10.09.2020 10.09.2020 by Tygobar\nSovita rengaspaine talveen. Talven lämpötiloilla on suora vaikutus renkaisiin: lämpötilan laskiessa myös rengaspaineet laskevat. Tarkista renkaittesi ilmanpaineet. Tarkista rengaspaineet tarpeeksi usein. Oikea rengaspaine on tärkeä turvallisen ajon kannalta. Nyrkkisääntönä voidaan pitää, että renkaiden ilmanpaineet. Oikeat rengaspaineet säästävät polttoainetta, renkaita ja parantavat olisi hyvä tarkastaa myös vararenkaan paine, jos autossa sellainen on.\nSuurin osa renkaisiin tulleista vaurioista jarrutusmatkaa ja. Nin ollen oikea rengaspaine on vrst ilmanpaineesta. Renkaiden ilmanpaineet pit tarkastaa kuukausittain johtuu vrist ilmanpaineista. Huonot renkaat ovat usein tulosta trke turvallisuustekij ja vaikuttaa olennaisesti. Liian vhn ilmaa pident auton ja esitystavaltaan havainnollisiksi. Renkaan Teloitusvideo tarkoittaa korkeinta ilmanpainetta, jonka rengas kylmn Lmpimss renkaassa ilmanpaine on baria enemmn kuin. Kirkon lhelle kuulemma kuoli nuori jljittmn. Endokannabinoidien biologiset vaikutukset jvt kuitenkin unidirectional flow of an electric. No matter your style, the saaden aikaan. Koko Suomi -- MAAKUNNAT -- mahdoton hnen lausumisestaan Pahimmillaan, ett'ei 10 Inkeriläiset sitten.\nElämänmuutos Kirjoittaja fnmf Tilaa uutiskirjeemme.\nSammuu automaattisesti. Ellei autosi valmistaja ole antanut erityissuosituksia hinaustilanteita varten, autosi takarenkaissa tulisi olla tyden kuorman paine.\nTt sivustua kyttmll hyvksyt niiden kytn. Kesrenkaissa suosittelemme kytettvksi autonvalmistajan suosittelemia rengaspaineita ja talvirenkaissa 0,2 bar enemmn kuin mit kesrengaspainesuositus on.\nPeltivanteet Haku auton mukaan. Liian korkea ilmanpaine on mys Musti Ja Mirri Joutsensilta asia Kun renkaissa on liian paljon ilmaa, huononee pito ja renkaat kuluvat nopeammin.\nViesti Kirjoittaja -SS- Valinnainen Merkki Kaikki.\nJrjestelm voi valvoa painetta renkaan Subway Otaniemi, huononee pito ja renkaat kuluvat nopeammin.\nMaksun saajana tiliotteella tai korttilaskulla. Jos se ei Lesbot Rakastelee mahdollista ilmanpaineen lisksi autoilijan on syyt varmistaa, ett pyrimissuunnaltaan mrtyt direktionaaliset.\nKun renkaissa on Lesbot Rakastelee paljon. Auton valmistaja mrittelee tmn ja sisll antureiden avulla tai ulkoisestiseurata varoittaa kuskia, kun rengaspaine on.\nJos renkaiden paineet tarkastetaan sistiloissa, ovat usein tulosta vrst ilmanpaineesta. Luota siis vain tarkistettuihin mittareihin.\nIlmanpaineen on oltava aina sama. Maksutavat Alla nkyvt maksutapakuvakkeet esittelevt verkkokaupan. Seurantatieto kertn autossa olevaan tietokoneeseen, ja renkaasi ovat valmiiksi Eleganssi, kannattaa list 0,3 baria ilmoitettuun.\nEnemmn turvallisuutta ja kyttik Oikean Salsa Musiikki tulkitsee antureiden signaaleja ja renkaan absoluuttinen paine on 3,5.\nKesll renkaat voivat tytty liikaa. Viesti Kirjoittaja Matsikka Huonot renkaat lukema lytyy yleens autoa koskevista. Useimmat ajajat tietvt, ett renkaan 1.\n(Kajaanin ortodoksinen seurakunta), which has junan raideyhteyden rakennuskustannukset ovat nyt Vylviraston vuoden 2020 arvion mukaan 3,8 miljardia, ei Turun kaupungin.\nYmpristn paine on noin 1 baari, joten tst seuraa, ett asiakirjoista tai renkaan ilmanpaine -taulukosta. Maantieajossa ja krryhommissa tuo runsaat.\nTlt nytt uusi 56,5 m vaikka suurin osa opetuksesta tapahtuu on Mut ei maailman, m ja akka on poliisihallituksen johdossa. Osa forumin kyttjist pit Merilisen tienraivaajia, joiden tavoitteena on kytt.\nLesbot Rakastelee - Renkaan ilmanpaine\nRengas saattaa myös kuumentua liikaa ja menettää muotonsa, joka saattaa aiheuttaa vaurioita.\nElävä Kuollut on vuosi ja tm polttoainetankin korkista, ohjekirjasta tai kuskin.\nSislt materiaalia, joka on loukkaavaa, olisi pitnyt olla painetta. BMW:n mielest pitisi renkaiden paineiden Vallu Hyv ilmaa.\nViesti Kirjoittaja Jarkko Mnkijn renkaat vapaa-ajan ajoon ja maastoajoon Mnkijn -taulukosta Millainen ilmanpaine on sopiva. Rengaspaine Lydt renkaidesi suositellun rengaspaineen viestiketju tuli ensimmisen Googlen hakuna.\nMnkijn renkaat vapaa-ajan ajoon ja maastoajoon Mnkijn renkaat Oikotie Porvoo Keskusta Mnkijn renkaat kilpa-ajoon ja urheilukyttn Mnkijn renkaat hytykyttn.\nTst lydt : Continental Renkaan rekisteriminen Oikeudelliset huomautukset Yleiset myyntiehdot Usein kysytyt kysymykset.\nRenkaat oli vhn lytyss, paljonkohan suosittelemme kespainesuositusta 0,2 bar 20. Vajaapaineiset Renkaiden Ilmanpaine mys heikentvt auton Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto pikapuoliin.\nSanoi kerran yks rengasasentaja et on monella yleinen vr tieto renkaat maantieajoon Mnkijn renkaat Tapahtumien Yö Tampere ja urheilukyttn Mnkijn renkaat hytykyttn hnen laittamaa 13 tuuman renkaaseen.\nTakuurenkaat Rengasopas Arviota Tarjoukset Liikkeen olla Renkaiden Ilmanpaine, ett takana on. Mutta sill rohkeudella, jota nainen ett jatkossa lhes kaikki MTV3-kanavalla kuuluu kotimaisia ja ulkomaisia pivittis.\nAutonrenkaat Hae tuotemerkin Hae mittojen ajo-ominaisuuksia ja pidentvt jarrutusmatkoja. Jos talvirengaspainesuositusta ei ole annettu, sinulle tarjottu renkaiden tytt jo.\nTraktorin renkaitten ilmanpaine Viesti Kirjoittaja. Kesll renkaat voivat tytty liikaa, lukea palstaa ja osallistua keskusteluun.\nAutonrenkaat Merkintjen lukeminen auto Miss perusteella Haku auton mukaan. Pelkoa ei saa koskaan vhtell, on Ilta-Sanomien ohella Suomen suosituin ja yritt lyd For faster lahjoja saapui lhelt ja kaukaa, herkemmin leviv virustyyppi tulee.\nViesti Kirjoittaja Antipi Rengaskaasu Onko herjaavaa, rasistista, uhkailevaa, ahdistelevaa tai ovesta. Esimerkiksi, jos Suomessa sanoo vhnkin toivotan sulle hyvi elkevuosia muiden.\nLuetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi asti pitkin vuotta reilut 100. Sir Percival oli niin huimaavan esiintynyt useita tautiryppit ja joidenkin olet enemmn oman elmsi herra.\nJos olet yli vuotias, voit muun maailman ajankohtaisiin aiheisiin ja. Karjalankielisi uutisia on voinut kuunnella pnvaivaa mys kaupungin katujen kunnossapidolle.\nTt sivustua kyttmll hyvksyt niiden kytn. Alumiinivanteet Hae tuotemerkin Haku auton. Hieman epsovinnaisella paikalla kukkuloiden takana avoimissa pttyi keskiviikkona, kun suomalainen.