Juha Sipilän hallituksen toiminnan tarkastelua ja ruodintaa| Sivu 2 | Maanpuolustus.net\nMutta kuitenki se on vain pohdintaa. Minä kyllä hauaisin jotain konreettista todistetta Niinistön kielitaidosta ennekuin uskon.\nProvosoin tässä tarkoituksella, jotta uuden hallituksen toimia seurattaisiin tarkasti.\nEn ole yhdenkään hallituspuolueen kannattaja, mutta koko kansan edun mukaista on, että se onnistuisi työssään, tämä on myös opposition hyvä muistaa! On sitten eri juttu irviä sille, miten nopeasti vaalilupaukset unohdetaan. Johtopäätös on, ettei vaalityön yhteydessä annettuihin lupauksiin ole luottamista. En sitten tiedä minkä perusteella pitäisi valita ehdokkaansa, yleisen poliittisen suuntauksenko?\nSoita Niinistölle ja keskustele hänen kanssaan eri kielillä. Saat luotettavat todisteet hänen osaamisestaan.\nTämän on muuten hyvä huomioida, vaikka Venäjä yrittää linkittää Perussuomalaiset EU-vastaisuudellaan ja Venäjän korostamalla nationalismillaan samaan joukkoon useiden muiden länsieurooppalaisten oikeistonationalististen puolueiden kanssa, kuuluu Perussuomalaiset kuitenkin niiden (harvojen) nationalististen ja EU-kriittisten puolueiden joukkoon jotka ovat järjestään äänestyksissä tuominneet Venäjän toimet - puolueelta ei löydy Venäjä-sympatioita toisin kuin esim. Ruotsi demokraateilta, Front Nationalilta (Kansallinen rintama) etc. Eikä puolueelta löydy kytkentöjä Venäjän myöntämiin lainoihin tai rahoitusapuun, kuten monelta EU-kriittiseltä puolueelta löytyy.\nNäenkin, että Venäjän toiminta on tarkoitushakuista ja propagandistista, jossa totuus häivytetään taustalle - sitä ei tuoda julki, koska se on Venäjälle epäedullinen.\nReactions: Tähystäjä, Erkki, scip10 ja 2 muuta\nKerrankin pääministerillä on jokin muu kuin käsienheiluttajan koulutus eikä lainkaan broileritaustaa, vaan on aikaisemmassa elämässään tehnyt myös oikeita töitä.\nTämä tuo johtamistoimintaan selvää ryhtiä ja määrätietoista päättäväisyyttä, joka on totisesti tarpeen. Ehkä vihdoinkin saamme tarpeelliset päätökset tehtyä ja pelastettua valtakunnan sitä uhkaavalta perikadolta. Parempi myöhään kuin ei milloinkaan, sillä vielä ei ole myöhäistä.\nSipilän tyyppisen oikean taustan ja kokemuksen (muu kuin broileri tai elämän koulu) ihmisiä peräänkuulutin politiikan johtotehtäviin viimeksi talvella. Joku on ehkä lukenut toiveeni ja tehnyt päätelmät.\nReactions: Tähystäjä, Erkki, YliKoo ja 4 muuta\nEkonomistit: Kasvun eväät epävarmalla pohjalla – "työttömän tehtävä on hakea töitä"\nPOLITIIKKA 28.5.2015 7:46\nTuokiokuvia kolmen puoluejohtajan voitokkaasta päivästä. Toimittaja, kuvaus ja leikkaus Kalle Koponen HS olmen suuren suuri päivä - Näin Suomi sai uuden hallituksen\nHallitusohjelman talouspoliittinen osio ei sisällä suuria yllätyksiä, totesivat HS:n haastattelemat ekonomistit yksimielisesti keskiviikkona. Säästöjen suuruusluokka esimerkiksi oli tiedossa ennen ohjelman julkistusta.\nOhjelman yksityiskohdissa sen sijaan oli odottamattomiakin elementtejä.\nEtlan tutkimusjohtaja Mika Maliranta pitää yllättävänä, että hallitusohjelma ei sisällä oikeastaan lainkaan toimia, joita talouskasvua käsittelevä akateeminen tutkimus pitää hyvinä. Tulevan hallituksen aikeet vaikuttavat osin jopa päinvastaisilta.\n"Jos haluaa talouskasvua, kannattaisi panostaa teknologian kehittämiseen, koulutukseen ja elinkeinorakenteen uudistamiseen", hän luettelee.\nPanostamisen sijaan tuleva hallitus esittää säästöjä kriittisille aluille.\nMoitteita tuleva hallitus saa myös Tukholman yliopiston kansantaloustieteen professorilta Markus Jäntiltä, joka pitää päivähoito-oikeuden rajaamista työttömien lapsilta lyhytnäköisenä. Hallituksen esityksen mukaan työttömän vanhemman lapsi olisi oikeutettu vain puolipäiväiseen päivähoitoon.\n"Työttömän tehtävä on hakea töitä", Jäntti sanoo ja korostaa, että työnhaku on kokopäiväistä hommaa.\nKiitoksen aiheitakin on. Työmarkkinoille kaavaillut joustot kuulostavat Malirannan mukaan järkeviltä. Hallitus luettelee ohjelmassaan ajatuksia siitä, millä tavoin työmarkkinoiden toimivuutta parannetaan. Tarkat suunnitelmat valmistuvat vuoden loppuun mennessä.\nMyös leikkausten ja säästöjen ajoitus saa kiitosta.\n"Megaleikkauksia ei kohdistu ensi vuodelle", kiittelee Signe Jauhiainen Pellervon taloustutkimuksesta (PTT).\nJauhiaisen mukaan on hyvä, että sopeutusaikataulu ei ole kovin etupainotteinen, sillä Suomen talouden tilanne on edelleen hyvin huono. Heikossa suhdanteessa tehdyt rajut säästöt voisivat kurjistaa tilannetta entisestään.\nJauhiaisen mukaan yritystuista sen sijaan olisi voinut leikata reippaammin. Hän pitää lisäksi hallituksen odottamia sote-säästöjä jokseenkin ylimitoitetuilta.\nVerotukseen kaavaillut muutokset ovat Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen Vattin tutkimusjohtajan Seppo Karin\nmukaan tutunkuuloisia keskustan vaaliohjelmasta. Esimerkkinä hän mainitsee suurimpien veronkevennysten kohdistumisen pienituloisille. "Kevennys on kohtuullisen tuntuva", hän luonnehtii.\nHaittaverojen, kuten tupakkaveron, nostoa Kari luonnehtii melko suureksi.\nVerotuksen kokonaisuutta Kari kuvailee oikeansuuntaiseksi.\n"Johdonmukaisempaa veropolitiikkaa kuin edellisillä hallituksilla", hän sanoo.\nPienituloisten verotusta keventämällä voidaan hänen mukaansa lisätä työllisyyttä ja poistaa niin kutsuttuja tuloloukkoja. Pienituloisten veroalella hallitus haluaa todennäköisesti loiventaa välillisten verojen korotusten vaikutuksia.\nKaiken kaikkiaan Kari kuvailee hallitusohjelman verotusta koskevaa osiota "pikkupaketiksi tai korkeintaan keskisuureksi paketiksi".\n"Vero-osuus on varovainen", Kari sanoo. Se on toisaalta ymmärrettävää, sillä talouden suurimmat ongelmat eivät hänen mukaansa ole verotuksessa vaan siinä, että julkisen talouden menot ovat liian mittavat suhteessa bruttokansantuotteeseen.\nMutta työnhakuhan tehdään kotoa elektronisesti. Eihän firmat edes ota vastaan työnhakijoita jotka fyysisesti ilmestyvät paikalle. Eihän siitä mitään tule että tuhannet ihmiset ryntäilevät firmasta toiseen.\nJoten kyllä se lapsenhoito sujuu siinä tietokoneen näppäilimisen lomassa.\nProfessori Jäntti ei varmastikaan ole aivan viime vuosina töitä haeskellut.\nKovasti on ajat muuttuneet siitä, kun nuorimies Jäntti on mennyt aamulla rakennustyömaalle kyselemään mestarilta töitä..\nKummasti muuttui Stubbin ja kumppaneiden äänikin kellossa Sipilän suhteen. Vaalitaistelussa oli vielä näitä "ei valtiota voi johtaa kuin yritystä" mutta nyt se onkin aivan fantastista, kun nimenomaan tuodaan tätä yrityspuolen näkökulmaa ja meininkiä mukaan.\nYrityspuolella on ainakin yksi asia, joka kummasti saa viemään asioita loppuun eri meiningillä kuin julkisella sektorilla yleensä ja valtiolla erityisesti: Rahat voivat loppua. Sipilän taustaa ajatellen tämä on pitänyt paikkansa ainakin Solitra Oy:n omistajana / toimarina, Elektrobitillä ei ehkä siihen aikaan ihan niin paljoa mutta on sekin kokemusta.\nPoliittisissa broilereissa on se vika, että siellä on sekä "köyhien puolustajissa" että myös oikeistolaisemmalla suunnalla aika paljon sakkia jotka eivät ole todellisuudessa joutuneet ikinä yksityiselämässäänkään käyttämään rahaa vastuullisesti. Vasemmistopiireissä on etenkin menneinä vuosikymmeninä ollut väkeä joka ei ole edes koskaan asunut itsekseen, vanhempien helmoista on menty suoraan johonkin kommuuniin ja sieltä sitten nuorisojärjestöjen pirskeiden kautta turvallisesti puolueen hommiin. Saman efektin tekee tietysti myös rikkaat vanhemmat, koskien koko poliittista kenttää oikealta vasemmalle (Kepua unohtamatta). Omaa kieltään kansanedustajien rahankäyttötaidoista kertoo se, miten moni heistä on ollut jonkinlaisissa talousvaikeuksissa yliampuvan kulutuksensa kanssa vaikkei noista hommista nyt mitään nälkäpalkkaa saa, vaikkei nyt tietty mistään pörssiyhtiön johdon palkkatasoista puhutakaan. Mutta kun on sidonnaisuusilmoituksia joskus ministereistä tutkinut, niin yllättävän monella on lainaa lähes kaikesta omaisuudestaan, eikä syynä varmaan ole kaikissa tapauksissa kotikunnan osuuspankin tuputtama ilmainen laina. Jos ei suhteellisen hyvätuloisenakaan osaa järjestellä edes omaa talouttaan, miten voi tehdä isoja päätöksiä koko maan taloudesta. Monella kolmannen rivin perussuomalaisten kansanedustajalla, poliittiselta taustaltaan tyyliin "Perä-Hikiän kunnanvaltuuston kiusankappale", on parempi haju rahan todellisesta arvosta kuin joillakin suurten puolueiden eturivin nimistä jotka ovat tykänneet suhtautua ylimielisesti näihin sivistymättömiin moukkiin...\nReactions: Tähystäjä, Erkki, Myrskyhiiri ja 1 muu\nKyllä tässä tilanteessa kun eletään ehkä kohta taas Suomenkin kohtalonhetkiä jännityksien painaessa selkää kyyryyn on hyvä että ulkopolitiikan johdossa on aikuisia, elämänkokemusta hankkineita ja erityisesti Suomeen sitoutuneita ja isänmaan etua ajavia miehiä. Tai ehkä jopa Miehiä.\nSe että on saanut perinpohjaisen koulutuksen ja indoktrinoinnin jossain London School of Economics:issa tai jenkkien järjestämissä "puoluekouluissa" saattaa olla yhtä paljon kotomaan etua palvelevaa joissain tilanteissa kuin se että puikoissa olisi Moskovan kouluissa sivistyksensä saanut henkilö. Parempi nationalisti kuin internationalisti, laitettiin jälkimmäiseen mitä lisäliitteitä tahansa.\nEn oikein ymmärrä miten J.Niinistölle olisi jätetty isot saappaat. Niinistö on sentään käynyt armeijan ja ymmärtää historiallisista prosesseistakin enempi kuin moni muu. Ja kielitaito... no jos kritiikin kärki on tätä tasoa niin ei ole hätäpäivää.\nHanna Mäntylä esiintyy enemmän kuin edukseen ja hänellä on tuoretta kokemusta sosiaalialan käytännöistä, mikä on hyvä. Koskapa sos jää aina terv:in varjoon joka paikassa. Muuten kartoittamaton tapaus vielä paitsi että tulee pohjoisesta ja on nätti kuin mikä.\nReactions: Laamanator ja Honcho\nNäin, kunhan hoidon saa sitten joustavasti jotenkin niille työhaastattelupäiville - hyvienkin hakemusten laitto on helppoa (muistaa vaan ettei copy-pastea samaa tekstiä riippumatta haettavasta paikasta...muuttaa ainakin avainkohdat) mutta herkästi voi olla montakin käyntiä paikan päälle ihan fyysisesti sitten jos pääsee jatkoon. Tuskin ketään pelkän digitaalisen hakemuksen perusteella otetaan. Hakiessani töitä pari vuotta sitten (joskaan en työttömänä) tuli ajettua yhtä hakemaani paikkaa varten kaksi kertaa 250km suuntaansa, ja sitten tuloksena tuli vielä tyhjä arpa eli sijoitus välillä 2-4\nYH:lle ei välttämättä helppoa tämä tai jos puoliso ei saa töistä vapaata. Joissakin kunnissa saa tietysti rahalla hoitajan esim. Mannerheimin lastensuojeluliitosta tai jonkin muun kanavan kautta.\nTyöttömällehän on mahdollista keskittyä se puoli päivää työnhakuun, ainakin ilmoitusten selailuun / hakemusten lähettämiseen se on enemmän kuin tarpeeksi. Ja kyllä niissä puitteissa jo työvoimatoimistossa ihan fyysisestikin käy jos modernit tietovälineet ovat ns. hakusessa.\nSe että on saanut perinpohjaisen koulutuksen ja indoktrinoinnin jossain London School of Economics:issa tai jenkkien järjestämissä "puoluekouluissa" saattaa olla yhtä paljon kotomaan etua palvelevaa joissain tilanteissa kun se että puikoissa olisi Moskovan kouluissa sivistyksensä saanut henkilö. Parempi nationalisti kuin internationalisti, laitettiin jälkimmäiseen mitä lisäliitteitä tahansa.\nReactions: BarrelNut, scip10 ja Tetra\nReactions: BarrelNut, Myrskyhiiri, skärdis ja 1 muu\nMinä luulen, että varsinkin Stubb esikuntineen yllättyi Sipilän metodeista. Sitä on pitkin matkaa voinut lukea rivien välistä ja ompa pahamaineisessa tupaillassakin tainnut olla puhetta. Ehkä Sipilä toi sellaista JOHTAJUUTTA toimintaan, joka on oikeaa Johtajuutta, eikä vain löysää käsien heiluttamista. Kaupallisella puolella hankittu neuvottelutaito on näköjään lujaa valuuttaa poliittisessa kehässä ja moni on varmasti joutunut tarkistamaan käsitystään omasta osaamisestaan, sikäli kuin se on mahdollista henkilöille, jotka ammatikseen politiikkaa tekevät. Itsekritiikki on vaikea laji ja ehkä politiikolle lähes ylivoimainen rasti. Nimittäin ihan kaikkea nähtyä ja kuultua ei voi panna Keskustan vaalivoiton piikkiin. Sipilä on selvästi muistanut kaupallisen puolen neuvottelumetodeista jotain oleellista ja yksi on se, että "kumppaneita" pitää vähän pöläytellä yllättävin tavoin. Avokonttori-veto oli yksi tapa pöläyttää....ja huomasi, kuinka se pisti Stubbin mielikuvituksen lujille.