Veljekset - Päättynyt - Sivu 2\nVeljekset - Päättynyt\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ma Elo 03, 2009 1:48 am\nVarjon veli oli revitty riekaleiksi. Sen silmien edessä. Muita oli ollut liikaa, eikä toinen tosiaankaan kyennyt puolustautumaan. Luulisi että hän olisi moisen jälkeen itsetuhoinen...Tai no, tuskin veli tahtoisi sitä... Tuisku ajatteli katsoen korvat niskassa ja pää roikkuen Varjoa.\n'Varjo'. Oikein sopiva nimi sudelle, jonka elämä oli näyttänyt varjopuolensa.Tuiskun nimi tuli lähinnä turkista, joka oli pitkä rinnuksista ja hartioista ja tavallaan 'tuiskusi' eteenpäin tuulessa.\nVarovasti uros kohotti käpäläänsä, painoi sen maahan, tehden saman muilla käpälillään, ja asteli Varjon eteen. Hetken se katseli toisen kasvoja, kunnes vähän nykien työnsi päänsä sen niskan päälle syleilläkseen toista. Se ei odottanut tarinan jatkoa, vaan arvasi jo lopun. "Voi Varjo..." se sanoi säälien tuon kokemuksia. Oli se ennenkin tavannut kovia kokeneita susia, joille oli tullut vakavia luonnevikoja ja aggressivisuutta.\nMutta Tuisku tiesi miksi. Ne yrittivät peittää totuutta, suojella itseään uusilta haavoilta.\nJa Tuisku yritti parantaa toisten haavoja, sillä aina muut eivät siihen itse pystyneet.\nUros sulki silmänsä nuolaisten Varjon korvantaustaa. Jos sillä ei olisi laumaa ja omaa tulevaisuuttaan, se tappaisi ne sudet Varjolle. Aivan varmasti.\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ma Elo 03, 2009 5:28 am\n((Voi, miten Tuisku on kultainen... :'3))\nVarjon äiti oli nimennyt Varjon myöskin turkin värin perusteella. Varjon kaikki neljä samaan aikaan syntynyttä sisarusta olivat tummia, mutta Varjo oli poikueen ainoa täysin musta pentu. Nimetessään pikkuistaan äiti ei vain - onneksi - ollut aavistanut, kuinka oikeaan osuisi Varjon myöhemmän elämän kannalta.\nVarjo ei kuiteenkaan nimeään miettinyt sillä hetkellä. Syvän sumun läpi hän tunsi, kuinka Tuisku tuli aivan likelle ja painoi lohduttavasti päänsä Varjon niskaan. Ele herätteli hänet hitaasti sumustaan, ja hän muisti Viiman, ja sen, miten tuo oli emon lailla puhdistanut Varjon haavat ja pelastanut tämän kuolemalta ottamalla hänet laumaansa. Tuiskun lempeä ele oli ensimmäinen tuon kauniin hetken jälkeen osoitettu fyysinen ystävällisyydenosoitus, ja tajutessaan tämän Varjo hieman hämmentyi. Kuinka Tuisku osasikin olla niin... Ystävällinen, Varjonkin kaltaiselle aralle sudelle, jonka tunteet vaihtelivat yhtä nopeasti kuin sydämen lyönnit seuraavat toisiaan.\nTuiskun nuolaisu lämmitti kovasti sisintä. Voi, kuinka hyvältä tuntui olla taas niin lähellä toista. Kuulla rauhoittavan sydämensykkeen ja tuntea kyljen kohoilevan hengityksen tahdissa. Häneen voi todellakin luottaa, Varjo ajatteli, sulki silmänsä ja painoi päänsä Tuiskun lapaa vasten. Jos Varjo olisi ollut ihminen, hänen kyyneleensä olisivat valuneet vuolaina Tuiskun pitkiä karvoja myöten. Varjon olisi tehnyt mieli ulvoa tuskaansa taivaalle, itkeä kuin emon hylkämä pentu, mutta hän veti muutaman kerran henkeä ja jatkoi, vaikka ei olisi tarvinnutkaan.\n"Ne pitelivät minua kiinni, pakottivat katsomaan... Rimpuilin, mutta revin niin vain haavojani lisää, ja ne takertuivat..... tiukemmin kiinni. Kun veljeni oli.. kuollut, niiden ote herpaantui, ja lähdin juoksemaan... Se nauru, minkä ne räväyttivät perääni..." Varjo ei enää kyennyt jatkamaan. Hänen äänensä hupeni vinkaisuksi, ja paha olo alkoi velloa vatsassa. Hän lipoi huuliaan ja läähätti, nojautuen tiukemmin Tuiskun kylkeen. Toisen läheisyys tuntui äärettömän hyvältä. Aikoihin hän ei ollut uskaltanut tehdä minkäänlaista fyysystä lähestymiselettä, mutta nyt sen parantava vaikutus tulvi Varjon ruumiiseen.\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ti Elo 04, 2009 10:56 pm\n((Ooi, Kiitosta. ;) Minäkin pidän sen suojelunhalusta ja koko Tuiskun luonne on ollut mukavaa pelattavaa.))\nMustaturkki kuunteli toisen sanat tuntien olonsa vähän tyhjäksi. Varjon menneisyys oli ollut paljon kovempi kuin Tuiskun. Tuisku oli ollut kruununperijä, joka oli\nnöyrästi väistynyt isänsä tieltä ja lähtenyt sovun merkeissä etsimään onneaan, kun\nveli olikin saanut köniinsä syrjäytysyristyksessään ja lähtenyt perään huonomalla menestyksellä.\nTuisku hengitti rauhallisesti ynähtäen matalasti hyvänolontunteesta. Se oli saanut tälläistä osakseen pikkuveljeltään, mutta Varjo tavallaan tarvitsi sitä enemmän, jolloin 'Halauksella' oli enemmän merkitystä.\nSiinä sudet nyt seisoivat, Varjo turvautuen Tuiskuun ja Tuisku hellien sitä. Kunhan Varjokin alkaisi elehtiä niin, Tuisku vetäytyisi pois päin.\nMutta ei vielä. Ei nyt, kun Varjo oli saanut purattua itsensä ja pääsi ymmärtäväisen suden halaukseen.\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Su Elo 16, 2009 11:32 pm\n((Sry taas että kesti vastata, nyt onneksi alkoi taas koulu ja pääsen tännekin useammin. ^^))\nOli vain kaksi sutta, toisiinsa kietoutuneina. Hetken Varjo vain ui tuossa tunteessa, upposi syvemmälle lohduttavaan ajatukseen, että joku välitti. Alkuun hän oli päättänyt, ettei kertoisi aivan kaikkea, ettei päästäisi tunteitaan vahvasti esiin. No, olihan se arvattavissa, ettei se aivan toteutunut. Tuiskun voimakas reaktio oli hämmentänyt Varjoa, ja ymmärtämys ja ystävällisyys, mitä Tuisku osoitti, purkivat viimein Varjon haavaisen sydämen.\nJälleen uusi muisto Valtasi Varjon mielen. Muisto oli sydäntäsärkevä, ja sai pienen sudenruumiin värisemään. Varjo muisti, kuinka isoveli oli lohduttanut tätä nuolemalla Varjon suupieliä, korvantaustaa ja korvan sisäpuolta. Kun isä oli tullut hulluksi ja hajottanut laumansa, oli Varjon ja tämän veljen pelastanut isoveli lohduttanut heitä nuolemalla. Kun nälkää kesti pitempään kuin normaalisti, nuoli veli heidän korviaan kannustaen eteenpäin. Kun pikkuveli oli menehtynyt kylmään ja nälkään, lohdutti isoveli Varjoa pitkään, kehotti eteenpäin, kannusti olemaan luovuttamatta. Kaikki kääntyy hyväksi, sanoi veli useasti.\nKuinka Tuisku muistuttikaan veljeä. Niin paljon.\nEi, Varjo yritti käskeä itseään. Veli on mennyt. En voi korvata häntä kenelläkään toisella.\nMutta vaikka Varjo kuinka yritti polkea kasvavaa tunnetta maahan, se pääsi sieppaamaan hänet, ja hän tunsi veljensä ruumiin omaansa vasten. "Ei!" Varjo huudahti ja riistäytyi irti Tuiskusta. Tunne oli liikaa, aivan liikaa. Varjo ei kyennyt katsomaankaan enää Tuiskua, sillä hän tiesi näkevänsä toisen kasvoissa oman veljensä. Hän vapisi kauttaaltaan.\n"Anteeksi, Tuisku. En... En... Sinä..." Varjon äänessä kaikui pelko, epätoivo ja pakokauhu. Miksi näin täytyi käydä....? Varjo kirosi tunteensa. Juuri, kun kaikki oli hetken hyvin.\nÄkkiä Varjo pyrähti juoksuun. Hän halusi pois Tuiskun riipivästä läheisyydestä. En voi kertoa sinulle, Tuisku. En voi. Anna, oi anna minulle anteeksi....\nVarjo halusi tappaa itsensä, tappaa mielensä. Idiootti, idiootti! Varjon tunteet pilasivat kaiken. Kaiken! Varjo suuntasi kulkunsa kallioille. Hän vaipuisi jonkin kiellekkeen alle, käpertyisi lumeen ja antaisi lumen ja jään syödä ruumiinsa. Varjo ei voisi koskaan katsoa Tuiskua näkemättä veljeään hänen tilallaan. Veljen muisto vainosi häntä, eikä Varjo tahtonut elää sen kanssa. Hän lähtisi veljensä luo, niin kaikki ratkeaisi.\n((Huh, anteeksi, teinpäs sekavan tekstin. O.O Tuli oudompi ja skitsompi, kuin suunnitelinkaan. Tahdotko jatkaa vielä? Jatkan yksinpeleissä, jos tämä oli nyt tässä. ^^))\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ma Elo 17, 2009 5:30 am\n((No...Jatkaisin tätä mielellään. Eihän Tuisku jätä Varjoa yksin ;D))\nTuisku pelästyi Varjon huudahdusta. "Mitäh?" se sanoi hämillään ja katsoi kauas juoksevaa Varjoa. Ei, tämä ei jäisi tähän. Tuisku ponnisti takajaloillaan juoksuun Varjon perään. Mitä oli tapahtunut? Oliko Tuisku sanonut jotain väärin? Mustaturkkia vaivasi syyllisyyden tunne.\nPian se näki kielekkeellä makaavan ystävänsä. "Varjo? Onko kaikki hyvin?" se kysyi tullen hitaasti lähemmäs korvat luimussa, "Anteeksi jos loukkasin jotenkin...Ei ollut tarkoitus pelästyttää" Uros astui vähän lähemmäs mutta jäi puolentoista metrin päähän. Kaikki oli sujunut hyvin, toinen alkoi rauhoittua ja Tuisku oli alkanut päästä vähän asioista perille.\nNyt se heilutti arasti häntäänsä, nuolaisten huuliaan korvat niskassa. "Olen ehkä vähän tunkeileva..." se sanoi antaen sitten Varjolle puheenvuoroa.\nTuisku saisi rauhan vasta kun asia olisi hoidettu ja Varjo palaisi kaikessa rauhassa pesäluolille ja välit olisivat varmasti kunnossa.\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ke Elo 19, 2009 10:13 pm\nKallioille ei ollut kovin pitkä matka. Muutamalla loikalla Varjo nousi kiellekkeelle, ja käpertyi kerälle vikisten ja hervottomasti täristen. Ristiriitasiten ajatusten päällimmäisinä hyppivät syytökset ja itsetuhoiset ajatukset.\nEn voi elää tämän tunteen kanssa. Sekoan täydellisesti. Sekoan lopullisesti. Täysin tietämättömänä tekemisistään Varjo alkoi puremaan oikeaa etutassuaan.\nKipu ei herättänyt häntä mielensä myllerryksestä, sen teki toinen, ulkoinen asia. Varjo huomasi Tuiskun seuranneen häntä. "Onko kaikki hyvin?" kuului jostakin kaukaa. Varjon sydän pirstoutui. Hän sulki silmänsä, jotta kuulisi vain äänen, ei näkisi lähellään seisovaa, syyllisen ja anteeksipyytävän näköistä sutta.\n"Anteeksi, Tuisku..." Varjo inisi ääni tuskasta väristen. "Sinä et tehnyt mitään. Mieleeni vain... nousi muisto... Olen täysi idiootti. Varo minua, mieleeni on iskenyt hulluus..."\nVarjo yritti miettiä selkeästi. Hänen ruumiinsa vapisi yhä. Hänen itseinhoaan kasvatti se, että oli mennyt ja saanut Tuiskun luulemaan tämän itse tehneen jotain. Varjo katui kaikkea - syntymäänsä, veljensä kuolemaa, omaa mieltään, joka sai toisen suden muuttumaan hänen veljekseen.\nVarjo yritti puhua. Ehkä se helpottaisi. Hitaasti, hyvin hitaasti hän sai sanottua paljon. Hän tiesi olevansa totuuden velkaa Tuiskulle. Varjo ei halunnut Tuiskun - eikä enää kenenkään muunkaan suden - kärsivän hänen takiaan, fyysisesti tai psyykkisesti.\n"Voi Tuisku, mitä minä teen... olen menettänyt järkeni, kaiken järkeni. Tuntuu, etten saa kuin ilkeitä asioita aikaan. Mieleni tekee minulle jotain... Sillä näen sinussa veljeni. Sinä muistutat häntä, muistutat niin kovasti..."\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt To Elo 20, 2009 5:24 am\nUrosta rauhoitti kun se kuuli ettei se itse ollut sanonut mitään. Mutta se, että Tuisku muistutti toisen veljeä, oli hämmentävää. Velihän oli kuollut, ja Varjo saattaisi tuntea jopa syyllisyyttä siitä, että se käyttäisi Tuiskua veljen korvikkeena.\nHetkeen mustaturkki ei tiennyt mitä sanoa, vaan tuijotti jonnekkin tyhjyyteen. Kuitenkin sen onnistui muotoilla tuntemuksensa sanoiksi: "Varjo, onko sinusta ikävää, että näet hänet minussa?" se kysyi rauhalliseen tapaansa, "Onko läsnäoloni sinulle pahaksi?" se kysyi tyynesti kuin puhuen säästä, ettei toiselle tulisi mieleenkään että se itse loukkaantuisi.\nJa vaikka Tuisku loukkaantuisikin, se osaisi käsitellä tunteitaan yksin ja antamatta sen vaikuttaa muihin. Tämä oli ollut hyödyllinen taito laumoissa, missä oli paljon ystävyyssuhdemyllerrystä.\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ma Elo 24, 2009 2:12 am\n"Minua inhottaa. Inhotan itseäni. En tahtoisi nähdä sinussa ketään muuta kuin sen, mikä olet. Tuiskun. Veljeni on kuollut, eikä mieleni ole hyväksynyt sitä. Se on ilkeää, se tuntuu pahalta."\nVarjo säikähti Tuiskun kysyessä, olisiko tämän läsnäolo Varjolle pahaksi. Varjo kohotti hätäisen katseensa Tuiskuun, niin vaikealta kuin se hänestä tuntuikin.\n"Ei, ei!"Hän huudahti, "Voi Tuisku, kuinka tahtoisin tästä tunteesta eroon. Sinä sait minut ulos kuorestani, sait jäisen sydämeni sulamaan, miten voisitkaan olla minulle pahaksi... Luotan sinuun, vaikka niin vähän aikaa olemme tunteneet. Olet minulle suuri ystävä, sellaista en halua heittää pois. En, vaikka mieleni muuttaisi sinusta karhun."\nVarjo mietti hetken, mitä sanoisi. Hän tunsi jo hieman rentoutuneensa, ja pystyi puhumaan suhteellisen selkeästi ja rauhallisesti. "Minua ei häiritsisi, vaikka olisimme läheisiä kuin veli ja sisar. Minä vain en haluaisi, että veljeni, se nimenomainen veljeni palaisi elämääni haudan takaa. Sellainen ei tekisi hyvää kenellekään... Tahdon elää. Tahdon elää ja olla onnellinen, tahdon päästä eteenpäin. Tahtoisin muistaa veljeäni lämmöllä, en tuskansekaisin vilunvärein. Kuinka pääsisinkin peloistani, kuinka voisinkin jättää menneeseen ilkeät muistot, kohdata ne osana elämää..." Varjo alkoi näin puhuessaan tiedostamattaan selkeyttämään tunteitaan ja ajatuksiaan. Luontainen tarve olla hyväksytty ja osa laumaa kaikkine heikkouksineenkin avautui Tuiskun läsnäolon helpottamana.