödyllistä tietoa hoivaan osallistuvilta ammattilaisilta, kirjallisuudesta tai kursseilta. Esimerkiksi siirtotekniikat on hyvä opetella. Myös tekemällä oppii! Apuvälineet auttavat arjessa. Hoida itseäsi! Läsnäolo voi uuvuttaa, mutta läsnäolon puute voi olla vieläkin uuvuttavampaa. Etäomaishoivassa henkinen kuormitusta koetaan raskaampana kuin samassa taloudessa tapahtuvassa omaishoivassa. Selkeät rajat siitä, mitä pystyt tekemään läheisesi luona auttaa jaksamaan. Puhuminen auttaa. Hakeudu vertaistukitoimintaan usealla paikkakunnalla toimii omaishoitajien yhdistyksiä, joilla on erilaista vertaistukitoimintaa. Huoli läheisten hyvinvoinnista yhdistää niin samassa taloudessa tehtävää hoivaa kuin etähoivaakin. 21\n22 Lopuksi Etäomaishoiva on vielä suhteellisen uusi ja tunnistamaton omaishoivan muoto. Uskoaksemme se tulee tulevaisuudessa lisääntymään muun muassa ihmisten liikkuvuuden lisääntymisen myötä niin kotimaan sisällä kuin ulkomaillakin. Etäomaishoivaan liittyvä välimatka ja sitä kautta läsnäolon puute hoivan tarvitsijan ja antajan välillä on haaste niin etähoivaperheelle, mutta myös palvelujärjestelmälle. Etäomaishoitajatilanteiden tunnistaminen niin julkisessa kuin yksityisessä palvelutuotannossa on keskeisessä asemassa. Välimatkasta johtuen etäomaishoitaja joutuu järjestelemään asioita enemmän puhelimella tai sähköpostilla. Etäomaishoitajilla tulisi olla mahdollisuus viranhaltijoiden tavoittamiseen myös perinteisen virkaajan jälkeen. Samoin hoitopalaverien järjestämisessä on tärkeää, että niistä tiedotettaisiin ajoissa ja ajankohdissa olisi joustavuutta. Eri paikkakunnilla asuminen tarkoittaa yleensä myös sitä, että toimintakäytännöissä saattaa olla eroja. Etäomaishoivatilanteessa olisi erityisen tärkeää olla yksi vastuuhenkilö, joka ohjaisi ja neuvoisi eri palvelutuottajien mahdollisuuksista. Myös hoivan tarvitsijalla tulisi olla oma vastuuhenkilönsä, joka tietäisi miten arki oikeasti sujuu ja johon myös etäomaishoitajan olisi helppo olla yhteydessä esimerkiksi sähköpostilla. Erityisen tärkeää tämä olisi niille, joiden hoivan tarvitsijalla on muistisairaus tai mielenterveysongelma. Etäomaishoivan ja yleensä hoivan kannalta on tärkeää selittää, mitä palvelu pitää sisällään. Esimerkiksi kotipalvelun tarjoamista palveluista ei välttämättä tiedetä, mitä kotona oikeastaan tehdään. Selkeästi määritelty palvelu suunniteltaisiin esimerkiksi niin, että kotipalvelusta käydään kerran viikossa jakamassa lääkkeet, suihkuttamassa sekä tekemässä vaippa- ja kauppapalveun tilaukset. Tämä luo omalta osaltaan turvallisuutta sekä mahdollisuuden miettiä, olisiko joku muu taho olemassa muun muassa siihen, että läheinen pääsisi ulos viikoittain. Etäomaishoitajista suurin osa on työikäisiä, työssäkäyviä, joten myös työn ja hoivan yhteensovittaminen liittyy tähän yhtenä osana. Työssäkäyville omaistaan hoitaville on erilaiset työajan jouston mahdollisuudet tärkeitä hoivan järjestämiseksi. Tällä hetkellä suurin osa erilaisesta asioinnista tapahtuu virka-aikaan, joten työpäivän aikana tulisi olla mahdollisuus hoitaa hoivaan liittyviä asioita. Työssäkäyvät omaishoitajat tarvitsevat myös arkena vapaapäiviä, jotta voivat olla mukana esimerkiksi lääkäreissä tai hoivaneuvotteluissa. 