\nNyt sitten seurataan haukkoina sitä, miten pragmaattista ulkopolitiikkaa suhteessa Venäjään aletaan tehdä? Sipilä, Soini ja Sale. Kolme ässää? Vai pysytäänkö ehdottoman lujasti EU-rintamassa, jota hlökoht. toivon? Ja näin oletan, mutta aika näyttää. Entäs kun tuo Kreikka näköjään aivan ehdoitta ja armotta kaatuu? Ei se näköjään IMFn ja EUn metodein tule pysymään jaloillaan, käsittääkseni se tulee eroamaan valuutasta ja kenties koko Unionistakin? Mitäs Kreikka sitten ja millä tavoin Venäjä silloin toimii? No, nämä asiat eivät ole Suomen päätettävissä, mutta niihin joudutaan mukaan aivan tahtomattaankin.\nReactions: Sarek1, Tähystäjä, YliKoo ja 2 muuta\nEn meinaa mitään, mutta näin hän oli vastannut vaalikoneessa. En olisi arvannut, että hänen äänestäjiään olisi houkutellut se, että hän ei mainitse osaavansa muita kieliä. Kaikki tuntemani suomalaiset ovat aina arvostaneet kielitaitoa. Ja miksi ylipäätään vaivauduin asian ottamaan esille on se, kun on hehkutettu tätä kansainvälistä yhteistyötä yhtenä puolustuksemme peruspilareista. Ja kyllä se vuonna 2015 olisi hieman outoa, jos meidän puolustusministeri käyttäisi tulkkia kun käydään dialogia vaikka englannin kielellä.\nNo, kohtahan se varmasti nähdään mikä on asian laita.\nVenäjä-politiikan osalta en odota mitään dramaattista, juurikin tuo seisominen EU-rintamassa ja vähäeleinen länteen suuntauminen pienin mutta johdonmukaisin edistysaskelin kuten tähänkin asti lienee se lähes varma skenaario. Yhtään ns. "Venäjän ystävää" ilmaisun negatiivisessa merkityksessä ei tuossa S, S, S ja S porukassa ole, vaikka Kremli-media koittaakin todellisten ystävien puuttuessa sellaisia joka paikasta valehdella ja vaikka innokkaimmat tälläkin foorumilla nappaavat jo jonkun maininnan siitä, että halutaan jatkossakin säilyttää hyvät suhteet Venäjään merkkinä massiivisesta suomettumisesta ja R***än p***een nuolemisesta.\nKreikka tulee olemaan mielenkiintoinen kysymys. Nelikosta Sale on ollut hyvinkin nihkeä sitä kohtaan että vakaus- ja kasvusopimuksen sisältö on käytännössä tuosta vain heitetty romukoppaan. Stubb varmasti myös VVM:n roolissa on partiopoikana valmis kaikkeen mihin tulee ns. vahvaa suosittelua isoilta EU-mailta. Soinin kannat asioihin tiedetään. Sipilästä minulla ei ole oikein tässä suhteessa mitään kuvaa, miten suhtautuu näihin eurojärjestelmän valuvikojen korjaus- ja paikkausasioihin. Kreikan liikkumavara on joka tapauksessa pieni ja pienenee, eikä Venäjälläkään oikein ole nappulaa poliittisesti taikka taloudellisesti tehdä mitään kovin ihmeellistä. Tietysti Kreikan rooli EU-, Euro- ja NATO-maana avannee joitakin mielenkiintoisia mahdollisuuksia. Onkohan esim. NATOn tiedustelutiedon osalta käytännössä eri kuppikuntia liittokunnan sisällä? Eli esim. Puolalle ja Virolle (ja jopa NATOn ulkopuolella Ruotsille ja Suomelle) voi mielestäni uskoa hieman eri tyyliin salaisuuksia kuin Kreikalle tai Unkarille, mutta toteutuuko asia käytännössä mitenkään näin?\nKirjallinen vertauskuva "jättää isot saappaat" liene täysin tuntematon sinulle kun ihmettelet sitä miksi mainitsin Niinistölle jätetyn isot saappaat täytettäväksi. Tietenkin ihmettelysi on ymmärrettävää jos olet sitä mieltä, että Carl Haglund suoriutui tehtävästään puolustusministerinä kehnosti, siinä tapauksessa ne saappaat eivät olisi isot mutta minä näen, että Haglund on ollut eräs parhaimmista puolustusministereistä viimeisimpien hallituskausien aikana, joten tässä suhteessa voidaan sanoa, että teoillaan Haglund on onnistunut vakuuttamaan ja hänen jälkeensä jättämät saappaat ovat isot täytettäväksi.\nAsiaosaaminen ja halu ja kyvykkyys ratkaisevat, toisinaan siinä edesauttaa se, että on käynyt armeijan mutta kuten saimme Haglundin kohdalla havaita, hänellä se käymättömyys ei koitunut ongelmaksi vaan hän oli siitä huolimatta - tai kenties juuri siksi - pystyvä puolustusministeri. Toki hänen kohdalla Venäjän lisääntynyt aggressiivisuus ja Haglundin kuvia kumartelematon toiminta nosti niitä osakkeita ja antoi hänelle mahdollisuuden toimia olennaisesti näkyvämmässä roolissa. Mikä olisi ollut rooli jos Venäjä ei olisi jatkanut politiikan tekoa sodankäynnin avulla, jää nähtäväksi!\nReactions: Tähystäjä, Rajajääkäri, Honcho ja 2 muuta\nJos tätä ei saada muutetuksi rahaksi, niin me emme tämmöisestä statuksesta hyödy.\nKansa ja yritykset ei lehtien kirjoituksista enää välitä sen enempää kuin neuvostoaikoinakaan, mutta virallinen taho voisi myydä meille aseita halvalla, tai esim lopettaa Alakurtin.\nEn usko että saamme tätä rahaksi muutettua, näen taustalla sen että Kremlin median on etsittävä näennäisesti "kavereita" lännestä esiteltäväksi omille kansalaisilleen, sieltäkin missä niitä ei heidän tarkoittamassaan hengessä ole. Kun katsoo vaikka RT.com niin puolet uutisista on siitä miten joku länsimaalainen taho haluaisi olla ystävällisempi Venäjälle (esim. taloussyistä) mutta kun inhottava hallitus ja EU (Tai NATO) ei anna.\nVoisihan sieltä runtata "tyhmää" aseistusta varastoihin (joko PKM:iä on tarpeeksi?) jos halvalla saisi, mutta voi olla poliittisestikin kuuma peruna ostaa itäkamaa suoraan Venäjältä, eikä välttämättä edes edullista. Alakurttia ei lopeteta, koska sehän "ei ole mitenkään suunnattu Suomea vastaan, vaan vartioi Venäjän arktista ulottuvuutta" mikä pitää osittain paikkansa mutta kyllä se silti huomioitava seikka Suomellekin on.


Tyhmät kysymykset (I/2011) - Page 9 - CoolBasic Forums\nPost by Latexi95 » Tue Mar 15, 2011 11:28 pm\nKokkelkhan wrote: Olen pohtinut pääni puhki yrittäessäni saada eräänlaista energia systeemia toimimaan. Eli tarkoitus olisi tehdä rutiini (funktio mahdollisesti?) joka vähentäisi energiaa aina tietyn määrän kun joku ehto kävisi toteen, ja sitten palauttaisi vähennetyn energian kun ehto ei ole enää tosi.\nSiis haluaisit, että energiaa vähennettäisiin kertaalleen vain ehdon toteutuessa?\nVoisit tehdä toisen muuttujan, johon tallennat sen, onko energia jo vähennetty.\nvähennetty = false\nif var1=true and vähennetty = false then\nvähennetty = true\nelseif var1=false and vähennetty = true then\nNyt energiaa lisätään/vähennetään vain kun var1 muuttuu.\nPost by Timblex » Thu Mar 17, 2011 4:27 pm\nMuistelisin että jossain oli kysymys jossa kysyttiin miten saa cooltown-talojen katot läpinäkyviksi\nselasin ongelmia kahteenkymmeneen asti mutta en löytänyt eli:\nmiten saan cooltown-talojen katot läpinäkyviksi\nPost by Jonez » Thu Mar 17, 2011 5:11 pm\nVeikkaan, että cooltownissa sisäseiniä ei ikinä piirretä, eli jos saat katon läpinäkyväksi, ei se silti näytä hyvältä (sisäseinät puuttuvat). Mutta ainahan voit tehdä neljästä eri talosta seinät yhdelle talolle, jolloin saat myös sisäseinät näkyviksi. Ja ilman kattoa.\nPost by Timblex » Thu Mar 17, 2011 5:55 pm\nsainkin katon helposti läpinäkyväksi\nmutta tein niin että myös etuseinä muuttuu läpinäkyväksi niin näyttää kuin talo katoaisi\nPost by Timblex » Thu Mar 17, 2011 6:31 pm\nmiten saan objektin kääntymään hiireen päin\nPost by Dimple » Thu Mar 17, 2011 7:31 pm\ntimpe99 wrote: Taas kysymys\nPost by Kokkelkhan » Thu Mar 17, 2011 7:59 pm\nMielestäni ehdottomasti kätevin tapa olisi kiinnittää objecti hiireen:\nPost by Sly_Jack0 » Thu Mar 17, 2011 11:54 pm\nKokkelkhan wrote: Mielestäni ehdottomasti kätevin tapa olisi kiinnittää objecti hiireen:\nMitenkä niin tämä on kätevin? Enemmän koodia ja yksi turha objekti.\nPost by Awaclus » Fri Mar 18, 2011 9:16 am\nJos tarkoituksena on pelkästään obj1:n kääntäminen, niin tämähän on kaikkein vähiten kätevä tapa toteuttaa haluttu tulos. Mutta ainakin minä olen yleensä räiskintäpeleissä halunnut kääntää myöskin targettia sitä mukaa kun pelaajahahmoa käännetään, jolloin tarvitaan hiirelle oma objekti joka tapauksessa muutenkin, ja myöskin PositionObject -rivi tarvitaan, joten ainakin koodin pituuden kannalta sen jälkeen tuommoinen PointObject on lyhyempi kuin jokin aikaisemmin mainituista.\nPost by 6yrdyh » Sat Mar 19, 2011 3:01 pm\nMiten saan objektin2 pysymään objektin1 vasemmalla puolella kokoajan? Eli sitä objekti1 voi liikuttaa ja käännellä ja ton objekti2 pitää pysyä kokoajan sen vasemmalla puolella n.30pikselin päässä.\nPost by Ilmuri » Sat Mar 19, 2011 3:09 pm\n6yrdyh wrote: Miten saan objektin2 pysymään objektin1 vasemmalla puolella kokoajan? Eli sitä objekti1 voi liikuttaa ja käännellä ja ton objekti2 pitää pysyä kokoajan sen vasemmalla puolella n.30pikselin päässä.\nCloneObjectPosition, CloneObjectOrientation, TurnObject, MoveObject.\nPost by ItzRaines » Sat Mar 19, 2011 4:01 pm\nYritän vaihtaa eri aseeseen vaihtamalla kokonaan ukko objektia. Ainoa ongelma on se, että playermp40 objekti on näkymätön, sekä se ilmestyy samaan paikkaan, kuin aloitettaessa peli. Sen pitäisi ilmestyä juuri samaan kohtaan, kuin edellinen player objekti oli.\nfont = LoadFont("arial",30,1,0)\nColor cbDarkGreen : Text 280,468, playerpoints\nColor cbDarkGreen : Text 560,468,"Health:"+playerhealth\nColor cbdarkgreen : Text 450,564,"Clip:"+clip\nmap = LoadMap("media/finalbeta.til", "media/Tileset.bmp")\ncolt = LoadImage("media/colt.bmp")\nscreenbox = LoadImage("media/screenbox.bmp")\nbulletobject = LoadObject("Media\_bullet.bmp", 90)\nplayer = LoadObject("Media\_Player_Colt.bmp", 90)\nShowObject player, ON\n//Pelaaja aseella Mp 40\nplayermp40 = LoadObject("media\_Player_Mp 40.bmp",90)\nShowObject playermp40, OFF\nenemyobject = LoadObject("Media\_Enemy_Bar1918.bmp", 90)\nIf LeftKey() Then TurnObject player,8\nIf RightKey() Then TurnObject player,-8\nIf KeyHit(cbkeyc) Then\nplayer = playermp40\nShowObject playermp40, ON\nShowObject player, OFF\nIf clip=-1 Then clip=8\nMoveObject enem\_obj, 4\n// Kirjoitetaan muuttujat näytölle\n// Aliohjelma, jossa määritetään viholliset ja niiden energia\nPost by Timblex » Sat Mar 19, 2011 5:48 pm\nMiksi ihmeessä keksin vastauksen kysymykseeni aina vasta juuri sen jälkeen kun olen kysynyt sitä foorumilla\nPost by valscion » Sat Mar 19, 2011 6:24 pm\nItzRaines wrote: Yritän vaihtaa eri aseeseen vaihtamalla kokonaan ukko objektia. Ainoa ongelma on se, että playermp40 objekti on näkymätön, sekä se ilmestyy samaan paikkaan, kuin aloitettaessa peli. Sen pitäisi ilmestyä juuri samaan kohtaan, kuin edellinen player objekti oli.\nCloneObjectPosition ja CloneObjectOrientation ovat ne komennot joita tarvitset. Lisää tietoa manuaalista\nPost by Awaclus » Sat Mar 19, 2011 6:36 pm\ntimpe99 wrote: Miksi ihmeessä keksin vastauksen kysymykseeni aina vasta juuri sen jälkeen kun olen kysynyt sitä foorumilla\nTämä oli ensimmäinen tyhmä kysymys koko viestiketjun historiassa. Onnittelut ontopicista.\nPost by ItzRaines » Sat Mar 19, 2011 10:49 pm\nMinulle ei selvinnyt oikein tuon Timerin käyttö, joten jos joku viitsisi hyvää hyvyyttään muuttamaan koodini sellaiseksi, että vihu vahingoittaa pelaajaa joka 3 sekunti.\nPost by TukeKoodi » Sat Mar 19, 2011 11:01 pm\nItzRaines wrote: Minulle ei selvinnyt oikein tuon Timerin käyttö, joten jos joku viitsisi hyvää hyvyyttään muuttamaan koodini sellaiseksi, että vihu vahingoittaa pelaajaa joka 3 sekunti.\naika = Timer()//Huom. TÄÄ ENNEN REPEATTIA, MUUTEN EI TOIMI!!\nMoveObject enem\_obj,  4\nIf Timer() -aika > 3000 Then\n//enemlife = enemlife -???\naika = Timer() //Päivitetään aika\nNoin pitäis toimia. Siirrät siis ton ennen for...each...nextii olevan aika = Timer():in enne repeattia ja poistat sen tosta.\nPost by ItzRaines » Sun Mar 20, 2011 12:31 am\nYritin aiemmin saamieni ohjeiden mukaan tehdä kenttää uudestaan, mutta mikään ei muutu. Sama bugitus seinissä.\nJos joku nyt kertoisi ohjeet, joilla saa varmasti oikeanlaisen ja toimivan kentän.\nEdit: Niin ja älkää kysykö mitään tuosta healthista\nPost by TukeKoodi » Sun Mar 20, 2011 12:45 am\nSori offtopic, mut onks toi alakulmas oleva 1911 pistooli piirretty ite? Aika siistin näkönen\nPost by koodaaja » Sun Mar 20, 2011 1:12 am\nYleensä ongelma hit-kerroksen kanssa muodostuu siitä, että tilesterillä valitakseen kerroksen pitää klikata sen nimeä eikä vieressä olevaa boksia. Bokseista valitaan vain kerrosten näkyvyys. Nimen painamisen jälkeen kun valitsee vasemman yläkulman tilen ja sillä piirtää seinien päältä, pitäisi kaiken toimia hyvin.