\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ke Elo 26, 2009 6:23 am\nTuisku tunsi taas sääliä. Se kylläkin ehkä tiesi, miten auttaa toista: "Ajattele kaikkea hyvää hänestä. Aina kun sinusta tuntuu pahalta, päätä, ettei veljesi haluaisi sinun surevan. Hänkin haluaisi sinun jatkavan. Jos voin mitenkään auttaa sinua, niin sano vain. Voit kerta minulle mitä vain" se sanoi ja hymyili ystävällisesti sudenhymyään. Se ei ollut ihan varma, halusiko Varjo nyt omaa tilaa. Tuisku seisoi paikallaan, kunnes sekunninmurto-osassa sanoi "..Ja voit aina sanoa, jos haluat olla yksin. Sitä sinun ei tarvitse pelätä. Mutta jos haluat että jään, niin ilo on minun puolellani" uudestaan tuuhea, musta häntä heilahti.\nTästä se alkoi. Se, mitä Tuisku arvosti elämässä: Ystävyys.\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ti Syys 01, 2009 1:35 am\n((Noniin! Valitan, tämä tulee olemaan lyhyt - miulla on kiirus yhdelle kurssille, minne ilmoittauduin juuri...))\nNiin, Varjo ajatteli. Ei veli haluaisi, että suren. Minä tahdon päästä eteenpäin, ja niin veljenikin haluaisi minun tekevän.\nVarjo hymyili sisäänpäin. Kyllä tästä vielä selvittäisiin.\n"Sinä olet auttanut jo hirmuisesti, Tuisku", Varjo sanoi häntää heilauttaen. Hän katsahti rauhoittuneena toveriinsa. Varjo näki yhä hänen piirteissään veljeään, mutta veljen läsnäolo tuossa ruumiissa tuntui heikenneen. Ajan myötä se häviää kokonaan. Tuiskun tyyneys ja rauhallisuus Varjon äkkinäisiä tekemisiä kohtaan valoi Varjoon uskoa, ja tunnetta hyväksynnästä. Siitä laumassa ja ystävissä oli kyse.\nÄskeinen tärinäkohtaus oli turruttanut Varjon lihaksia. Hän nousi maasta raajoilleen, tunnusteli hetken olotilaansa ja haparoi hitaasti Tuiskun luo. Varjo vilkaisi varoen Tuiskuun kysyvästi, ja suhteellisen varmana Tuiskun hyväksynnästä hän painoi hellästi päänsä Tuiskun rintaa vasten. "En halua olla yksin. Ainakaan nyt."\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt La Syys 05, 2009 9:28 pm\n((Juu ei haittaa tästäkin tulee lyhyt. Peli taitaa olla lopussa?))\nTuisku seisoi varmana ja rauhallisena paikallaan antaen Varjon tehdä siirtonsa. Se itse alkoi hitaasti mutta haparoimatta tökkiä kuonollaan Varjon niskaa ja lipaisi sitä kielelläänkin. Se todella toivoi, että Varjo luottaisi siihen vastedeskin, ja että se voisi auttaa toista.\n"Hyvä on. Minä en lähde mihinkään, mutta yhdessä voisimme kohta lähteä pesäluolille?" sen ääni oli hiljainen ja matala, kaukana painostuksesta. Se ei ollut ihan varma siitä, oliko Varjo valmis lähtemään takaisin muiden luo, vai haluaisiko se olla vielä hetken Tuiskun kanssa.\nKuitenkin Rusko saattaisi pian etsiä Tuiskua- ja olla jopa vähän mustasukkainen, jos näkisi veljen taas hyväilemässä muita.\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Su Syys 06, 2009 10:46 pm\n((Jeps, Varjo olikin seuraavaksi sanomassa samaa kuin Tuisku äsken. :'D))\nVarjo kuunteli Tuiskun pehmeää ääntä. Voi, jos sitä voisi kuunnella aina... Varjo taisteli yhä edesmenneen veljensä tunnetta vastaan - hän tulisi taistelemaan pitkään. Mutta Tuiskun vuoksi kannatti taistella, itsensäkin kanssa.\nVarjon ääni oli hieman heiveröinen, mutta täynnä luottamusta. "Mennään vain. Lepo tekisi nyt hyvää..." Todellakin, lepo olisi nyt tervetullutta. Hyvien unten jälkeen eilisen murheet tuntuivat lievemmiltä, ajatukset selkeämmiltä. Ehkä se olikin juuri väsymys, mikä sai ajatukset kieppumaan äskettäin, Varjo ajatteli.\nTuiskun lempeät tökkäisyt tuntuivat mukavilta, ja saivat pienen leikinhalun läikähtämään vatsassa. Varjo kuitenkin lannisti tunteen, niin tylsältä kuin se tuntuikin - nyt olo oli aivan liian väsynyt, turhan paljon oli taas Varjon mieli temppuillut lyhyen ajan sisään. Ehkä huomenna.\nVarjo loittoni Tuiskun syleilystä kirsuaan nuolaisten. Hän otti muutaman askeleen pesäluolien suuntaan kuulostellen Tuiskun tekemisiä.\n((Juupa, kenenkäs ajatukset ne nyt harhailevat... Taitaa miun ajatukset olla jossain muualla. Anteeksi siis epäselvyys. :'D))\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt Ti Syys 15, 2009 6:08 am\n((No ei nyt niinkään pahasti ;) Tämän jälkeen sinä voit tehdä lopetusviestin. (Viesti, johon voi vastata merkitsemättömästi, muttei ole pakko vastata ollenkaan.)))\nTuisku hymyili taas ystävällisesti ja otti hitaat, rauhalliset askelet kauemmaksi Varjosta, nuolaisten vielä kerran myötätuntoisesti toisen suupieltä, lähtien kävelemään hitaasti kohti pesäluolia. Se pysähtyi jo kaksi askelta otettuaan, ja katsoi Varjoon heilauttaen häntäänsä.\n((Kiitokset pelistä! Vaikka olikin pitkäkestoinen, niin silti kiinnostava peli! :D))\nAihe: Vs: Veljekset - Päättynyt


musta tee arkistot - Terveelliset herkut\nErilaiset kuumat juomat vaihtoehtoina ainaselle kahville ovat yleistymässä. Oletko kokeillut vielä trendikästä lämmintä kurkumamaitoa? Oma suosikkini on nykyisen lähes jokaisen arkiaamun käynnistävä matcha-latte, olen huomaamattani vähentänyt sen avulla merkittävästi kahvin juontia ja keho suorastaan janoaa aamuista annostaan. Tästä on muuten muodostunut työpaikallani jo rituaali lähimpien työkavereideni kesken, keittelemme matcha-latet aamuisin ja terästämme ne vielä inkiväärillä! Siitä sainkin inspiraation tehdä myös toisenlaisen latte-juoman. Tämä mustikkalatte maistuu herkulliselle mustikkapiirakalle ja se toimii vaikka välipalana. Tämä latte onnistuu maitojuomaan tehtynä, mutta suosittelen lämpimästi kokeilemaan latte-juoman pohjana teetä. Latte juoman pohjaksi soveltuu erinomaisesti esimerkiksi tumma musta tee, kuten chai. Chaitee on mustaa teetä joka on usein maustettu pippurilla, kardemummalla, kanelilla, inkiväärillä ja neilikalla.\nMusta tee sisältää runsaasti flavonoideja, jotka ehkäisevät muun muassa haitallisen LDL-kolesterolin hapettumista. Mustan teen nauttiminen edistää kuona-aineiden poistumista kehosta, vahvistaa vastustuskykyä, tukee hormonitoimintaa, alentaa verenpainetta, sen nauttiminen hillitsee myös bakteerien lisääntymistä hilliten myös virusinfektioita.\n2 dl kookosmaitoa (tai muuta kuumennusta kestävää maitojuomaa)\no,5 tl ceylon kaneli\n1 rkl chaiteetä haudutuspussissa\nKiehauta maito ja nosa se syrjään ja hauduta tee siinä. Lisää mausteet, makeutus ja mustikat ja kuumenna latte uudestaan, sekoita tehosekoittimella tai vatkaimella, tarjoa heti.\nAvainsanat: chai chailatte musta tee mustikka chai-latte


Kummallinen valesuomalainen löytyi kaukaa Siperiasta - Ulkomaat - Ilta-Sanomat\nKummallinen valesuomalainen löytyi kaukaa Siperiasta\nJulkaistu: 21.2.2011 13:55\nPaikallinen miliisi hämmentyi, kun huonosti englantia puhuva nuori mies ilmoitti olevansa hätään joutunut suomalainen kaukana Siperiassa.\nMies ilmaantui yhtäkkiä keskellä yötä Tshitan kaupungissa olevaan kauppakeskukseen ja otti siellä yhteyttä kauppakeskuksen vartijoihin, Tshita.ru-lehti kertoo.\nYhteistä kieltä miehillä ei ollut, vaan suomalaiseksi esittäytynyt mies yritti selvittää vartijoille hätäänsä huonolla englannilla. Lopulta vartijat tajusivat, että mies kertoi olevansa Suomesta ja kadottaneensa henkilöpaperinsa.\nVartijat kutsuivat paikalle miliisin, ja siitä alkoi useita tunteja kestänyt operaatio, kun miliisit yrittivät auttaa pulaan joutunutta ulkomaalaista.\nMiliisit soittivat läpi paikalliset hotellit ja kyselivät, onko heiltä kadonnut ketään suomalaista. Miliisit soittivat jopa Moskovaan Suomen suurlähetystön päivstykseen, mutta sekään ei auttanut arvoituksen ratkaisemisessa.\nLopulta aamun jo sarastaessa salaperäinen ulkomaalainen alkoi yhtäkkiä puhua selvää venäjää. Hän kertoikin olevansa paikallisen lehden toimittaja ja väitti, että hänelle oli annettu tehtäväksi selvittää, miten miliisi kohtelee ilman henkilöpapereita liikkuvia ihmisiä.\nTämäkään selitys ei miliisiä vakuuttanut, sillä soitto Effekt-lehden toimitukseen paljasti, ettei kukaan ollut antanut sieltä kenellekään kyseistä työtehtävää.\nVenäläiset tiedotusvälineet eivät kerro, kuinka miehen oikea henkilöllisyys lopulta selvitettiin. Komsomolskaja Pravdan mukaan häntä odottaa nyt kuitenkin pahimmillaan 1500 ruplan eli noin 38 euron sakko viranomaisten tahallisesta harhauttamisesta.


Kannelmäki | Helsyviesti\nHelsingin ajankohtaiset ympäristöaiheiset tapahtumat ja uutiset yhdessä uutiskirjeessä\nTag Archives: Kannelmäki\nby helsyry\tLeave a comment\nHelsyviesti 7.4. – 13.4.2014\nTorstaina kannattaa poiketa Helsyn kevätkokouksessa kuulemassa alustusta Kestävän kehityksen metropolista, lauantaina voi tulla Talosaareen seuraamaan lintujen kevätmuuttoa sekä sunnuntaina voi suunnata perheen pienempien kanssa Vanhankaupunginlahdelle lintupiiloretkelle. Mukavaa alkaavaa viikkoa 🙂\n– – – – – – SISÄLLYSLUETTELO – – – – – –\n– HELSYN TULEVIA TAPAHTUMIA –\nTo 10.4. Kestävän kehityksen metropoli -alustus & Helsyn kevätkokous\nLa 12.4. Lintujen kevätmuuton seurantaa Talosaaressa\nSu 13.4. Lintupiiloretki perheille Vanhankaupunginlahdella\n– MUITA TULEVIA TAPAHTUMIA –\nTi 8.4 Jätkäsaaren matkustajasataman suunnittelija tavattavissa\nTi 8.4. Kompostointikurssi\nTi 8.4. Konalan Aittatien keskustelutilaisuus\nTi 8.4. Erilainen sijoitustila – sijoita eettisesti\nTi 8.4. Kriittinen pyöräretki\nKe 9.4. Esikaupunkimessut Kanneltalolla\nKe 9.4. Kaavahankkeet Kalasatama-illassa\nTo 10.4. Pakilantien kaavakävely\n– AJANKOHTAISTA HELSINGISSÄ –\n1. HKI: Kivinokasta esitetään tiivistä puukaupunginosaa\n2. HKI: Tunneli Tallinnaan?\n3. HKI: Tukholman kaupunkisuunnittelun luento videolla\n4. HSY: Kotitalouksien sekajätteen hyödyntäminen jätevoimalassa alkaa\n5. YM: Metropolihallintoon ehdolla kaksi vaihtoehtoista toteuttamistapaa\n6. HSL: Kerro omista liikkumistarpeistasi – vaikutat ja osallistut arvontaan\n7. HSL: Luonnos uudeksi raitiolinjastoksi on valmis\n– MUUTA AJANKOHTAISTA –\n1. SLL: Suuri suomalainen päästöhuijaus!\n2. LL: Aikainen kevät sai peipot laulamaan\n3. LL: Polkupyörällä pienen lapsen kanssa\n4. LL: Ilmastonmuutos kärjistää eriarvoisuutta, IPCC:n raportti varoittaa\n5. GP: Minkä värisiä internetpalveluita sinä käytät?\n6. SYKE: IPCC:n uusin raportti – Ilmastonmuutos aiheuttaa riskejä luonnolle ja ihmiselle\n– KÄY KOMMENTOIMASSA KAUPUNGIN SUUNNITELMIA –\n1. Helsingin tulevaisuus tekeillä – Yleiskaava 2050\n2. Kerro mielipiteesi Pohjois-Pasilan uusista suunnitelmista (15.4. asti)\n3. Kerro mielipiteesi Mannerheimintien liikennesuunnitelmasta\n– – – – – – LISÄTIETOA TAPAHTUMISTA JA UUTISISTA ALLA – – – – – –\nTo 10.4. Kestävän kehityksen metropoli -alustus & Helsyn kevätkokous klo 18.\nTieteiden talolla, sali 309 (Kirkkokatu 6). Tule kuulemaan alustus kestävän kehityksen metropolista sekä tutustumaan Helsyn toimintaan. Alustuksen pitää Olli Hakanen teemalla: Kestävän kehityksen metropoli – Voisiko 260 000 uutta asukasta sijoittua Kehä I:n sisäpuolelle nykyiselle liikennealueelle rakentamalla? Kevätkokouksessa käydään läpi viime vuoden toimintaa sekä käsitellään sääntömääräiset asiat. Kaikki ovat tervetulleita!\nLa 12.4. Lintujen kevätmuuton seurantaa Talosaaressa klo 9:15\nKokoontuminen klo 9.15 Uuden Porvoontien ja Talosaarentien risteyksessä, josta kävellään noin 4 km Torpalle. Kävelyretken aikana tarkkaillaan tulvapeltojen lintuja ja Torpalla merenlahden vesilintuja. Retki päättyy klo 12 ja takaisin tullaan omatoimisesti joko kävellen tai kimppataksilla. Oppaana Paul Segersvärd. Varusteet: Säänmukainen vaatetus, kiikari, jos on, ja omat eväät. Torpalle saapuneiden keskuudessa arvotaan lintukirja. HUOM. Säävaraus: jatkuvan sateen sattuessa retki perutaan.\nSu 13.4. Lintupiiloretki perheille Vanhankaupunginlahdella klo 10–13\nTapaamme Vanhankaupungin lahden puistossa, Hämeentie 161. Huhtikuussa ensimmäiset haapanat ovat saapuneet ja peippo virittelee lauluaan. Tule lasten kanssa kurkkimaan lintupiilosta ja kiikaroimaan tornista lintujen kevätpuuhia! Kiertelemme luontopolulla kevättä tutkien osallistujille sopivan matkan. Retkeä värittävät hauskat pikku aistileikit ja luontotutkimukset. Ota mukaan omat eväät, retki on ilmainen. Ilmoittautumiset ja kysymykset info@kiertavaluontokoulu.fi\nTi 8.4 Jätkäsaaren matkustajasataman suunnittelija tavattavissa klo 15.\nHuutokonttori (Tyynenmerenkatu 1). Matkustajasatamaan suunnitellaan risteily- ja autolauttaliikennettä palvelevia rakennuksia, liikenne- ja pysäköintijärjestelyitä ja liike- ja toimitilaa. Tavoitteena on mahdollistaa liikenteen sujuvuus ja matkustajaliikenteen kasvu suunnittelualueella siten, että Tyynenmerenkadun varrelle muodostuu viihtyisiä katu- ja aukiotiloja eri liikennemuodoille ja kaupallisille palveluille. Tule keskustelemaan suunnitelmista.\nTi 8.4. Kompostointikurssi klo 17.