22\n23 Lähteet Työelämässä on periaatteessa olemassa erilaisia työajan jouston mahdollisuuksia, mutta suurin este lieneekin työpaikkojen asenteissa omaisiaan hoitaviin. Tähän tarvittaisiin erityisesti vaikuttamistyötä. Hoiva saattaa koskettaa ketä vain ja silloin tarvitsemme lähiyhteisöittemme tuen niin perheen, suvun kuin työyhteisönkin. Hyvinvoiva työntekijä on työssään tuottava! Myös omaishoitajien järjestöjen tietämys etäomaishoivasta ja tuki etäomaishoitajille on vielä lapsen kengissä. Sitä tulee jatkossa kehittää. Edelläkävijänä ja suunnannäyttäjänä on Oulun seudun omaishoitajat ja läheiset ry:n Etäomaispuoti-hanke, jossa kehitetään toimintaa etäomaishoitajien tukemiseksi. POLLIssa on Kolmipyöränen -hankkeen etsiväpyöräosuudessa tehty etäomaishoivasta pro gradu tutkimus. Yhdistys tukee myös etäomaishoitajia tarjoamalla ryhmätoimintaa sekä ohjausta ja neuvontaa. Tulevaisuudessa kehitetään teknologisia ratkaisuja etäomaishoivan tuen tarpeisiin. Handbook for Long-Distance Caregivers. An Essential Guide for Families and Friends Garing for Ill or Elderly Loved Ones (2003) Family Caregiver Alliance. Hyvärinen, Soili (2013) Vaikka missä olis niin se elämä pyörii sen hoivan ympärillä. Etäomaishoitajien kokemuksia hoivasta. Pro Gradu tutkielma. Yhteiskuntatieteiden ja filosofian laitos. Jyväskylän yliopisto. Knif, Pirjo (2012) Keski-ikäiset ikääntyvien omaistensa auttajina? Tutkimus sukupolvien välisestä informaalisesta hoivasta. Jyväskylä: Jyväskylä University Printing House. Etäomaishoivakysely (2013) Oulun seudun omaishoitajat ja läheiset ry:n julkaisematon kyselytutkimus. Vuorijärvi, Petri (2011) Etäomaishoitajien toiminta ja velvollisuudentunto Suomessa. Pohjois-Suomen sosiaalialan osaamiskeskuksen suosituksia. Oulu: Uniprint. 23\n24 Oulun seudun omaishoitajat ja läheiset ry on vuonna 1998 perustettu Oulun seudulla kahdeksassa kunnassa toimiva omaishoitajien ja heidän hoidettaviensa edunvalvonta- ja tukijärjestö. Yhdistyksen toiminta-ajatuksena on omaishoitoperheiden aseman parantaminen ja tukeminen sekä kehittää omaishoitajille ja heidän hoidettavilleen suunnattuja palveluita ja tukitoimia yhdistyksen toiminta-alueella. Yhdistyksessä toimii omaishoivan ohjaaja, joka antaa ohjausta ja neuvontaa omaishoivaan liittyvissä asioissa. Yhdistyksen muita toimintoja ovat ryhmätoiminta, virkistystapahtumat, retket ja matkat sekä Raha-automaattiyhdistyksen rahoittamat kehittämishankkeet. Oulun seudun omaishoitajat ja läheiset ry Isokatu 47, 6. kerros Oulu Pääkaupunkiseudun Omaishoitajat ja Läheiset ry POLLI on perustettu 1998 ja toimii Helsingin ja Vantaan kaupunkien alueella. POLLIn toimintaajatuksena on omaishoitoperheiden ja heidän läheistensä aseman parantaminen ja tukeminen. POLLI tarjoaa jäsenilleen ja alueen omaishoitajille tietoa, ohjausta ja neuvontaa. Yhdistys järjestää myös, ryhmätoimintaa, retkiä ja virkistystapahtumia. Monet POLLIn toiminnat perustuvat hankkeisiin, joita Raha-automaattiyhdistys rahoittaa. Hankkeiden tarkoituksena on kehittää omaishoitajia tukevaa toimintaa sekä tehdä näkyväksi omaishoitajien kokemustieto ja tekemä merkittävä työ. Pääkaupunkiseudun Omaishoitajat ja Läheiset ry Pasilan puistotie Helsinki Tämä materiaali on tuotettu RAY:n tuella yhteistyössä Oulun seudun omaishoitajat ja läheiset ry:n ja POLLIn kanssa.