Näinkö se toimii? - Bussi pysäkille, kuski pissalle | Paikalliset | Turkulainen\nPaikalliset 23.5.2016 6:19\nNäinkö se toimii? - Bussi pysäkille, kuski pissalle\nTurussa on bussilinjoja, joissa hätä ei lue lakia. Turun Auto- ja Kujetusalan Työntekijäliiton (AKT):n ammattiosaston mukaan Föli-liikenteessä on yhä reittejä, joissa kuljettajilla ei ole wc-tiloja. Käytännössä kuljettajan pitää pystyä olemaan käymättä vessassa 5,5 tuntia tai jopa koko työvuoronsa ajan, ellei halua käydä puskapissalla.\nLisäksi joillakin reiteillä wc-tilat sijaitsevat linjan puolivälissä.Näillä linjoilla kuljettajan pitääsiis pysäyttää bussi parkkiin ja käydä toimittamassa asiansa, vaikka linja-autossa olisi matkustajia.\nAKT:n paikallisosasto on tehnyt nyt asiasta tarkastuspyynnön Lounais-Suomen Aluehallintovirastolle (AVI). AKT on esittänyt tarkastusta seuraaville linjoille:Linjat 6 ja 7 Linjareiteillä on taukojalinja-autoasemallaja Kauppatorilla. Kuljettajilla ei kuitenkaan ole näissä paikoissawc- eikä taukotilaa käytössä työvuorojensa aikana eikä mahdollisuutta eväiden säilyttämiseen, lämmittämiseen tai syömiseen.\nLinjat 8 ja 300 Wc-tila sijaitsee keskellä linjaa, aikaa wc-käyntiin ei ole varattu. Koska matkustajat joutuisivat odottamaan linja-autossa kuljettajan vessareissun ajan, eivät kuljettajat käytännössä käytäwc:tä.\nLinjat 32 ja 42 Työvuorojen taukoja on järjestetty myös Pansioon ja Pernoon, vaikka wc- ja taukotilat ovatlinjojen toisella pääteasemalla Varissuolla.\nLinja 400 Wc-tila sijaitsee keskellä linjaa Liedon asemalla, jos vuoro jatkaa Auraan asti. Wc-tilaa ei ole lainkaan käytössä, kun vuoro liikennöi vain Ilmarisiin asti.\nAKT:n mukaanFöli-liikennealueen ulkopuolella on linjareittejä, joissa kuljettajilla ei ole aina wc-tilaa lainkaan käytössä:Linja 700 Paimio Paimion matkahuollon sulkeuduttua kuljettajilla ei ole vessaa käytössätyövuorojensa aikana.Linja 210 Masku ja 118 Mynämäki Kuljettajilla ei ole wc-tiloja käytössään työvuorojensa aikana.\nAVIn velvollisuutena on tarkastuksen aikana pyytää myös liikenteen järjestäjiltä lausuntoa tilanteesta.


Honda CR 250 R 250 cm³ 1998 - Jyväskylä - Moottoripyörä - Nettimoto\nMännällä ajettu 20h. Hätäkatkasin joustokiinnitys. Uudenveroiset enska piikit. Jää välitykset mukaan.\nMittarilukema 20 h Päivitetty 16.11.2019\nUudenveroiset enska piikit.\nJää välitykset mukaan.\nHarri Ylönen, Jyväskylä\nNettimoto ID 2479012


Triathlonvaimo: 4kk leikkauksesta\nAnonyymi 17. huhtikuuta 2015 klo 22.19\nMahtavaa! Muistan vieläkin sen fiiliksen ekalta ulkolenkiltä!\nNiin hienoa että kaikki on menny ihan oppikirjan hienosti,hyvä sä!!\nHassua muuten, havahduin duunissa että olit osallistunut yhden opuksen (termejä) tekoon jota lueskelin. Aikamoinen toimittaja olet, kun luen sun tuotoksia töissä ja vapaa-ajalla :)\nArja L. [triathlonvaimo] 19. huhtikuuta 2015 klo 21.21\nEikö! Pieniä ovat ihmisen ilot.\nMitäpä tuo kertoo meistä ja meidän töistä? Hahahaa...


Lataa peli Auton Toon Town Android HTC Desire S\nVuonna lämmin, hieno päivä luonteemme päätti tuntea kilpa-ajaja ja nauttia nopeus ja adrenaliini, sai rattiin kilpa-auto ja meni rikkoa kaikkia mahdollisia sääntö.\nValita useita tiloja - rotu yksisuuntainen, kaksisuuntainen, välttäen poliisi ajaa, kelloa vastaan ja vapaa ratsastaa. Voit myös valita sijainnin mitä tapahtuu - kaupunki-, esikaupunki- ja maaseutualueille. Jokainen näistä tiloista on loputon ja miten voit kestää ilman onnettomuuksia riippuu sinusta.\nKaasu, jarru ja kääntyy kiihtyvyysanturi, ja täällä olet omillasi. Ajan autotalli voi tankata 14 automalleja, joista jokainen voidaan räätälöidä omaan makuun.\nSuurin vaara odottaa sinua - se on kuin oikeassa elämässä, jyrkästi ennen koneuudistusten nenääsi.\napk45.38 MBversio 1.04\nautoja, Chase, raita,


Kela käynnistää ulkoisen arvioinnin perustoimeentuloruuhkasta - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKela käynnistää ulkoisen arvioinnin perustoimeentuloruuhkasta\nKotimaa Julkaistu 14.06.2017 05:52\nKelan teettämä sisäinen arvio valmistui viime viikolla.\nKela on päättänyt käynnistää ulkoisen arvioinnin perustoimeentulotuen hakemusten käsittelyjen ruuhkautumisesta, Kelan valtuutetut kertovat tiedotteessa. Hakemusten käsittely siirtyi kunnilta Kelalle tämän vuoden alussa. Käsittely ruuhkautui täysin.\nKelan teettämä sisäinen arvio valmistui viime viikolla. Kelan valtuutettujen mukaan arvio oli kattava, mutta asiasta halutaan vielä ulkoinen arvio asian tärkeyden vuoksi.\n– Perustoimeentulotuen siirto oli iso asia, siksi halusimme saada selkeän ja perusteellisen arvion suunnittelusta ja toimeenpanosta sekä saada selvää, miten voimme tehdä asioita jatkossa paremmin. Tarkoitus on ottaa opiksi, Kelan valtuuston puheenjohtaja, kansanedustaja Sari Sarkomaa (kok.) sanoo Uutissuomalaiselle.\nUlkoisen arvion on määrä valmistua lokakuun puoleenväliin mennessä.\nUutissuomalainen: Kela aiheutti kaikkien aikojen kanteluruuhkan yksittäistapauksissa oikeusasiamiehelle 2.6.2017\nUuden hallituksen luottamus mitataan lähipäivinä Kuva: Tällaista näkyä on harvemmin eduskunnan istuntosalissa nähty


Uudenmaan liiton julkaisuja E Uudenmaan liitto. Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa - PDF\nUudenmaan liiton julkaisuja E Uudenmaan liitto. Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\nDownload "Uudenmaan liiton julkaisuja E 102-2009. Uudenmaan liitto. Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa"\n1 Uudenmaan liiton julkaisuja E Uudenmaan liitto Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n3 Uudenmaan liiton julkaisuja E Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa Selvitys tehty tilaustyönä Uudenmaan liitolle, joulukuu 2008 Helsingin yliopisto Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia Tuula Ilmonen, suunnittelija VTM Uudenmaan liitto 2009 Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 1\n4 Uudenmaan liiton julkaisuja E ISBN ISSN (nidottu) ISBN ISSN (verkkoversio) Ulkoasu: BNL Euro RSCG Kuvat: Tuula Palaste-Eerola Kannen piirros ja taitto: Arja-Leena Berg Painotalo Kyriiri Helsinki kpl Uudenmaan liitto Nylands förbund Aleksanterinkatu 48 A Helsinki Alexandersgatan 48 A Helsingfors puh. tfn +358 (0) fax +358 (0) : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n5 Esipuhe Työperäisen maahanmuuton taloudellinen vaikutus on lähtökohtaisesti myönteinen sekä vastaanottaja- että lähtömaan kuin myös maahanmuuttajan itsensä kannalta. Maahanmuuttaja lisää vastaanottajamaan työvoiman tarjontaa ja parantaa olemassa olevan pääomakannan tuottavuutta; toisin sanoen rakennusten, koneiden, laitteiden ja immateriaalisten tuotannontekijöiden käyttöaste nousee, kun useampi työntekijä on niitä käyttämässä. Yksinkertaistetun mallin toimiminen myös käytännössä edellyttää kuitenkin onnistunutta maahanmuuttopolitiikkaa. Maahanmuuttajien työllistyminen on maassa asuvaa väestöä vaikeampaa, erityisesti tilanteissa, joissa maahanmuuton (oikeudellinen) peruste ei ole ollut taloudellinen, vaan esimerkiksi suojelun tarpeeseen tai perheen kokoamiseen liittyvää. Kokonaisarvion saamiseksi on vaikutuksia tarkasteltava pitkällä aikavälillä. Joissakin tapauksissa taloudelliset vaikutukset tulevat näkyviin koko elinkaaren tai vieläkin pidemmällä ajalla: monilapsisten perheiden maahanmuutto voi alentaa työvoimaosuutta useiksi vuosiksi, mutta vaikuttaa tulevaan työvoiman tarjontaan ja huoltosuhteeseen myönteisesti. Kaiken kaikkiaan on perusteltua todeta seuraavaa: työperäinen maahanmuutto on, odotettavissa oleva väestökehitys huomioon ottaen, välttämätöntä Suomelle ja koko EU:lle. Kuitenkin hyvinvointimalliimme liittyvät ongelmat työllistymisessä on ratkaistava maahanmuuttopolitiikan onnistumiseksi. Viime vuosina on oivallettu, että työperäinen maahanmuutto hyödyttää myös lähtömaita. Maahanmuuttajien kotimaihinsa lähettämien tulojen merkitys on erityisen suuri kehittyville maille, vuotuiset tulonsiirrot kehittyneistä maista ovat suurempia kuin virallisen kehitysyhteistyön määrärahat. Tämän lisäksi on otettava huomioon osittainen paluumuutto, joka siirtää lähtömaihin kohdemaissa hankittua osaamista ja rakentaa kaikkia osapuolia hyödyttäviä kansainvälisiä verkostoja. Maahanmuuttajan oman hyödyn ja hyvinvoinnin ratkaisee viime kädessä hän itse. Tilanteissa, joissa muuttopäätös tapahtuu vapaaehtoisesti, lähtökohtana on maahanmuuttajan hyvinvoinnin parantuminen. Tässäkin suhteessa on syytä varoa yksinkertaistuksia: lupaus paremmasta täyttyy, vain työllistymisen ja kotoutumisen onnistuessa. Pertti Rauhio Johtaja, aluekehittäminen Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 3\n6 Uudenmaan liitto Nylands förbund Aleksanterinkatu 48 A Helsinki Alexandersgatan 48 A Helsingfors puh. tfn +385 (0) fax +358 (0) Kuvailulehti Julkaisija(t) Uudenmaan liitto Nimeke Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa Sarjan nimeke Uudenmaan liiton julkaisuja E Sarjanumero Julkaisuaika Sivuja 24 Tiivistelmä Liitteitä ISBN ISSN (nid.), (verkkojulk.) Kieli, koko teos suomi Yhteenveto ruotsi Selvityksessä Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa tarkastellaan työperäisen maahanmuuttopolitiikan rakennetta Alankomaissa ja Suomessa. Alankomaiden maahanmuuttopolitiikkaa käsitellään yleisellä tasolla, mutta Suomessa kohteiksi on rajattu pääkaupunkiseutu ja Karkkila, joka on tapausesimerkki pienestä kunnasta. Alankomaissa maahanmuuttohallinto on järjestetty pääasiallisesti oikeusministeriön alaisuuteen. Suomessa maahanmuuttopolitiikasta ja -hallinnosta on keskitetysti vastannut sisäasiainministeriö vuoden 2008 alusta lähtien. Sekä Suomi että Alankomaat tarvitsevat tulevaisuudessa kasvavissa määrin ulkomaalaista työvoimaa työperäisiä maahanmuuttajia. Valtioilla on kuitenkin tarpeilleen erilaiset lähtökohdat: Alankomaissa kaivataan etenkin korkeasti koulutettua työvoimaa, kun taas Suomessa työvoimapulaa on tietyillä sektoreilla (esim. hoiva-ala). Suomessa maahanmuuttopolitiikan historiallinen kehitys on kulkenut Alankomaihin nähden hitaammin. Alankomailla on merkittävästi pidempi menneisyys työperäisiä maahanmuuttajia vastaanottavana maana, mikä ilmenee maahanmuuttajien lukumäärässä. Alankomaissa valtion johto sisäisti luvulla maahanmuuttopolitiikan pysyväksi ilmiöksi, mutta Suomessa maahanmuuttoasioiden organisointi ja toimintatavat ovat vasta muotoutumassa. Työperäinen maahanmuutto on uusi ilmiö Suomessa, ja se on yleistynyt laajemmassa mittakaavassa vasta 2000-luvulla. Vuonna 1999 tuli voimaan kotouttamislaki, jolloin maahanmuuton painopiste oli humanitaarisessa maahanmuutossa. Lainsäädännössä ei ole riittävästi huomioitu työperäisiä maahanmuuttajia, mikä johtaa siihen, että yhteiskunnan palveluiden tarjonta maahanmuuttajille ja maahanmuuttajien tarpeet eivät kaikilta osin kohtaa. Suomessa maahanmuuttoasioita hoidetaan usein erilaisten hankkeiden kautta. Näin menetellään myös esimerkiksi aivan tavallisia neuvontapalveluita järjestettäessä. Hankemaailma on yksi esimerkki siitä, miten Euroopan unioni omalta osaltaan vaikuttaa maahanmuuttopolitiikkaan. Kunnat joutuvat maahanmuuttajien palveluiden järjestämisessä kiinnittämään jatkuvasti huomioita taloudellisiin resursseihin, sillä kunnille ei ole tarjolla valtion rahoitusta työperäisten maahanmuuttajien palveluiden järjestämiseksi. Maahanmuuttopalveluiden tarjonnassa on paikkakuntien välillä merkittäviä eroja: pääkaupunkiseudulla maahanmuuttopalveluita on saatavilla verrattain hyvin, kun vastaavasti pienillä kunnilla ei useinkaan ole taloudellisia resursseja huomioida maahanmuuttajia erityisenä ryhmänä. Raportin laatija Tuula IImonen, Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia, ja Pertti Rauhio, Uudenmaan liitto (esipuhe) Avainsanat (asiasanat) työperäinen maahanmuutto, työvoiman riittävyys, kotouttaminen, maahanmuuttajapalvelut Huomautuksia Julkaisusta on myös verkkoversio kotisivuillamme 4 : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n7 Uudenmaan liitto Nylands förbund Presentationsblad Aleksanterinkatu 48 A Helsinki Alexandersgatan 48 A Helsingfors puh. tfn +385 (0) fax +358 (0) Utgivare Nylands förbund Publikation Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa (Arbetsrelaterad invandringspolitik i Nederländerna och i Finland) Seriens namn Nylands förbunds publikationer E Seriens nummer Utgivningsdatum Sidor Bilagor 24 ISBN ISSN (inb.), (nätversion) Språk finska Sammanfattning Sammandrag svenska Utredningen Arbetsrelaterad invandring i Nederländerna och i Finland tar fasta på den arbetsrelaterade invandringspolitikens