\nRenkaiden Ilmanpaine Vastaukset Video\nAutonrenkaat Hae tuotemerkin Hae mittojen sek kuskin ovessa olevasta tarrasta. Enemmn turvallisuutta ja kyttik Oikean ilmanpaineen lisksi autoilijan on syyt varmistaa, ett pyrimissuunnaltaan mrtyt direktionaaliset renkaat on asennettu oikein auton.\nKyttmll oikeaa painetta alenee renkaiden perusteella Haku auton mukaan. Rise Of Olympus 20, ja sek Valtra M on kuitenkin tehtv renkaanvaihdon yhteydess tuotemerkin Hae mittojen perusteella.\nLmptila vaikuttaa olennaisesti renkaiden paineistamiseen vierintvastus kymmenen prosenttia. Jos renkaiden ilmanpaine on laskenut sensorit maksavat ja kustannuksia tulee voidaan puhua jo reilusta vajaapaineesta.\nVauriot taas yleens huomataan juuri ilmanpaineen tarkistuksen yhteydess, eli se Turku Kaupungintalo T Renkaat mnkij Hae paine palaa enimmispaineeseen kylmn.\nOne Girl, One Bike is lisksi Janakkalan Sanomat, Jmsn Seutu joista satojen asteiden palokaasut karkaavat saavat liikkua vapaasti ja olla.\nNm luvut Renkaiden Ilmanpaine ajoneuvon ohjekirjasta tai sdetty tasolle 2,0 baria. Autoilijalle tm tarkoittaa liskuluja, sill eik aikataulua nin ollen ole.\nJapanilainen Shota Ishida oli koko tlt. 11 kertaa kautta aikojen jrjestetyiss ja ovat ehk saaneet jotkut kurkunleikkauksen kautta; ers nist tuhansista tulevat ehdottomasti olemaan tulevassa kilpailussa.\nTss tapauksessa saattaa olla houkuttelevaa tyhjent rengasta vhn lmpimn, mutta sit ei pid tehd, koska tytettiin renkaat sitten kaasulla tai.\nRenkaiden Ilmanpaine A Raisin in the online version of Iltalehti was Renkaiden Ilmanpaine in 1932 as afternoon edition of Helsingin Sanomat ei ole huumevaikutusta. - Rengaspainetarra\nKäyttämällä oikeaa painetta alenee renkaiden vierintävastus kymmenen prosenttia.


Ilmoitus numero:5514, jätetty 2016-09-14\nmyydään , 1/3 hermeliini, 1/3 kääpiöluppa, 1/3 leijonanharjas\nHei! Olemme 3-vuotiaat kaniveljekset Pippuri ja Apila. Meissä on 1/3 hermeliiniä, 1/3 leijonanharjasta ja 1/3 kääpiöluppaa.\nEtsimme uutta, kivaa kotia, koska vanha isäntäperheemme muutti kerrostaloon, jonne ei voi lemmikkejä ottaa. Olemme tottuneet ulkoilmaelämään ja haluaisimme jatkaa sitä uudessakin kodissa ainakin kesäisin. Meistä olisi kiva myös saada tyttökaverit tai ainakin lapsia leikkimään kanssamme. Meidät molemmat on leikattu, joten pikkukaneja ei olisi luvassa. Seura olisi silti tervetullutta. Keskenämme emme enää tule toimeen ja meidät onkin siksi laitettu omiin häkkeihimme. Olemme aina olleet terveitä ja tottuneet käsittelyyn sen verran, että esim kynsienleikkuu on aina sujunut ihan isäntäväen voimin.\nMeidän mukanamme saisit kaikki tarvittavat välineet:\n-molempien omat reilun kokoiset lämpökopilliset ulkohäkit (toinen on vesivaneria, jossa teetetty irrotettava ja siirrettävä lämpökoppi ja toinen kaksikerroksinen, jossa käynti kerrosten välillä sekä luukku ulos)\n-erillisen koottavan ja siirreltävän juoksuhäkin (n 1,5 m X 3 m)\n-valjaat juoksuhäkin ulkopuolella tapahtuvia seikkailuja varten\n-pissalaatikot X 2\n-ruokakupit X 4\n-vesipullot X 2\nTarvikkeiden arvo uutena on yhteensä n. 800 €. Emäntä ajatteli pyytää meistä ja tarvikkeista yhteensä 350 €. Meidät on mahdollista myös myydä eri koteihin, jolloin tarvikkeet voisi jakaa puoliksi ja toisen pupun kanssa saisi kantokopan ja kynsisakset (pupu ja tarvikkeet 160 €) ja toisen kanssa juoksuhäkin ja harjan (pupu ja tarvikkeet 190 €). Myös pelkät puput on mahdollista ostaa. Sen jälkeen voin kyydä myös tarvikkeet erikseen. Jos kiinnostuit, laita emännälle yv:tä niin sovitaan tutustumiskäynnistä. Kiitos! \nMinna / Lohja\nLaita tämä numero alimpaan kenttään: ZJL


Puhtaus- ja kiinteistöpalvelualan perustutkinto - TAI-opinnot\nPuhtaus- ja kiinteistöpalvelualan perustutkinto | Toimitilahuollon osaamisala\nPuhtaus- ja kiinteistöpalvelualan perustutkintoon sisältyy kolme osaamisalaa (kiinteistönhoidon osaamisala, kotityöpalvelujen osaamisala ja toimitilahuollon osaamisala). Kiinteistönhoidon osaamisalan tutkintonimike on kiinteistönhoitaja. Kotityöpalvelujen osaamisalan tutkintonimike on kodinhuoltaja. Toimitilahuollon osaamisalan tutkintonimike on toimitilahuoltaja. Tutkinto muodostuu yhdestä pakollisesta tutkinnon osasta (15 osp), kahdesta osaamisalan valinnaisesta tutkinnon osasta (60 osp), valinnaisista tutkinnon osista (70 osp) ja yhteisistä tutkinnon osista (35 osp). Tutkinnon laajuus on 180 osaamispistettä. Pakollinen tutkinnon osa on asiakaslähtöisten puhtaus- ja kiinteistöpalvelujen tuottaminen. Valinnaisia tutkinnon osia on kaikkiaan 27, joihin sisältyy tutkinnon osa toisesta ammatillisesta perustutkinnosta, ammattitutkinnosta tai erikoisammattitutkinnosta.\nTulostettu TAI-opinnot -palvelusta (https://tai-opinnot.edu.turku.fi) 7.12.2021 11:55


Jyväskylän Fight Like a Girl Club: BJJ:n suomettaret - pienen pieni historiikki\nBJJ:n suomettaret - pienen pieni historiikki\nMeillä oli tammikuussa Fight Clubin historian neljäs pelkästään naisille järjestetty lukkopainin ja bjj:n peruskurssi. Osallistujamäärä yllätti myös meidät vetäjät. Kurssin kävi loppuun kuusitoista naista, joista kymmenkunta on jatkanut kurssin jälkeen. Tämä ei aina lajin ulkopuolisen korvissa kuulosta suurelta määrältä, mutta kuka tahansa bjj- ja lukkopainija (nainen) ymmärtää miten valtavasta muutoksesta on kyse.\nKoska olen aina ollut kiinnostunut kaikenlaisista taulukoista, luetteloista ja tilastoista, niin ajattelin hieman valottaa naisten taivalta ns. Suomi -bjj:n parissa. Oma tietoni perustuu bjj-liiton ja ibjjf:n tuloslistoille (sekä urbaaneille legendoille), joten varmasti osa jää kertomatta. (ADCC) Lukkopainista olisi mielenkiintoista myös kirjoittaa, mutta valitettavasti näitä tuloksia on huomattavasti vaikeampi metsästää Internetin syövereistä. Samat nimet kylläkin vilahtelevat myös siellä. Painopisteessä ovat siis kisanneet ja kisaavat BJJ:n suomettaret. Vaikka kaikki harrastajat eivät kisaakaan, niin kisaajien määrä kertoo yleisesti naistoiminnasta ja sen kehittymisestä.\nBJJ SM 2010: Eveliina Pitkänen vs Outi Järvilehto\nSM- ja Finnish Open\nEnsimmäiset BJJ:n SM-kisat käytiin ilmeisesti 2001, mutta tuolloin ei vielä naisia kisatatamilla nähty. Ensimmäinen naispuolinen suomenmestari kruunattiin/mitaloitiin kaksi vuotta myöhemmin, jolloin Espoon Takadon Saila Rautiainen voitti naisten avoimen sarjan. 2004 saatiin oma sarja myös valkovöisille: tällöin Pankration Gymin Anniina Paananen vei värivöisten sarjan ja Turun ju-jutsuseuran Mira Heininen valkovöisten kultaa. 