\nMIKKELIN SEUDUN OMAISHOITAJAT JA LÄHEISET RY Sä oot yks tässä tiimissä, tehdään tää yhdessä VALOT hankkeen BIKVA -raportti Leena Herranen ja Maarit Väisänen 2011 S A V I L A H D E N K A T U 18 A 4 50100


Elina Gustafsson: "Kuuntelen, mitä intuitio kertoo" | Fit\nElina Gustafsson: ”Kuuntelen, mitä intuitio kertoo”\nElämä alkoi sujua, kun juuri nyrkkeilyuransa lopettanut Elina Gustafsson ymmärsi, että onnellisuus tulee sisältä.\nOlen antanut nyrkkeilylle viimeiset 8,5 vuotta, mutta nyt nyrkkeilyt huipputasolla on nyrkkeilty. Viimeiset vuodet keho on yrittänyt sanoa minulle, että katso totuutta silmiin, mutta en uskaltanut tehdä sitä ennen kuin nyt.\nSelkäongelmani saivat minut vihdoin ymmärtämään, etten enää halua fyysisiä tai henkisiä iskuja. Draivini urheilijana oli pitkään se, että pelkäsin etten riitä ilman suorittamista ja voittoja. Viime vuodet olen tehnyt paljon töitä kasvattaakseni turvallisuuden tunnettani ja olen ottanut johtajuuden omassa elämässäni.\nUrheilumaailma ei myöskään vastannut arvojani, mikä toi elämääni paljon ristiriitoja. Urheilussa on toki paljon hyvää, mutta paljon myös sellaista, mitä en voi sietää. Tein itselleni oman kuplan, jossa viihdyin. Nyt olen vapaa avautumaan elämälle ja rakentamaan siitä täysin omanlaiseni.\nElina Gustafsson on löytänyt onnen sisältään\nTärkeintä elämässäni on vapaus: se, että saan olla täysin oma itseni kaikella sillä hulluudella, herkkyydellä ja ilolla kuin oikeasti olen. Kukaan ei saa sanoa, että olen liian kovaääninen tai että minun täytyisi käyttäytyä tietyllä tavalla. Haluan tehdä asiat omalla tavallani. Huippu-urheilussa täytyy olla tietyt raamit, mutta minulle niiden piti olla sen verran väljät, että sain itse taiteilla niiden sisällä.\nKukaan ihminen tai mikään ulkoa päin tuleva asia ei täytä tyhjää. Oma onnellisuus ja hyvinvointi pitää rakentaa sisältä käsin. Olen tehnyt asian kanssa paljon työtä terapeuttini ja urheilupsykologini avulla.\nMikä on elämän tarkoitus? Ei voi olla niin, että mennään hampaat irvessä kohti tavoitteita. Se vie vain rotkon pohjalle. Kolmen burn outin jälkeen ymmärsin, että homma ei toimi ja tajusin tarvitsevani muutosta. Lähiaikoina olenkin kuunnellut paljon, mitä sydän haluaa. Intuition kuunteleminen on tuonut elämääni runsaasti hyviä asioita ja ihania ihmissuhteita.\nOlen joutunut opettelemaan asettamaan rajoja, sillä ansaitsen joka tilanteessa niin urheilussa kuin siviilissäkin hyvää kohtelua. Olen luonteeltani kiltti ja lempeä, ja aikaisemmin olen ollut kova miellyttämään muita. Sitä on käytetty hyväksi. Olen ymmärtänyt, että minun on asetettava huonolle käytökselle rajat. Jos joku ei siitä pidä, se ei ole minun ongelmani. Ne, jotka eivät pidä rajoistani, ovat käyttäneet hyväksi minun rajattomuuttani. Sellaiset ihmissuhteet eivät ole hyvällä pohjalla. Tärkeintä on ollut ymmärtää, ettei kyse ei ole siitä, että joku kohtelee minua huonosti, vaan siitä, miten minä annan kohdella itseäni.