\nGardenia, Viikki (Koetilantie 1). Hyödynnä bio- ja puutarhajätteesi! Ympäristöasiantuntija Ville Heinilä perehdyttää käytännönläheisesti kompostoinnin perusteisiin. Kurssi sopii niin aloittelijalle kuin kokeneellekin kompostoijalle. Vapaa pääsy.\nTi 8.4. Konalan Aittatien keskustelutilaisuus klo 17:30\nKyntäjäntie 4. Konalan Aittatien pohjoispäähän (Aittatie 13,14 ja 16) suunnitellaan rakennettavaksi neljä uutta kerrostaloa. Kaavan valmistelija ja liikennesuunnittelija ovat tavattavissa 8.4. klo 16.30 alkaen ja keskustelutilaisuus alkaa klo 17.30 Konalan kirkossa. Keskustelutilaisuuden yhteydessä esitellään ja jaetaan alueen asukkaille rakennusvalvontaviraston julkaisu “Konalan länsireuna: Aluekartoitus ja korjaustapaohjeet – 1960-luvun kerrostalokorttelit”.\nTi 8.4. Erilainen sijoitustila – sijoita eettisesti klo 17:30\nKääntöpöytä (Tallikatu 5). Sijoita tulevaisuuteen! Sijoita eettisesti! Onko hyväntekeväisyys ainoa vaihtoehto jos haluaa vaikuttaa rahoillaan? Voiko säästämällä vaikuttaa? Pankki2.0 on tutustunut pankkien tarjoamiin säästö- ja sijoituskohteisin sekä vastuullisen sijoittamisen periaatteisiin. Kerromme siitä tapahtuman alussa, mutta lopullinen ohjelma ja käsiteltävät asiat päätetään yhdessä: näin ilta muodostuu varmasti läsnäolijoiden kiinnostusta ja toiveita vastaavaksi. Ennakkotietoa asiasta et tarvitse – oma kiinnostus riittää!\nTi 8.4. Kriittinen pyöräretki klo 17:30\nPyöräkeskus, Kamppi (Narinkka 3). Tällä kerralla Kriittinen pyöräretki kulkee monen parannusta vaativan tien kautta. Reitille osuu esimerkiksi Hämeentie ja Mäkelänkatu, joille kaivataan kipeästi tilaa pyöräillä turvallisesti ja sujuvasti. Pyöräretki lähtee liikkeelle Narinkkatorilta ja myös palaa sinne.\nKe 9.4. Esikaupunkimessut Kanneltalolla klo 17-19\nKanneltalo (Klaneettitie 5, Sitratori). Esikaupunkimessut: Kannelmäki-Lassila-Malminkartano-Pohjois-Haaga. Esikaupunkimessuilla sinulla on mahdollisuus kysyä, keskustella ja haastaa sinua askarruttavissa asioissa kaupungin asiantuntijoita sekä kuulla ajankohtaisista hankkeista alueella. Tapahtumalla kaupunki haluaa antaa asukkaille mahdollisuuden osallistua yhteisen Helsingin kehittämiseen. Luvassa myös tietoiskuja energiansäästöstä täydennysrakentamiseen. Tervetuloa kaikki asukkaat!\nKe 9.4. Kaavahankkeet Kalasatama-illassa klo 17.\nRavintola Vanha Kalasatama (Parrulaituri 2). Kalasataman alueella on käynnissä kolme asemakaavan muutosta, joista voi keskustella kaavojen valmistelijoiden kanssa Kalasatama-illan alkajaisiksi. Ilta jatkuu klo 20 saakka uuden kaupunginosan ajankohtaisiin asioihin liittyvillä tietoiskuilla ja keskustelulla.\nTo 10.4. Pakilantien kaavakävely klo 17:30\nLähtö Pakilantien ja Pikkusuonkujan risteyksestä. Kaupunkisuunnitteluvirastossa valmistellaan maankäytön suunnitteluperiaatteita Pakilantien varren alueelle Pikkusuonkujan ja Pirjontien välillä. Työn tarkoituksena on laatia periaatteet, jotka määrittelevät miten aluetta on mahdollista rakentaa tehokkaammin ja kaupunkikuvallisesti eheämmin.\nKaupunkisuunnitteluvirasto esittää, että Kivinokasta suunnitellaan tiiviisti rakennettu puukaupunginosa. Esitys sisältyy Kivinokan suunnitteluperiaatteisiin, jotka ovat kaupunkisuunnittelulautakunnan käsiteltävänä 8. huhtikuuta. Suunnitteluperiaatteet ohjaavat Kivinokan osayleiskaavan jatkosuunnittelua. Viraston esityksessä Kivinokasta tulisi noin 6 000 asukkaan puukerrostalovaltainen kaupunginosa. Rakentamisen painopiste olisi niemen lounaisrannassa. Kivinokkaan tulisi sekä vuokra- että omistusasumista.\nHelsingin ja Tallinnan välisen liikenteen kasvaessa on esitetty tunnelin rakentamista maiden välille. Kaupunkien välillä kulkee yli 7 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Helsingin ja Tallinnan kaupungit ovat käynnistäneet Helsinki–Tallinn fixed link -projektin tunnelin esiselvitysten suunnittelemiseksi. Projektista saadaan tietoa myös yleiskaavoitukseen. Tässä vaiheessa ei siis suunnitella tunnelia, vaan mietitään, pitääkö kaavaan ylipäänsä jättää varaus mahdolliselle tunnelille.\nTukholman vs. kaupunkirakentamisjohtaja Niklas Svensson piti avoimen yleisöluennon Laiturilla 26.3.2014. Luennolla Svensson kertoi, miten Tukholma vastaa kaupunkisuunnittelun keinoin kasvun haasteisiin. Luento on nyt katsottavissa videolla.\nTänä vuonna jätteiden hyödyntäminen tehostuu entisestään, kun HSY alkaa kuljettaa kotitalouksien sekajätettä hyödynnettäväksi Vantaan Energian jätevoimalaan. Muiden jätteiden kierrätys jatkuu edelleen. Jätevoimalan koekäyttö on alkanut. Siellä sekajätteestä tuotetaan kaukolämpöä ja sähköä.\nMetropolilainsäädäntöä valmisteleva työryhmä ehdottaa väliraportissaan kahta vaihtoehtoista mallia metropolihallinnoksi. Molemmissa malleissa metropolihallinnon tehtävät liittyvät maankäyttöön, asumiseen ja liikenteeseen (MAL), kilpailukykyyn, elinkeino- ja innovaatiopolitiikkaan sekä segregaatioon eli eriarvoistumiseen, työvoimaan ja maahanmuuttoon. Mallit eroavat toisistaan tehtäväkokonaisuuksien laajuuden sekä muun muassa hallintomallin, aluerajauksen ja rahoituksen järjestämisen osalta. Molempia malleja yhdistää vahva metropolikaava MAL-tehtävien järjestämiseksi.\nAuta kehittämään liikkumista ja maankäyttöä Helsingin seudulla. Anna palautetta huhtikuun aikana. Palautetta käytetään Helsingin seudun maankäyttösuunnitelman, asumisen strategian ja liikennejärjestelmäsuunnitelman valmistelussa. Suunnittelu ulottuu vuoteen 2050 ja se kattaa 14 kuntaa: Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen, Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti. Osallistuneiden kesken arvotaan viisi vuorokausilippua HSL:n joukkoliikenteeseen.\nHSL:n tavoitteena on tiheä ja helposti hahmotettava linjasto, joka palvelee mahdollisimman monen matkustajan tarpeita ja viime syksystä asti työstetty luonnos raitioliikenteen linjastosuunnitelmaksi vuosille 2014-2024 on valmistunut. Linjasto on pysynyt vuosikymmenet kutakuinkin ennallaan, mutta sitä on tarpeen uudistaa, koska Helsingin kantakaupunki muuttuu ripeää vauhtia. Keskustan liikenne kasvaa muun muassa siksi, että entisille satama-alueille Jätkäsaareen ja Hernesaareen nousee asuin- ja työpaikka-alueita, jotka on suunniteltu raitioliikenteen varaan. Lähivuosina myös Kehärata ja Länsimetro vaikuttavat siihen, miten kantakaupungissa liikutaan.\nTurpeen vesistöpäästöt on arvioitu Suomessa harhaanjohtavasti koko 2000-luvun ajan. Nykymenetelmillä ei saada todellista kuvaa turvetuotannon vesistöpäästöjen määrästä. “Tulvahuippujen aikana vesistöihin kulkeutuu noin 90 prosenttia turvepäästöistä. Tätä päästöä ei ole tilastoissa lainkaan”, kertoo Suomen luonnonsuojeluliiton puheenjohtaja Risto Sulkava.\nPoikkeuksellisen varhain saapunut kevät ei pelästynyt hetkellisestä kylmästä jaksosta, vaan lintujen kuoro on jo vahvasti äänessä. Luonto-Liiton Kevätseurannan toinen seurantaviikonloppu oli aurinkoinen, mikä näkyi myös runsaissa havaintomäärissä. Muuttolinnut ovat edelleen ennätysaikaisessa. Peipon laulu kaikuu jo koko eteläisessä Suomessa, ja kokonaisuudessaan peipoista on saatu yli 250 havaintoa. Kurkia on muuttanut vuodenaikaan nähden runsaasti, ja pohjoisimmat kurkihavainnot ovat tulleet Oulun seudulta. Västäräkkejä nähtiin viikonloppuna erityisesti Uudenmaan alueella.\nMonet vanhemmat haluavat liikkua vauvan ja lapsen kanssa polkupyörällä. Onko vauvan kanssa pyöräily mahdollista, ja mitä tulisi ottaa huomioon? Pyöräily on usein nopein, ekologisin ja turvallisin tapa päästä paikasta toiseen myös vauvan kanssa. Samalla tulee pidettyä yllä omaa fyysistä kuntoa.\nIlmastonmuutoksen hinta käy sitä kovemmaksi, mitä kauemmin välttämättömiä toimia viivytellään, Kansainvälisen ilmastopaneelin IPCC:n tänään julkaisema raportti osoittaa. Ympäristö- ja kehitysjärjestöt vaativat lisää kunnianhimoa myös Suomen ilmastotavoitteisiin.\nGreenpeace on pistänyt vihreän sävyt järjestykseen, ja musta listakin löytyy. Tänään julkaistu Clicking Clean -raportti listaa internetympäristön likaisimmat ja puhtaimmat yritykset, jotka suurella energiankulutuksellaan vaikuttavat oikean ympäristön hyvin- tai pahoinvointiin.\nHallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n viidennen arviointiraportin ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja sopeutumista käsittelevä osa on hyväksytty IPCC:n kokouksessa Yokohamassa Japanissa. Raportin keskeinen sanoma on, että ilmastonmuutos aiheuttaa vakavia riskejä luonnon ja ihmisten hyvinvoinnille kaikkialla maailmassa. Havaitut vaikutukset koskevat niin ihmisten terveyttä, maa- ja meriekosysteemejä, vesivaroja kuin ihmisten elinkeinoja napa-alueilta tropiikkiin, pieniltä saarilta mantereille. Eniten kärsivät köyhät maat, joiden sopeutumiskyky on heikko.\n– KÄY KOMMENTOIMASSA SUUNNITELMIA JA KAAVOJA –\nHelsingin kaupunkisuunnitteluvirasto on aloittanut uuden yleiskaavan laatimisen. Yleiskaava on pitkän aikavälin maankäytön suunnitelma, jolla ohjataan kaupungin yhdyskuntarakenteen kehittämistä. Yleiskaavan valmisteluun voi osallistua koko suunnitteluprosessin ajan useilla eri tavoilla: tulemalla mukaan tilaisuuksiin, osallistumalla verkkokeskusteluun, ottamalla yhteyttä suunnittelijoihin tai jättämällä mielipiteen virallisina nähtävilläoloaikoina.\nPohjois-Pasilan maaliikennekeskuksen alueelle laaditaan asemakaavan muutosta. Alueelle on suunnitteilla uusia asuntoja ja toimistorakentamista. Mitä mieltä olet alueen tulevaisuudesta? Kerro omat näkemyksesi tai kommentoi oheisia kaavioita? Onko sinulla ideoita maaliikennekeskuksen ja postinlajittelukeskuksen muodostaman alueen nimeksi – voisiko alue olla nimeltään esimerkiksi Postipuisto?\nMannerheimintielle suunnitellaan yksisuuntaisia pyöräteitä Reijolankadun ja Nordenskiöldinkadun välille. Tavoitteena on parantaa pyöräilyn sujuvuutta ja turvallisuutta osuudella, joka on osa pyöräliikenteen tulevaa pääverkkoa. Katuosuudelle on tulossa välttämätön kiskoremontti, ja pyörätiet kannattaa rakentaa kiskojen uusimisen yhteydessä. Kerro, mitä mieltä olet suunnitelmasta. Keskustelupalsta on avoinna 27. huhtikuuta asti.\nKotkankatu 9, 00510 Helsinki\nLiity mukaan norppajengiin!\nCategories: Uncategorized | Tags: energia, Gardenia, Greenpeace, Helsingin kaupunki, helsingin luonnonsuojeluyhdistys, Helsingin seutu, Helsinki, Helsy, helsyviesti, HSY, ilmasto, IPCC, Jätkäsaari, Kalasatama, Kamppi, Kannelmäki, kestävä kehitys, Kevätkokous, Kivinokka, kompostointi, Konala, krii, Kriittinen pyöräretki, Laituri, linturetki, Luonto-Liitto, Pakila, Pasila, perheretket, SLL, Suomen luonnonsuojeluliitto, SYKE, Tallinna, Talosaari, tapahtumat, Torppa, uutiset, uutiskirje, Vanhakau, Yleiskaava, ympäristö, Ympäristöministeriö, ympäristötapahtumat, ympäristöuutiset | Permalink.\nHelsyviesti 8.2. – 16.2.2014\nYleiskaava on tänä vuonna hyvin ajankohtainen asia ja maanantaina voi mennä Laiturille kuulemaan millaisia tuloksia ja johtopäätöksiä karttakysely herätti tai vaikka ilmoittautua työpajaan omasta asuinalueesta. Helsyn retket käynnistyvät myös sunnuntaina talvisella kävelyllä Etelä-Haagassa, tervetuloa mukaan!\nSu 9.2. Kävelyretki Etelä-Haagassa\nPe 28.2. Pöllö- ja tähtiretki Vuosaaresta Talosaaren Torpalle\n10. – 24.2. Pääkaupunkiseudun neljä vuodenaikaa -valokuvanäyttely Pasilassa\nPe 7.2. – su 9.2. Art meets Ice – jääveistoksia Korkeasaaressa\nSu 9.2. Kupolin herkussa linssipataa ja keskustelua vastamainonnasta\nMa 10.2. Yleiskaavan karttakyselyn tulosten esittely\nTi 11.2. Kriittinen pyöräretki\nKe 12.2. Keskustelutilaisuus Munkkivuoren Pohjola-talon alueen tulevaisuudesta\nTo 13.2. Kantelettarentie 9:n kaavapäivystys\nPe 14.2. Tiedekulma: Spatial segregation in large cities: the case of Helsinki\nLa 15.2. – su 2.3. Pandan jäljillä – tutustu pandan elämään Gardeniassa\n1. HKI: Suomen ensimmäinen sähkövarasto Viikin ympäristötaloon\n2. HKI: Pasilasta tulee Helsingin toinen keskus\n3. HKI: Pohjola-talon korttelille etsitään uutta käyttöä\n4. HKI: Pasila 3.0 näyttely Laiturilla 7.2. – 26.4. – Näe ja koe uusi Pasila\n5. HKI: Lautakunta äänesti Talin golfkentän rakentamismäärästä\n6. HSY: Yksittäiset lasinkeräysastiat poistetaan helmi-maaliskuussa\n7. ELY: Uudenmaan kasvihuonekaasupäästöjen kasvu taittui, mutta vesistöjen tila on maan heikoin\n8. HKI: Helsinki kutsuu kaupunkilaiset suunnittelemaan vuoden 2050 kaupunkia – Ilmo työpajoihin 14.2. mennessä!