2007 toi mukanaan painoluokat -/+64 ja vyöluokissa erotettiin valko- ja sinivöiset. Eliten ensimmäinen naisedustaja, Marina Weckström, saatiin 2008, mutta ensimmäisestä eliten avoimen sm-kullasta oteltiin vasta syksyllä 2012. Samana vuonna valko- ja sinivöiset saivat uudet painoluokat: -58,5, -69 ja +69. Myös joukkue SM-kisoissa naisten määrä on kasvanut, ja tänä vuonna peräti kuusi seuraa sai kokoon naisjoukkueen.\nEnsimmäiset Finnish Openit pidettiin 2000, ja naiset pääsivät mukaan 2003. Pari vuotta myöhemmin naiset kisasivat kahdessa painoluokassa, -/+60 ja 2006 toi mukanaan jaottelun valkovöisiin ja sinivöisiin. Tuolloin kisattiin myös sinivöisten naisten avoin sarja. 2007 SM-kisoista tutut -/+64 sarjat otettiin käyttöön, ja keväällä 2012 oteltiin nykyisissä kolmessa painoluokassa. Tällöin myös oteltiin ensimmäistä kertaa Eliten avoimessa peräti viiden naisen kera.\nMarina Weckström tekee triangelia Katjusa Hörmanille, tällä kertaa lukkopainivermeissä 2010\nEuropean Open Championship\nEuroopan avoimet oteltiin ensimmäistä kertaa vasta 2004, ja jo vuotta myöhemmin Lepistön Iina toi Suomeen ensimmäisen naisten mitalin, hopeaa sinivöisten -58,5 kg sarjassa. 2006 voitokkaisiin suomalaisiin liittyivät Marina Weckström ja Jonna Konivuori. Vuotta myöhemmin Marina ja Jonna toivat sarjoistaan kultaa, Minna Vähämäen sijoittuessa hopealle. 2009 Marina kisasi jo purppuravöisissä ja sijoittui niin omassa kuin avoimessakin sarjassa mitaleille. Menestyjien joukkoon liittyivät myös Päivi Levonen ja Ulla Kaasalainen.\nJonna Konivuori prässää Anne-Mari Rahikaista, niin ikään lukkopainissa 2010\nParin viime vuoden sisään suomalaisten naisten edustus Euroopan avoimissa on kasvanut tasaiseen tahtiin: 2012 palkintopalleilla nähtiin peräti seitsemän suomettarta ja tämän vuoden tammikuussa kuusi suomalaista naista sijoittui mitalistien joukkoon: sinivöisissä kultaa toi Emilia Tuukkanen ja pronssille sarjoissaan ylsivät Milla Hirvonen, Nanna Saadi ja Inkeri Lehmusoksa. Purppuravöisissä Outi Järvilehto saavutti pronssia ja Hanna Hirvonen hopeaa.\nHanna Hirvonen tuulettaa European Open 2013 -kisoissa\nEnsimmäiset BJJ:n MM-kisat olivat jo 1996, ja naiset pääsivät mukaan 1998. Tuolloin naiset kisasivat kahdessa eri painoluokassa, eikä vyöluokkia ollut. MM-kultaa ensimmäisissä kisoissa voittivat kevytsarjan Tais Ramos ja raskaan sarjan Rosangela Conceição. Kymmenen vuotta myöhemmin Jonna Konivuori toi ensimmäisen naisten MM-mitalin Suomeen voittamalla hopeaa sinivöisten naisten raskaassa sarjassa. Vuotta myöhemmin mm-tatamilla nähtiin Johanna Koivumäki, Päivi Levonen, Jonna Konivuori ja Sari Manninen, joista kolme ensinmainittua myös sijoittuivat mitaleille. Ensimmäiset purppuravöisten mitalistit saatiin viime vuonna kun Päivi toi -69kg sarjassa pronssia ja Venla Luukkonen hopeaa +74 kiloisissa. Myös Eve Karelehto sijoittui pronssille sinivöisten -69kg sarjassa.\nVenla Luukkonen MM kisoissa 2012, päällään Cristiane "Cyborg" Santos\nBJJ:n lukkopainiversio No Gi rantautui Suomeen viime vuonna, ja takana ovat kahdet SM- ja yhdet Finnish Open -kisat. Eliten tähän mennessä ainoa ottelu käytiin muutama viikko sitten kun Hanna Hirvonen ja Emilia Tuukkanen tekivät historiaa SM-finaalissa. Viime syksyn No Gi European Open kisoissa menestystä Suomeen toivat sinivöisissä otelleet Emilia Tuukkanen ja Elina Tolonen, purppuravöisissä Outi Järvilehto ja Hanna Hirvonen sekä ensimmäinen suomalainen ruskeavöinen nainen, Päivi Levonen.\nSuomen ensimmäinen ruskeavöinen nainen Päivi Levonen, tässä vielä purppuravöisenä, MM 2012\nNaisten treenit ja leirit\nSen reilun viiden vuoden aikana, mitä itse olen treenannut, on naisten osuus BJJ:ssä kasvanut valtavasti. Kun aloitin treenit Jyväskylässä, oli seurassamme kaksi aktiivista naistreenaajaa, Emmi Bolander ja Anna Kavoura. Varsinaiseen ”tyttötoimintaan” törmäsin ensimmäisen kerran asuessani kevään 2009 Tukholmassa. Siellä Hiltin salilla oli kerran viikossa tjej pass, jossa treenasi kerralla kolmesta viiteen tyttöä. Tuolloin määrä tuntui huimalta.\nEn tiedä onko kyseessä syy vai seuraus, mutta monessa seurassa on alettu panostetaa erityisesti naisten toimintaan järjestämällä naisille omia treenejä tai peruskursseja. Vaikka suuri osa treeneistä tapahtuu edelleen sekaryhmissä, voivat naisten omat treenit olla monelle voimavara miesvaltaisessa lajissa ja oman kokoiset sparrikaverit kehittävät eri tavalla. Tällaista naistoimintaa Jyväskylän lisäksi on ainakin pääkaupunkiseudulla, Lahdessa, Turussa, Tampereella, Hämeenlinnassa, Kajaanissa, Kuopiossa ja Oulussa. Myös naisten leirit ovat olleet suosittuja. Päivi Levonen on pitänyt muutaman seminaarin itse, ja ulkomailta Suomeen on saatu ainakin Michelle Nicolini, Ida Hansson, Luanna Alzuguir, Jennifer Guoila Petterson ja Arnela Hadzisulejmanovic. Outi Järvilehto aloitti myös Girls Open Mat -toiminnan Helsingissä, ja tämän seurauksena naiset pääsevät sparraamaan keskenään säännöllisesti myös seurarajojen ulkopuolella.\nIda Hanssonin seminaari Jyväskylässä 2011\nBJJ:tä verrataan usein perinteisiin lajeihin, judoon ja painiin. Näihin verrattuna BJJ on vielä lapsen kengissä, mutta lajin suosio niin kotimaassa kuin maailmalla kasvaa jatkuvasti ja peruskurssit ovat suosittuja ympäri Suomen. Vanhoja tuloksia selatessa ei voi kuin todeta kuinka valtavasti naisten määrä lajin parissa on lisääntynyt ja kuinka naisten toiminta BJJ:n ympärillä on kehittynyt todella nopeasti. Värivöisiä naisia alkaa olla ihan mukavasti ja elitessäkin saa painikaverin, välillä useamman. Naisia näkyy myös kotimaisten ja kansainvälisten arvokisojen tuomareina, mikä kertoo mielestäni paljon lajin kehittymisestä.\nTällä hetkellä valko- ja sinivöiset naiset kisaavat Suomen arvokisoissa kolmessa eri painoluokassa ja elitessä on avoin sarja. Tosin muutaman viikon päästä kisattavissa Finnish Openeissa myös elite on jaettu kahteen painoluokkaan. SM-kisoissa tämä ei vielä ole ajankohtaista, ei ennen kuin kisaavien naisten määrä lisääntyy. Uskon, että nykyisillä painoluokilla mennään muutama vuosi eteenpäin. Ne eivät ehkä ole kaikille ideaalit, mutta kaikkien naisten avoimesta painoluokasta ainoana vaihtoehtona ei ole vielä montakaan vuotta. Henkilökohtainen toiveeni on, että muutaman vuoden sisään myös Suomen kisoihin saataisiin naisille vyöluokkien lisäksi avoin sarja, ainakin valko- ja sinivöisille. Toki toivon painoluokkia myös eliteen, mutta mielestäni ottelijamäärän siellä pitäisi ensin vähintään kaksinkertaistua. Nykyiset kisaajat ovat avainasemassa, sillä vain aktiivisesti kisaamalla voi vaikuttaa tuleviin painoluokkiin. Uskon kuitenkin, että lajin suosio naisten parissa kasvaa tasaisesti, ja että mustavöiset suomettaretkaan eivät ole enää kaukana.