\nElina Gustafssonin Instagram-hahmo Orvokki on hyvien puolella\nRakastan metsässä juoksemista ja pyöräilemistä. Vapaat lenkit ilman sykkeiden tarkkailua ovat minulle hetkiä, jolloin ajatus virtaa. Menen istuskelemaan lempikalliolle ja kuuntelen hyvää musiikkia.\nVälillä mietin, olenko tullut hulluksi, kun haluan viettää niin paljon aikaani luonnossa. Luonto parantaa eikä se vaadi mitään. Olin jo kadottanut tuon yhteyden, mutta nyt keho ja mieli huutavat, kun ne tarvitsevat luonnon hoivaa.\nUskon, että hyvä tuottaa hyvää. Siksi haluan tuoda hyvää fiilistä someen. Olen energinen, enkä välttämättä aina saa kulutettua sitä pois pelkällä treenillä. Ennen olisin lähtenyt energiapiikissä etsimään draamaa väärin keinoin, mutta en kaipaa sellaista.\nHalusin suunnata tuon energian johonkin positiiviseen ja päästin sisäisen lapseni irti. Instaan syntyi hahmo nimeltä Orvokki, joka heittäytyy hassutellen outoihin tilanteisiin. Se on harmiton ja oikeanlainen tapa olla hakeutumatta huonojen asioiden pariin.


“Kun vauhti kasvaa isommaksi kuin ihminen” - arvot yrityksen polttoaineena | Work goes happy\nJulkaistu: 13.3.2019 klo 06:00\n“Väljähtäneillä” arvoilla ei yrityksessä luoda kuplivaa nostetta tekemiseen, joten parasta olisi jos yritys keräisi kaiken rohkeutensa, intellektuellin – ja tunnepohjaisen parviälyn omista riveistään ja ryhtyisi töihin arvojen uudistamisen puolesta. Moni jättää tämän tekemättä, eikä syy ole aina rohkeuden puute, vaan tietoinen tai tiedostamaton ymmärrys siitä, että arvojen uudistaminen, niiden juurruttaminen ja niiden mukaan toimiminen on totisesti valtava urakka ja vaatii pitkäjänteisyyttä. Ei sitä työtä tehdä vain projektiluonteisena rykäyksenä vaan arvot, itsessään arvot, vaativat sitoutumista. Sitoutuminen vaatii aikaa – fyysistä, tunneissa, päivissä, kuukausissa ja vuosissa mitattavaa aikaa.\nPalvelevatko yrityksen arvot tässä ajassa, ohjaavatko ne oikeaan suuntaan? Onko niissä syvyyttä ja nostetta ohjaamaan päätöksentekoa ja johtajuutta? Ovatko ne ymmärrettäviä jokaiselle työntekijälle ja yhdistettävissä yrityksen ydintoimintaan? Arvot tulee mitata ja punnita säännöllisesti, niitä tulee haastaa ja tuulettaa, heijastaa niitä tätä hetkeä vasten, sillä yrityksen toimintaakin nopeammin muuttuu ympäröivä maailma haasteineen ja yhtä lailla mahdollisuuksineen.\nTämän päivän speedway, highway ja runway ovat erittäin osuvia termejä kuvaamaan sitä kiihtyvää rytmiä, liikettä ja tahtia, jossa työtä tehdään – tottakai, tehostaminen ja optimointi ovat keskiössä kun mietitään strategiaa, ja toki myös työn sujuvuutta eli kaikkinensa “rönsyt pois”.