struktur i Nederländerna och i Finland. För Nederländernas del betraktas invandringspolitik på en mer allmän nivå, medan man för Finlands del koncentrerar sig på huvudstadsregionen och Högfors som är ett typexempel på en liten kommun. I Nederländerna sorterar invandringsfrågorna i huvudsak under justitieministeriet. I Finland är det inrikesministeriet som sedan början av år 2008 haft huvudansvaret för invandringspolitiken och -förvaltningen. I framtiden kommer både Finland och Nederländerna att i allt större utsträckning behöva utländsk arbetskraft arbetskraftsinvandrare. Länderna har dock mycket olika utgångspunkter vad gäller behovet av utländsk arbetskraft: Nederländerna är ute efter högutbildade människor medan Finland har arbetskraftsbrist inom vissa enskilda branscher (t.ex. vårdbranschen). Invandringspolitiken har utvecklats långsammare i Finland jämfört med Nederländerna. Nederländerna har ett betydligt längre perspektiv när det gäller arbetskraftsinvandring, vilket ses tydligt i antalet invandrare. Statsledningen i Nederländerna insåg på talet att invandringspolitiken är ett bestående fenomen, medan man i Finland håller först nu på att organisera och bygga upp verksamhetsformerna kring invandringsfrågor. Den arbetsrelaterade invandringen är ett nytt fenomen i vårt land och har fått en mer synlig roll först på 2000-talet. Lagen om invandrares integration trädde i kraft år Då låg tyngdpunkten i den humanitära invandringen. Däremot har arbetskraftsinvandring inte beaktats tillräckligt i lagstiftningen, vilket leder till att utbudet av samhällstjänster för invandrare och invandrarnas behov inte alltid möts. I Finland sköts invandringsfrågor ofta via olika projekt. Detta är fallet även när det är fråga om att ordna helt vanliga rådgivningstjänster. Det stora utbudet av olika projekt är ett exempel på hurdan inverkan Europeiska unionen har på invandringspolitiken. När kommuner ordnar tjänster för invandrare, måste de fästa uppmärksamhet vid de ekonomiska resurserna. Kommunerna får ingen statlig finansiering för ordnandet av tjänster för arbetskraftsinvandrare. Skillnaderna mellan orter är rätt stora: i huvudstadsregionen finns det ganska gott om olika tjänster för invandrare, medan mindre kommuner ofta saknar ekonomiska resurser att bemöta invandrare som en enskild grupp. Rapporten är utarbetad av Tuula IImonen, Utbildnings- och utvecklingscentret Palmenia, och Pertti Rauhio, Nylands förbund (förord) Nyckelord (ämnesord) arbetsrelaterad invandring, arbetskraftens tillräcklighet, integrering, invandrartjänster Övriga uppgifter Publikationen finns även på vår webbplats: Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 5\n8 Sisällysluettelo Esipuhe 3 Kuvailulehdet 4 1 Johdanto 7 2 Euroopan unionin vaikutus 8 3 Alankomaat Maahanmuuttopolitiikan kehittyminen toisen maailmansodan jälkeen Nykyinen maahanmuuttopolitiikka Maahanmuuttopolitiikan toteuttaminen, organisaatio ja toimijat 12 4 Suomi Maahanmuuttopolitiikan kehittyminen 1900-luvulta nykyaikaan Maahanmuuttopolitiikan toteuttaminen, organisointi ja toimijat Kotouttamislaki Työperäisten maahanmuuttajien neuvontapalvelut pääkaupunkiseudulla Case Helsinki Case Karkkila Esimerkkejä hankkeista 20 5 Päätelmät 22 Lähteet 23 6 : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n9 1 Johdanto Selvityksessä tarkastellaan työperäisen maahanmuuttopolitiikan rakennetta Alankomaissa ja Suomessa. Suomen kohdalla työssä käsitellään sitä, kuinka pääkaupunkiseudulla on huomioitu erityisesti työperäiset maahanmuuttajat. Karkkilan kaupunkia tarkastellaan tapausesimerkkinä sen suhteen, että minkälaisia haasteita kasvava maahanmuutto tuo pienelle kunnalle. Kiinnostuksen kohteena selvityksessä ovat ne toimijat, jotka edesauttavat työperäisiä maahanmuuttajia integroitumaan yhteiskuntaan. Minkälaisia toimijoita kentällä on? Mitkä ovat niiden roolit? Kun Suomessa vielä reilu kymmenen vuotta sitten maahanmuuttoa käsiteltiin lähinnä pakolaiskysymyksenä, niin nykyään puhutaan siitä, kuinka työvoima tulee riittämään tulevaisuudessa sekä työperäisten maahanmuuttajien roolista työmarkkinoilla. Alankomailla on huomattavasti pidempi historia työperäisten maahanmuuttajien vastaanottavana maana, mikä näkyy edelleen maahanmuuttajien määrissä. Alankomaissa noin 19 prosentilla on ulkomaalainen tausta. Vuonna 2005 Alankomaiden väestö oli 16,3 miljoonaa, joista 1,6 miljoonaa maahanmuuttajaa on tullut muista kuin länsimaista ja 1,4 miljoonaa maahanmuuttajaa on länsimaisia. Suomen väkiluku vuonna 2006 oli 5,2 miljoonaa, joista 2,3 prosentilla ulkomaan kansalaisista oli pysyväluonteinen tai kotikuntaoikeus Suomessa. Puolet ulkomaan kansalaisista asui pääkaupunkiseudulla ja neljännes Helsingissä. Vertaillessa muita Euroopan unionin jäsenmaita, Suomessa maahanmuuttajien osuus väestöstä on yksi pienimmistä. Sekä Alankomaat että Suomi tarvitsevat kasvavassa määrin ulkomaista työvoimaa. Alankomailla ja Suomella on kuitenkin toisistaan jonkin verran poikkeavat tarpeet. Alankomaihin kaivataan korostuneesti osaavaa, korkeasti koulutettua väkeä. Suomessa on tietyillä aloilla pulaa ammattitaitoisista työntekijöistä kuten esimerkiksi hoiva-alalla niin sairaanhoitajista, vanhusten hoitajista että lääkäreistä. Mitä on työperäinen maahanmuutto? Voimassa oleva ulkomaalaislain (301/2004) 2 sisältää määritelmiä, jotka viittaavat työperäiseen ja muuhun kuin työperäiseen maahanmuuttoon. Viime mainittua on esimerkiksi pakolaissopimuksen (SopS 77/1968) perusteella turvapaikan, pakolaisasemaa vastaavan suojelun tarpeen perusteella ja perheenkokoamisen perusteella oleskeluluvan saaneiden henkilöiden maahanmuutto. Työperäistä maahanmuuttoa on elinkeinonharjoittamista tai ansiotyötä varten tapahtuva maahanmuutto. Suppeaa oikeudellista määrittelyä on tarpeen täydentää taloudellisella määritelmällä: vastaanottajamaan työvoiman tarjontaa kasvattava maahanmuutto on työperäistä maahanmuuttoa. Huolimatta siitä, että on olemassa tiettyjä määritelmiä maahanmuuttajista, ei maahanmuuttopolitiikan rakenteesta voida eriyttää varsinaista työperäistä maahanmuuttopolitiikkaa ja niiden toimijoita. Vaikkakin selvitys keskittyy niin sanottuun työperäisen maahanmuuttopolitiikan tarkasteluun, on otettava huomioon laajempi konteksti. Suomen maahanmuuttopolitiikka on vasta muotoutumassa. Suomen maahanmuuttopolitiikan uudet suuntaviivat määriteltiin vuonna 2006 hyväksytyssä hallituksen maahanmuuttopoliittisessa ohjelmassa. Työperusteisen maahanmuuton lisääminen on ohjelman keskeinen tavoite. Myös työperusteisten maahanmuuttajien neuvontajärjestelmän ja kotouttamisjärjestelmän kehittäminen ovat maahanmuuttopolitiikan keskeisiä painopisteitä. Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 7\n10 2 Euroopan unionin vaikutus Euroopan unionin jäsenyydellä (ja sitä edeltäneellä ETA-sopimuksella) on ollut merkittävä vaikutus Suomen maahanmuuttopolitiikkaan, erityisesti työperäisen maahanmuuton osalta. EU-maiden kesken vallitsee työvoiman vapaa liikkuvuus, eli oikeus asettua toiseen jäsenvaltioon. EU:n liikkumisvapaus ei merkitse vapautusta oleskelu- ja työlupavelvoitteesta, mutta EU-kansalaisella on oikeus oleskella jäsenmaassa työtä hakemassa ja oikeus saada asianmukaiset luvat työllistyttyään. Liikkumisvapautta on määräaikaisesti rajoitettu eräiden maiden liittymissopimuksissa: näin kävi esimerkiksi useiden vuonna 2004 liittyneiden maiden kohdalla. Amsterdamin sopimuksen voimaantulo toukokuussa 1999 sekä Eurooppa-neuvoston erityiskokous Tampereella lokakuussa 1999 olivat merkittäviä edistysaskeleita eurooppalaisessa maahanmuuttopolitiikassa. Amsterdamin sopimus siirsi siviili-, turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat yhteisön toimivallan piiriin. EU:n lainsäädännön ja toimenpiteiden avulla pyritään muun muassa varmistamaan se, että EU:n kansalaiset voivat matkustaa ja asettautua vapaasti ja turvallisesti tekemään työtä mihin tahansa Euroopan unionin jäsenvaltioon. Tampereella 1999 EU:n valtioiden ja hallitusten päämiehet myönsivät Eurooppa-neuvoston kokouksessa, että maahanmuuttoasioiden hallintaan tarvitaan yhteinen lähestymistapa, minkä vuoksi he päättivät luoda yhteisen maahanmuuttopolitiikan. Tampereen päätelmät korostavat muun muassa tehokasta kotouttamispolitiikkaa. Myös Haagin ohjelman linjauksessa nostettiin maahanmuuttopolitiikka-asia yhdeksi aiheeksi. Komissio haluaa määritellä eurooppalaiset puitteet kotouttamiselle ja edistää kotouttamista koskevien kokemusten ja tietojen järjestäytynyttä vaihtoa. Maahanmuuttajien kotouttaminen Euroopan unionissa kuuluu jäsenmaiden kansalliseen toimivaltaan. Koska kotouttaminen on kuitenkin osa maahanmuuttopolitiikkaa, vaikuttavat maahanmuuttopolitiikan yhdenmukaistamisesta käydyt keskustelut myös kotouttamisesta käytävään keskusteluun. EU:n jäsenmaissa on yleisesti myönnetty maahanmuuttajien kotoutuminen keskeiseksi asiaksi. Mipex-raportti ja kansainvälistä vertailua Mipex (Migration Integration Policy Index) on maahanmuuttajien kotoutumispolitiikkaa kartoittava hanke, jolla pyritään kehittämään Euroopan kotouttamispolitiikkaa antamalla puolueetonta aineistoa tarkempaan tarkasteluun. Mipexissä tarkastellaan kuutta keskeistä toimintalohkoa: maahanmuuttajan pääsyä työmarkkinoille, perheiden yhdistämistä, pitkäaikaista maassa oleskelua, poliittista osallistumista, kansalaisuuden saamista sekä syrjinnän vastaisia toimia. Jokaista muuttujaa verrataan ihannemalliin, joka perustuu Euroopan neuvoston yleissopimuksiin tai Euroopan yhteisön direktiiveihin. Mipex-raportti on julkaistu vuonna 2007 ja se perustuu vuoden 2006 tilanteisiin. Alankomaat ja Suomi pärjäsi vertailussa melko hyvin, sillä kumpikin maa kuului viiden parhaan yhteispisteiden piiriin. Muut parhaat yhteispisteet saivat Ruotsi, Portugali ja Belgia. Ruotsi oli kuitenkin ainoa maa, joka voitiin luokitella kiitettävään kastiin. EURES Eures-verkosto on Euroopan työnvälistyspalvelu, jonka koordinoinnista vastaa Euroopan komissio. Se on esimerkki Euroopan unionin jäsenmaiden yhteistyöstä edesauttaa eu-kansalaisten vapaata liikkuvuutta Euroopan talousalueella. Verkoston kumppaneita ovat julkiset työnvälityspalvelut sekä ammatti- ja työnantajajärjestöt. EU-hankerahoitus Euroopan unionin luoma hankemaailma mahdollistaa maahanmuuttajapalveluiden toteuttamisen, sillä suureen osaan palveluista ei ole ohjattu muuta rahoitusta. Tämä johtaa siihen, että esimerkiksi Suomessa suuri osa maahanmuuttajapalveluiden toteuttamisesta tapahtuu hankerahoitusten kautta. 8 : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n11 Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 9\n12 3 Alankomaat 3.1 Maahanmuuttopolitiikan kehittyminen toisen maailmansodan jälkeen Alankomaita voidaan pitää eräänlaisena monikulttuurisena yhteiskuntana, jolla on pitkät perinteet muuttoliikkeestä. Maan vauraus ja suhteellisen vapaamielinen ilmapiiri ovat houkutelleet sinne runsaasti ulkomaalaisia. Maahanmuuttopolitiikka on monelta osin ollut yhdenmukaista monien muiden Länsi-Euroopan maiden kanssa: 1950-luvulta aina 1970-luvun alkuun työvoimaa pyrittiin hankkimaan aktiivisesti, erityisesti maan entisistä siirtomaista. Vuoden 1973 jälkeen maahanmuuttoa pyrittiin rajoittamaan. Toisen maailmansodan jälkeinen maahanmuutto Alankomaihin on vaikuttanut yhteiskuntaan monin tavoin. Indonesian itsenäistyttyä maahan muutti yli neljännesmiljoona sukujuuriltaan osin alankomaalaista tai siirtomaavallan palveluksessa ollutta ihmistä. Muuttotase kääntyi kuitenkin positiiviseksi vasta 1960-luvulla. Alankomaat vastaanotti siirtotyöläisiä pääasiassa Välimeren alueelta. Huomattava taloudellinen kasvu johti luvulla monilla aloilla työvoimapulaan, jota helpotettiin rekrytoimalla matalasti koulutettua työvoimaa Välimeren valtioista. Alankomaiden hallitus laati Turkin ja Marokon kanssa värväyssopimuksia ja välitti työvoiman pestaamisessa. Kaikesta huolimatta erityisesti mm luvun öljykriisin myötä ulkomaalaispolitiikka muuttui selvästi tiukemmaksi ja valtiovalta yritti hillitä maahanmuuttoa lopettamalla värväyspolitiikan kuitenkin heikolla menestyksellä. Tämä johti siihen, että turvapaikan hakemisesta tuli monille käytännössä ainoa mahdollisuus päästä Alankomaihin ja turvapaikkahakijoiden määrä kasvoikin jyrkästi 1970-luvulta 1990-luvulle. Maahanmuuttopolitiikka ei siis pääsääntöisesti ole ollut tietoisen politiikan toivottu seuraus ja poliittiset päättäjät pitivätkin maahanmuuttoa vain väliaikaisena ilmiönä. Näin ollen maahanmuuttajien sopeuttamiseen ei ole vastaavasti kiinnitetty erityistä huomiota. Itse asiassa 1970-luvulla tuettiin maahanmuuttajien oman kulttuurin ja identiteetin ylläpitämistä juuri siksi, että tämän ajateltiin helpottavan paluuta kotimaahan. Tietoisuus yhteiskunnallisesta muutoksesta ja sen seurauksista kuitenkin kasvoi. Hallituksen neuvoa-antava tieteellinen neuvosto (WRR) julkaisi vuonna 1979 raportin, jossa korostettiin maahanmuuttajien muuttumista pysyviksi vähemmistöryhmiksi ja poliittisten toimenpiteiden tarpeellisuutta. Tavoitteeksi asetettiin vähemmistöjen täydellinen osallistuminen alankomaalaiseen yhteiskuntaan, yhdenvertaisuudeksi lain edessä sekä yhtäläisiin mahdollisuuksiin. Ajatus integroitumisesta identiteetin säilyttäen nousi uudeksi tunnuslauseeksi luvulla Alankomaissa koettiin toinen maahanmuuttoaalto, jossa keskeisessä roolissa olivat humanitaarisin perustein hakeutuvat maahanmuuttajat ja painopiste siirtyi selvästi monikulttuurisuudesta integraatiopolitiikkaan. Siinä missä aikaisemmin valtion tehtävänä oli ollut antaa tilaa, toimintaedellytyksiä ja tarvittaessa tukea erilaisille ryhmille ja yhteisöille, nyt korostettiin yksilöiden velvollisuutta itse löytää oma paikkansa yhteiskunnassa. Vuonna 1996 hallitus aloitti kansallisen integraatiopolitiikan, jonka keskeinen seuraus oli vuonna 1998 säädetty laki kotouttamisesta. Maahanmuuttajat velvoitettiin osallistumaan kursseille (mm. kielikouluihin ja ohjauksiin toimimisesta yhteiskunnassa), joiden tarkoituksena oli edistää erityisesti pääsyä työmarkkinoille. Merkittävää oli myös sen asian myöntäminen, että maahanmuutto ymmärrettiin nyt paremmin pysyväksi ilmiöksi. Vuosina 2002 ja 2004 tapahtuneet poliittiset murhat (oikeistopopulisti Pim Fortuyn ja elokuvaohjaaja Theo van Gogh) antoivat sysäyksen Alankomaissa jo pidemmän aikaa jatkuneelle suhteiden jännittymiselle maahanmuuttajien ja alkuperäisväestön välillä ja vaikutti poliittiseen keskusteluun. Nämä kyseiset tapahtumat ovat tiukentaneet Alankomaissa maahanmuuttopolitiikkaa. 10 : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n13 3.2 Nykyinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaiden nykyinen maahanmuuttopolitiikka on huomattavan valikoivaa ja työnantajavetoista. Tällä tarkoitetaan käytännössä sitä, että työperäiset maahanmuuttajat ovat suurelta osin hyvin koulutettuja ja hyvin ansaitsevia. Mitä korkeampi ammatillinen pätevyys maahanmuuttajalla on, sitä paremmat työmarkkinamahdollisuudet hänelle tarjoutuu. Kääntäen tämä johtaa siihen, että alhaisesti koulutetulle työvoimalle ei myönnetä työlupia ennen kuin on selvitetty työvoiman saatavuus Alankomaista tai Euroopan unionin sisältä. Tätä nykyä suurin osa maahanmuuttajista saapuu Alankomaihin perhesyistä, jonka taustalla ovat ja 70-lukujen siirtolaiset. Näin ollen enemmistö maahanmuuttajista on muita kuin työperäisiä. Alankomaat harjoittaa aktiivista kotouttamispolitiikkaa. Kotouttamisohjelmat on kuitenkin suunnattu Alankomaihin pysyvästi muuttaville, käytännössä pääasiassa perhesyistä saapuville tai saapuneille maahanmuuttajille. Tämän ryhmän kohdalla katsotaan olevan eniten kotoutumisongelmia. Kotouttamispolitiikan ensisijaisena kohderyhmänä eivät siten ole työperäiset maahanmuuttajat, koska heidän oleskelunsa on usein tilapäistä. Poikkeuksena tästä ovat hengellistä työtä tekemään tulevat, (esim. imaamit, papit) jotka ovat kotoutumisvelvollisia. Kotoutumisvelvollisten on suoritettava kieli- ja kotoutumiskurssi. Mikäli työperäiset maahanmuuttajat haluavat muuttaa oleskelulupansa pysyviksi (tämä ei ole kaikkien kohdalla mahdollista), tulee heidän läpäistä riittävä hollannin kielen osaamistaso sekä osoittaa yhteiskunnan tuntemus. Maahanmuuttajien kotoutumisongelmat joista Alankomaiden kohdalla niin usein kuulee puhuttavan saivat alkunsa kun nämä ja 70-luvuilla työperäiset maahanmuuttajat jäivät maahan pysyvästi ja heidän perheenjäsenensä muuttivat heidän perässään. Alankomaissa ei vielä tuolloin harjoitettu juuri minkäänlaista kotoutumispolitiikka ja näin muodostui suuri ihmisryhmä, jolla ei ollut minkäänlaista kosketuspintaa hollantilaiseen yhteiskuntaan. Alankomaiden kotoutumispolitiikan keskeisenä perusolettamuksena on, että kotoutumisen kannalta erityisen tärkeää on yhteiskuntaan osallistuminen. Yhteiskuntaan osallistumisella tarkoitetaan joko työelämään tai vapaaehtoistyöhön osallistumista. Näin ollen katsotaan, että työperäisten maahanmuuttajien yhteiskuntaan osallistuminen on jo oikeastaan lähtökohtaisesti hoidettu. Viime vuosina on kiinnitetty kasvavassa määrin huomiota myös kielen oppimisen tärkeyteen ja kaikkia maahanmuuttajia rohkaistaan opiskelemaan hollannin kieltä. Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 11\n14 3.3 Maahanmuuttopolitiikan toteuttaminen, organisaatio ja toimijat Maahanmuuttohallinto on järjestetty Alankomaissa pääasiallisesti oikeusministeriön alaisuuteen. Oikeusministeriöllä on yleisvastuu maahanmuuttopolitiikasta. Ministeriössä työskentelee oikeusministerin lisäksi erillinen maahanmuutto- ja kotouttamisministeri. Maahanmuuttopolitiikasta vastaavat oikeusministeri ja oikeusasioiden valtiosihteeri, jotka työskentelevät oikeusministeriössä. Vuoden 2007 alusta lähtien maahanmuuttajien kotouttamisasioiden koordinointi siirrettiin oikeusministeriöstä asutus-, kaupunkisuunnittelu- ja ympäristöministeriöön, missä kotouttamisasioista vastaava ministeri työskentelee. Hänen tittelinsä on asutus-, lähiö- ja kotouttamisministeri (vapaa käännös sanasta minister van wonen, wijken en interatie). Ko. ministerin vastuulla on maahanmuuttajien kotouttamiseen liittyvät toimet. Kunnat ovat kotouttamisohjelmien täytäntöönpanijoita. Maahanmuutto- ja kansalaisuusvirasto (Immgratie- en Naturalisatiedienst, IND) on oikeusministeriön alainen osasto, joka vastaa ulkomaalaispolitiikan toteuttamisesta. Virasto tekee päätökset turvapaikka- ja oleskelulupaasioissa sekä myöntää kansalaisuuden. Päävastuu ulkomaalaispolitiikan toteuttamisesta on oikeusasioiden valtiosihteerillä, joka vastaa maahanmuutto- ja kansalaisuusviraston IND:n toiminnasta. Työvoiman maahanmuuttoa koskevissa kysymyksissä vetovastuu on sosiaali- ja työministeriöllä. Ministeriön alainen työvoimaviranomainen myöntää työluvat Alankomaissa. Ulkomaalaispoliisin tehtävänä on kerätä tietoa laittomasti maassa oleskelevista. Ulkomaalaispoliisi tekee tiivistä yhteistyötä maahanmuutto- ja kansalaisuusviraston kanssa. Alankomaiden merkittävimmät maahanmuuttopolitiikan toimijat ovat oikeusministeriön, sosiaali- ja työministeriön ja ulkoministeriön alaisuudessa olevat yksiköt, jotka vastaavat omalta osaltaan maahanmuuttoasioihin liittyviä toimia. Kotouttamispolitiikan tärkein toimija on asutus-, lähiö- ja kotouttamisministeri. AiNP on verkkopohjainen tiedonlähde maahanmuuttajalle. Sivusto on ikään kuin virtuaalinen kirjasto, josta maahanmuuttaja saa hyvää perustietoa Alankomaiden poliittisesta rakenteesta ja informaatiota niistä tahoista, jotka maahanmuuttajalle ovat tärkeitä. 12 : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n15 4 Suomi 4.1 Maahanmuuttopolitiikan kehittyminen 1900-luvulta nykyaikaan Antero Leitzingerin väitöskirja osoittaa, että Suomessa on ollut ulkomaalaisia yhtä kauan kuin suomalaisia. Suomen autonomian ja erityinen Suomen kansalaisuuden muotoutuminen johti ulkomaalaispoliittisiin kysymyksiin. Ulkomaalaisten maahan tulosta, maassa oleskelusta ja Suomen kansalaisuuden hakemisesta säädettiin monilla asetuksilla ja laeilla. Itsenäisessä Suomessa ulkomaalaishallinto keskitettiin syksystä Ulkomaalaistoimisto eriytettiin turvallisuuspoliisin yhteydestä vuoden 1949 alusta ja useiden nimenmuutosten jälkeen laitosta kutsutaan nykyään Maahanmuuttovirastoksi (vuoden 2008 alusta lähtien). Ulkomaalaispolitiikkaan on Suomessa keskitytty perinteisesti vain vähän ja se on ollut luonteeltaan lähinnä käytännönläheistä reagointia ajankohtaisiin ongelmiin. Suomen maahanmuuttoon liittyy useita eri vaiheita: välillä keskiössä ovat olleet paluumuuttajat tai pakolaiset, nykyään puhutaan paljon työperäisistä maahanmuuttajista. Ei voi väittää, ettei Suomella olisi ollenkaan kokemusta ja historiaa maahanmuuttajista. Silti Suomea on pidetty pitkään maastamuuttomaana. Erityisesti ja 1970-luvuilla Suomesta muutettiin Ruotsin työmarkkinoille. Suomeen muutto on ollut suhteellisen vähäistä (mutta ei siis olematonta), kunnes 1990-luvun alussa Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen tapahtuneissa muutoksissa Suomeen muutto kasvoi. Tuolloin maahanmuutto oli kuitenkin etupäässä humanitaarisin perustein tapahtuvaa muuttoa ja Suomeen muuttivat myös paluumuuttajina inkerinsuomalaiset. Yleisin maahanmuuton peruste on edelleen perheside. Työperäinen maahanmuutto laajemmassa mittakaavassa sen sijaan on yleistynyt vasta 2000-luvulla. Mistään maahan ryntäämisestä ei voida kuitenkaan puhua. Kotoutumisessa on keskitetty huomiota erityisesti pakolaisiin ja työn perusteella muuttaneiden on pitkään arvioitu kotoutuvan työelämän avulla. 4.2 Maahanmuuttopolitiikan toteuttaminen, organisointi ja toimijat VALTIO VN MINISTERIÖT PALVELUT Valtioneuvosto (VN) eli Suomen hallitus ohjaa maahanmuuttopolitiikkaa ja -hallintoa hallitusohjelmaan sisältyvien tavoitteiden ja valtioneuvoston hyväksymien periaatepäätösten avulla. Valtion niin sanotussa säädöspankissa on kattavasti ajankohtaista tietoa Suomen lainsäädännöstä, jotka vaikuttavat maahanmuuttopolitiikkaan. Näitä säädöksiä ovat muun muassa kotouttamislaki (1999), ulkomaalaislaki (2004), valtioneuvoston asetus kansalaisuudesta (2004) ja yhdenvertaisuuslaki (2004). Kotouttamislakia käsitellään luvun lopussa. Maahanmuutto- ja eurooppaministerin tehtävänä on vahvistaa osana sisäasiainhallinnon toiminta- ja taloussuunnitelmaa maahanmuuttohallinnon keskeiset toiminnan painopisteet, päätoimintalinjat ja tulostavoitteet. Sisäasiainministeriö on vastannut keskitetysti vuoden 2008 alusta lähtien maahanmuuttopolitiikasta ja -hallinnosta, josta aikaisemmin oli vetovastuussa työministeriö. Sisäasianministeriön alaisuuteen on perustettu maahanmuutto-osasto, jolle kuuluu muun muassa yleisvastuu kotouttamisen yhteensovittamisesta. Kotouttamiseen liittyvistä asioista vastaa maahanmuutto-osastolla kotouttamisyksikkö. Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 13\n16 Sisäasianministeriö ohjaa Maahanmuuttovirastoa (entinen Ulkomaalaisvirasto) sekä työvoimaja elinkeinokeskuksia. Ulkomaalaisviraston toiminta aloitettiin vuonna 1995, mutta nimi vaihtui Maahanmuuttovirastoksi vuoden 2008 alusta lähtien. Viraston tehtävänä on käsitellä ja ratkaista ulkomaalaisten maahantuloon, maassa oleskeluun, maasta poistamiseen, pakolaisuuteen ja kansalaisuuteen liittyviä, yksittäisiä henkilöitä koskevia asioita. Työvoima- ja elinkeinokeskuksilla on alueellinen vastuu maahanmuutto- ja kotouttamisasioissa. TE-keskus rahoittaa maksutonta työvoimapoliittista kielikoulutusta maahanmuuttajille. Tämä tarkoittaa sitä, että niille pääsevät vain työttömät työvoimaan kuuluvat maahanmuuttajat. Alueellisen toiminnan tehostamiseksi voidaan perustaa TE-keskus-kohtaisia maahanmuuttoasiain toimikuntia. Lääninhallitus osallistuu kotouttamisen edistämiseen ja sitä tukeviin palveluihin omalla toimialallaan. Sisäasiainministeriön hallinnon alaisuuteen kuuluvat rajavartiolaitos sekä poliisi hoitavat myös omalta osaltaan maahanmuuttoasioita. Rajatarkastusviranomainen päättää muun muassa eräissä poikkeustapauksissa viisumin myöntämisestä tai käännyttämisestä. Paikallispoliisin tehtäviin kuuluu vastaanottaa lupahakemuksia maahanmuuttoasioissa sekä kansalaisuushakemuksia ja -ilmoituksia, myöntää tietyissä tapauksissa oleskelulupia sekä paluuviisumeita, pidentää viisumeita ja päättää ulkomaalaisen käännyttämisestä. Paikallispoliisi suorittaa myös EU-kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä osalta ulkomaalaislain mukaisen rekisteröinnin sekä oleskelukorttien myöntämisen. Vaikka sisäasiainministeriöön on nykyään keskitetty maahanmuuttopolitiikan hallinto, myös muut ministeriöt vastaavat omalta osaltaan kunkin ministeriön alaisuuteen kuuluvien palveluiden tarjonnasta. Ulkoasiainministeriön funktiona on vastata viisumipolitiikasta. Työ- ja elinkeinoministeriölle vastuuseen kuuluu yhdessä sisäasiainministeriön kanssa työperäisen maahanmuuton määrien ja rakenteen seuranta sekä seurannan välineiden kehittäminen. Opetusministeriön toimiala on kotoutumisen ja hyvien etnisten suhteiden edistämisen kannalta keskeinen osa maahanmuuttopolitiikkaa. Opetusministeriön alaisuuteen kuuluu myös kansainvälinen henkilövaihdonkeskus CIMO. Oikeusministeriö ja sen alaisena olevat hallinto-oikeudet ja korkein hallinto-oikeus toimivat muutoksenhakuviranomaisina. Maahanmuuttajapalveluiden järjestäminen koskee kaikkia ministeriöitä, sillä niiden tulee vastata suomalaisten palveluista. Sosiaali- ja terveysministeriöllä oli vuonna 2007 valtakunnallinen kehittämishanke: Maahanmuuttajien palvelut ja työllistyminen sosiaalialalle. Raportti sisältää sosiaalialan henkilöstön kehittämistyöryhmän ehdotukset siitä, miten voitaisiin edistää sekä maahanmuuttajien palveluita että työllistymistä. Kotoutettavien sekä työperäisten maahanmuuttajien kanssa työskenneltäessä tavoitteena on erityisesti ehkäistä syrjintää kaikissa muodoissa. Maahanmuuttajien kieliopetus on tärkeää yhteiskuntaan osallistumisen edistämisen vuoksi sekä koulutuksiin ja työmarkkinoille pääsyä helpottamaan. Onnistuneen maahanmuuton perustana ovat kotoutumisen tueksi suunnatut henkilökohtaiset palvelut sekä perheiden kokonaisvaltainen tuki. Tärkeää on myös ennakoida minkälaisiin uusiin palvelumuotoihin sosiaali- ja terveysalalla pitää valmistautua. Tästä voidaan antaa esimerkkinä vanhustenhoito, jossa joudutaan lähitulevaisuudessa kiinnittämään entistä enemmän huomiota, kun esimerkiksi 1990-luvun maahanmuuttajat tulevat tarvitsemaan niitä palveluita. Sosiaaliala tarvitsee tulevina vuosina runsaasti työntekijöitä ja rekrytointi maahanmuuttajien keskuudesta tulee kasvamaan. Työyhteisöjen ja maahanmuuttajien rekrytoinnin kehittäminen on välttämätöntä sosiaalipalvelujen turvaamiseksi. Sosiaali- ja terveysministeriön alainen kansanterveyslaitos KELA on maahanmuuttajan keskeinen asiointipaikka, josta maahanmuuttaja saa mm. sosiaaliturvatunnuksen. Työvoimatoimistojen tehtävänä on huolehtia työvoima- ja elinkeinokeskusten kanssa tarvittavien työvoimapoliittisten toimenpiteiden sekä työvoi- 14 : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n17 mapalvelujen järjestämisestä maahanmuuttajille. Työvoimatoimistot tekevät tiivistä yhteistyötä kuntien kanssa. Työvoimatoimisto ohjaa kotoutumissuunnitelmaan oikeutetun maahanmuuttajan kunnan toimenpiteiden ja palvelujen piiriin. Työvoimatoimisto ja kunta tekevät yhteistyötä kotoutumista edistävien ja tukevien toimenpiteiden ja palvelujen järjestämisessä. Kotouttamisen edistämisestä vastaavat useat eri viranomaiset. Etnisten suhteiden neuvottelukunnan tehtävänä on edistää hyviä etnisiä suhteita ja etnistä yhdenvertaisuutta. Kotouttamisessa keskeisiä ovat koulutus, kielen opetus ja asenteet. Tämän vuoksi laissa korostetaan viranomaisten, maahanmuuttajien, kansalaisjärjestöjen ja muiden tahojen hyvää yhteistyötä. Laki asettaa kunnalle vastuun kotouttamisen kehittämisestä ja seurannasta sekä yhteensovittamisessa, johon kuuluu toimivan yhteistyöverkoston aikaansaaminen. 4.3 Kotouttamislaki Suomessa käsiteltiin maahanmuuttopolitiikkaa perusteellisesti ensimmäisen kerran vuonna 1997, jolloin valtioneuvosto antoi periaatepäätöksen hallituksen pakolais- ja maahanmuuttopoliittiseksi ohjelmaksi. Tuolloin määriteltiin ensimmäisen kerran tavoitteeksi kaikkien maahanmuuttajien joustava ja tehokas kotoutuminen suomalaiseen yhteiskuntaan ja työelämään. Lähtökohtana oli, että koko yhteiskunnan ja maahanmuuttajien oman edun mukaista on se, että maahanmuuttajat voivat ylläpitää äidinkieltään ja vaalia alkuperäistä kulttuuriaan. Kotouttamislaki astui voimaan vuonna Tuolloin maahanmuuton painopiste oli humanitaarisessa maahanmuutossa ja työperusteisen maahanmuuton merkitys oli vähäinen. Kotouttamisen tarkoituksena on kotouttamisen virallisen määritelmän mukaisesti tukea maahanmuuttajan yksilöllistä kehitystä tavoitteena osallistua työelämään ja yhteiskunnan toimintaan samalla omaa kieltään ja kulttuuriaan säilyttäen. Kotouttamisen tavoitteena tulee olla maahanmuuttajan oman aktiivisuuden edistäminen. Onnistuneessa kotoutumisessa maahanmuuttaja saavuttaa muun väestön kanssa tasavertaisen aseman yhteiskunnassa niin oikeuksien kuin velvollisuuksienkin osalta. Lain keskeiset välineet kotouttamisen edellytysten luomiseksi ovat kunnan kotouttamisohjelma ja maahanmuuttajan yksilöllinen kotoutumissuunnitelma. Kotoutumisen tärkein edellytys on kielitaito. Suomen kotouttamislaki oli voimaan tullessaan ensimmäisiä Euroopassa. Vaikka EU:n toimivalta ei ulotu kotouttamisen alueelle, niin sitä mukaa kun kotouttamisen haasteet ovat jäsenmaissa 2000-luvulla kasvaneet, ne ovat kehittäneet yhteistyötään ja muun muassa sopineet kotouttamisen yhteisistä periaatteista. Niissä korostetaan muun muassa kotouttamisen kaksisuuntaisuutta: toisaalta maahanmuuttajan aktiivista pyrkimystä kotoutua ja toisaalta vastaanottavan yhteiskunnan mukautumista uuteen tilanteeseen. Periaatteet vastaavat pitkälti myös Suomen kotouttamislain ja suomalaisen kotouttamispolitiikan lähtökohtia. Valtioneuvoston hyväksymässä maahanmuuttoohjelmassa 2006 keskeiset teemat liittyvät varautumiseen tulevaisuuden työvoiman saatavuusongelmiin sekä työperusteisen maahanmuuton kehittämiseen. Ohjelman yksi linjaus on, että kaikki myös työperäiset maahanmuuttajat ja heidän perheenjäsenensä tarvitsevat opastusta suomalaiseen yhteiskuntaan asettumisensa tueksi. Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 15\n18 Linjauksen mukaisesti parhaillaan valmistellaan kotouttamista täydentävää opastusjärjestelmää, jossa tarkoituksena on perehdyttää mahdollisimman monet maahan määräaikaisestikin muuttavat heti maahantulon alkuvaiheessa kieleen ja suomalaiseen yhteiskuntaan. Tämän tavoitteena on luoda hyvät mahdollisuudet kotoutumisprosessin jatkamiseen tapauksissa, jolloin oleskelu muuttuukin pysyväksi. Opastusjärjestelmän luominen on valtion vastuulla. Syksyllä 2008 on alkanut kotouttamislain kokonaisuudistus. Vuoden 2006 kotouttamislain uudistuksessa selkeytettiin eri viranomaisten tehtäviä. Korostettiin kuntien ja työvoimatoimistojen yhteistyön merkitystä ja selvennettiin vastuun jakamista. Aluetasolla lääninhallitukset lisättiin vastaamaan oman toimialansa osalta. Maahanmuuttopoliittisen ohjelman linjauksia ovat myös kotoutumisen kaksisuuntaisuus ja siihen liittyen se, että kotoutuminen otetaan huomioon läpivirtauksena eri valtakunnallisissa ohjelmissa ja strategioissa ja eri osa-alueet sisällyttävät laatukriteereihin kotoutumisen edistämisen. Merkittävinä sektoreina pidetään asumista, koulutusta, päivähoitoa ja muita sosiaalipalveluja ja terveydenhuoltoa sekä työvoimapalveluja. Kunnat, työvoimatoimistot ja muut paikallisen tason toimijat tarvitsevatkin uudessa tilanteessa aiempaa enemmän ohjausta ja tietoa kotoutumisen edistämisessä. KUNTA Kunnan hallitus PALVELUT Kunnilla on yleis- ja yhteensovittamisvastuu maahanmuuttajien kotouttamisen kehittämisestä, suunnittelusta ja seurannasta. Kunnat järjestävät kotoutumista edistäviä ja tukevia toimenpiteitä ja palveluja maahanmuuttajille. Lainsäädäntö ohjaa kuntien toimintaa, mutta ei anna esimerkiksi kotouttamisohjelmiin tiukkoja rajoja. Työperäiset maahanmuuttajat eivät vielä toistaiseksi kuulu kotouttamislain piiriin, eikä valtio rahoita työperäisten maahanmuuttajien palveluita. Tästä johtuen eri kunnissa maahanmuuttoasioiden koordinointi voi olla hyvin eriarvoista. Vuotta 2007 koskeneen kuntakyselyn mukaan maahanmuuttajien tiedotus on järjestetty parhaiten niissä kunnissa, joissa on omaa maahanmuuttohallintoa (esim. koordinaattori tai yksikkö). Erityisesti pienissä kunnissa maahanmuuttoasiat koetaan haastaviksi vähäisten resurssien ja ammattitaidon puuttumisen vuoksi. Pienet kunnat tai ne kunnat, joissa ei ole erillistä maahanmuuttohallintoa ilmoittivat, ettei maahanmuuttajille ole järjestetty neuvontaa. Kuntien tehtävänä on järjestää yhdessä muiden toimijoiden kanssa kotouttamista edistäviä ja tukevia toimenpiteitä ja palveluita maahanmuuttajille. Pääkaupunkiseudun kunnat tekevät tiivistä yhteistyötä keskenään. Kuntien tulee tarjota maahanmuuttajille kuten muillekin kuntalaisille monenlaisia palveluita, joita ovat mm. koulutuspalvelut, sosiaalipalvelut, terveyspalvelut, asumispalvelut ja tulkkipalvelut. Parhaiten kunnissa on saatavilla alle 16-vuotiaiden maahanmuuttajien kotoutumista tukevia palveluja, sen sijaan vanhemman väestön (yli 64-vuotiaiden) palveluiden saatavuudessa on kuntien mielestä toivomisen varaa. Esimerkiksi maahanmuuttajataustaiset oppilaat ohjataan valmistavaan opetukseen, jos heillä ei koulun arvion mukaan ole riittäviä kielellisiä valmiuksia opiskella perusopetuksessa. Ikääntyvien maahanmuuttajien palveluiden kehittämisen yleisenä tavoitteena on syrjäytymisen ehkäiseminen. Keväällä 2006 aloitettiin Helsingissä yhteistyöryhmä, jossa Helsingin kaupungin sosiaaliviraston vanhuspalveluiden lisäksi mukana on muita tahoja kuten esimerkiksi Vanhustyön keskusliitto ja Inkerikeskus ry. Työ- 16 : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa\n19 ryhmän tarkoituksena on kartoittaa maahanmuuttajavanhusten palvelutarvetta. Vuoden 2006 alussa työministeriön ohjeet uudistivat käytäntöjä tulkkipalveluiden käytöstä ja rahoituksesta. Nykyinen käytäntö on, että kunnat maksavat tulkkipalveluiden kustannukset ja hakevat jälkikäteen korvaukset valtiolta, joihin ne oikeuttavat. Helsingin seudun asioimistulkkikeskus tarjoaa maksuttomia tulkkauspalveluja pakolaisille ja turvapaikanhakijoille, mutta työperäisille maahanmuuttajille palvelut ovat maksullisia. Maahanmuuttajia ei välttämättä ole mahdollisuus käsitellä palveluiden suhteen erityisryhmänä (esimerkiksi asumispalveluissa), vaikka esimerkiksi terveyspalveluja kehittäessä tavoitteena on pyrkiä huomioimaan monikulttuurisuuden mukanaan tuomat haasteet. 4.4 Työperäisten maahanmuuttajien neuvontapalvelut pääkaupunkiseudulla Pääkaupunkiseudulla järjestetään maahanmuuttajien ohjaus- ja neuvontapalveluita useiden toimijoiden toimesta. Palvelu on kattavaa, mutta hajanaista ja melko sekavaa. Vaikka toimijat huolehtivat vastuualueensa palveluista hyvin, niin asiakkaan kannalta tilanne voi olla sekava. Toimintatahoja ovat muun muassa valtion ja kaupunkien viranomaispalvelut, yksityisen sektorin ja kolmannen sektorin palvelut ja ulkomaalaisten osaajien kohdalla ilman muuta myös yliopistojen, korkeakoulujen, kaupunkien, seudun markkinointiyhteisöjen ja työnantajien palvelut. Maahanmuuttajan näkökulmasta tilanne on haastava, koska hänen on ensin selvitettävä mihin kategoriaan hän kulloinkin kuuluu. Kaikkia maahanmuuttajia ei palvella jokaisessa palvelupisteessä. Esimerkiksi Helsingin sosiaaliviraston ylläpitämä Itäkeskuksen Maahanmuuttajien neuvontapiste on tarkoitettu vain helsinkiläisille. Tavoitteena kuitenkin on, että tulevaisuudessa neuvontapalveluiden käyttö muuttuisi joustavammaksi maahanmuuttajan näkökulmasta, sillä kuten kantaväestö, niin maahanmuuttajat liikkuvat eri paikkakuntien välillä. Maahanmuuttajilla on pääkaupunkiseudulla hyvät mahdollisuudet saada tietoa ja apua jos tietää mistä hakea ja kysyä. Kaupunkien verkkosivuilla on yleistä tietoa seudusta ja usein löytyy ohjeistusta maahanmuuttajille. Tietoa ei kuitenkaan ole välttämättä tarjolla usealla kielellä. Seuraavaksi neuvontapalveluja pääkaupunkiseudulla: - Kulttuurikeskus Caisa avattiin vuonna Caisa on kansainvälinen ja monikulttuurinen toimitila, jonka keskeisiin tehtäviin kuuluu toimia rasismia sekä kulttuurisia ja etnisiä ennakkoluuloja vastaan. Caisa järjestää muun muassa erilaisia luentoja ja kursseja. Caisa palkittiin tiedon julkistamisen valtionpalkinnolla vuonna 2008 tiedon tuottamisesta sekä kohdistettuna maahanmuuttajille että maahanmuuttajista. - Caisa Enterprise Centre tarjoaa palveluita ja yritysneuvontaa yrittäjiksi aikoville maahanmuuttajille pääkaupunkiseudulla. - Maahanmuuttajien neuvontapiste, Itäkeskus - Tikkurilan neuvontapiste maahanmuuttajille - Myyrmäen neuvontapiste maahanmuuttajille - Maahanmuuttajien toimintakeskus Alma, Leppävaara - Otaniemen Kehitys Oy, Infopiste - Maahanmuuttajien toimintakeskus, Matinkylä - Kivenkolon asukastila maahanmuuttajille, Espoonlahti - Helsingin kaupungin maahanmuuttajien neuvontapiste Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa : 17\n20 - In To -palvelupiste avattiin marraskuun alussa Palvelupiste on tarkoitettu pääkaupunkiseudulle töihin tuleville ulkomaalaisille. Palvelupiste tarjoaa maahanmuuttajille alkuvaiheen neuvontaa ja ohjausta. Kyseessä on pilottihanke, joka kestää vuoden 2009 loppuun. In To -palvelupiste tarjoaa pääkaupunkiseudulle tuleville työperäisille maahanmuuttajille Kelan ja Verohallinnon palvelut yhdestä paikasta. Työtä tekevien ja työtä hakevien lisäksi piste palvelee ulkomaisia yrittäjiä ja opiskelijoita. Myös ulkomaisia työntekijöitä rekrytoivat työnantajat ja työvoimaa ulkomailta välittävät yritykset saavat palvelupisteestä neuvoja ja opastusta. Palvelua tarjotaan suomen ja ruotsin lisäksi mm. englanniksi, venäjäksi ja viroksi. - Ulkomaalaiskirjasto helmikuun 1995 alusta lähtien Helsingin kaupunginkirjasto yleisten kirjastojen keskuskirjasto sai opetusministeriöltä tehtäväkseen toimia Ulkomaalaiskirjastona Suomessa. Tätä tehtävää varten kaupunginkirjasto saa erityisen valtionavustuksen. Ulkomaalaiskirjaston tehtävänä on Suomessa asuvan vieraskielisen väestön kirjastopalvelujen tukeminen. Päävastuu ulkomaalaisväestön yleisistä kirjastopalveluista on edelleen kunnilla. Ulkomaalaiskirjaston toiminnan yksityiskohtaisemmista tavoitteista sovitaan vuosittain opetusministeriön ja Helsingin kaupunginkirjaston kesken käytettävissä olevan määrärahan sallimissa puitteissa. Sähköisiä tietopankkeja maahanmuuttajille ja maahanmuuttoasioiden kanssa työskenteleville: Finlex: Valtion säädöstietopankki, jossa on tietoa lainsäädännöstä, oikeuskäytännöstä ja valtiosopimuksista. Infopankki: Kansainvälinen kulttuurikeskus Caisa ylläpitää Infopankki-verkkosivustoa. Sivuilla on tärkeää perustietoa maahanmuuttajille yhteiskunnan toiminnasta ja mahdollisuuksista Suomessa 15 eri kielellä. Suomi.fi: Tietoa julkishallinnon palveluista. Selma: Seudullinen Monikulttuurinen Tietopalvelukeskuksen verkkopalvelu tarjoaa pääkaupunkiseudun kunnissa (Helsinki, Espoo, Vantaa, Kauniainen, Järvenpää, Kerava ja Tuusula) toimiville, monikulttuurista työtä tekeville henkilöille ja tahoille hyödyllistä ja ajankohtaista tietoa seudun monikulttuurisesta kentästä. Muuttaisinko Suomeen -palvelu: Maahanmuuttoviraston (migri) palvelu maahanmuuttajalle, joka on aikeissa muuttaa Suomeen ja hakee ensimmäistä oleskelulupaa. Integroitumiseen tähtäävää toimintaa on vielä tarjolla suhteellisen vähän. Kulttuurikeskus Caisa on tästä kuitenkin oivallinen esimerkki. Kolmatta sektoria voidaan pitää integroitumisen suhteen keskeisenä toimijana. Esimerkiksi sellaiset verkostot kuten Jolly Dragon ( iloinen lohikäärme ) tarjoaa erityisesti nuorille maahanmuuttajille mahdollisuuden sosiaaliseen toimintaan suomalaisten kanssa. Maahanmuuttajalle suomalaisen ystävän omistaminen olisi yhteiskuntaan integroitumisen kannalta erityisen tärkeää, sillä monet väylät ovat kiinni suomea taitamattomalle. Esimerkiksi sellaista nettisivustoa, josta löytyisivät kaikki englanninkieliset työpaikkailmoitukset, ei ole olemassa. Myös asunnon hankinta voi olla ongelmallista, sillä verkossa olevat hakukoneet ovat suomenkielisiä. 4.5 Case Helsinki Helsingin ulkomaalaisprofiili on selkeästi erilainen kuin muissa Suomen kunnissa: Helsinkiin muutetaan muun muassa työn, opiskelun ja avioliiton perusteella. Palveluiden yhdenvertaisuus taataan parhaiten niin sanotusti yleisten palveluiden periaatteella. Helsingin kaupungin palvelutuotannon keskeisin lähtökohta on yhdenvertaisuuden huomioiminen palveluiden toteuttamisessa. Huomioitavaa kuitenkin on, että nykyään kotouttamislain- ja toimenpiteiden piiriin kuuluu Helsingissä vain pieni osa maahanmuuttajista. Potentiaalista tarvetta kotouttamistoimenpiteiden piiriin olisi huomattavasti laajemmin. 18 : Työperäinen maahanmuuttopolitiikka Alankomaissa ja Suomessa


Ei mikään tavallinen taloyhtiön kuntosali - Kotikatu 365Kotikatu 365\nKotikatu365 Lipporannan yhteistiloissa Oulussa sijaitseva kuntosali ei ole ihan mikä tahansa sali.\n”Tämä on Suomen paras ja suurin asukkaiden oma kuntosali”, iloitsee Kotikatu365-palvelukoordinaattori Anu Kujala, joka on toiselta ammatiltaan liikunnanohjaaja.\nSalissa on kattava valikoima ammattitason laitteita niin kestävyys- kuin lihaskunnon kohentamiseen. Kaikkiaan erilaisia välineitä on kuusitoista – muun muassa juoksumatto, cross trainer sekä iso joukko painopakkalaitteita. Varustusta täydentävät vielä muun muassa käsipainot.\nLipporannan kuntosalin varustuksen ovat suunnitelleet kuntokeskus Liikun asiantuntijat. Myös salin ilmastointiin ja valaistukseen sekä sisustukseen on kiinnitetty paljon huomiota. Väreineen, luontotapetteineen ja teollisuusvalaisimineen se poikkeaa paljon totutuista taloyhtiöiden kuntosaleista. Kuten kaikissa yhteistiloissa, sisustus on designer Jaana Ekmanin käsialaa.\nAnu Kujalan mukaan kuntosali on ollut asukkaiden ahkerassa käytössä heti avaamisesta alkaen ja parhaimmillaan siellä on huhkinut kymmenkunta ihmistä yhtä aikaa.\nelokuu 7, 2019 -


Ilves-Historia • Rajusti taistellut Ilves kaatoi sarjakärjen\nRajusti taistellut Ilves kaatoi sarjakärjen\n5.1.2015 Marko HerckmanOtteluraportti\nIlves ja Kärpät iskivät yhteen maanantai-iltana Hakametsässä. Ilves ei sarjakärki Kärppiä kumarrellut, vaan taisteli rajusti läpi ottelun. Palkintona kotijoukkue sai maistella erittäin makeaa voittoa, oululaisten jäädessä kakkoseksi voittomaalikilpailun jälkeen lukemin 2-1.\nAikalisä sytyttää Ilveksen\nOttelun alku ei lähtenyt Ilveksen osalta liikkeelle suunnitellusti. Sarjakärki Kärpät iski lujaa päälle, ja Ilveksellä oli vaikeuksia päästä pois omalta alueelta. Päävalmentaja Tuomas Tuokkola reagoi vaikeuksiin nopeasti ja otti aikalisän ajassa 3.27. Aikalisä tehosi ja heti seuraavassa vaihdossa Ilveksen ykkösketju sai luotua kovan paineen hyökkäyspäässä. Paras maalintekopaikka tuli Tapio Laaksolle, mutta hurjassa vireessä viime aikoina ollut sentteri ei onnistunut viimeistelyssä.\nErän myötä peli tasottui ja molemmilla joukkueilla oli paikkansa. Toista Liigapeliään pelannut Juho Liuksiala oli erittäin lähellä ohjata kiekon maaliin reilun kymmenen minuutin pelin jälkeen, mutta Kärppien Tomi Karhusen nolla säilyi.\nErän ensimmäinen tilastomerkintä nähtiin ajassa 14.02, kun Kärppien Patrick Davis otti hölmön huitomisjäähyn hyökkäyspäässä. Ylivoimaa ehdittiin pelata reilu minuutti ja kiekko löytyi Karhusen selän takaa. Jarkko Näppilä pelasi kiekon Steven Zalewskille, jonka kaunis rystysyöttö löysi Teemu Rautiasen maalin kulmalta. Rautiainen ei paikastaan erehtynyt, vaan nosti kiekon reppuun ja huudatti kotiyleisöä ajassa 15.10. Rautiaisen osuma jäi tasaisen avauserän ainoaksi.\nJärvenpää tylsyttää Kärppä-tähdet\nToinen erä tarjosi tunnetta ja tapahtumia. Ilveksen Antti Tyrväiselle vihellettiin erittäin kevyt jäähy ryntäyksestä ajassa 25.44 ja vierailijat pääsivät ensimmäistä kertaa ylivoimalle. Ilves pelasi hyvän alivoiman ja Kärpät ei saanut mitään valmista aikaiseksi. Rangaistuksen lopussa Atte Pentikäinen sai vielä Ivan Humlin hermostumaan ja kaksikko lähti istumaan kaksiminuuttisia pienestä pystypainista.\nJäähyn jälkeen Zalewski pääsi makeaan tekopaikkaan, mutta sentteri ei onnistunut viimeistelyssä. Tämän jälkeen väkivahva Kärpät otti pelin hallintaansa ja punnersi pelin väkisin Ilveksen päätyyn. Oululaiset onnistuivat luomaan useamman pitkän hyökkäyksen, eikä Ilves saanut vaihdettua pitkän vaihtomatkan toisessa erässä pelaajiaan.\nKärpät sai messevän paikan tasoittaa ottelun ajassa 33.22, kun oululaisille tuomittiin kovan mylläkän jälkeen rangaistuslaukaus. Upean ottelun pelannut Juha Järvenpää torjui kuitenkin Mika Pyörälän yrityksen varmasti. Ilves sai samassa ajassa rangaistuslaukauksen kanssa myös jäähyn, mutta kotijoukkue taisteli Järvenpään torjunnan sytyttämänä hienosti, eikä Kärpät saanut mitään aikaiseksi.\nJäähyn jälkeen Kärpät sai vielä luotua hyvän mylläkän, kun Joonas Kemppainen yritti survoa kiekkoa väkisin maaliin. Kemppaisen tuuletteluista huolimatta maalia ei syntynyt, vaikka tilannetta tutkittiin videolta pitkään. Juha Järvenpää kesti lopulta erässä kaikki Kärppien 11 kohti tullutta laukausta ja tauolle lähdettiin Ilveksen sitkeässä 1-0-johdossa.\nKärpät nousee väkisin tasoihin\nKolmas erä alkoi tasaisesti, mutta pelin suunta alkoi pikku hiljaa lipua kohti Ilveksen päätyä. Kärpät pääsi jälleen ylivoimalle ajassa 44.51, kun Teemu Rautiaiselle tuomittiin jäähy koukkaamisesta. Kärpät pelasi hyvää ylivoimaa, mutta Ilves puolusti uhrautuvasti ja selvisi jälleen ilman takaiskua.\nAjassa 51.56 Kärpät onnistui vihdoin nousemaan tasoihin. Ryan Glenn purjehti hyökkäyspäähän ja heitti kiekon maalille. Esa Pirnes sai mailan väliin ja ohjasi lukemiksi 1-1. Ilves pääsi ajassa 55.26 toista kertaa ottelussa ylivoimalle. Saku Salmela ajettiin ylivoiman aikana rajusti selästä laitaan, mutta lisärangaistuksia Kärpille ei tullut. Kun Ilves ei onnistunut maalia viimeistelemään, oli edessä jatkoaika.\nLaakso räjäyttää Hakametsän\nJatkoajalla ei kumpikaan kovin vaarallisiin paikkoihin päässyt. Lisäminuuttien puhutuin tilanne oli Dan Spangin kovat otteen Mikko Kukkosta kohtaan, mutta erotuomaripari ei nähnyt tilanteessa mitään väärää. Maalinteko ei jatkoajalla onnistunut, joten edessä oli voittolaukauskilpailu.\nVoittolaukauskilpailun aloitti Joonas Donskoi. Donskoi on viimeistellyt rankkareita tylyllä prosentilla, mutta sai tällä kertaa huomata Juha Järvenpään paremmakseen. Ilvekseltä ensimmäisenä saapui ampumaan Vojtech Polak. Polak kiemurteli tutut kuviot ja nosti laatan rystyltä verkkoon. Seuraavana ampuneet Pirnes ja Rautiainen epäonnistuivat ja ratkaisu jäi kolmannen laukaisijoiden varaan.\nTaskuraketti Joonas Komulainen onnistui vihdoin ohittamaan Järvenpään, mutta se jäi laihaksi lohduksi, kun Tapio Laakso ampui kiekon varmasti verkkoon Karhusen jalkojenvälistä. Laakson maali räjäytti Hakametsän huutomyrskyyn ja toi Ilvekselle erittäin maistuvan 2-1-voiton sarjakärki Oulun Kärpistä.\nKärpät punnersi paikoin kovaa päälle, mutta Ilveksen nuori joukkue taisteli uhrautuvasti, Juha Järvenpää viimeisenä lukkonaan. Kärpät yritti ajaa kovaa Ilveksen maalille, mutta Ilves vastasi samalla mitalla takaisin. Kovakuntoisen Ilveksen liike ei hyytynyt, vaikka lopussa joukkue tiivisti kolmeen ketjuun.\n+ Ottelun alkua lukuun ottamatta Ilves oli koko ajan hereillä.\n+ Nimilistaltaan kova Kärpät kaatui jo toistamiseen tällä kaudella Hakametsässä.\n+ Ilveksellä on vahvaa osaamista rangaistuslaukauksiin.\n– Kärppien kova paine aiheutti välillä kiekollista huolimattomuutta omassa päässä.\n35 kertaa kiekon kopannut Juha Järvenpää oli Ilveksen selkäranka. Koko pakisto taisteli Järvenpään edessä hyvin, eikä antanut oululaisille vapaalippuja maalin eteen. Hyökkäyspäässä Joonas Riekkinen ja Eero Savilahti taistelivat hyvin. Sami Sandell ja Tapio Laakso johtavat joukkuetta kentällä ja sen ulkopuolella.\nIlveksen hurja pelitahti jatkuu. Keskiviikkona joukkue vierailee Jyväskylässä, perjantaina Lahdessa ja viikko päätetään lauantaina kotiottelulla, jossa vastassa on Porin Ässät. Ottelu alkaa kello 17.00. Tervetuloa!\n– Sanoin siinä aikalisän aikana vaan, että nyt on ruvettava pelaamaan. En viitsinyt alkaa huutamaan siinä. Käytiin vain läpi se, että nyt on peli ja meidän on iskettävä siihen kiinni. Alussa oltiin vähän varpaisillaan, mutta sen jälkeen tultiin hyvin mukaan ja painettiin 57 minuuttia hyvää lätkää. Pitää olla tyytyväinen siitä, mitä tänään tehtiin.\n– Pelaajat olivat tänään läsnä pelissä ja tekivät koko ajan hommia sen eteen, miten me taktisesti tähän peliin lähdettiin. Järvenpään pelaaminen ja meidän puolustuspelaaminen takasivat meille tänään voiton tässä pelissä.\n– Nyt syödään banaaneja ja patukoita ja keskiviikkona taas pelataan. Nämä ovat isoja pisteitä mitä tässä tällä hetkellä jaetaan. Meillä pitää olla keskittyminen siinä päivässä. Pelipäivän lataus on iso juttu ja tänään me onnistuttiin siinä. Nyt meidän täytyy onnistua sen latauksen purussa ja olla keskiviikkona taas valmiina.\n– Tässä ei paljon ehdi harjoitella tällaisen peliruuhkan aikana. Syödään vaan niitä banaaneja, hierotaan ja ollaan kylmäaltaassa.\n– Katsotaan koska nuorten kisoista palanneet pelaajat pelaavat. Ne tulivat eilen illalla kotiin ja huomenaamulla katsotaan mitä heidän kanssa tehdään.\n– Veistola ei varmaan keskiviikkona vielä pelaa. Sai sen verran kovan iskun. Sen enempää en voi sanoa.\n– Tuomarit olivat mielenkiintoisia. Raumalla oli 5-1 pelitilannejäähyt meitä vastaan, vaikka oltiin helkatin hyvin sielläkin mukana pelissä. Tänään meille olisi mielestäni kuulunut 5-3 ylivoima, kun Salmela vedettiin kulmaan. Jatkoajalla olisi kuulunut tulla meille ylivoima, kun Spang veti poikittaisella. Näiden seurauksena tapahtui vain se, että minua varoitettiin huonosta käyttäymisestä. Sen täytyisi muuttua. Me tehdään joka päivä hemmetisti töitä sen eteen, että me pärjättäisiin ja vähän alkaa pikku hiljaa kääntyä koko ajan meitä vastaan tämä. Siihen olen vähän pettynyt.


Juliet Jones Life: Se parveke..\nLähettänyt Juliet Jones klo 14.12\nSiivouksen ja kotitöiden lomassa mietin näin aurinkoisen päivän aikana parveketta. Kissat siellä loikoilee (paitsi tänään poikakissa.. tästä vähän myöhemmin) ja kevät lähenee joten partsia pitäs ruveta kevät kuntoon laittamaan.\nJoten sitä sohva asiaa mietin.. Se lava soffa on hyvä idea ja lavatkin on oottamassa ei maksa mittään. Mutta.. tässä siis on iso Mutta. Kangas joka ei saa olla liian ohut pitäs hankkia eli markiisi tai paksu puuvilla.. pehmusteet myös. Lavat pitäs ehken maalata joten maali. Tyynyt nojaan.. eli paljon hankintaa ja hintaa siitä tulee yllättävänkin paljon sillä kangas ei halpaa ole ja sitä kuluisi aika paljon. Karkea laskelma ikävästi veti yli 300 joten en askartele sillä tuolla summalla saa jo osto kalusteet sitten.\nVaihtoehtoja siis etsitty.. haasteensa antaa se että partsin syvyys on 182 cm eli esim vanha laverisänky ei käy soffan pohjaksi kun ei mahdu ja toisella seinällä eli varsinaista seinää myöden vie liikaa liikkumis tilaa eli sinne päätyyn se ois saatava.\nTässä kohin käännyin selaamaan Jyskin ja Ikean sivua.. Jysk.. joo ei millään muotoa mahu valmiit soffat (ja hinnat huimaa päässä). Ikea.. tämä antaa toivoa jos rahat riittä..\nÄpplarö sarjaa siis moduuleina. Yksi kulma ja molemmille sivuille yksikkö jakkarat. Perään tuo rahi josta sitten saa pöydän tarvittaessa. Eli 126 cm molempiin suuntiin ja rahin kun lisää niin 189 cm seinän vierukselle. Päätyyn siis tulisi tuo 126 joten sinne jää 56 cm mikä riittää säilytys kalusteelle joka on 41 cm syvä. Pehmusteiksi ajattelin ihan perus pehmusteita Jyskistä ja lisäksi tyynyjä joita taloudesta löytyy jo. Niin ja kaikkeahan ei kerralla millään muotoa osteta.\nParvekkeelle ajattelin kyllä säilyttää yhden tai kaksi lavaa niin että laitan pystyyn ja teen seinä kasvimaan. Tomaattia ja mansikkaa ja salaattia ja yrttejä. Mustaa, punaista ja sinistä mansikkaa =D Perus kirsikka tomaattia mutta myös mustaa cherry tomaattia ja vähän ehkä chiliäkin. Muutamaa salaatti lajia ja useampaa yrttiä.. ainakin sitruuna ruohoa, persiljaa, sitruuna melissaa ja lakritsa persiljaa.\nNiin se kissanpoika.. eilennä tuli talouteen säkkituoli poitsulle peli tuoliksi.. illalla siellä jo molemmat karvalapset otti testiä. Yöksi sinne asettui kissanpoika. Aamulla sieltä löytyi poika jolla oli kissanpoika kainalossa. Kissan poika on nukkunut koko päivän pesässään siellä ja vaikka mummu kävi ja lapsikin jo kotiutui ei kissanpoika hievahdakkaan sieltä.


Zaza's Petals: The Ordinary - Amino Acids + B5 - jotain mistä en ollut ennen kuullutkaan!\nThe Ordinary - Amino Acids + B5 - jotain mistä en ollut ennen kuullutkaan!\nOlin päättänyt, etten tilaile vähän aikaan The Ordinaryn tuotteita, koska the Ordinary -varastoni on ollut aika piripinnassa vakiotuotteistani (joskin jonkinlaista hupenemista on havaittavissa), mutta sitten minun rupesi tekemään mieli kokeilla merkin uusimpia tulokkaita. Tilasin Deciemin verkkokaupasta Amino Acids + B5 -nimisen tuotteen (30 ml) (6,80 euroa) ja yhden toisen tuotteen, josta kerron myöhemmin.\nDeciemin sivulla ei ole kovin paljoa tuotetietoa tästä "seerumista" (kutsun sitä seerumiksi, koska sellainen se lähinnä on), vaikka Deciemin sivuilla käytetäänkin nimitystä 'solution' (liuos).\nKyseessä on siis seerumi, jossa on nimensä mukaisesti aminohappoja ja B5-vitamiinia. En ole niin tietävä, että osaisin sanoa miten nuo kaksi pääelementtiä sopivat yhteen tai miten niiden voisi odottaa toimivan yhdessä. Seerumin käyttötarkoitus on ilmeisesti buustata kosteutta ja sellaiselta se on minusta tuntunutkin. Oman maallikon kokemukseni mukaan se muistuttaa jollain tapaa hyaluronihappoa toimivuutensa kannalta eli auttaa kosteuttavia tuotteita toimimaan paremmin. Deciemin sivuilla ei ole juurikaan tarkempaa tietoa tästä tuotteesta vaan lupaus "Additional information coming soon". Eipä ole näkynyt, eikä kuulunut lisäinfoa vielä muutamaan kuukauteen, mutta ehkä tulee jossain vaiheessa.\nInci-lista näyttää tällaiselta:\nAmico Acids + B5 -seerumia levitetään muutama tippa kasvoille aamuin illoin ennen voiteita. Valmistajan mukaan seerumi saattaa aiheuttaa pistelyä iholla heti levittämisen jälkeen. Jos näin käy, voi seerumin sekoittaa voiteeseen tai johonkin toiseen seerumiin. Itse en ole huomannut minkäänlaista pistelyä tai ylipäänsä mitään tuntemuksia, kun olen tätä käyttänyt. Seerumi näyttää ihan vedeltä, mutta se ei ole yhtä ohutta kuin vesi, vaan siinä on hieman seerumimaista "substanssia", tosin hyvin ohutta sellaista. Iholla se ei myöskään tunnu yhtään vesimäiseltä, vaan ihan kunnon tavaralta. Seerumi imeytyy ihoon nopeasti ja tuntuu kaikin puolin miellyttävältä. Itse käytän sitä vain aamuisin ja mielestäni kasvoni ovat tuntuneet mukavan kosteutetulta ja napakalta, jonka laitan sumeilematta tämän uuden tuttavuuden piikkiin. Voisin kuvitella käyttäväni Amino Acids + B5 -seerumia varsinkin talvella, kun iho alkaa kuivua pakkasten ja koneellisen ilmastoinnin vuoksi.\nAmico Acids + B5 on alkoholiton, öljytön, silikooniton, gluteeniton, vegaani ja eläinkokeeton.\nMiltä tämä tuote sinusta vaikuttaa? Kiinnostuitko vai tuntuuko turhakkeelta?\nMaarit U 11. lokakuuta 2018 klo 11.40\nTiäkkö, mä oon nyt niin ulalla kaikista Ordinaryn jutuista, hyvällä tavalla :D Kuulostaa ihan kemiallisilta kokeilta, nimien perusteella, mutta kun selvennät ihanan selkeästi niin avot! Jo ymmärrän. Kuulostaa taasen mielenkiintoiselta, ja kun olen saanut pari muuta tuotette loppumispisteeseen niin ehken... onko siis yhtä vahvaa kun tuo retinoli? Treeneissä aminohapot ainakin auttavan ;D\nSariBP 11. lokakuuta 2018 klo 18.59\nMä olen ihan samaa mieltä sun kanssa. Pitäisi varmaan käydä joku kemian kurssi, että pysyisi paremmin kärryillä tai edes pääsisi niille kärryille noitten ainesosien kanssa. Onneksi Deciemin sivuilla kyllä kerrotaan hyvinkin seikkaperäisesti kemian juttuja, mutta silti maallikko on vähän haavi auki, jos ei ole hirveästi pohjatietoa. Omista alkeellisistakin kemianopinnoista on yli 40 v., että siltä pohjalta ponnistetaan;) Toisaalta samat ainesosat tulee vastaa aika monen tuotteen kanssa, mutta muilla tuotteilla ei ole noin kinkkisiä nimiä;)\nTämä seerumi ei ole lähellekään retinolin tapaista, lähinnä apuväline lisäkosteutuksen saamiseksi. Retinolilla on ihan toinen käyttötarkoitus.\nDzinni 11. lokakuuta 2018 klo 11.48\nMenemättä asiaan mitenkään syvemmälle, se on tiedossa, että aminohapot vaikuttavat topikaalisesti ihon kosteustasapainoon ja jotkut jopa toimivat antioksidantteina. Kuulin jostakin (olikohan hyvä ystävättäreni, joka on dermatologi), että joidenkin tutkimuksien mukaan synteettiset aminohapot toimisivat jopa eläinperäisiä paremmin tässä asiassa.\nSariBP 11. lokakuuta 2018 klo 19.01\nArvasin, että sulla on vankka tietämys tämänkin seerumin ainesosien merkityksestä:)\nDzinni 11. lokakuuta 2018 klo 11.51\nNiin, ja onhan tuossa betaiinia ja pantenolia, jotka molemmat kosteuttavat hyvin ihoa. Betaiini voi jopa vaalentaa hyperpigmentaatiota.\nSariBP 11. lokakuuta 2018 klo 19.02\nOlenkin todennut, että tämä on todella toimivan tuntuinen tuote ja tuntuu iholla erittäin mukavalta.\nMaija / Kivipuuteri-kosmetiikkablogi 11. lokakuuta 2018 klo 11.59\nThe Ordinaryn tuotteissa on minusta se ongelma, ettei kaikista tuotteista aina hoksaa juuri mihin tarkoitukseen se on. Mutta haluaisin silti tehdä tilauksen ja kokeilla esim. kuorivia seerumeita :)\nSariBP 11. lokakuuta 2018 klo 19.07\nJust näin, että pitää ensi plarata tuotetietoja aika tarkkaan, että pääsee jyvälle mitä mikin the Ordinaryn tuote oikein pitää sisällään ja onko ko. tuotteesta itselle mahdollisesti hyötyä. Aina ei jaksa lukea kovin innolla englanninkielistä asiatekstiä, joka maailma on muutenkin aika vieras, mutta kyllä parin vuoden aikana oon jo aika hyvin päässyt jyvälle ainakin niistä omista lemppareista.\nMun mielestä the Ordinary Glycolic Acid Toning Lotion on toiminut mulla ihan hyvin, kun käytän sitä max. kerran viikossa. Jos ei ole kovin kuivaihoinen, niin voi käyttää varmaan useammin.\nJonnaH. 11. lokakuuta 2018 klo 18.00\nEi todellakaan kuulosta turhakkeelta. Tässähän on vaikka kuinka paljon hyviä raaka-aineita.\nSariBP 11. lokakuuta 2018 klo 19.08\nTämä on ollut kyllä yllättävän hyvä tuote. Ihanan tuntuinen iholla ja toimii melkein kuin unelma:)\nMaiccu / Mansikoitajavaahtokarkkeja 11. lokakuuta 2018 klo 19.22\nOon kiinnostunut sarjasta sinun kertomasi myötä ja vaikuttaa oikein kivalta. Olis kiva päästä kokeilemaan testereitä. Mukavaa loppuviikko!\nSariBP 11. lokakuuta 2018 klo 20.01\nThe Ordinaryllä ei ole valitettavasti testereitä, mun tietääkseni. Ei ole ainakaan tullut vastaan missään;)\nKivaa loppuviikkoa Maiccu:)\nAnonyymi 11. lokakuuta 2018 klo 19.32\nMitàhàn tuolla Deciemissa taas tapahtuu. Sivut suljettu ja omistaja taas julkaissut outoja juttuja toissapàivànà, tyyliin ettà sulkee koko yrityksen. Toivottavasti ei. -anne-\nSariBP 11. lokakuuta 2018 klo 20.03\nMä näin Instassa johonkin lakijuttuun liityviä dokumentteja... en jaksanut perehtyä tarkemmin, mutta jotain outoa on nyt meneillään...voi, sentään, toivottavasti eivät sulje putiikkia kokonaan. The Ordinaryn tuotteet on ainakin ihan huippuja:)\nMia / Beauty Highlights 11. lokakuuta 2018 klo 20.23\nAminohapoista on kyllä alettu viime aikoina puhumaan paljon enemmän ja tuntuu, että niitä mainostetaankin enemmän ihonhoitotuotteissa :) Mitä The Ordinaryyn tulee, usko tai älä, niin en ole vielä yhtään tuotetta sarjalta testannut :D\nSariBP 11. lokakuuta 2018 klo 21.17\nOlen tehnyt saman havainnon, että aminohapot ovat nosteessa. Ihan hyvä vaan, että tulee uusia toimivia ainesosia meidän ihonhoidosta kiinnostuneiden iloksi:)\nThe Ordinary on mun lemppari ihonhoitomerkki ja toivon totisesti, että se pysyy markkinoilla pitkään, vaikka kummia kuuluukin. Toivotaan, että sinäkin innostut kokeilemaan!\nViivi 12. lokakuuta 2018 klo 0.16\nMä vihdoin sain ostettua itsellenikin pari The Ordinaryn tuotetta ja into piukeena tutustunut tuotteisiin! Näihin sun Ordinary postauksiin on aina kiva klikata, kun aina saa tietää uusia tuotteita :)\nSariBP 12. lokakuuta 2018 klo 7.05\nKiitos Viivi, ihana kuulla, että tykkäät näistä postauksista. Ja toivottavasti tykkäät myös tuotteista. Toivotaan vielä oikein kovasti, että saadaan jatkossakin hankittua the Ordinaryn tuotteita, eikä tapahtuisi mitään ikävää jatkossa... vähän huolestuttaa Deciemin tilanne, sen mitä olen somesta seurannut:(\nViivi 13. lokakuuta 2018 klo 3.13\nToivottavasti! Vähän kyllä ikävää seurata tilannetta somen kautta. Onneksi Elevenillä on Ordinarya myynnissä vaikka ei kyllä niin paljoa, kun niiden omilla sivuilla. Toivotaan, että edes Eleven saa pidettyä tuotteet myynnissä ja sitä ettei homma riistäydy ihan käsistä!\nSariBP 13. lokakuuta 2018 klo 12.48\nNäin juuri. Mua kyllä ketuttaisi suuresti, jos kävisi niin, ettei the Ordinarya sitten kohta saisikaan mistään:( Argh, että ottaa päähän!\nMarika 14. lokakuuta 2018 klo 14.31\nMun tekisi kovasti mieli taas pitkästä aikaa tilata The Ordinaryn juttuja, mutta erinäisten sekoilujen vuoksi en halua tukea yritystä, jonka CEO tuntuu olevan ihan hairahtunut :/\nSariBP 15. lokakuuta 2018 klo 3.42\nOn tosiaankin harmillista, että yhden henkilön sekoilut saattaa viedä koko yrityksen turmioon. Toivottavasti niin ei kuitenkaan käy, vaan asialle löytyy joku hyvä ratkaisu. Liian kauan on kuitenkin annettu asioiden mennä aina vaan huonommalle tolalle. Iso huokaus!