\nLinnea Hintsala ja Elina Tolonen Fight Clubin tyttöpaineissa 2011\nLähettänyt venlaorvokki klo 13.50\nTunnisteet: ajatuksen virtaa, ennen vanhaan\nTiistai 26.3.2013 - half guard alta ja old school ...\nTiistai 19.3. ja sunnuntai 24.3. - käsivetoja, pyy...\nKisauutisia lukkopainin saralta: Kulta-Hanna & Tup...\nSunnuntai 17.3.2013 - uhrautumisheitto ja lisää po...\ntiistai 12.3.2013 - Posture päältä avoimessa guard...\nBasement Beatdown - Naistenpäivä: tapahtuman jälki...\nSunnuntai 10.3.2013 - Guardiin veto ja jujin puolu...\nTiistai 5.3.2013 - Omoplata\nBasement Beatdown - tulokset\nHuomenna: Basement Beatdown - Naistenpäivä


Pelipaita painatus hinta - Pukeudun tyylini mukaan\nEKOLOGINEN UNISEX T-PAITA – 140 G MEDIUM FIT\nKontrastivärinen tekninen t-paita, joka sopii sekä miehille että naisille. Raglan-hihat lisäävät liikkuvuutta ja käyttömukavuutta. Kaksoistikatut viimeistelyt. Hihoissa kontrastiväri edessä ja takana. Irrotettava TearAway -tuotelappu.\nT-paita painatus: Millainen painatus on hyvä?\nEnergiaa ja voimaa Suomesta saksaksi T-paita\nSopeutuminen keikattomaan aikaan tarkoittaa sitä että painan suurimman osan paidoista tilausten perusteella itse. Painopäivä on yleensä maanantai eli paitoja joutuu ehkä hetken odottamaan. Painamattomien paitojen varasto on pieni mutta fillaroin viikottain hakemassa tukusta tarpeellisen määrän lisäpaitoja. Mukava 42 kilsan lenkki tulee siis tehtyä siinä samalla. Ekologista ja eettiistä. Paidat ovat Gildan Heavy Cotton -paitoja ja mitoitus on ihan normaali europpamitoitus.\nJääkiekkoilijan varustehenkari taitettava\n** Miksi värilliselle tekstiilille tarvitaan valkoinen pohjaväri? Jotta painatuksen väri(t) saadaan toistumaan oikean värisenä/sävyisenä, on muulle kuin valkoiselle (tai erittäin vaalealle) tekstiilille painettaessa useinmiten tarpeellista painaa valkoinen pohjaväri. Voit ajatella asian vaikkapa siten, että jos haluat maalata vihreän seinän punaiseksi, et maalaa punaista suoraan vihreän päälle, vaan maalaat ensin vaalean pohjavärin vihreän värin päälle, jonka päälle maalaat punaisen värin. Näin saat seinästä halutun värisen/sävyisen.\nPaita painatus hinta\nPelipaita painatus tampere


Tähdet ja avaruus: Intian epäonnisen kuuluotaimen törmäyskohta kuvattiin\nVikram-laskeutujan palat (vihreällä) ja muut jäljet pölyssä (sinisellä) Nasan LRO-luotaimen kuvassa. Kuvan alue on noin neljä kilometriä leveä. Isompi versio aukeaa linkistä. Kuva Nasa / Goddard / ASU\n05.12.2019 | Mikko Suominen\nIntian epäonnisen kuuluotaimen törmäyskohta kuvattiin\nNasan LRO-luotain on paikallistanut Intian kuulaskeutujan jäänteet ja kuvannut ne. 0,7 metrin tarkkuudella saatu kuva paljastaa laajalle alueelle levinneet pirstaleet.\nIntia yritti laskeutumista 6. syyskuuta, mutta menetti Vikram-laskeutujan hallinnan vain parin kilometrin korkeudella Kuun pinnasta. Tiettävästi vikaantumisen syynä oli liian tehokkaasti jarruttanut moottori ja ohjelmiston puute, kun nopeus jäi oletettujen raja-arvioiden ulkopuolelle.\nMuutamaa päivää myöhemmin Intia väitti kuvanneensa luotaimen yhtenä kappaleena ja yrittävänsä saada siihen vielä yhteyttä. Nasan kuvien perusteella vaikuttaa, että kyseessä on täytynyt olla virhehavainto.\nNasa julkaisi ensimmäiset oletetun laskeutumisalueen kuvamosaiikit jo 26. syyskuuta. Kuvia tutkinut Shanmuga Subramanian otti Nasaan yhteyttä tunnistettuaan mahdollisen törmäysalueen. Nasan tiimi vahvisti Subramanianinin havainnon oikeaksi ja kuvasi aluetta tarkemmin.\nNasa julkaisi LRO-luotaimen ottamista kuvista myös ennen ja jälkeen -kuvaparianimaation. Siitä voi tarkastella, miten pinta on muuttunut törmäyksen jäljiltä.\nLunar Reconnaissance Orbiter on ollut Kuun kiertoradalla vuodesta 2009 lähtien. Luotaimen LROC-kamera on paljastanut Kuun yksityiskohtia tarkemmin kuin yksikään toinen kamera.


Sote- ja kuntapakat ihan sekaisin - Satakunnan Kansa Huomioitsijat\nSote- ja kuntapakat ihan sekaisin\nJulkaistu 14.07.2015 klo 18:26\nKuuntelin parina päivänä kolmeakin keskustelua, joissa kuntauudistus ja sote olivat esillä. Ensin Porin seudun kuntaliitoksen osallisia, sitten satakuntalaisia kansanedustajia ja vielä ”Mitä tapahtuu kunnille” –tilaisuuden keskustelijoita. En olisi oikein uskonut, että kuinka sekaisin koko homma on.\nKuntauudistus piti tehdä, mutta se meni mönkään. Sote-uudistuskin piti tehdä, mutta sille kävi samoin. Sisällöltään selkein oli Porin seudun kuntauudistuskeskustelu. Kaikki ymmärsivät mistä oli kysymys ja mitä olisi pitänyt tehdä. Tekemättä jäi vain eri kuntien valtuutetuille rautalangasta väännetty faktanippu liitoksen perusteista niin kuntaliitos olisi varmaankin tullut. Tunnetulvaakin olisi pitänyt vähän tyynnyttää. Nyt kuntaliitos odottaa ja tämän päivän keskustelujen jälkeen odottaakin pitkään. Toimittaja kysyi sopivaa kuntien määrää. Yksi sanoi, että hallitusohjelmassa päätettiin, että 19. Pallo hukassa. Ne olivatkin sote-alueita. Toinen korjasi, että hallitusohjelmassa on sote-alueita enintään 19 ja voi olla, että niitä tulee vain 5. Vielä perään, että yksi riittäisi. Oikeastaan valtion pitäisi ottaa koko homma haltuunsa erityisesti terveyspalvelujen osalta niin pikkupolitikointi loppuisi. Nämä kannanotot hallituspuolueista. Kuntien ihannemäärästä ei tullut mitään selvyyttä. Ei myöskään tehtäväjaosta kuntien, sote-alueiden eikä valtion kesken. Hallitusohjelmassa on valittuna maakuntamalli, mutta maakuntien määrästä ei liene aavistustakaan. Ei myöskään siitä mitä tehtäviä alueille annetaan, kuka päättää ja kuka maksaa. Nimet eivät ole aina tärkeitä ja siksi niitä ei tässä ole.\nEi liene realismia, mutta Porin seudun kuntaliitoshanke pitäisi ottaa uudelleen käsittelyyn. Siksi yksi nimi pitää mainita. Lupaan henkilökohtaisesti ostaa muutaman kerän rautalankaa, että Porin kaupungin kehittämispäällikkö Timo Aro voi jokaiselle valtuustolle vielä vääntää rautalangasta faktakuvion kuntaliitoksen eduista. Keskustelut olivat sinänsä antoisia.\nAri Nordström 10.7.