\nVauhdissa on tunnetusti vaaran paikkoja. Tekemällä jatkuvasti pikavoittoja & pikavauhdilla ei voi toimia arvojen maailmassa, sillä siinä maailmassa tarvitaan aikaa pysähtyä, katsoa, kuunnella, tehdä havaintoja ja ennen kaikkea kehittyä. Arvot eivät automaattisesti kulje speedwaytä – kun vauhti kasvaa isommaksi kuin ihminen, pitää olla erityisen tarkkana että tiedostetaan minne ollaan matkalla, miten, miksi ja millä eli miten kovalla polttoaineella. Ruohonjuuressakin vaalitaan tätä selkeyden ja tehokkuuden strategiaa, joka johtaa hyvään ja voittomerkkiseen tulokseen. Ruohonjuuri kasvaa vaihdilla, mutta yllä olevaa vertausta käyttäen kuljemme astetta verkkaisemmalla vihreällä. Me teimme päätöksen sitoutua isoon sisäiseen kehittymiseen siinä vaiheessa, kun Ruohonjuuri teki valinnan profiloitua hyvinvointikaupaksi, sai yrityksenä vauhtia, nosteen ja voimakkaan kasvun. Meillä oli onnea tai sitä älyä mukana, tapasimme oikeat ihmiset ja “sijoitimme itseemme”, päätimme kirkastaa arvot.\nArvot määritelttiin Antiikin Kreikassa hyveiksi, jota vasten heijastetaan koko elämää, valintoja ja toimintaa. Hyveiden puntarissa punnitaan ihmisen arvo, eikä vain tarkastelemalla kuinka hyveet ovat läsnä kyseisen yksilön tavassa toimia, vaan sen kautta kuinka olla osana ympäröivää maailmaa kaikkinensa. Näin ollen hyveiden hengessä, tätä Ruohonjuuren “kirkastusjuhlaa” eli arvojen uudistustyötä tehdään nyt viidettä vuotta ja kun katsotaan mitä on sinä aikana sisäiseen kasvuun kuulunut, ajan kulumisen alkaa ymmärtää: Me rakensimme uudet arvot henkilöstöä osallistaen, juurrutimme ne ensin missioksi, visioksi ja tavaksi toimia, koulutimme koko henkilöstön, panostimme innostavaan sisäiseen viestintään. Arvot sulautettiin koko perehdytysohjelmaan ja nyt ne ovat uudistaneet koko johtamisohjelmamme, sillä otimme henkilöstön osaamisen ja asiantuntijuuden keskipisteeksemme Leanin avulla. Henkilöstön parviäly on mittaamaton aarreaitta, siksi tärkeimpiä tavoitteitamme on vahvistaa tiedon kulkua myymälöistä “ylöspäin” (vai taaksepäin?) johtoportaalle ja rakentaa “circle-around” tiedonkulkua, jossa tieto liikkuu luontevasti kaikkiin suuntiin. Ruohonjuuren johtoporrasta, niin – sen intellektuellia – ja tunnepohjaista parviälyä, tuli ohjaamaan portfoliotyöskentely. Sen avulla tippuvat turhat pois kyydistä, jotta yritys kulkee keveästi ja kirkkaasti eteenpäin.\nValtava, hieno duuni – nyt voi nostaa maljan keväälle ja kaikille uusille mahdollisuuksille, joita Rohkeasti parempaa päin kulkeva kohtaa – Kippis!\n(Kiitos yhteistyöstä kanssamme Kissconsulting Oy ja Peoplegeeks Oy)\nHanna Rajakangas & Ruohonjuuren HR-tiimi\nRuohonjuuren toimitusjohtaja Arto Ranta-aho luennoi #Wgh19 tapahtuman päälavalalla 26.3 klo 14.50 otsikolla: Maailma muuttuu – miten käy arvojen?\nHanna Rajakangas & Ruohonjuuren HR-tiimi, Ruohonjuuri Oy