\n1. SLL: Talvivaaran onnettomuustutkinnan johdettava toimenpiteisiin\n2. SLL: PEFC-sertifiointi ei edusta kestävää metsätaloutta\n3. SuLu: Suomen luonnon maahanmuuttajat: Täplärapu – ruttoa ja ruokaa\n4. SuLu: Vuosi on 2014 ja Talvivaarassa vedet riskitasolla\n5. GP: Euroopan parlamentti haastaa komission – Vaatii tavoitteita uusiutuvalle energialle\n6. GP: IKEA menettää FSC- metsäsertifikaattinsa Venäjän Karjalassa\n7. YM: Kierrätyshankkeiden hankehaku Ympäristöministeriössä\n8. YM: METSO-ohjelmassa suojeltu enemmän metsäalaa viime vuonna kuin 2012\n9. SYKE: Ympäristö 1/2014 ilmestynyt, lue se verkossa\n10. IL: Terminen talvi alkoi koko maassa tammikuussa\n1. Keskustelu: Kerro mielipiteesi Meilahden huvila-alueen kehittämisestä\n2. Kysely: Iso Roobertinkadun kävelykatu\nSu 9.2. Kävelyretki Etelä-Haagassa klo 14.\nTule ihailemaan luonnon ihmeitä kävelyretkelle Etelä-Haagassa. Retki lähtee Kauppalantie 2:sta, punatiilisen Elannon talon luota ja päättyy Haagan torille. Kävelemme Kauppalanpuiston ja Haaganpuron alueella talvista luontoa ihaillen ja talventörröttäjiä arvuutellen. Vaativuus: kävellään lumisia polkuja. Retki järjestetään yhdessä Pro Haagan kanssa. Tervetuloa mukaan!\nPe 28.2. Pöllö- ja tähtiretki Vuosaaresta Talosaaren Torpalle klo 21.\nTule ihailemaan öistä tähtitaivasta ja kuuntelemaan pöllöjä.Oppaat: Paul Segersvärd (pöllöt) ja Tuukka Perhoniemi (tähdet). Varusteet: Lämpimät vaatteet ja jalkineet, taskulamppu, tähtikartta, jos on, ja lämmintä juotavaa. Torpalla voi nauttia omia eväitä. Sinne saapuneiden keskuudessa arvotaan tähtikartta. Torpalla voi myös yöpyä. Retki on kaikille avoin.\nPasilan kirjasto, Kellosilta 9. Kaikille avoimen valokuvakilpailun tarkoituksena oli innostaa kaupunkilaisia tarkkailemaan ja arvostamaan ympäröivää monimuotoista kaupunkiluontoa uudella tavalla. Kilpailu oli hyvin suosittu ja tuomaristo sai eteensä reippaan pinon hienoja otoksia. Kilpailun parhaita paloja voit nähdä kevääseen asti kirjastoja kiertävässä näyttelyssä. Tule tutustumaan upeisiin luontovalokuviin!\nKorkeasaaren kansainvälinen jäänveistofestivaali Art Meets Ice järjestetään vuosittain helmikuussa.Tapahtumaan kutsutaan jäänveiston huippuammattilaisia eri puolilta maailmaa luomaan jäistä taidetta. Eläintarhaan kuljetetaan tapahtumaa varten yli 40 000 kiloa jäätä! Illan hämärtyessä veistokset loistavat iltavalaistuksessaan. Eläintarha on tapahtuman aikaan avoinna normaalia pidempään, klo 10-19.\nSu 9.2. Kupolin herkussa linssipataa ja keskustelua vastamainonnasta klo 16.\nKupoli (Mannerheimintie 5 B, 7. krs). Helsingin seudun Maan ystävien kansankeittiössä on luvassa algerialaista linssipataa ja kriittistä keskustelua vastamainonnasta. Vieraina on vastamainonnan parissa puuhaavia henkilöitä kuten Voima-lehden toimittaja ja Häiriköt-kirjan kirjoittaja Jari Tamminen, Elissa Eriksson “Haluan nähdä muutakin” -tempauksesta, Yakup Albekoglu Mudvertising Groupista sekä Eeva Kemppainen Eetistä ja Mainoskupla-kilpailusta.\nMa 10.2. Yleiskaavan karttakyselyn tulosten esittely klo 18.\nLaituri (Kampissa Narinkkatorilla, Narinkka 2). Marras–joulukuussa 2013 helsinkiläisiltä kysyttiin, millainen on hyvä Helsinki vuonna 2050. Yleiskaavan valmisteluun liittyvään karttakyselyyn vastasi yli 4 000 henkilöä ja kartalle saatiin yli 33 000 paikannusta. Ohjelmassa: Kyselyn tulokset, kehitysjohtaja Maarit Kahila, Mapita Oy; Yleiskaavan näkökulmasta kiinnostavimmat tulokset, yleiskaavapäällikkö Rikhard Manninen, kaupunkisuunnitteluvirasto; Kommentit liikennettä koskevista tuloksista, toimistopäällikkö Matti Kivelä, Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto. Tilaisuus on avoin kaikille kiinnostuneille. Tervetuloa!\nTi 11.2. Kriittinen pyöräretki klo 18.\nKokoontuminen klo 17:30 Narinkkatorilla pyöräkeskuksella (Kamppi, Narinkka 3). Autoille varattua tilaa tulee saada pyörien käyttöön. Huonosti suunnitellut pyöräreitit, huonokuntoiset pyörätiet ja lähes täydellinen pyöräkaistojen puute osoittavat, että pyörä nähdään lähinnä urheilu- eikä liikennemuotona, vaikka samalla puhutaan pyöräilymäärien kaksinkertaistamisesta. Ajetaan Helsingistä yhdessä parempi kaupunki pyöräillä.\nKe 12.2. Keskustelutilaisuus Munkkivuoren Pohjola-talon alueen tulevaisuudesta klo 18.\nMunkkivuoren seurakuntasali (Raumantie 3). Helsingin Munkkivuoressa Lapinmäentie 1:ssä sijaitsevalle vakuutusyhtiö Pohjolan entiselle pääkonttorille ja sen lähiympäristölle haetaan tulevaisuuden suuntaa arkkitehtuurikilpailun avulla. Kaupunkisuunnitteluvirasto käynnistää asemakaavan muutoksen rinnan kilpailun kanssa.\nTo 13.2. Kantelettarentie 9:n kaavapäivystys klo 15:30\nKanneltalo (Klaneettitie 5). Kannelmäessä Kantelettarentie 9:ssä sijaitsevalle tontille suunnitellaan lisärakentamista. Nykyistä kolmikerroksista asuintaloa on tarkoitus korottaa yhdellä kerroksella ja tontin rakentamattomalle osalle rakentaa uusi nelikerroksinen asuinrakennus. Kaavamuutoksen valmistelija on tavattavissa kello 15.30–18.30 Kanneltalon aulassa.\nPe 14.2. Tiedekulma: Spatial segregation in large cities: the case of Helsinki klo 13.\nThink Corner, Porthania (Yliopistonkatu 3). Chinatown and Little Italy have become symbols of New York. More than just immigrant communities they are now tourist hotspots, appearing as the result of a long process of spatial segregation. Join in a debate about spatial segregation in Europe’s largest cities. Bring your own knowledge and experience and let’s debate together the case of Helsinki: Is there any spatial segregation in our city? If there is, how does it happen and how does it affect both immigrants and the national population? Is it indeed a problem or rather an inevitable cultural process? Does it need a “solution”?”\nGardenia (Koetilantie 1, Viikki). Tee tutkimusmatka Gardenian trooppiseen puutarhaan ja tutustu pandan elämään. Kaakkoisaasialaisten kasvien siimeksessä kulkee polku, jonka varrelta löytyy tietotauluja jättiläispandan päivästä ja puutarhassa kasvavista eksoottisista kasveista. Lapset ja lapsenmieliset voivat tassutella pandan jalanjäljillä. Sisäänpääsymaksut: lapset 2 €, eläkeläiset 2,30 €, aikuiset 4 € ja perhe-lippu 9 €.\nSuomen ensimmäinen kiinteistöön asennettava tuotantokäytössä oleva akkuvarasto tulee Helsinkiin. Varasto asennetaan Helsingin ympäristökeskuksen ja yliopiston käytössä olevaan Viikin ympäristötaloon. – Sähkövarastot ovat tärkeitä uusiutuvan energian lisääntyessä. Niiden avulla voidaan ratkaista uusiutuvan energian haasteita. Varastoilla on mahdollista tasata sähkön käyttöä ja tuotantoa. Esimerkiksi niin, että aurinkoisena päivänä akut ladataan täyteen, ja sähkö käytetään pimeinä yön tunteina tai kulutushuippujen aikaan pienentämään kustannuksia, Siemensin Smart Grid -divisioonan johtaja Jussi Mäntynen sanoo.\nPasilasta tulee Helsingin toinen keskus nykyisen keskustan rinnalle ensi vuosikymmenen alussa. Pasilan rooli toimitilarakentamisen avainalueena ja liiketoiminnan keskittymänä sekä media-, tapahtuma- ja kongressikaupunginosana vahvistuu. Tulevat liikenneratkaisut voimistavat Pasilan merkitystä koko maan toimivana keskuksena ja asuinpaikkana. Näitä ovat muun muassa Kehärata-yhteys lentokentälle, Pasilan läntinen lisäraide ja uusi Veturitie sekä Ilmalan raitiotie. Suunnitteilla on myös Pasilasta alkava Pisararata eli paikallisjunien tunnelilenkki Töölön ja Hakaniemen alitse.\nHelsingin Munkkivuoressa sijaitsevalle vakuutusyhtiö Pohjolan entiselle pääkonttorille ja sen lähiympäristölle haetaan tulevaisuuden suuntaa arkkitehtuurikilpailun avulla. Rakennus sijaitsee osoitteessa Lapinmäentie 1. Kortteli rajautuu Lapinmäentiehen, Huopalahdentiehen ja Kangaspellon puistoalueeseen. Talon nykyiset vuokralaiset OP-Pohjola ja Sanoma Magazines muuttavat pois vuonna 2015.\nTutustu Pasilan keskuksen suunnitelmaan Laiturilla. Pasila 3.0 -näyttelyssä esitellään rakentamisen ensimmäistä vaihetta, Pasilan keskusta, Triplaa. Koe tulevaisuuden Pasila liikkumalla uusissa julkisissa tiloissa virtuaalikypärän ja animaation avulla kulkumuotoa vaihdellen. Kokeile, miltä tuntuu julkisivujen uudet pintamateriaalit, kuten alumiinivaahto. Tarkastele keskustakorttelia uudesta pienoismallista ja kerro oma näkemyksesi siitä, millainen on hyvä Pasila.\nKaupunkisuunnittelulautakunta käsitteli kokouksessaan 4. helmikuuta lausuntoa valtuustoaloitteeseen, jossa esitettiin Talin golfkentän muuttamista asuinkäyttöön. Alueen soveltumista asumiseen on selvitetty kaupunkisuunnitteluvirastossa osana yleiskaavatyötä. Esityksen mukaan asuinrakentamiseen soveltuva pinta-ala mahdollistaisi monipuolisella rakentamisella noin 500 asunnon tai yksipuolisella kerrostalorakentamisella noin 1 000 asunnon rakentamisen, kun suojeluarvot, virkistysaluetarve ja rakentamisolosuhteet otetaan huomioon. Esitykseen tehtiin äänestysten jälkeen kaksi muuta muutosta.\nHelsingin seudun ympäristöpalvelut HSY poistaa viimeiset yksittäiset lasinkeräysastiat käytöstä helmi-maaliskuun aikana Helsingistä ja Espoosta. Yksittäiset keräysastiat poistetaan, sillä HSY aloitti syksyllä 2013 lasipurkkien keräyksen kiinteistöiltä, joilla on vähintään 20 huoneistoa. Kiinteistöjä, joilla ei ole omaa lasinkeräystä, palvelevat HSY:n kierrätyspisteet, joita on pääkaupunkiseudulla tällä hetkellä 128.\nUudellamaalla syntyi kasvihuonekaasupäästöjä vuonna 2012 noin 14,6 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Päästöt lisääntyivät vuodesta 1990 noin 9 prosenttia, mutta pienenivät suhteessa vuoteen 2006/2008. Vuoden 2006/2008 jälkeen eniten kasvoivat kaukolämmön ja sähkölämmityksen aiheuttamat päästöt. Muiden sektoreiden päästöt vähenivät. Uusmaalaisten asukaskohtaiset päästöt ovat pienentyneet tarkastellulla aikavälillä.\nKaupunkisuunnitteluvirasto järjestää helmi–maaliskuussa neljä Helsingin uuteen yleiskaavaan liittyvää työpajaa. Hetki suunnittelijana -työpajoissa kaupunkilaiset suunnittelevat, millainen oma kaupunginosa on 30–40 vuoden kuluttua. Ilmoittaudu mukaan itseäsi kiinnostavaan työpajaan nettisivuilla: 26.2. Kantakaupunki, 27.2. itäinen Helsinki, 5.3. keskinen ja pohjoinen Helsinki sekä 6.3. läntinen Helsinki.\nTalvivaaran kaivosyhtiö otti tietoisen riskin kun se varastoi suuria määriä vettä kipsisakka-altaaseen sen käyttötarkoituksen vastaisesti. Tämä käy ilmi Onnettomuustutkintakeskuksen tänään julkaisemasta raportista. Suomen luonnonsuojeluliitto kiirehtii Talvivaaran altaiden tyhjentämistä, jotta uudelta suuronnettomuudelta vältytään.\nMetsäteollisuus on anellut ympäristöjärjestöjä oman PEFC-metsiensertifiointijärjestelmänsä taakse jo pitkään. Ympäristöjärjestöjen mielestä PEFC-sertifiointi ei kuitenkaan riittävästi paranna metsien tilaa, eikä se epädemokraattisena kehity oikeaan suuntaan. Ympäristöjärjestöt tukevat FSC-sertifiointia, joka on maailmalla laajasti eri toimijoiden keskuudessa arvostettu kestävämpää metsätaloutta edistävä sertifikaatti.\nTäplärapu tuotiin Suomeen rapuruton turmeleman jokiravun rinnalle. Sen mukana tuli istutettua entistä tuhoisampi rapuruttotyyppi, joka jäi vaivaamaan myös täplärapua. Ravulla on ollut merkittävä rooli Suomen taloudellisessa historiassa. Vielä 1900-luvun alkuvuosina rapusaaliit olivat runsaita ja rapukauppaa käytiin käytiin pitkin Keski-Eurooppaa ja Venäjää. Rapuruton levittyä Suomen tuottavimmille rapuvesille 1907 rapukanta romahti, ja samalla hiipui rapukauppa.\nKainuun Elyn tiedot paljastavat Talvivaaran aloittavan vuoden 2014 pahoissa vesiongelmissa ja ympäristöluvan vastaisessa tilanteessa. Elyn uudet tiedot osoittavat, että Talvivaaran kipsisakka-altaissa on yhä 1,5 miljoonaa kuutiota liuosta. Altaita ei ole lainkaan tarkoitettu vesimäiselle aineelle vaan paljon kiinteämmälle sakalle.Tilanne on ympäristöluvan vastainen eli laiton, toteaa Kainuun Ely-keskus. Se on myös vaarallinen, koska varoallas eli Kortelammen pato on melkein piripinnassa.\nEuroopan parlamentti hyväksyi tänään mietinnön, joka vastustaa komission esitystä luopua jäsenmaita sitovista uusiutuvan energian tavoitteista. Parlamentti kannattaa vuodelle 2030 kolmea sitovaa tavoitetta, jotka kattavat päästövähennykset, uusiutuvan energian sekä energiansäästön. Lisäksi parlamentti nostaisi uusiutuvan energian tavoitetasoa.\nIKEA:n avohakkuut Venäjän Karjalassa ovat herättäneet huolta paikallisten asukkaiden, tutkijoiden ja ympäristöjärjestöjen keskuudessa jo pitkään. Nyt IKEA on menettänyt FSC- sertifikaatin Karjalan 300 000 hehtaarin metsäalaltaan. Tammikuun lopulla ilmestynyt auditointiraportti toteaa IKEA:n rikkoneen FSC:n vaatimuksia, pahimmillaan pitkän aikaa ja järjestelmällisesti.\nYmpäristöministeriö tukee vuosina 2012 – 2015 jätteiden kierrätystä sekä uusiomateriaalien käyttöä edistäviä kokeilu- ja kehittämishankkeita. Hankehaku on käynnissä 10.3.2014 klo 16.15 saakka.