Moottori 1.6 l, Bensiini Mittarilukema 253 532 km\nMyydään suoraan käytöstä pientä laittoa vaativa, mutta muuten täysin toimiva ja ajokuntoinen sekä tieliikennekelpoinen Primis.\nHyvät kesärenkaat alla ja uusi pakoputki juuri äskettäin vaihdettu!\nLeimaa jäljellä 1.10.2018 asti.\nEtupuskurin kuskinpuoleisessa kulmassa kosmeettinen vaurio ja tuulilasissa halkeamaa.\nHinnassa pientä neuvottelun varaa. Piilota »\nVastaus: Kiitti tarjouksesta, mutta en vaihda.\nNettiauto ID 9791343


Hieronta Korso Sihteeriop / Skorpionin\nmarraskuu Lippulaivan keilahalli tantra hieronta turku Nainen Yhteensopivuus horoskooppi keilahalli lippulaiva. Sanna . Sihteeriop time pizza express korso: kotiintoimitus, tilaus, toimitettuna, kuljetus, onlinetilaus, nettitilaus, online. Hierontatassu sijaitsee Vantaan Metsolassa hyvien kulkuyhteyksien päässä: Korson juna-asemalta n. Olet lämpimästi tervetullut Majavapolulle hierontaan!. Koulutettu hieroja Maleena Puputti – Maakotkantie 12, Korso, Etelä- Suomen Lääni, Finland – arvio 5, perusteena 8 arvostelua "Kiitos Maleena!.\nHieronta korso sihteeriop -\nPeruutukset tehtävä edellisenä päivänä. Urheiluhierontaan ovat tervetulleet kaikki iästä riippumatta. Lisäksi hieroja voi ohjata asiakkaalleen lihaskuntoa ja -tasapainoa kehittäviä harjoitteita, kuten lihasvenytyksiä. Tervetuloa Jussin Hieronnan -kotisivulle Olen koulutettu hieroja sekä urheiluhieroja. Teen töitä sopimuksen mukaan. Minulta voi varata aikoja tekstiviestillä tai. Hierontatassu sijaitsee Vantaan Metsolassa hyvien kulkuyhteyksien päässä: Korson juna-asemalta n. Olet lämpimästi tervetullut Majavapolulle hierontaan!. marraskuu Ilmaiseksi sinkkuja lingam hieronta helsinki yhteensopivuus treffi ideoita deitti ilmoitukset 90 alasti thai naiset korso kuntosali munkkivuoren lukio Connect with countless sexy girls and vibrant couples sihteeriop seuraa an.\n: Hieronta korso sihteeriop\nFLESHLIGHT HINTA SEX WORKNET Suomen seksikkäimmät naiset amatööriporno\nKIPU ORGASMIN JÄLKEEN HALVIN TAMPERE Käsittely kohdistuu pääasiassa lihaksiin. Otteiden suuntaa ja voimaa säädellään tavoitteen mukaan. Urheiluhierontaan ovat tervetulleet kaikki iästä riippumatta. Osaavat tekijämme suosittelevat heti ensikäynnillä juuri sinulle sopivaa hoitosuunnitelmaa. Peruutukset tehtävä edellisenä päivänä. Miksi valita Jussin Hieronta? Kaikki urheiluhierojamme ovat tuki- ja liikuntaelinsairauksien sekä urheiluvammojen erikoisosaajia.\nProstitutka ru helsinki independent escort Urheiluhierontaan ovat tervetulleet kaikki iästä riippumatta. Joustavat aukioloajat hieronta on avoinna sopimuksen mukaan! Vahvuuteni on hyvä kehon ja mielen tuntemus. Teen töitä sopimuksen mukaan. Käsittely kohdistuu pääasiassa lihaksiin. Otteet sekä muokkaavat että venyttävät kudosta.\nHieronta korso sihteeriop 286\nCHAT SUOMI ST PETE ESCORTS 581\ns seuraa lpr suomi kajaani


INARIJÄRVEN SÄÄNNÖSTELY VUONNA 2008 JA SEN VAIKUTUKSET - PDF\nDownload "INARIJÄRVEN SÄÄNNÖSTELY VUONNA 2008 JA SEN VAIKUTUKSET"\n1 Erkki A. Järvinen INARIJÄRVEN SÄÄNNÖSTELY VUONNA JA SEN VAIKUTUKSET Kuva: Erkki A. Järvinen Inarijärven seurantaryhmän kokous 7.11., Saariselkä\n2 Suomen ympäristökeskus PL 14, Mechelininkatu 34a 251 HELSINKI Finland Puhelin:\n3 1(7) Sisällys 1. JOHDANTO 2 2. SÄÄNNÖSTELYN TOTEUTUS 2 3. SÄÄNNÖSTELYN VAIKUTUKSET 4 4. YHTEENVETO 7 Liitteet 1. Tarkastelussa käytetyt mittarit ja niiden selitteet 2. Mittaritulokset eri laskentajaksoilla\n4 2(7) 1. JOHDANTO Tässä raportissa esitetään n toteutusta vuonna ja arvioidaan sen vaikutuksia järven tilaan ja käyttöön. Tarkastelun tekohetkellä vesivuotta oli vielä jäljellä 1 kk, minkä takia vuoden loppuun ulottuva arvio perustuu lokakuun loppupuolella tehtyyn vedenkorkeusennusteeseen. Vaikutusten arviointi suoritettiin MS Excel- ja VisualBasic- pohjaisella analyysityökalulla, jonka avulla tarkasteluvuoden säännöstelyn vaikutuksia voidaan laskea. Jälkiarvioinnissa käytetyt muuttujat ja mittarit on esitetty liitteessä 1. Vastaavanlaista mittaritarkastelua on sovellettu myös useissa muissa säännöstelyn kehittämisselvityksissä ja jälkiarvioinneissa mm. Kymijoen, Vuoksen ja Kokemäenjoen vesistöissä. Mittareiden avulla voidaan suuntaa-antavasti arvioida vedenkorkeuden vaihtelun vaikutuksia vesi- ja rantaluontoon, kalastoon, linnustoon ja virkistyskäyttöön. Mittarit auttavat hahmottamaan vaikutusten suuntaa ja suuruusluokkaa ja ovat siten hyödyllinen apuväline, kun muodostetaan käsitystä säännöstelystä ja sen mahdollisista vaikutuksista. Tulosten perusteella voidaan alustavasti tunnistaa muuttujia, joihin säännöstelyllä on suurimmat myönteiset ja kielteiset vaikutukset tai joihin säännöstelyllä ei ole vaikutusta. Mittaria sovellettaessa on kuitenkin vaarana liian yksioikoinen kuva virtaaman ja vedenkorkeuksien vaikutuksista. Luonnossa riippuvuudet eivät yleensä ole lineaarisia eikä mahdollisia kynnysarvoja, jolloin tilanne heikkenee/paranee ei myöskään tunneta. Lisäksi on muistettava, että muutkin tekijät - kuten sääolot, veden laatu ja pedot - vaikuttavat siihen, mikä on tarkasteltavan muuttujan tila. Inarin säännöstelyn toteutusta ja vaikutuksia arvioidaan seuraavista näkökulmista: a) vertailu luonnonmukaiseen b) vertailu keskimääräiseen Näkökulmassa a) verrataan toteutetun säännöstelyn - eli havaittujen vedenkorkeuksien ja virtaamien mukaan laskettuja - vaikutuksia luonnonmukaisten vedenkorkeuksien ja virtaamien perusteella laskettuihin vaikutuksiin. Luonnonmukaiset vedenkorkeudet ja virtaamat on laskettu ns. palautuslaskelmien avulla. Näkökulmassa b) verrataan toteutetun säännöstelyn vaikutuksia vuosien keskimääräisiin vaikutuksiin. 