Sosiaalityöntekijä (2kpl 7kk ja 11kk), aikuist... - Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä - Järvenpää - Avointyopaikka.fi\nSosiaalityöntekijä (2kpl 7kk ja 11kk), aikuist...\nHaemme aikuisten sosiaalipalveluihin ja työhön kuntoutukseen Järvenpäähän,\nsosiaalityötekijöitä (2) määräaikaisiin virkasuhteisiin\nalkaen 13.8.2020 tai sopimuksen mukaan - 14.2.2021 (virkavapaa) sekä\nalkaen 22.7.2020 tai sopimuksen mukaan - 3.6.2021 (perhevapaa)\nEtsimme asiakaslähtöistä ja vankan ammattitaidon omaavaa sosiaalityöntekijää osaksi ratkaisukeskeistä ja itseohjautuvaa aikuissosiaalityön tiimiämme. Virka sijoittuu tehtävän alkaessa Järvenpään aikuissosiaalityön yksikköön JUSTiin, jossa työskentelee sosiaalityöntekijöitä, sosiaaliohjaajia, etuuskäsittelijöitä sekä toimistohenkilökuntaa. Yksikön toimintaa johtaa aikuissosiaalityön esimies.\nSosiaalityöntekijänä työnkuvaasi sisältyy muun muassa sosiaalihuoltolain mukaisesti erityistä tukea tarvitsevien asiakkaiden suunnitelmallinen sosiaalityö, palvelutarpeen arviointi sekä asiakkaiden palveluiden koordinointi. Teet työtäsi itsenäisesti ja parityönä osana moniammatillisia verkostoja sekä päätät tarvittaessa suunnitelman mukaisen täydentävän ja ehkäisevän toimeentulotuen käytöstä, tilapäismajoittamisesta, välitystilipalveluista sekä tukihenkilöpalveluiden hankinnasta. Työsi on liikkuvaa, joten oman auton käyttö on suositeltavaa.\nHoitaaksesi tehtävän menestyksekkäästi Sinulla on erinomaiset vuorovaikutus- ja tiimityötaidot, kyky ilmaista itseäsi suullisesti ja kirjallisesti sekä luovuutta ja rohkeutta löytää uusia ratkaisuja vaihtuvissa tilanteissa. Olet rakentava, innovatiivinen, itseohjautuva, taitava organisoija ja kehittämisestä innostunut. Työskentelet vastuullisesti, pitkäjänteisesti ja voimavarakeskeisellä työotteella asiakkaan osallisuutta kunnioittaen. Edellytämme sosiaalihuollon ammattihenkilölain (817/2015) 7 § mukaista sosiaalityöntekijän tutkinto.\nAikuissosiaalityön, mielenterveys- ja päihdetyön ja/tai työllisyydenhoidon kentän, sekä toimeentulotuen ja sosiaaliturvajärjestelmän tuntemuksesta on etua, mutta olemme valmiita myös perehdyttämään Sinua. Käytössämme on Pro Consona-asiakastietojärjestelmä.\nTarjoamme Sinulle tilaisuuden työskennellä ammatillisesti moniulotteisissa työtehtävissä osana avointa, positiivista ja itseään kehittävää tulosyksikköä, jossa on mahdollisuus itse vaikuttaa työn sisältöön ja tekemisen tapoihin. Työaikasi on joustava ja Sinulla on sovittaessa etätyömahdollisuus. Käytössäsi on ajanmukaiset työtilat ja -välineet. Työsi tukena on valmentava esimiestyö, säännölliset tiimikokoukset sekä työnohjaus. Suhtaudumme myönteisesti kouluttautumiseen ja kiinnitämme huomiota työhyvinvointiin. Lisäksi käytössäsi on Keusoten yhteiset henkilöstöetuudet.\nKerro kummasta sijaisuudesta olet kiinnostunut.\n- 2.7.-3.7.2020, aikuissosiaalityön esimies Sanna Tenkanen, puh. 050 497 0605, sanna.tenkanen@keusote.fi\n- 6.7.-16.7.2020, aikuissosiaalityön esimies Helena Eskola, p. 050-497 0656. helena.eskola@keusote.fi\nPalvelussuhteen ehdot määräytyvät KVTES:n mukaan. Tehtäväkohtainen palkka on 3585,50€. Koeaika on korkeintaan puolet palvelussuhteen kestosta.\nYhteystiedot Sanna Tenkanen sanna.tenkanen@keusote.fi 050 497 0605\nTyöpaikan osoite Lääkärikuja 1, 04400 JÄRVENPÄÄ\nTyö alkaa 13.08.2020, sopimuksen mukaan\nHakulomakkeen WWW-osoite https://keski-uudenmaansote.rekrytointi.com/paikat/?o=A_A&jid=988&jbid=8#form_start\nTyönantajan viite 988