\nMetsien monimuotoisuutta turvaava METSO-ohjelma etenee edelleen vahvasti. Vuonna 2013 yksityismaita suojeltiin ennätykselliset 7612 hehtaaria. Edellinen ennätys oli vuodelta 2012, jolloin METSOn suojelupinta-ala kasvoi 7504 hehtaarilla. “Metso-ohjelman vauhdikas eteneminen on hieno asia luonnon monimuotoisuudelle. Näin saadaan eteläisen Suomen harvinaisiksi käyneitä vanhoja ja luonnontilaisia metsiä suojeltua. Metso ja muut suojeluohjelmat vahvistavat tärkeiden luonnonarvojen säilymistä niin, että meillä on tulevaisuudessakin mahdollisuus nauttia maamme hienosta metsäluonnosta”, iloitsee ympäristöministeri Ville Niinistö.\nMm. Astu laivaan!; Liian suuret päästöt; Kasvua niukkuudesta; Ympäristönsuojelulaki uudistuu; Ympäristöjohtamisen moniottelija; Molok tähtää huipulle Amerikassa; Muurin uhkaama maailmanperintö; Vastavoimaa kulutuskulttuurille; Suomenlahti-vuosi pärskähti käyntiin; Dervissien tanssi; Sopeudu, muuta tai kuole; Talouskriisi on vaikuttanut ympäristön tilaan.\nTammikuu oli lämpötiloiltaan hyvin kaksijakoinen. Lauhan alkukuun jälkeen sää kylmeni paikoin jopa harvinaisen kylmäksi. Terminen talvi alkoi eteläisimmässäkin Suomessa vihdoin 11. tammikuuta. . Pitkäaikaiseen keskiarvoon verrattuna keskilämpötila jäi suurimmassa osassa maata tavanomaista alhaisemmaksi ensimmäisen kerran sitten viime vuoden heinäkuun.\nMeilahden huvila-alueelle laaditaan asemakaavan muutosta. Kerro, mitä mieltä olet suunnitteluperiaatteissa esitetyistä toimenpiteistä. Saaduista kommenteista laaditaan yhteenveto, joka on kaupunkisuunnittelulautakunnan käytössä suunnitteluperiaatteista päätettäessä.\nTällä kyselyllä kartoitetaan jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden näkemyksiä Iso Roobertinkadun kävelykadun toimivuudesta kävelykatuna. Kyselyssä kiinnitetään erityistä huomiota siihen kuinka tavarankuljetukset vaikuttavat kävelykadun viihtyisyyteen. Kyselyn tuloksia voidaan hyödyntää Iso Roobertinkadun kävelykadun kehitystyössä ja kaupunkisuunnitteluvirastossa tekeillä olevan citylogistiikan toimenpideohjelman laadinnassa.\nCategories: Uncategorized | Tags: ELY-keskus, energia, FSC-sertifikaatti, Gardenia, Greenpeace, Haaga, Helsingin kaupunki, helsingin luonnonsuojeluyhdistys, Helsingin seutu, Helsinki, Helsy, helsyviesti, HSY, IKEA, Kamppi, Kannelmäki, kierrätys, Korkeasaari, Kriittinen pyöräretki, Laituri, Maan ystävät, Meilahti, METSO, Munkkivuori, Pasila, Punavuori, SLL, Suomen luonnonsuojeluliitto, Suomen Luonto, SYKE, Tali, Talvivaara, tapahtumat, Tiedekulma, uutiset, uutiskirje, Viikki, Yleiskaava, ympäristö, Ympäristöministeriö, ympäristötapahtumat, ympäristöuutiset | Permalink.\nHelsyviesti 1.2. – 9.2.2014\nNyt pääset selailemaan ympäristökatsauksia vuodesta 2013 tai katsomaan koko vuoden säät videona Youtubessa. Viime vuodelta tuli myös hyviä uutisia Suomenlahden tilasta ja Kiinan hiilen kulutuksesta. Mukavaa viikonloppua!\n13.1. – 8.2.14 Pääkaupunkiseudun neljä vuodenaikaa -valokuvanäyttely Kannelmäessä\nLa 1.2. Pandora’s Promise – olisiko ydinvoima ratkaisu energiakriisiin?\nLa 1.2. Seurasaaren talviluonto – opastettu talviluontoretki\nLa 8.2. – su 9.2. Kerhonohjaajan koulutus luontokerhoihin (ilmo 2.2.!)\n1. HKI: Vanhankaupunginlahden pesimälinnusto on monipuolistunut\n2. HKI: Lausunnossa pohditaan Talin golfkentän ottamista asuntorakentamiseen\n3. HKI: Helsinki kutsuu kaupunkilaiset suunnittelemaan vuoden 2050 kaupunkia\n4. HKI: Yleiskaavan karttakyselyn tuloksia esitellään Laiturilla 10. helmikuuta\n5. HSY: Jätteen vähentäminen koetaan kouluissa ja päiväkodeissa yhä tärkeämmäksi\n6. HSY: Helsinkiin uusia kierrätyspisteitä – löydä lähimmät HSYn karttapalvelusta\n7. HSY: HSY mittaa pääkaupunkiseudun ilmanlaatua neljässä uudessa paikassa\n8. SYKE: Suomenlahden syvänteiden happitilanne on parantunut\n9. Ympäristö.fi: Ympäristön tila Uudellamaalla 2013 -katsaus on julkaistu\n1. SLL: Norpat tarvitsevat lunta, rauhaa ja turvallisia vesiä\n2. SuLu: Katso vuoden 2013 maailman sää pikakelauksena\n3. SLL: Ilmastonmuutoksen merkitys tulevaisuudelle on huomioitava lukio-opetuksen uudistuksessa\n4. Ilmasto.org: Miten suomalainen vienti vaikuttaa – eettiset ja ekologiset näkökulmat\n5. GP: Kiinan hiilen kulutuksen kasvu taittui, ilmastolla on toivoa\n6. II: Lämpöpumppujen määrä ylitti 600 000 rajan Suomessa\n7. YM: Ympäristöministeri: Uudet kansallispuistot Etelä-Konnevedelle ja Salon Teijoon\n8. YM: Natura 2000 -verkostoa täydennetään ja -tietokanta päivitetään\n9. YM: Yritykset ja biodiversiteetti -ohjelma nostaa luonnon monimuotoisuuden yritysten agendoille\n10. Ympäristö.fi: Ympäristön tila Suomessa 2013 -katsaus julkaistu\nKannelmäen kirjasto, Klaneettitie 5. Kaikille avoimen valokuvakilpailun tarkoituksena oli innostaa kaupunkilaisia tarkkailemaan ja arvostamaan ympäröivää monimuotoista kaupunkiluontoa uudella tavalla. Kilpailu oli hyvin suosittu ja tuomaristo sai eteensä reippaan pinon hienoja otoksia. Kilpailun parhaita paloja voit nähdä kevääseen asti kirjastoja kiertävässä näyttelyssä. Tule tutustumaan upeisiin luontovalokuviin!\nLa 1.2. Pandora’s Promise – olisiko ydinvoima ratkaisu energiakriisiin? klo 12.\nBio Rex (Mannerheimintie 22-24). Ilmastokriisin parissa painiva maailma kaipaa kipeästi ratkaisuja energiantuotantoonsa. Pandora’s Promise kysyy, voiko vastaus löytyä sittenkin pelätystä ja vihatusta ydinvoimasta. Äänen saa joukko ydinvoimaa vastaan kiihkeästi ja julkisesti puhuneita ympäristöliikkeen jäseniä, jotka ovat tehneet täyskäännöksen. Kantansa hyvin avoimesti ilmaiseva elokuva nostaa energiapolitiikan DocPointin kuumaksi puheenaiheeksi. Uudelleen arvioinnin paikka vai pelkkää propagandaa? Päätä itse!\nLa 1.2. Seurasaaren talviluonto – opastettu talviluontoretki klo 13.\nTalviluontoretki alkaa klo 13 bussin 24 päätepysäkiltä (Seurasaarentie). Seurasaaren metsässä naputtaa käpytikka, rapistelee puukiipijä, hippiäinen ja kuusitiainen. Mukaan voi ottaa pähkinöitä – Seurasaaressa ne maittavat oraville ja tiaisille. Julkisilla lähimmäksi lähtöpaikkaa bussilla 24. Retken järjestävät Gardenia ja Helsingin kaupungin ympäristökeskus. Vapaa pääsy.\nPauligin huvila (Mechelininkatu 36A). Koulutuksesta eväitä lasten ympäristökasvatukseen! Kurssi on räätälöity erityisesti Luonto-Liiton kerhonohjaajille. Muutkin asiasta kiinnostuneet saavat koulutuksesta vinkkejä ja varmuutta alakoululaisten ympäristökasvatuksen toteuttamiseen ja lasten luontosuhteen vahvistamiseen. Kurssin hinta 35/60 e (jäsen/ei jäsen) sisältää ohjelman, kurssimateriaalin ja ruokailut. Ilmoittautumiset 2.2. mennessä, saara.leinikka(at)luontoliitto.fi.\n– AJANKOHTAISTA HELSYLLÄ –\nVanhankaupunginlahden lintuvesi on yksi Helsingin kolmesta Natura 2000 -alueesta ja sijaitsee pääkaupungin maantieteellisessä keskipisteessä. Alue tunnettiin jo 1900-luvun alkupuolella monipuolisesta sekä runsaasta ranta- ja vesilinnustostaan. Vuonna 1945 ilmestynyt Leo Lehtosen Lintuparatiisi pääkaupungin liepeillä teki kosteikon valtakunnallisesti tunnetuksi. Alueen linnusto on sittemmin muuttunut huomattavasti muun muassa ravinteiden lisääntymisen, järviruo’on leviämisen ja avovesilampareiden umpeenkasvun vuoksi.\nKaupunkisuunnitteluvirastossa on valmisteltu lausunto valtuustoaloitteeseen, jossa esitetään Talin golfkentän muuttamista asuinkäyttöön. Kaupunkisuunnittelulautakunta käsittelee lausuntoa kokouksessaan tiistaina 4. helmikuuta. Kaupunkisuunnitteluvirastossa käynnissä olevassa yleiskaavatyössä on selvitetty Talin golfkentän ja siihen liittyvien alueiden soveltumista asuinkäyttöön. Alueen keskeinen sijainti ja hyvät joukkoliikenneyhteydet perustelevat asumiskäyttömahdollisuuksien selvittämistä. Alueella on nykyisin täysmittainen golfkenttä. Kaupunki on vuokrannut alueen Helsingin Golfklubille. Vuokrasopimus on voimassa 31.12.2034 asti.\nKaupunkisuunnitteluvirasto järjestää helmi–maaliskuussa neljä Helsingin uuteen yleiskaavaan liittyvää työpajaa. Hetki suunnittelijana -työpajoissa kaupunkilaiset suunnittelevat, millainen oma kaupunginosa on 30–40 vuoden kuluttua. Osallistujat voivat suunnitelmissaan esittää esimerkiksi, missä sijaitsevat parhaat paikat rakentamiselle, mihin tarvitaan uusia kulkuväyliä ja missä ovat puistot ja muut viheralueet. Pitäisikö kaupunginosaa tiivistää pikkukaupungiksi, jossa on viihtyisä kävelykeskusta ja hyvät palvelut?\nMarras–joulukuussa 2013 helsinkiläisiltä kysyttiin, minkälainen on hyvä Helsinki vuonna 2050. Yleiskaavan valmisteluun liittyvään karttakyselyyn oli mahdollista merkitä esimerkiksi paikkoja, jonne voi rakentaa asuntoja, minne kaivataan parempia kulkuyhteyksiä, missä on kohennusta kaipaavia kaupunkitiloja tai missä sijaitsevat tärkeät virkistysalueet. Helsingin tulevaisuus näyttää kiinnostavan helsinkiläisiä, sillä kyselyyn vastasi yli 4 000 henkilöä ja kartalle saatiin yli 33 000 paikannusta. Karttakyselyn tuloksia esitellään maanantaina 10. helmikuuta kello 18–20 info- ja näyttelytila Laiturilla, Narinkka 2.\nKouluissa ja päiväkodeissa kiinnitetään yhä enemmän huomiota luonnonvarojen tehokkaaseen käyttöön eli materiaalitehokkuuteen. Tämä käy ilmi Helsingin seudun ympäristöpalvelujen teettämästä kyselytutkimuksesta jätteen vähentämisestä ja materiaalitehokkuudesta kouluissa ja päiväkodeissa pääkaupunkiseudulla ja Kirkkonummella.\nHaulla löydät HSY:n kotitalouksille tarkoitettujen hyödynnettävien jätemateriaalien kierrätyspisteet Espoossa, Helsingissä, Kauniaisissa, Vantaalla ja Kirkkonummella. Täältä löytyvät kierrätyspisteet, joissa kerätään lasia, paperia, kartonkia, pienmetallia ja joissakin vaatteita, vaarallisten jätteiden kontit sekä yksittäiset lasin-, kartongin- ja paperinkeräyspisteet. Kierrätyspisteet ovat avoinna ympäri vuorokauden. Sortti-asemat ovat avoinna maanantaista perjantaihin kello 7–21. Vaarallisten jätteiden konttien aukioloajat ovat samat kuin huoltamojen tai kauppojen, joiden yhteydessä ne sijaitsevat.\nHelsingin seudun ympäristöpalveluiden siirrettävät ilmanlaadun mittausasemat sijaitsevat vuonna 2014 Hämeentiellä, Länsisatamassa, Ruskeasannassa ja Kehä II:n varrella. Mittauksilla selvitetään vilkasliikenteisten katujen, pääväylien varsien, pientaloalueiden ja sataman ilmanlaatua. Tämänhetkisen ilmanlaadun tilanteen voi tarkistaa osoitteesta http://www.hsy.fi/ilmanlaatu, Twitteristä tai QR-koodilla.\nSuomenlahden syvänteiden happitilanne on parantunut selvästi vielä loppukesällä ja alkusyksystä 2013 vallinneesta heikosta tilanteesta. Hyvät uutiset toi SYKEn merentutkimusalus Aranda Suomenlahti-vuoden avajaistilaisuuteen. Aranda pääsi Suomen, Viron ja Venäjän Suomenlahti-vuoden yhteistyön ansiosta käymään aiempaa useammilla tutkimuspisteillä Suomenlahdella. Meren pintakerroksen fosfaattifosforipitoisuus on Suomenlahdella nyt lähellä 2000-luvun alimpia mitattuja arvoja.\nUudenmaan ympäristön tila on kohentunut vähitellen. Rannikkovedet ovat kuitenkin edelleen välttävässä kunnossa, henkilöautojen määrä on kasvussa eikä hiukkaspäästöjä ilmaan ole saatu oleellisesti pienenemään. Vuoden 2008 tilanteeseen verrattuna ympäristön tila on monilta osin parantunut tai pysynyt samana. Esimerkiksi yhdyskuntajätteiden hyödyntäminen ja METSO-ohjelmalla suojeltujen metsien määrä on kasvanut. Toisaalta väestömäärän kasvaessa taajamien lievealueet laajenevat ja paine ympäristöön voimistuu.\nVähäluminen talvi vaikeuttaa saimaannorpan alkavaa pesintää. Liikkumista norpan pesimäalueilla ja kalastamista norpalle vaarallisilla pyydyksillä tulisi nyt ehdottomasti välttää. “Norpan pesintää on keksitty auttaa myös apukinoksilla. Niitä ei kuitenkaan pidä lähteä tekemään omin päin. Se on luvanvaraista hommaa, jota Metsähallitus koordinoi. Kaikki, myös ensi kuulemalta yllättävätkin ideat norpan ahdingon helpottamiseksi vastaanotetaan. Koskaan ei voi tietää, mistä ideasta kehittyy toimiva suojelukeino.”\nEuroopan EUMETSAT, Yhdysvaltain NOAA ja Japanin JMA ovat koostaneen satelliittien näkemän maailman sään nopeutettuna YouTubeen. EUMETSATin Mark Higgins selostaa englanniksi mitä kuvassa näkyy. Selvimmin erottuu, miten sääilmiöt ja pilvet oivat alituisessa liikkeessä ja esimerkiksi meille ne saapuvat lännestä. Video havainnollistaa selkeästi sadekauden trooppiset myrskyt, taifuunikauden sekä tropiikin vehreyden liikkeet sademäärien mukaan.\nLuonto-Liitto ja Suomen Ympäristökasvatuksen Seura ovat huolestuneita siitä, että ilmastonmuutoksen merkitystä ei ole riittävästi tunnistettu lukio-opetuksen uudistuksen valmistelussa. Opetus ja kulttuuriministeriön selvityksessä ilmastonmuutoksen merkitys lasten ja nuorten tulevaisuudelle ei ole saanut riittävästi painoarvoa. Järjestöjen mukaan ymmärrys ilmastonmuutoksen seurauksista ja torjunnasta tulisi asettaa yhdeksi opetuksen keskeiseksi tavoitteeksi.