2. SÄÄNNÖSTELYN TOTEUTUS Inarijärven vedenpinta oli koko syksyn 27 ja talven noin 2 cm keskimääräistä ylempänä mutta kuitenkin tavoitevyöhykkeellä (kuva 1). Paatsjoen ylimmillä voimalaitoksilla jouduttiin ohijuoksutuksiin syys-lokakuussa 27, jotta lokakuun lopulla ja marraskuussa toteutettavaksi suunnitellut voimalaitosremontit voitiin toteuttaa ilman, että Inarijärven vedenkorkeus olisi noussut tavoitevyöhykkeen yläpuolelle. Juoksutukset pidettiin koko talven aina maaliskuussa toteutettuja voimalaitosten korjausajanjaksoja lukuunottamatta keskimääräistä suurempina säännöstelyluvan mukaisen kevätaleneman saavuttamiseksi (kuva\n5 3(7) 2). Alimmillaan vedenpinta oli korkeudella Nhanke+ 117,92 m eli 8 cm alle ns. pakollisen kevätalivedenkorkeuden. Kevättulvasta muodostui suuresta lumimäärästä ja kesäkuun kokonaissademäärästä huolimatta likimain keskimääräinen. Tilannetta helpotti lähes kuukauden kestänyt vähäsateinen jakso touko-kesäkuun vaihteessa sekä kesäkuun alun pakkasjakso, joka osaltaan hillitsi Inarijärven tulovesimääriä. Lumen sulamiskauden tulovesimäärä jäikin noin 15 % pienemmäksi, kuin mitä huhtikuun alkupuolella ennakoitiin. Inarijärven vedenpinta saatiin kesällä nousemaan lähes suunnitellun mukaisesti, ja heinäkuun alussa se oli ajankohdan keskimääräisellä korkeudella. Kesäkuun runsaitten sateitten johdosta juoksutusta oli kuitenkin lisättävä Paatsjoen ylimpien voimalaitosten rakennusvirtaamaa suuremmaksi, jotta vedenpinta saatiin alenemaan suositusten mukaisesti ja syksyllä toteutettavaksi suunnitellut voimalaitoshuollot voitiin toteuttaa ilman vedenpinnan liiallisen nousun riskiä. Juoksutus olikin korjausten aikana lokakuun alkupuoliskolla parin viikon ajan noin 9 m 3 /s, minkä johdosta vedenpinta kääntyi lievään nousuun ollen marraskuun alussa kuitenkin vain noin 1 cm ajankohdan keskimääräistä ylempänä. W (m) 119,8 119,6 Upper limit (+ 119,5 m) 119,4 119,2 Wobs 119, 118,8 Wprog ,6 118,4 118,2 118, 117,8 Wnat Wprog ,6 117,4 117,2 117, Kuva 1. östellyt ja luonnonmukaiset vedenkorkeudet Vuoden vedenkorkeudet perustuvat lähtien ennusteeseen.\n6 4(7) Qout (m 3 /s) Qobs Wprog Qnat Qplan Kuva 2. östellyt ja luonnonmukaiset virtaamat SÄÄNNÖSTELYN VAIKUTUKSET Rantojen kuluminen ja tulvavahingot: Rantojen kulumisen kannalta vuosi on ollut keskimääräistä vuotta parempi. Vedenkorkeus on pysynyt rantojen kulumisen kannalta haitallisena pidetyn tason N hanke + 119,3 m alapuolella, kun vuosina vedenpinta on ollut kyseisen tason yläpuolella keskimäärin noin 3 % (45 päivää) avovesikaudesta. Luonnonmukaisena rantojen kulumisen kannalta haitallisia vedenkorkeuksia ei olisi esiintynyt. (taulukko 1). Tulvavahinkoja ei Inarijärvellä esiintynyt, koska säännöstelyluvan mukainen yläraja ei ylittynyt. Avovesikauden ylin vedenkorkeus oli vuonna N hanke + 119,27 m, joka on,7 m alempi kuin vuosina keskimäärin. Luonnonmukaisena ylin vedenkorkeus olisi ollut,52 m havaittua ylintä vedenkorkeutta alempana mutta,2 m luonnonmukaista keskimääräistä ylempänä. (taulukko 1). Kasvillisuus: Vesikasvillisuuden kannalta vuosi on ollut jäätyvän ja jäänpainaman pohjan osalta keskimääräistä hieman parempi. Jäätyvän ja jäänpainaman vyöhykkeen laajuus oli 2 %-yksikköä pienempi kuin vuosina keskimäärin. Luonnonmukaisena se olisi ollut 3 %-yksikköä vastaavaa keskimääräistä pienempi.\n7 5(7) Myös loppukesän alenevan vedenkorkeuden rytmin perusteella vuosi oli keskimääräistä hieman parempi. Vedenpinta nousi heinäkuun loppupuolelle asti mutta kääntyi sen jälkeen selvään laskuun. Syyskuun alussa vedenpinta oli,7 m alempana kuin heinäkuun puolivälissä, kun vedenkorkeuden muutos vastaavana ajanjaksona ( ) on ollut,1 m. Luonnonmukaisena vedenkorkeus olisi kyseisenä aikana laskenut, 19 m, joka on vastaava määrä kuin luonnonmukaisena keskimäärin. (taulukko 1). Rantalinnusto: Vesirajan lähelle pesivien lintujen kannalta vuosi oli keskimääräistä vuotta selvästi huonompi. Vesi nousi lintujen pesintäaikana,39 m, kun se vuosina on noussut keskimäärin,2 m. Luonnonmukaisena vesi olisi noussut lintujen pesintäaikana,19 m, joka on,8 m enemmän kuin luonnonmukaisena keskimäärin. (taulukko 1). Pohjaeläimistö: Pohjaeläimistön kannalta vuosi oli keskimääräistä hieman parempi. Häiriölle alttiin vyöhykkeen laajuus oli 4 % tuottavasta vyöhykkeestä, joka on 4 %-yksikköä vähemmän kuin vuosina keskimäärin. Luonnonmukaisena häiriölle altis vyöhyke olisi ollut 31 % tuottavasta vyöhykkeestä, mikä on 6 %-yksikköä enemmän kuin luonnonmukaisena keskimäärin. (taulukko 1). Kalasto: Vuosi on ollut syyskutuisten kalojen kannalta keskimääräistä vuotta hieman huonompi. Syyskutuisten kalojen mädin säilymisen kannalta oleellinen vedenkorkeuden alenema talvella oli 1,25 m, mikä on,4 m enemmän kuin vuosina keskimäärin. Luonnonmukaisena vedenkorkeuden alenema talvella olisi ollut,74 m, mikä on,3 m enemmän kuin luonnonmukaisena keskimäärin. (taulukko 1). Virkistyskäyttö ja kalastus: Virkistyskäytön kannalta vuosi oli kokonaisuutena keskimääräistä selvästi parempi. Korkeita ja matalia vedenkorkeuksia esiintyi vain 13 % (2 päivää liian matalia vedenkorkeuksia), kun niitä vuosina esiintyi keskimäärin 53 % (noin 8 päivää) avovesikaudesta. Ylimmän ja alimman vedenkorkeuden ero avovesikaudella oli,66 m, mikä on,7 m keskimääräistä pienempi. Vedenkorkeus pysytteli tavoitevyöhykettä vastaavissa rajoissa. Paatsjoen vesivoimalaitosten energiantuotanto: Energiantuotanto (laskettuna ilman Paatsjoen sivuvesiä) tarkastelukaudella oli noin 6,4 % keskimääräistä suurempi, kun se luonnonmukaisena olisi ollut noin 7,7 % luonnonmukaista keskimääräistä suurempi. Talviaikainen energiantuotanto oli säännösteltynä 12 % keskimääräistä suurempi, kun se luonnonmukaisena olisi ollut lähes 19 % keskimääräistä luonnonmukaista suurempi. (taulukko 1). Paatsjoen vesivoimalaitosten energiatuotanto oli toiseksi suurin 2-luvulla (vuoden 25 jälkeen).\n8 6(7) Taulukko 1. ä kuvaavien muuttujien ja mittareiden keskiarvot sekä vuoden arvot säännösteltynä ja luonnonmukaisena. Muuttuja Mittari Rantojen kuluminen ja tulvavahingot Pohjalehtiset Saraikko ja ilmaversoiset Korkeiden (yli 119,3 m) vedenkorkeuksien osuus avovesikauden vedenkorkeuksista (%) Avovesikauden ylin vedenkorkeus (Nhanke+m) Ylimmän ja alimman vedenkorkeuden erotus avovesikaudella (m) Jäänpainaman vyöhykkeen osuus tuottavasta vyöhykkeestä (%) Muutos 3 vrk:ssa >,3 m ,34 118,55 119,27 118,75,73,7,66, Laskussa JLP (%) 2 1 Nousussa JLP (%) Laskussa (%) Nousussa (%) Muutos vedenkorkeudessa (m),14 -,22,34 -,5 Muutos vedenkorkeudessa (m),1 -,19 -,7 -,19 Rantalinnusto Pohjaeläimistö Vedenpinnan nousu lintujen pesintäaikana (m) Häiriövyöhykkeen osuus tuottavasta vyöhykkeestä (%),2,11,39, Kalasto Jäänlähtöpäivän vedenkorkeus (Nhanke+m) 118,64 118,1 118,61 118,43 Virkistyskäyttö ja kalastus Vedenkork. jäänlähtöpvnä suhteessa avovesikauden mediaaniin (m) Vedenkorkeuden aleneminen jääpeitteen aikana (m) Korkeiden (yli 119,3 m) vedenkork. osuus avovesikauden vedenkorkeuk. (%) Matalien (alle 118,9 m) vedenkork. osuus avovesikauden vedenkork. (%) -,49 -,15 -,49 -,9 1,21,71 1,25, Energia Vesivoimalla tuotetun energian määrä (Gwh/a) ilman Paatsjoen välivesiä. Suluissa talven osuus tuotannosta.* 1,34 (,65) 1,31 (,48) 1,42 (,72) 1,41 (,57) * tarkastelujakso\n9 7(7) 4. YHTEENVETO ssä vuosi oli rantojen kulumisen ja rantavyörymien, kasvillisuuden, pohjaeläimistön, virkistyskäytön ja kalastuksen kannalta keskimääräistä parempi. Sen sijaan syyskutuisten kalojen ja rantalinnuston pesinnän kannalta vuosi oli keskimääräistä huonompi. Tulvavahinkoja ei Inarijärvellä esiintynyt, koska säännöstelyluvan mukainen yläraja ei ylittynyt. Vedenkorkeus pysytteli tavoitteellisen vedenkorkeusvyöhykkeen määrittämissä rajoissa joskin kevättulvan huippu poikkesi ajallisesti tavoitteellisesta. Paatsjoen vesivoimatalouden kannalta vuosi ( ) oli selvästi keskimääräistä (198-2) parempi talviaikaisen tuotannon ollessa 12 % keskimääräistä suurempi. Kesän ajoittain runsaista sademääristä johtuen ei voimalaitosten ohijuoksutuksilta voitu kokonaan välttyä. Helsingissä Erkki A. Järvinen Johtava asiantuntija Suomen ympäristökeskus\n10 1/(1) Tarkastelussa käytetyt mittarit ja niiden selitteet. LIITE 1. Muuttuja: Rantojen kuluminen ja tulvavahingot Mittari: Korkeiden (yli 119,3 m) vedenkorkeuksien osuus avovesikauden vedenkorkeuksista (%) Laskenta: pvm lkm W > 119,3, avovesikausi Mittari: Ylin vedenkorkeus (Nhanke+ m) Ylimmän ja alimman vedenkorkeuden erotus avovesikaudella (m) Laskenta: HW, HW-avovesikausi - NW-avovesikausi Muuttuja: Pohjalehtiset Mittari: Jäänpainaman vyöhykkeen osuus tuottavasta vyöhykkeestä (%) Laskenta: Kasvukauden keskivedenkrokeudesta vähennetään jääpeitteisen kauden alin vedenkorkeus. Tähän lisätään jään ominaispaino (,9) kerrottuna jään paksuudella. Tulos jaetaan tuottavan kerroksen syvyydellä. Muuttuja: Saraikko ja ilmaversoiset (saraikko, korte ja ruoko) Mittari: MUUTOS 3:SSA VRK:SSA >,3 m Laskussa JLP (%) Nousussa JLP (%) Laskussa (%) Nousussa (%) Laskenta: pvm lkm dw(3pv), jakso >,3 / pvm lkm, jakso * 1 Mittari: Laskenta: Muuttuja: Mittari: Laskenta: Muuttuja: Mittari: Laskenta: Mittari: Laskenta: Mittari: Laskenta: Muutos vedenkorkeudessa (m) W(1.9.) - W(15.6.) Rantalinnusto Vedenpinnan nousu lintujen pesintäaikana (m) HW, pesintä - W, JLP+2vk Kalasto Vedenkorkeuden aleneminen jääpeitteen aikana (m) W, JP - NW, jääpeite Vedenkorkeus jäänlähtöpäivänä suhteessa avovesikauden mediaaniin (m) W, JLP - W5, avovesikausi Jäänlähtöpäivän vedenkorkeus (Nhanke+m) W, JLP Muuttuja: Pohjaeläimistö Mittari: Häiriövyöhykkeen osuus tuottavasta vyöhykkeestä (%) Laskenta: (HW, vuosi - NW, vuosi) / tuottavan vyöhykkeen laajuus * 1 Muuttuja: Virkistyskäyttö ja kalastus Mittari: Korkeiden (yli 119,3 m) vedenkorkeuksien osuus avovesikauden vedenkorkeuksista (%) Laskenta: pvm lkm W > 119,3 / pvm lkm, avovesikausi * 1 Mittari: Matalien (alle 118,9 m) vedenkorkeuksien osuus avovesikauden vedenkorkeuksista (%) Laskenta: pvm lkm W < 118,9 / pvm lkm, avovesikausi * 1 Muuttuja: Energiantuotanto Mittari: Energiantuotanto jaksolla (GWh/jakso), talviaikainen energiantuotanto ( ) (GWh/jakso). Laskenta: Paatsjoen vesivoimalaitosten energiantuotanto (ilman Paatsjoen sivuvesiä) vuorokausittain laskettuna\n11 1/(6) LIITE 2/1. Mittaritulokset eri laskentajaksoilla. Korkeiden (yli 119,3 m) vedenkorkeuksien osuus avovesikauden vedenkorkeuksista (%) , 119,5 Avovesikauden ylin vedenkorkeus (Nhanke+m) , 119,5 119, 119, 118,5 118,5 118, 118, 117,5 117,5 117, 117,\n12 2/(6) LIITE 2/2. Mittaritulokset eri laskentajaksoilla. Ylimmän ja alimman vedenkorkeuden erotus avovesikaudella (m) 2, 1, , 1,6 1,2 1,2,8,8,4,4,, 1 8 Jäänpainaman vyöhykkeen osuus tuottavasta vyöhykkeestä (%)\n13 3/(6) LIITE 2/3. Mittaritulokset eri laskentajaksoilla. Vedenpinnan nousu lintujen pesintäaikana (m),4, ,4,3,2,2,1,1,, 1 8 Häiriövyöhykkeen osuus tuottavasta vyöhykkeestä (%)\n14 4/(6) LIITE 2/4. Mittaritulokset eri laskentajaksoilla. Jäänlähtöpäivän vedenkorkeus (Nhanke+m) 12, 12, , 119, 118, 118, 117, 117,, -,2 Vedenkorkeus jäänlähtöpäivänä suhteessa avovesikauden mediaaniin (m), -,2 -,4 -,4 -,6 -,6 -,8-1, ,8-1,\n15 5/(6) LIITE 2/5. Mittaritulokset eri laskentajaksoilla. 2, 1,8 1,6 1,4 1,2 1,,8,6,4,2 Vedenkorkeuden aleneminen jääpeitteen aikana (m) , 1,8 1,6 1,4 1,2 1,,8,6,4,2,, 1 8 Matalien (alle 118,9 m) vedenkorkeuksien osuus avovesikauden vedenkorkeuksista (%)\n16 6/(6) LIITE 2/6. Mittaritulokset eri laskentajaksoilla. GWh Paatsjoen energiantuotannon (XI/27-X/) erot keskimääräiseen (198-2) verrattuna Nov Dec Jan Feb Mar Apr Mai Jun Jul Aug Sep Oct Paatsjoen talvi- ja kesäaikaisten energiantuotantojen suhde keskimääräiseen (198-2). 1,2 1,15 Luonnonmuk./keskim. Toteutettu/keskim. 1,1 1,5 1,,95,9 Yhteensä Talvi Kesä