\nTaloudellisissa buumeissa tai teknologian viennissä ulkomaille puhutaan harvoin eettisistä kysymyksistä tai pohditaan näiden ilmiöiden poliittisia piirteitä ja vaikutuksia. Vaikka esimerkiksi koneen suunnittelu ja kokoaminen Suomen kaltaisessa maassa vietäväksi kehitysmaakontekstiin voisi olla hyvinkin eettistä ja kehitystä, työpaikkojen luontia ja talouskasvua tukevaa sekä ympäristöystävällistä Suomessa, ei tämä vienti johda välttämättä samanlaisiin tuloksiin kohdealueilla.\nLämpöpumppuala kasvoi vaikka rakentamisen määrä laski voimakkaasti, ilmenee Suomen Lämpöpumppuyhdistys SULPUn vuoden 2013 tilastoista. Suomen 600 000 lämpöpumppua ottavat 4 TWh/a lähilämpöä, uusiutuvaa energiaa, talojen ympäriltä, kalliosta, maasta tai ilmasta. Suomalaiset sijoittivat vuonna 2012 lämpöpumppuihin noin 400 miljoonaa euroa ja erittäin kannattavasti.\nYmpäristöministeriössä käynnistetään lainsäädäntötyö Etelä-Konneveden ja Salon Teijon kansallispuistojen perustamiseksi kuluvan hallituskauden aikana. Hallituksessa on linjattu, että esitykset uusiksi kansallispuistoiksi viedään eduskunnan käsiteltäväksi kevään aikana. Tavoite on, että lait astuvat voimaan viimeistään 1.1.2015.\nNatura 2000 -verkoston täydentämisen ja tietokantapäivityksen valmistelu on alkanut Suomen ympäristökeskuksessa, Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksissa sekä Metsähallituksessa. Työtä johtaa ympäristöministeriö. Täydennystarpeita selvitetään erityisesti avomeren vedenalaisen luonnon sekä perhoslajin luhtakultasiiven, kovakuoriaislajin kaskikeijun ja kasvilajin serpentiiniraunioisen esiintymisalueiden osalta. Näiden kolmen harvinaisen ja uhanalaisen lajin suojelun tarve Natura 2000-verkostossa on tullut Suomea velvoittavaksi EU:n laajentumisen myötä.\nTänään käynnistyvä Yritykset ja biodiversiteetti -ohjelma tarjoaa suomalaisyrityksille tietoa ja tukea siihen, miten ne voivat huomioida luonnon monimuotoisuuden kokonaisvaltaisesti toiminnassaan. Luonnon monimuotoisuudella eli biodiversiteetilla tarkoitetaan eläin- ja kasvilajien, ekosysteemien sekä luonnon perintötekijöiden monimuotoisuutta. Ohjelman tavoitteena on lisätä tietoisuutta monimuotoisen luonnon merkityksestä yritystoiminnalle, jakaa tietoa ja työkaluja ympäristövaikutusten, -mahdollisuuksien ja -riskien kartoittamiseksi sekä tukea yritysten ympäristövastuun kehittämistä.\nYmpäristön tila Suomessa 2013 on tiivis yleistajuinen katsaus maamme ympäristön tilaan vuonna 2013. Siihen on koottu tärkeimpiä indikaattoreita, joiden perusteella voi arvioida Suomen ympäristön tilaa, sen kehityssuuntia ja suojelutoimien riittävyyttä. Indikaattorit edustavat kahdeksaa eri teemaa: Luonnonvarat, Ilmastonmuutos ja energia, Yhdyskuntarakenne, Ilman epäpuhtaudet, Makea vesi ja meri, Luonnon monimuotoisuus, Kemikaalit ja haitalliset aineet sekä Vihreä talous.\nCategories: Uncategorized | Tags: Baltic Sea, energia, Greenpeace, Haaga, Helsingin kaupunki, helsingin luonnonsuojeluyhdistys, Helsinki, Helsy, helsyviesti, hiili, HSY, Jäte, Kannelmäki, kierrätys, Kiina, Korkeasaari, Laituri, Luonto-Liitto, luontokerho, Meilahti, Natura, Punavuori, Seurasaari, SLL, Suomen luonnonsuojeluliitto, Suomen Luonto, Suomenlahti, SYKE, Tali, Talosaari, tapahtumat, Torppa, Uusimaa, uutiset, uutiskirje, Vanhakaupunki, Vuosaari, ydinvoima, Yleiskaava, ympäristö, Ympäristöministeriö, ympäristötapahtumat, ympäristöuutiset | Permalink.\nHelsingin luonnonsuojeluyhdistyksen uutiskirjeessä kuulet ajankohtaisista ympäristöön ja kaupunkiin liittyvistä tapahtumista ja uutisista. Uutiskirjeemme lähetetään kahden viikon välein ja se on kaikkien saatavissa.\nHelsyviesti 2/11 2018\nHelsyviesti 1/11 2018\nHelsyviesti 2/10 2018\nHelsyviesti 1/10 2018\nBaltic Sea blogi energia Gardenia Greenpeace Haaga Hakaniemi Helsingin kaupunki helsingin luonnonsuojeluyhdistys Helsingin seutu Helsinki Helsy helsyviesti Hepo HSY ilmasto ilmastolaki Ilmastotieteen laitos Jakomäki Kamppi Kannelmäki kaupunkinisäkkäät Kerro kartalla kevätseuranta kierrätys Kivinokka Korkeasaari Kriittinen pyöräretki kurssi Laituri luennot Luonnonsuojelija Luonnontieteellinen museo Luonto-Liitto Maan ystävät Malmi Meilahti metropoli Munkkivuori Näyttely Pasila perheleiri Pisararata polkupyöräily Polttava kysymys Punavuori Ravintolapäivä Roihuvuori seminaarit SLL Suomen luonnonsuojeluliitto Suomen Luonto SYKE Tali Talosaari Talvivaara tapahtumat Tarja Halonen Tattariharju Tattarisuo Torppa Töölö Uudenmaan piiri uutiset uutiskirje Vanhakaupunki Viikki Virho Vuosaari WWF Yleiskaava ympäristö Ympäristöministeriö ympäristötapahtumat ympäristöuutiset


Ninni naukserin tohinat: Leikkipäivä\nNyt ei olla vähään aikaan Ninnin kanssa tehty oikein mitään erikoista. Ollaan aina ajateltu kirjoittaa, mutta ei ole ollut mitään kirjoitettavaa. Tänään oltaisiin lähdetty Iitun kanssa mätsäreihin, mutta piti jättää ne väliin, kun aamulla minulla oli vähän kuumetta. Mutta onneksi niitä mätsäritä tulee ja menee. ;)\nTänään ollaan vaan leikitty ja harjoiteltu temppuja ja kaikkia muitakin aktivointi juttuja. Piilotin Ninnille kolmen muovimukin alle yhden namin ja sen piti etsiä oikea muki. Kun se ymmärsi idean se innostui leikistä ja oli ihan innoissaan. Pelasimme myös peliä, jossa pitää pyörittää pelilautaa ympmäri jotta saa namin. Se oli Ninnin lemppari peli ehdottomasti.\nSisustimme huoneeni ja siitä tuli tosi hieno. Ninni sai aivan oman nurkan jossa on sen häkki ja lelut :) Ninni sai kaiken lisäksi uuden pinkin sadetakin. Se on tosi ihana! Yritetään kirjoitella taas pian!\nLähettänyt Elli Kaukola klo 3.10\nAatu Hauva 18. elokuuta 2013 klo 10.36\nKatselepas Jirillekin mätsäri, poika kaipaa harjoitusta.


Gran Canarian eteläosassa sijaitseva Maspalomas on suuri lomakohde, joka lukuisten palmujen ja matalien rakennustensa ansiosta tuntuu viihtyisältä ja rauhalliselta. Asut saaren parhaiden golfkenttien ja Maspalomasin kullankeltaisten hiekkadyynien äärellä. Hotellivalikoimassa on hyvin varustettuja Blue Star- ja RIU-hotelleja. Lue lisää\nGran Canarian eteläosassa sijaitseva Maspalomas on suuri lomakohde, joka lukuisten palmujen ja matalien rakennustensa ansiosta tuntuu viihtyisältä ja rauhalliselta. Asut saaren parhaiden golfkenttien ja Maspalomasin kullankeltaisten hiekkadyynien äärellä. Hotellivalikoimassa on hyvin varustettuja Blue Star- ja RIU-hotelleja. Maspalomasin ranta on yksi Gran Canarian pisimmistä ja jatkuu aina Playa del Inglésiin asti. Aurinkotuoleja ja rantapalveluita löytyy matalan rannan majakan puoleisesta päästä. 65 m korkea Faro de Maspalomas on alueen tunnettu maamerkki. Hieman kauempana hiekkadyyneillä voit ottaa aurinkoa omalla pyyhkeellä tai kuljeskella pitkin vesirajaa. Ravintoloita ja ostoksiaAlueella on kourallinen ravintoloita, ja lisää löytyy Playa del Inglésistä, jonne matka taksilla tai bussilla vie vain muutaman minuutin. Tai Las Melonerasista, jossa ravintoloiden lisäksi on paljon merkkiliikkeitä.Suosittelemiamme hotellejaBlue Star Dunas Maspalomas – kuusi uima.allasta ja tilavat huoneistotRiu Palace Oasis – All Inclusive ja suuri palmupuutarha Mielenkiintoisia retkiä Päiväretki Palmitos Park -eläinpuistoonPieni saarikierros ja Las PalmasJeeppi- ja kamelisafari Vuokraa auto etukäteenAuton vuokraaminen on hyvä tapa tutustua saareen ja sen vuoristokyliin, golfkenttiin, vesipuistoihin sekä mielenkiintoiseen suurkaupunkiin Las Palmasiin. Jo matkavarauksen yhteydessä voit vuokrata auton 3–7 päiväksi. Lue lisää autonvuokrauksesta Gran Canarialla »\nVaraa bussikuljetus tai oma taksi, joka vie sinut suoraan hotellillesi. Varaa bussikuljetus hotellille Bussikuljetus Las Palmasin lentokentältä ensimmäiselle Maspalomasin hotellille n. 45 min.Bussi kulkee useimmiten monen hotellin kautta, joten kuljetusaika saattaa vaihdella. Opas on vastassa lentokentällä ja ohjaa sinut oikeaan bussiin. Varaa oma taksikuljetus suoraan hotellillesi Varaa oma taksi 1–4 hlölle (sis. alle 2-vuotiaat lapset), taksi vie sinut suoraan lentokentältä omalle hotellillesi. Opas ohjaa sinut taksiin. Tarkkaa kuljetusaikaa eri hotelleille ei voida määritellä. Takseissa ei ole yleensä turvaistuimia, eikä niitä voi varata. Sulje\nBlue Star Dunas Maspalomas Suites\nTilavia sviittejä Maspalomasissa – All Inclusive -mahdollisuus\n1 975 e


Yksinäisyys ahdistaa. Vinkkejä? | Cosmopolitan.fi\nYksinäisyys ahdistaa. Vinkkejä?\nNyt on pakollisen avautumisen paikka kun on niin kurja fiilis Mulle iskee aina välillä tosi surullinen, ahdistunut ja epätoivonen fiilis siitä miten yksinäinen oon ja nyt on taas sellanen hetki. Joo mulla on jokusia kavereita, mutta ne ei oo läheisiä, joten ei niiden kanssa voi puhua mistä tahansa ja tapaamisvälit venyy usein monen kuukauden pitusiks (ellei jopa pidemmiks). Ymmärrän ettei niillä oo mulle enempää aikaa ja että ne ei ehkä koe samanlaista kiinnostusta syventää meidän kaveruutta ystävyydeks, koska niillä on jo läheisiä ystäviä, parisuhteet yms. Tai sitten mussa on jotain vikana. Olis vaan kiva tietää mitä, koska oon kuitenkin ystävällinen, huumorintajunen, empaattinen ja välittävä kaveri ja oikeesti hyvä ystävä, vaikka ite sanonkin. Sen myönnän, että oon aluks ujo mun huonon itsetunnon takia (johtuu esimerkiks kiusaamisesta), joten ekoilla tapaamisilla en varmasti oo parhaimmillani. Sekö se sitten on mikä jo vie sen ihmisten suurimman mielenkiinnon? Eikö ne vaan jaksa antaa mulle kunnollista mahdollisuutta olla ihan oma itteni kun tarjolla on niitäkin, jotka on tosi rohkeita ja ulospäinsuuntautuneita samantien? Vai voiko olla, että mun kiusaajat on ollu aikanaan oikeessa sanoessaan ettei kukaan halua olla ruman läskin kaveri? En jotenkin vaan voi suosta uskomaan, että aikuiset ihmiset olis vielä niin pinnallisia, koska eihän ulkonäkö oikeesti vaikuta kaveruuteen/ystävyyteen millään tavalla.Onko täällä ketään, jolla olis ollu sama tilanne ja olis saanu siihen muutoksen aikaan? Kertokaa mullekkin miten teitte sen! Tää tilanne on jatkunu vuosia ja alan menettää uskoni ja positiivisuuteni sen suhteen, että tää tästä muuttuis Mutta kun en vaan jaksais tätä enää. Ihan itkettää miettiä esimerkiks tulevaa kesää ja sitä, että taas vietän sen ilmeisesti yksin ja porukoiden kanssa. (Mun porukat on ihania, mutta se ei vaan oo sama asia) Tai sitä, että kohta vaihtuu toukokuu ja oon tänä vuonna viettäny perheeseen tai sukuun kuulumattomien ihmisten kanssa aikaa 2 kertaa. Kyllä, luit oikein, kaksi kertaa.\nNiin ja lisäys vielä, että oon 23 v, jos se jotenkin vaikuttaa asiaan.\nOli ku omasta elämästäni olisin lukenut! Haluutko antaa vaikka sun sähköpostiosotteen niin voitas kirjotella? pelottavan paljon yhteistä meillä!\nvoi ei !!! tuollaista tilannetta ei todellakaan saisi olla!!!!! Alku kirjoitukses oli kuin suoraan mun elämästä. Koulukiusattu, hyljeksitty ja mulla oli vain pari kaveria koko yläasteen aikana.... kiusaamiseen osallistuivat myös opettajat (kiitos siitä ääliöt) .\nTuohon ulkonäkö ongelmaan.... olen sellainen tikku jota monet ihailevat (ja syön kuin hevonen) ja ne pari kaveria ovat huomattavasti mua suurikokoisempia ja kolmikolle tulikin nimitys nopeasti että sieltä tulee kaks lihapullaa ja nakki.... itse olen ulospäinsuuntautunut, ja hieman vilkas luonteeltani, mutta ei mullakaan pahemmin oo kavereita ollut yläasteen jälkeen kun kaveri porukka hajos omille teilleen. Parin kans ollaan enää tekemisissä, mutta harvakseltaan, kun on tuota välimatkaa sellaiset 100km ja molemmilla vuorotyöt. joten aikataulujen sovittaminen on välillä aikasta haastavaa.\n10 vuotta sitten muutin maalta kaupunkiin työn ja miehen perässä ja silloin mun ainut juttu kaveri oli työparini. Lähdin mukaan harrastustoimintaan ja sain sieltä muutaman kaverin joiden kanssa kävimme lenkillä yms. mutta ei siitä tullut sellaista että voisimme lähteä leffaan yms.\nNyt kun olemme muuttaneet takaisin maalle ja olen kaivanut nuoruuden koiraharrastuksen takaisin ykköspaikalle niin sieltäkään en ole sitä sellaista kaveria löytänyt joka lähtisi mielellään vaikka lenkille leffaan yms. Olen harrastusporukan organisoija ja perseeseen potkija että saadaan asioita eteenpäin. Työpaikalla porukan äiti joka hoitaa kesken jätetyt hommat ja siivoaa taukotilan kun kyllästyy tiskikaaokseen. oon kans sitä että onko todellakin niin että näin aikuisiällä kavereiden saaminen on huomattavasti hankalampaa??\nTavallaan kiva kuulla, että en oo ihan ainoa tän ongelman kanssa, jotenkin lohdullista. Vaikka en toivoiskaan tätä kellekkään. Tsemppiä teille molemmille, toivottavasti me kaikki saadaan kaveritilanteet mahdollisimman pian kuntoon! Ja mulle voi laittaa sähköpostia osotteeseen immortal91@windowslive.com En kehtaa nykyistä mailiani laittaa tähän kun siinä on mun koko nimi, joten käyn kurkkimassa tota vanhaakin nyt sitten!\nLaitoin sulle sähköpostia!


V2.fi | Artikkeli | Haastattelussa William Fichtner\n10.12.2014 klo 15.15 | Luettu: 2975 kertaa | Teksti: Vieras\nV2.fi julkaisee yhteistyössä Fox-Paramountin kanssa haastattelun näyttelijä William Fichtneristä, joka on suomalaisille ehkä tutuin Pako-tv-sarjasta ja monista elokuvista - yleensä seriffin tai pahiksen roolista. Uudessa Teenage Mutant Ninja Turtles -elokuvassa hän näyttelee tiedemies Eric Sacksia. Haastattelu on tehty ennen elokuvan ensi-iltaa.\nMiten päädyit mukaan Teenage Mutant Ninja Turtles -projektiin? Olitko sarjakuvan tai tv-sarjan fani ja hait siksi roolia?\nSe kävi aika äkkiä. Olin juuri lopettanut Tommy Lee Jonesin The Homesmanin kuvaukset New Mexicon Vegasissa. Managerini soitti ja sanoi: ”Kun tulet kotiin, sinua odottaa käsikirjoitus. Lue se. Toivon että pidät siitä, sillä jos pidät, työt alkavat seuraavana päivänä.” Kotiin päästyäni luin käsikirjoitusta koko yön, ja ajattelin että se on todella hyvä. Se ei vastannut millään tavalla ajatuksiani siitä, mitä tekisin seuraavaksi. Teinimutanttikilpikonnat eivät tietenkään kosketa omaa nuoruuttani mitenkään, mutta ohjaajan (Jonathan Liebesman) kanssa keskusteltuani ymmärsin, että tässä tarinassa on paljon muutakin.\nVoisitko kertoa hahmostasi Eric Sacksista ja siitä, kuinka hän sopii elokuvaan?\nSitä on hieman vaikea selittää. Eric Sacks on hyvin varakas herrasmies. Toivon, että tarinan myötä näette Ericin monet eri puolet – se olikin yksi syistä, miksi halusin tehdä tämän roolin alunperin. Kun luin käsikirjoitusta ensimmäistä kertaa ja olin päässyt sivulle 25, soitin managerilleni ja sanoin: ”Olen mukana. Tämä Eric Sacks olisi tosi hyvä rooli.” Managerini käski lukea kolme sivua lisää, ja niiden jälkeen jouduin toteamaan, että okei, Eric Sacksilla on toinenkin puolensa.\nTeitkö ninjajutut itse vai oliko sinulla stuntti?\nTotta kai minulla oli sijaisnäyttelijöitä (nauraa). Mies, joka teki ninjakohtaukseni, on aivan mahtava. Hän tekee aivan uskomattomia asioita. Enkä tarkoita nyt vain elokuvia, vaan hän julkaisee netissä aika hurjia videoita tekemistään tempuista.\nVaikuttaa siltä, että käsikirjoitus eli jatkuvasti kuvattaessa?\nMe aloitimme todella hyvän käsikirjoituksen kanssa, joka matkan varrella vain parani entisestään. Eric Sacksiinkin tehtiin koko ajan muutoksia. Näyttelijänä en olisi voinut olla tyytyväisempi, mutta olihan se välillä aika hullua. Ensimmäisenä päivänä minulla piti olla vain yksi pikku kohtaus, mutta kun saavuin kuvauspaikalle, minulle ilmoitettiin, että kohtauksessani onkin nyt monologi. He halusivat leikitellä hahmollani ja kokeilla kaikenlaista, ja minulle se sopi hyvin.\nSinulla ei ollut paljoa aikaa valmistautua rooliin, mutta luitko sarjakuvaa tai katsoitko tv-sarjaa?\nJoissain rooleissani, kuten esimerkiksi elokuvissa Isku Mogadishuun ja Meren raivo, jotka perustuvat tositapahtumiin, olen halunnut ottaa selvää taustoista ja perehtyä asiaan. Tässä elokuvassa olin enemmän kiinnostunut tarinasta, jonka kerron – olisin tietenkin voinut käyttää aikaani aikaisempaan tuotantoon tutustumiseen, mutta halusin ennemminkin välittää sen tarinan, joka nyt haluttiin kertoa.\nPaljastamatta liikaa juonesta, voitko kertoa hieman lisää Eric Sacksin osuudesta tarinassa?\nToki. Kilpikonnat ja Splinter ovat mutantteja. Heidät on muutettu ihmisen DNA:lla, ja Eric Sacksilla on paljon syvällisemmät motiivit kuin vain heidän voittamisensa. Hän haluaa heidät tietystä syystä.\nTeinimutanttininjakilpikonna-fanit ovat hyvin suojelevaisia alkuperäisiä tarinoita kohtaan. Hermostuttaako sinua yhtään se, mitä mieltä tosifanit ovat elokuvasta?\nTämä versio ei unohda alkuperäisen tarinan juuria, sen voin kertoa.\nKoska elokuvan tuottaa Michael Bay, voimme odottaa isoja kalliita lavasteita ja paljon räjähdyksiä. Voitko kertoa jotain niistä?\nOlin mukana Armageddonissa, joten tiedän kyllä mitä Michael Baylta voi odottaa (nauraa). Mutta pidän siitä, että tämä elokuva haluttiin kuvata New Yorkissa, siis ihan kokonaan. Olemme olleet useissa eri kohteissa ympäri kaupunkia, kuvasimme esimerkiksi rakennuksen katolla Time Squarella. Olen sitä mieltä, että jos haluaa kuvata elokuvan New Yorkissa, elokuvassa myös pitää oikeasti näyttää New Yorkia. Emme siis kuvanneet Cincinnatissa Ohiossa ja esittäneet olevamme New Yorkissa.\nMiten vertaisit Jonathania muihin ohjaajiin, joiden kanssa olet tehnyt töitä?\nOlen oppinut jokaiselta jotakin. Elämä on sellaista. Niin kuin sanoin aiemmin, käsikirjoitus muuttui paljon alkuperäisestä. Useimpina päivinä sain eteeni uutta materiaalia, koska Jonathanilla oli aina uusia ideoita. Olin aina sitä mieltä, että hänen uudet ideansa olivat parempia kuin vanhat, enkä kyseenalaistanut hänen uusia ehdotuksiaan kertaakaan.\nOnko sinulla joku suosikkisarjakuva tai -animaatio lapsuudesta, jonka haluaisit joskus nähdä elokuvana?\n(Nauraa.) Ainoa animaatio jota rakastin, on tuskin muutettavissa elokuvaksi. Sen nimi oli Topi-Katti. Siinä oli kissoja, jotka asuivat roskatynnyreissä – Topi, Penni ja Tiplu. Halusin niin kovasti oman roskatynnyrin, mutta en usko että siitä tulisi kovin hyvä elokuva (nauraa lisää). Eiköhän ole parempi, että pidän tämän vain omana ajatuksenani.\n< V2.fi testasi: Bose ...\tLabyrintti-kilpailu... >


Varo heikkoja ja petollisia jäitä – jäät ovat nyt selvästi tavanomaista ohuempia - Forecan sääuutiset ja blogi - Foreca.fi\nSääuutiset ja blogi> Varo heikkoja ja petollisia jäitä – jäät ovat nyt selvästi tavanomaista ohuempia\nUutiset | Julkaistu 11.1. klo 17.30\nVaro heikkoja ja petollisia jäitä – jäät ovat nyt selvästi tavanomaista ohuempia\nHeikkoja jäitä Vähässäkyrössä. Kuva: Matti Hietala, Vähäkyrö, 7.1.2021\nJäät ovat vielä heikkoja laajoilla alueilla Suomessa. Suomen ympäristökeskuksen mukaan koko maassa jäänpaksuus vaihtelee petollisesti. Sisävesistöjen jäät ovat 10–30 senttimetriä ohuempia kuin tavallisesti tähän aikaan.\nTiedotusvälineet ovat uutisoineet viime päivinä useista jäihin pudonneista ihmisistä eri puolilla maata, muun muassa Vantaalla, Tuusulassa, Lohjalla, Porvoossa, Lahdessa, Hollolassa, Hämeenlinnassa, Kuopiossa ja Suonenjoella. Tampereella yksi ihminen löydettiin hukkuneena lauantaina.\nPakkasista huolimatta jäät ovat vielä heikkoja ja petollisia. Suomen ympäristökeskuksen mukaan koko maan vesistöjen jäät ovat nyt 10–30 senttimetriä ohuempia kuin tavallisesti tähän aikaan tammikuussa.\nSuomen ympäristökeskus muistuttaa, että vesistöjen jäänpaksuus ja jäiden laatu vaihtelevat huomattavasti pienelläkin alueella sekä eri puolilla Suomea. Lisäksi teräsjäätä hauraampaa kohvajäätä muodostuu nyt yleisesti. Jäälle satava lumi hidastaa teräsjään kasvua, lisää kohvajään muodostumista ja hankaloittaa heikon jääalueen näkemistä, joten jäällä liikkumista on nyt syytä välttää ja odottaa jäiden vahvistumista, todetaan Suomen ympäristökeskuksen sivuilla.\nJäätilanne 11.1.2021. Jäät ovat 10–30 senttimetriä ajankohdan tavanomaisia lukemia ohuempia.\nEniten jäätä Kilpisjärvellä\nEtelä-Suomen järvien jäitä ei ole vielä pystytty turvallisesti mittaamaan. Keskisessä Suomessa jäänpaksuus vaihtelee 2–20 senttimetrin välillä niillä havaintopaikoilla, joilla mittaus on voitu tehdä. Havainnot ovat 10–30 senttimetriä pienempiä kuin tavanomaisesti tähän aikaan. Keskisen Suomen suuret järvet ja niiden selkävedet, esimerkiksi Näsijärvi ja Päijänteen Tehinselkä, eivät ole vielä kokonaan jäätyneet.\nKatso jäätilanne Forecan sivuilta!\nPohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa jäänpaksuus on havaintopaikoilla 14–25 senttimetriä, mikä on 10–15 senttimetriä keskimääräistä vähemmän. Lapissa jäänpaksuus on 24–44 senttimetriä. Tämä on 10–20 senttimetriä keskimääräistä vähemmän. Paksuin jää, 44 senttimetriä, on mitattu Kilpisjärvellä.\nSuomen ympäristökeskus muistuttaa myös, että jäänpaksuushavainnot edustavat mittauspäivänä vain kyseistä paikkaa, eikä niitä voi yleistää koskemaan laajoja alueita.\nMerijäätkin nyt tavanomaista vähäisempiä\nIlmatieteen laitoksen mukaan myös merijäitä on tällä hetkellä selvästi vähemmän kuin tähän aikaan tavanomaisesti. Eniten jäätä on Perämeren pohjoisosassa, 15–35 senttimetriä. Jäätä on ohuelti paikoin muuallakin rannikolla, myös itäisellä Suomenlahdella on sisäsaaristossa paikoin uutta jäätä. Viipurin ja Pietarin edustoilla on ohutta, hyvin tiheää ajojäätä ja uutta jäätä.\nLue seuraavaksi: Näin lumipyry ja myrsky iskevät: Tälle alueelle 30–40 senttimetriä lunta alkuviikolla – myräkän jälkeen jopa 20–40 pakkasastetta\nPäivitetty 12.1. klo 17.06


Pyöräilevä johtaja kääntää Lahden Chicago-mainetta eduksi - "Pitää vaikuttaa nuoriin ja kääntää rosoisuus vetovoimatekijäksi" - ESS.fi\nSaara Vauramo rakastui Lahteen toisella silmäyksellä ja oli myymässä kansanopiston jugend-linnaa.\nSaara Vauramon suhde Lhteen on vaihdellut inhon ja ihastuksen välillä. Kuva: Mirja Hussain\nSaara Vauramon aamu alkoi vauhdikkaasti: kuudelta koira ulos, aamupalaa kahdeksaksi kouluun lähteville lapsille, työmatka pyörän selässä ja haastatteluun heti alkajaisiksi.\n– Kahdeksan aamut ovat painajaisia, hän huokaa. Selviytymiskeinona on monta kuppia kahvia.\nTapaamme Lahden keskustakahvilassa, jossa on aamuvarhaisella jo yllättävän vilkasta.\nLahden ympäristöjohtajan päivästä on tulossa erityisen jännittävä: kohta selviää, onko Lahti finaalissa kilpailussa, jossa ratkeaa Euroopan vihreä pääkaupunki 2020. Lahti pääsi loppukierrokselle jo edellisellä kerralla, ja nyt hakemuksen taso on selvästi parempi, Vauramo kertoo. Iltapäivän puolella selviääkin, että jatkossa ollaan.\nPäivän aikana on ohjelmassa keskusteluja kiertotaloushankkeista ja Lahden liikenneturvallisuudesta. Illalla on kiire kotiin lasten yllättävän menon vuoksi.\nVauramo kuvaa elämäänsä viikkotahtiseksi: joka toinen viikko lapset asuvat hänen luonaan, joka toinen viikko isällään. Näin on jatkunut kaksi vuotta.\nLapsiviikkoa hän kuvaa intensiiviviikoksi. Joka toinen viikko on rauhallisempi eli työhön keskittyvä viikko.\n– Arki sujuu, kun lapset liikkuvat itsenäisesti. Se on iso asia!\nVauramo on tyytyväinen myös kotikaupunkinsa luonnonläheisyyteen. Ensi vaikutelma ei kuitenkaan ollut rakkautta ensi silmäyksellä. Se tapahtui vuonna 1999, kun tuore ylioppilas tuli mastokaupunkiin opiskelemaan ympäristöekologiaa. Asunto löytyi Hennalasta.\n– Olin tottunut kaupungin vilinään, ja Lahden syksyiset kadut tuntuivat tyhjiltä. Se oli vähän pelottavaa, ja tylsää.\nVauramo olisi halunnut päästä opiskelemaan biologiaa Helsinkiin tai Jyväskylän yliopistoon. Lahti oli vasta kolmas vaihtoehto.\nOpiskelut kuitenkin maistuivat ja opiskeluyhteisö oli mukava. Silti kaupunkia ei ollut ikävä, kun oli aika muuttaa takaisin.\n– Vannoin, etten tule takaisin, mutta toisella kertaa huomasin, että tämä on tiivis kaupunki, jossa on ympärillä monimuotoinen luonto.\nPaluun syynä vuonna 2004 oli jatko-opiskelupaikka Helsingin yliopistossa, samassa Lahden yksikössä. Myöhemmin vierähti vuosi kotona vauvojen kanssa ja useita vuosia väitöskirjan teossa. Tuolloin kaupungissa oli jo tuttavia, ja lisää kertyi, kun Vauramo astui politiikkaan Vihreiden edustajana.\n– Aleksi Mäntylä (vihreä valtuutettu) kysyi minua mukaan, ja vastasin heti ”kyllä”. Aleksi sanoi myöhemmin, ettei ketään ollut niin helppo saada suostumaan. Yllätys oli, että ääniä tuli niin paljon. Kuntapolitiikka avasi minulle kaupungin toimintaa ihan uudella tavalla.\nPyöräilyn edistäminen kohentaa kaupunkikuvaa monella tavalla, näkee Saara Vauramo. Kuva: Mirja Hussain\nUusi näkemys toriparkista\nValtuutettu Vauramolla oli vankka mielipide etenkin yhdestä asiasta: ei toriparkkia. Sittemmin näkemys on kääntynyt toisin päin: toriparkkia tarvittiin, jotta keskustaa päästiin kehittämään. Päätös toriparkin puolesta syntyi Lahden valtuustossa maaliskuussa 2012.\n– Toriparkista saadaan velvoitepysäköintipaikkoja. Toriparkin myötä Lahteen on saatu satoja miljoonia euroja yksityistä rahaa keskustan täydennysrakentamiseen. Keskustan kehittäminen olisi voitu käynnistää jo kymmenen vuotta sitten, mutta onneksi nyt tapahtuu paljon.\nToiminta näkyy heti kahvilan edessä, jossa nostokurki kiskoo taloelementtejä ylös.\nPysäköintiratkaisujen jälkeen on helpompi kehittää muita liikkumismuotoja, näkee Vauramo.\n– Joukkoliikenne uusittiin jo vuonna 2014, mutta edelleen on kehittämistarpeita. Nyt on saatava pyöräily ja autoilu erilleen, erityisesti keskustassa.\nKestävän liikkumisen edistäminen on osa ympäristöjohtajan työtä, mutta pyöräilyn edistämisellä on muitakin ulottuvuuksia kuin pelkkä liikkuminen. Esimerkkinä on Kööpenhamina, joka nyt tunnetaan viihtyisänä pyöräilykaupunkina, mutta niin ei suinkaan ollut vielä 1960-luvulla. Kööpenhamina oli Euroopan ympäristöpääkaupunki vuonna 2014.\n– Muutos tehtiin liikkumisen kautta. Se oli autoilukaupunki, mutta siellä tehtiin selkeä valinta edistää pyöräilyä.\nVirkamiehen ja luottamushenkilön rooleissaan Vauramo tuntee julkisen päätöksenteon pitkät polut.\n– Joskus kyllä turhaudun, olen tekijäihminen. Mutta minua suojelee se, että näen työni osana maailman pelastamista.\nLahden valtteja ympäristökilpailussa on monimuotoinen luonto. Kuva: Mirja Hussain\nLahti ei ehkä koskaan pääse eroon Chicago-maineestaan, mutta sen ei tarvitse olla riippa, muistuttaa Vauramo.\n– Chicago on kasvattanut suosiotaan ja kasvanut eläväksi musiikin, kulttuurin ja tapahtumien kaupungiksi. Lahden isoin ongelma on, ettei kaupunkia tunneta. Pitää tehdä kiinnostavia asioita ja kääntää rosoisuus vetovoimatekijäksi.\n– Kotipaikkaa muuttavista kaksi kolmasosaa on alle 35-vuotiaita. Pitää vaikuttaa nuoriin. Ensi kokemus on hirveän tärkeä.\nEsimerkiksi nuorten musiikkifestivaali Summer Up ja anime-tapahtuma Desucon ovat monelle ulkopaikkakuntalaiselle ensimmäinen kokemus Lahdesta.\nKööpenhamina todistaa, että myös pyöräilymyönteisyys houkuttaa nuoria.\nLue myös: Lahden toivotaan vetävän ympäristöpääkaupungin viittaa rohkeammin ylleen – "Täällä on erittäin hyviä projekteja"\nVauramon harrastuksista ehkä näkyvin liittyy Lahden Kansanopistoon, jossa on säätiön puheenjohtaja. Suhde alkoi noin viisi vuotta sitten.\n– Melko pian eteen tuli talouden kuntoon saattaminen, joka on vaatinut kipeitäkin ratkaisuja.\nSe tarkoitti oman jugend-talon myyntiä yksityiselle viime vuonna.\n– Oli karmeaa luopua historiallisesta rakennuksesta, mutta toisaalta nyt nähdään, mitä muuta meillä on kuin paksut seinät. Tavoitteena on saada pian kaikki toiminnat saman katon alle. Vapaan sivistystyön merkitys voi tulevaisuudessa edelleen kasvaa.\nVauramo tunnustaa lomailleensa viimeksi Thaimaassa. Se ei ole erityisen ympäristöystävällistä, minkä hän auliisti myöntää.\n– En ole pyhimys ja pidän matkailusta, mutta voin tehdä ratkaisuja: lähdenkö kerran vuodessa vai kerran kymmenessä vuodessa.\nVauramo uskoo viihtyvänsä Lahdessa vielä vuosien kuluttuakin. Hän kuitenkin toivoo, että ympärille kehittyisi entistä vilkkaampi kaupunkikulttuuri.\nSyntynyt 1979 Turussa, muutti vauvana Vantaalle.\nOpiskeli Lahdessa ja etäopiskeluna ympäristöekologiaa 1999-2004.\nHanketehtävään Lahden kaupungille 2011, kehityspäälliköksi 2013, Lahden ympäristöjohtaja 1.2. 2016\nLahden kaupunginvaltuutettu (vihr.) 2009–2012.\nKymmenvuotiaiden kaksosten äiti, asuu Jalkarannassa.\nYmpäristöjohtaja jatkaa viittä ajatusta\nLahti on muuttunut 19 vuodessa monimuotoisemmaksi tapahtumien kaupungiksi.\nLiikennejärjestelyitä pitää nyt tehdä, koska keskustan liikkumisen reitit ovat muutoksessa valtatie 12 muutosten ja Ranta-Kartanon rakentumisen vuoksi.\nLahden vahvuus Euroopan ympäristöpääkaupunki-kilpailussa on tiivis kaupunki ja kaikille saavutettavissa oleva upea luonto.\nNastolan liitos Lahteen näkyy kaupunkilaisten lähimatkailubuumina Nastolan alueen luontokohteisiin.\nParas tapa kehittää keskustaa on toteuttaa kaupunkitiloja, joiden äänimaailma, visuaalisuus, avoimuus ja turvallisuus houkuttelevat ihmisiä viettämään siellä aikaansa.


Sadesuoja Mountain Buggy Duo rattaaseen - Ozbaby.fi Verkkokauppa\nOlet t��ll�: Etusivu » Lastenvaunut ja -rat... » Vaunu- ja ratastarvi... » Sade-ja hy�nteissuoj... » Sadesuoja mountain b... Asiakaspalvelu: info@ozbaby.fi\nVie hiiri kuvan p��lle tai klikkaa kuvaa suurentaaksesiOZBABY ON LUOTETTAVA TOIMITTAJA (Katso lis��) »TUOTTEIDEN TURVALLISUUS (Katso lis��) »TUOTTEIDEN TOIMITUSTAVAT (Katso lis��) »MAKSUTAVAT (Katso lis��) »\tKatso muut MOUNTAINBUGGY merkin tuotteet t�st�Sadesuoja Mountain Buggy Duo rattaaseenTuotekoodi: 200122\t58,00 €\nMik�li tuote on loppu, ota yhteytt� info@ozbaby.fi Mountain Buggy sadesuoja on v�ltt�m�t�n apu kurjemmalla s��ll�. Sadesuoja Mountain Buggy Duo suojaa tehokkaasti sateelta, tuulelta ja hy�nteisi�t�. Sadesuoja sopii t�ydellisesti Duo tuplarattaisiisi ja kest�� kovassakin k�yt�ss�. Vetoketjun ansiosta lasten luo on helppo p��st� sadesuojan ollessa k�yt�ss�.Lue lis�� t��lt� »\tSaatavuus: Heti varastostaToimitusaika n. 1-5 arkip�iv��M��r�: 12Lis�� ostoskoriinKysy lis�� tuotteesta asiakaspalvelustamme(Klikkaa t�st�)\tTuotekuvausTarjouspaketitYhteensopivat tuotteetKatso mit� muut ostivat\tSadesuoja Mountain Buggy Duo tuplarattaisiin\nMountain Buggy sadesuoja on välttämätön apu kurjemmalla säällä. Sadesuoja Mountain Buggy Duo suojaa tehokkaasti sateelta, tuulelta ja hyönteisiötä. Sadesuoja sopii täydellisesti Duo tuplarattaisiisi ja kestää kovassakin käytössä. Vetoketjun ansiosta lasten luo on helppo päästä sadesuojan ollessa käytössä. Katso lisää Mountain Buggy rattaista täältä! Asiakkaidemme mielipiteet tuotteestaOletko ostanut t�m�n tuotteen?Kirjoita arvostelu klikkaamalla t�st� »Arvostelun kirjoittaminen vaatii rekister�itymisen.K�ytt�j�tunnus:Salasana:Etk� ole viel� rekister�itynyt asiakkaaksemme? Rekister�ity� voit t�st�.M��r�alennus OSTOSALENNUS 1 000,00 €5 % 1 500,00 €8 % 2 000,00 €10 % Jaa t�m� tuote!


Heidi Rantala, markkinointipäällikkö\nYliopisto-opinnot valmistavat työelämään laaja-alaisesti, eikä pääaineopintojen suuntautumista tarvitse pitää ainoana alavaihtoehtona. Tärkeää on rakentaa opinnoista kokonaisuus, jossa kertyy ammattiosaamista siltä alalta, joka tuntuu itselle ominaisimmalta, mutta samalla tukea osaamistaan yleishyödyllisillä sivuaineopinnoilla. Myös opintojen ohella tehdyt työt, harjoittelut ja ulkomaiden vaihtojaksot vaikuttavat merkittävästi työllistymiseen opintojen jälkeen.\nItse aloitin puheviestinnän (silloinen puheoppi) pääaineopiskelijana 2004 ja valmistuin kesällä 2010. Olin jo koko kevään pohtinut lähteäkö puheviestinnän yritykseen kouluttajaksi, yksityisyrittäjäksi vai markkinoinnillisiin tehtäviin. Kartoitin pariakin vaihtoehtoa, kunnes selkeämpi ja varmempi väylä aukesi normaalin työnhakuprosessin kautta Unileverille markkinointitehtäviin. 3,5 vuoden jälkeen olen nyt Unileverin kerta-annosjäätelöiden markkinointipäällikkö Suomessa. Vastaan muun muassa Magnum, Kingis, Jättis ja Ingman -jäätelöbrändien markkinoinnista, mainonnasta, PR:stä sekä lanseerauksista Suomen markkinassa. Olen ollut uravalintaani erittäin tyytyväinen, pitänyt Unileveristä erittäin paljon ja edennyt urallani nopeasti. Yliopisto-opintoni ovat olleet isona apuna hyvän uran rakentamisessa.\nOpintojeni alkuvaiheessa kokeilin useita sivuaineopintoja aina psykologiasta tiedotusoppiin ja hallintotieteestä äänitekniikkaan, kunnes löysin mieluisan kokonaisuuden puheviestinnän pääaineopinnoista ja markkinoinnin sivuaineopinnoista. Näin jälkikäteen olisi ehkä kannattanut ottaa vielä muutama kurssi laskentatoimen, taloushallinnon ja yrityshallinnon tyyppisistä kokonaisuuksista, koska tiettyjä taitoja (kuten puheviestintää) tarvitsee lähes joka alalla. Puheviestintä onkin yksi niistä loistavista oppiaineista, josta on mahdollista työllistyä sekä itse alalle, mutta se toimii myös vahvana tukena muun alan töitä hakiessa. Enkä tarkoita vain sisällöllistä ammattiosaamista vaan myös omaa puheviestinnällistä osaamista ja ymmärrystä, joka opintojen aikana kehittyy. Koska puheviestinnällisiä taitoja arvostetaan nykyään lähes jo enemmän kuin CV:n sisältöä, ovat pääaineopintoni auttaneet minua jo työhaastattelutilanteessa ja auttavat joka päivä erilaisissa presentaatioissa, interpersonaalisissa viestintätilanteissa sekä esiintymistilanteissa. Mikään ei myöskään estä minua tekemästä erilaisia puheviestinnän koulutuksia työn ohessa tai tarjoamasta niitä omalle työyhteisölle. Monia taitoja voi oppia matkan varrella, mutta nykypäivän työelämässä etenkin puheviestinnälliset taidot ja tiedot ovat suuri etu ja hyöty.


Hallituksen kuulumisia, 11.6.2019 - Kakskertaseura ry\nHallituksen kuulumisia, 11.6.2019\nHallitus piti viimeisen kokouksensa ennen kesätaukoa. Kokouspaikan tarjosi Piia Kramsu kotonaan, oli kahvituskin helpommin järjestettävissä.\nKakskertapäivä oli yhtenä asiana. Järjestelytoimikunnan viimeinen kokouskin oli vielä edessä, mutta asiat olivat jo nyt Kakskertaseuran puolesta hyvässä järjestyksessä. Vetovastuun päivästä hoitaa tällä kertaa Brinkhallin Ystävät ry.\nBrinkhall oli esillä seuraavassakin asiakohdassa. Kyseessä oli uimarannan turvallisuus. Kävijöiden pysäköintikäyttäytyminen estää palokunnan pääsyn paikalle mahdollisen onnettomuuden sattuessa. Kaupungin kanssa on nyt sovittu järjestelyistä ja korvauksista säätiölle pysäköinnin ratkaisemiseksi. Alueelle tehdään pysäköintisalue ja sen jälkeinen lopputie rannalle merkitään pelastustieksi, jota ei voi tukkia. Uusi pelastustieyhteys rakennetaan paikalle kaavan hyväksymisen jälkeen. Hanke etenee Kakskertaseuran toivomalla tavalla.\nKakskertaseura teki täksi vuodeksi oman kalenterin. Tulevan ja sitä seuraavan vuoden kalentereista käytiin keskustelu. Käytettävissä olisi saarelaisilta aikoinaan kerätyt vanhat valokuvat, joista voisi koota teemapohjaisesti sopivan koosteen. Vuoden 2021 kalenterin kuvitusta varten päätettiin järjestää valokuvauskilpailu, johon Hanna Mujunen oli valmistellut jo säännöt. Tähän palataan aivan kohta.\nTulevien kokousten ja tapahtumien käsittelyn jälkeen todettiin ilmoitusasioina muutamia asioita. Yksi merkittävä asia on saarten osayleiskaava, joka on kaupunginhallituksessa äänestyksin hyväksytty. Se kuulutetaan ja siihen on mahdollisuus ottaa kantaa. Saarilla rakennetaan jo nyt kovaa vauhtia, kaupunginhallituksen käsittelyssä oli kaavan lisäksi yhdeksän rakennushanketta.\nIltaisin ja viikonloppuisin saarilla on esiintynyt nuorison häiritsevää käyttäytymistä, mm. kilpa-ajelua Kakskerran teillä sekä Hyyrtiläntien laavun ja kirkon ympäristön roskaamista. Näitä paheksuttiin joukolla.\nKakskerran VPK panee 80-vuotisen toimintansa yksiin kansiin laatimalla siitä historiikin. Valmista tulee ensi kesäksi. Suomen Turku -lehden laskelmien mukaan kaikista kaupunginosaseurojen jäsenistä yli 28 % kuuluu Kakskertaseuraan, olemme yli 2 kertaa suurempi kuin seuraavaksi suurin, Martinrantaseura - eli suuri ollaan. Lopuksi todettiin vielä, että Piia Kramsu järjestää pihalleen tilkkunäyttelyn ensi sunnuntaina 16.6.\n» Sadonkorjuukirkko, 13.10.2019\n» Vaellusretki Kakskerrassa, 15.9.2019