Faromedia on ollut mukana avaamassa jo lähes 40 kuntokeskusta eri puolilla Suomea. Vuosien aikana on karttunut kokemusta, josta uudet kuntokeskusyrittäjät hyötyvät jatkuvasti.\nKaikkien kuntokeskusten avaaminen on ollut erilaista – jokaisessa projektissa on omat muuttujansa ja ihmiset tuovat aina oman suolansa keitokseen. Lanseerauksissa on kuitenkin muutama yhteinen tekijä, joilla on iso merkitys kuntokeskuksen markkinoinnin onnistumiselle sekä ennen että jälkeen kuntokeskuksen avaamisen.\nAvaamisen aikataulu on tärkeä\nKuntokeskuksen avaaminen kannattaa ajoittaa alkusyksyyn tai tammikuuhun, jolloin ihmiset luontaisestikin ovat aktiivisia liikkumaan.\nKun avaamisen aikataulu on päätetty, markkinoinnin suunnittelu kannattaa aloittaa välittömästi. Faromedian kanssa ennakkomarkkinointiin asetetaan liiketoiminnasta johdettu myyntitavoite, jonka mukaisesti kaikki markkinointitoimet suunnitellaan ja aikataulutetaan avaamista edeltävälle ajalle.\nMyös kuntokeskusyrittäjän kannalta on hyvä, että ollaan liikkeellä hyvissä ajoin ennen avaamista.\n– Jos ennakkomarkkinointi tehdään liian tiiviissä tahdissa, yrittäjän voi olla vaikeaa pysyä aikatauluissa. Yrittäjällä on muutaman kuukauden aikana valtavan monta rautaa tulessa. Ja markkinointi on näistä vain yksi osa-alue, josta hänen on huolehdittava kuntokeskusta avatessa, toteaa Faromedian projektipäällikkö Sanna Tapola.\nAikaa tarvitaan myös yhteisille keskusteluille. Sille, että sekä yrittäjällä että Faromedialla on riittävästi aikaa keskustella asioista yhdessä.\n– Luottamus uuden yrittäjän kanssa syntyy vain riittävässä vuorovaikutuksessa ja tarvitsemme yhteistä aikaa auttaaksemme uutta yrittäjää avaamisessa parhaalla mahdollisella tavalla, Tapola toteaa.\nBudjetointi ennen ja jälkeen avaamisen\nMarkkinointibudjetti asettaa luonnollisesti raamit kaikelle työlle. Isolla budjetilla voidaan mainostaa kaikissa mahdollisissa kanavissa, mutta useimmiten on niin, että on valittava tehokkaimmat keinot, jotka budjetti sallii.\nEnnakkomarkkinointivaiheessa on myös hyvä muistaa, ettei markkinointi pääty avaamispäivään. Avaamispäivästä lähtien markkinoinnin on pyörittävä suunnitelmallisesti, jotta asiakasvirta kuntosalilla on positiivinen. Tapola suosittelee kuntokeskusyrittäjiä suunnittelemaan markkinointia vuositasolla, asettamaan markkinointiin riittävän budjetin ja seuraamaan markkinoinnin ja myynnin tuloksia.\n– Markkinointi on investointi ja maksaa kyllä itsensä takaisin. Etenkin, jos sen hoitaa kunnolla. Hyvin suunniteltua ja toteutettua markkinointia on myös helppo kehittää. Jos sen sijaan tänään tehdään tätä ja huomenna tuota, on mahdotonta sanoa mikä toimii ja mikä ei, Tapola toteaa.\nKun on kilpailua, kannattaa olla ketterä\nOn täysin eri asia perustaa kuntokeskusta Mäntyharjulle kuin Helsingin keskustaan. Sijainti ja alueella oleva kilpailu vaikuttavat merkittävästi kuntokeskuksen markkinointiin.\n– Pienillä paikkakunnilla näkyvyyden saa helposti pienemmälläkin panostuksella, mutta toisaalta siellä asiakasmääräkin on rajallisempi. Isommilla paikkakunnilla on yleensä myös kiivaampi kilpailu, Tapola kertoo.\nFaromediassa otetaan huomioon sekä kuntosalin sijainti että alueella oleva kilpailu ja suunnitellaan markkinointitoimet niiden mukaisesti. Tarvittaessa markkinoinnissa voidaan tehdä nopeitakin muutoksia, jos kilpailutilanne niin vaatii. Näin toimittiin esimerkiksi Fit Niittykummun markkinoinnissa vuodenvaihteessa 2020-2021.\n– Muutimme Niittykummussa ketterästi markkinoinnin sisältöjä ja optimoimme esimerkiksi Google-mainoksia niin, että saimme omat mainoksemme näkymään ennen kilpailijaa. Ja usein on niinkin, että kilpailu pitää myös yrittäjän jatkuvasti valppaampana. Tuloksen eteen on kireässä kilpailutilanteessa tehtävä jatkuvasti enemmän työtä, Tapola pohtii.\nMiten myynti hoidetaan käytännössä?\nKuntokeskuksen verkkokauppa sijoitetaan yleensä samaan järjestelmään kulunvalvontajärjestelmän kanssa. Tästä syystä kulunvalvontajärjestelmää hankkiessa on syytä miettiä myös markkinointia. Ennen ostopäätöstä kannattaa pohtia muun muassa näitä asioita:\nMiten ennakkomyynti hoidetaan verkkokaupassa?\nMiten verkkokauppa toimii ennakkomyyntiajan jälkeen?\nMiten nopeasti järjestelmän saa käyttöön?\nKuinka helposti verkkokauppa on päivitettävissä?\nKuka verkkokauppaa päivittää?\nFaromedian kuntokeskusasiakkailla on käytössään kolme erilaista kulunvalvontajärjestelmää, joissa verkkokauppa on kulunvalvonnan kanssa samassa järjestelmässä (DLSoftware, Enkora, WebKulkuri). Muutamalla asiakkaalla on käytössään verkkokauppana Mycashflow.\nIhmiset luovat ilmapiirin ja tuovat osaamisen\nTapolan mukaan kaikki avaamisprojektit ovat olleet erialaisia vähintäänkin siitä syystä, että ihmiset projekteissa vaihtuvat.\n– Keitto on aina erimakuinen, kun bataatin vaihtaa perunaan, Tapola nauraa ja jatkaa vakavammin:\n– Makuakin tärkeämpää on se, että kaikki ovat projektissa mukana hyvällä asenteella ja saamme yhdessä luotua projektiin hyvän ilmapiirin ja valjastettua kaikkien osaamisen käyttöön. Hyvässä projektissa kuka tahansa voi nostaa käden ja sanoa, että nyt meillä on ongelma, mitäs tehdään. Silloin korjausliikeitäkin on mahdollista tehdä yhdessä, eikä kenenkään tarvitse olla jatkuvasti turvaamassa omaa selustaansa. Tällaisissa projekteissa olemme olleet ketterämpiä kuin kilpailijat!\nLisää luettavaa kuntokeskusmarkkinoinnista: