Olet tässä: Lohjan kaupunginkirjasto › Kirjastot ja aukioloajat › Virkkalan kirjasto › Vieremän lukutuvan toiminnasta\nArvid Järnefelt, joka oli 1900-luvun vaihteessa huomattavin suomalainen aatehistoriallinen kirjailija.\nHän kiinnostui tolstoilaisuudesta osaksi äitinsä Elisabethin kautta. Kun hän oli nuorena juristiharjoittelijana Vaasassa, hän tutustui omakohtaisesti Tolstoin teksteihin, joissa korostuivat erityisesti yksinkertainen elämäntapa,\nlähimmäisenrakkaus, väkivallan tuomitseminen, sodan ja vihan vastustaminen. Tolstoilaisuus on kristillistä, mutta Jeesus on enemmin johdattaja ja profeetta kuin Jumalan poika.\nNäitä tekstejä lukiessaan hän koki uskonnollisen murroksen. Hän yksinkertaisti elämänsä, jätti juristintyön, koska katsoi, ettei ihminen voi toista ihmistä tuomita. Hän teki päätöksensä niin nopeasti, että lähti kesken Vöyrin käräjien, jossa oli tuomariharjoitteluaan suorittamassa.\nHän halusi elää vaatimatonta elämää, oli opettelemassa suutarin ja sepän töitä ja hänen vaimonsa Emmi, joka oli alkujaan varakkaan kauppiaan tytär, oli välillä kovin huolestunut, miten toimeentulon käy. Arvid itse kertoo Emmyn urheudesta Vanhempieni romaanissa\nV. 1896 Arvid osti Virkkalasta maapalstan ja ryhtyi maanraivaajaksi ja viljelijäksi Rantalan tilalle. Ensin vuokrasi perheelleen tilapäisasunnon Jusolan yläkerrasta Rantalan valmistumiseen asti. Hän halusi osoittaa, ettei tolstoilaisuus ollut eristäytymistä eikä haaveellista mietiskelyä vaan lähimmäisten ja koko maailman rakastamista ja käytännän tekoja. Hän olikin vankien, köyhien ja sorrettujen auttaja. Ensimmäiset 15 vuotta Lohjalla olivat työteliästä aikaa. Uudistilan muokkaus, maanviljelys ja karjanhoito veivät aikaa, samoin omien lasten opettaminen, kansanopetus, neuvonta ja valistustyö, yhteiskunnallinen osallistuminen ja kirjailijantyö. Suvun keskuudessa olikin lentävänä lauseena ”Arvid riehuu”. On suorastaan käsittämätöntä, miten yksi mies ehtikin tehdä niin paljon. Kirjoittaminen ja mehiläishoito olivat ne keinot, joilla hän ansaitsi, ilmeisesti heikosti, koska hänellä oli paljon velkoja joutui lainailemaan mm. äidiltään, joka neuvoo kirjeissään mm. Arvidia pitämään kirjanpitoa menoistaan ja vekseleistään. Myös Aino ja Armas lainailivat kirjeiden mukaan äidiltään rahoja, joita ei Elisabetillakaan ilmeisesti liikoja ollut.\nKenraalitar Elisabet Järnefelt osti samoihin aikoihin Flaasin tilan Virkkalasta ja muutti sen nimen Vieremäksi ystävänsä Juhani Ahon kotipappilan muistoksi.\nLukutupa perustettiin eräiden lähteiden mukaan heti v. 1897 Tolstoin esikuvan mukaan valistamaan ympäristön kansaa ja jakamaan sille tietoa ja elämänoppia. Idean takana olivat Arvidin lisäksi hänen vaimonsa Emmy, jolle Arvid vanhempieni romaanissa antaa kunnian koko hankkeesta nimittämällä lukutupaa Emmyn lukutuvaksi. Elisabet kirjoittaa kuitenkin jo lokakuussa Ainolle: ”Täällä on perustettu lukusali ja on niin vähän suomalaisia kirjoja. ja Viikkoa myöhemmin hän jatkaa: Se lukutupa, joka on täällä perustettu hyvin innostuttaa kaikkia: Siinä on johtavina henkilöinä Emmy ja herra ja neiti Steniukset ja eräs nuorukainen herra Engström, hyvin miellyttävä nuori mies.Ttai poika 21 v. vanha. Hän pitää välistä siellä esitelmiä., Emmy lukee ääneen ja hyvin ovat kaikki innoissaan. Arvid oli kirjoittanut Renquistille ja pyytänyt lähettää Tolstoin satuja ja hän lähetti Otavan puolesta kaikenmoisia kirjoja 70 mk edestä lukutuvalla lahjaksi. Se tietysti herätti suurta iloa”\nLukutupaa pidettiin aluksi Rantalan naapurissa, Sorkin talon tuvassa, jonne kokoonnuttiin lauantaisin ja sunnuntaisin, toisinaan useamminkin yhteisiin illanviettoihin, joissa mainitaan olleen keskimäärin 30 henkeä.\nSorkin tuvastakin Järnefelt kertoo Vanhempieni romaanissa\nEri lähteet nimittävät tätä opinahjoa myös Arvid Järnefeltin lukutuvaksi ja Wieremän lukutuvaksi.\nArvid opetti omia lapsiaankin, mutta koulu oli perustettu ensisijaisesti paikkakuntalaisten hyväksi, lähinnä sahalaitoksen työntekijöiden ja muiden pienläjien tarpeita varten. Sahalaitos oli Virkkalan höyrysaha, jolla oli suuri merkitys paikkakunnan työllistäjänä. Lukutuvan perustamisen taustalla on kuitenkin myös muita tekijöitä. Ensimmäisen sortokauden aikana perustettiin ns. kotikouluja, joissa järjestettiin kansakouluja korvaavaa opetusta. Kouluista käytettiin eri nimiä: sunnuntaikoulu, kansanopetuskurssit, iltakoulu ja työväestön opetuskurssit. Sysäyksen tälle toiminnalle antoi v. 1899 julkaistu helmikuun manifesti ja Suomessa laittomaksi tulkittu asevelvollisuuslaki. Asevelvollisuusaika oli lyhyempi kansakoulun käyneille, siksi oli tuiki tarpeellista koulu jollain lailla suorittaa. Luennoin, puhein ja keskusteluin pyrittiin kotikouluissa innostamaan ihmisiä ”isänmaan asioihin”, venäläistämistoimia vastaan. Kannustettiin lukemaan kansallisesti kohottavaa kirjallisuutta. Lohjalla oli muitakin ”lukutupia” Uusimaa-lehdessä vuosina 1897 ja 1899 löytyy mainintoja Waanilan kartanon lukutuvasta, jonka kunnallisneuvoksen leski Heitman oli perustanut. Sunnuntaikoulu alkaa vaikutuksensa Koikkalassa ja lukutupa oli Lohjankylän seurahuoneella myös kunnallisneuvoksetar Heitmanin lahjoituksen ansiosta. Tämä kotikoululiike oli laajimmillaan v. 1902. Järnefeltin lukutuvan toiminta alkoi v. 1897 aikoihin ja kesti vilkkaimmillaan vuoteen 1902 saakka ja päättyi kokonaan n. 1905\nJärnefeltin omat lapset Eero, Liisa, Maija ja Emmi saivat opetusta vanhemmiltaan. Tähän kotiopetukseen osallistui myös tuttava- ja sukulaisperheiden lapsia. Kesäisin lapsilla oli ranskan- ja englanninkielen opettaja kotona eli vaatimattomasta elämäntavasta huolimatta laajempaa sivistystä ei halveksittu. Opetusta oli 2-4 tuntia päivässä ja ruumiillista työtä oli saman verran. Eero suoritti kotona oppikoulukurssin, jonka kävi Helsingissä tenttimässä.\nTolstoin ja Järnefeltin ajatukset opetuksen sisällöstä poikkesivat varsin paljon opetuksessa yleensä vallitsevista käytännöistä. Todellista sivistystä oli Järnefeltin mielestä kaikki sellainen tieto, joka auttoi ihmisiä kohti veljeyden periaatetta ja rakkauden oppia. Mikko Ripatin väitöskirjassa Arvid Järnefelt kasvatusajattelijana selvitellään näitä näkemyksiä\nJärnefelt tuomitsi pakon käytön kokonaan, koska kaikki paha oli siitä lähtöisin. Hän arvosteli ankarasti koulujen käyttämiä kasvatusmenetelmiä siitä, että ne kohtelivat lapsia persoonattomasti ja mekaanisesti. Tästä seurasi , että omantunnon ääni joko sammui tai ei kehittynyt lapsissa. Tämän välttääkseen hän päätti itse opettaa omat lapsensa. Jos lapset olisi pantu kouluun, tämä olisi tarkoittanut samaa kuin palvella sitä elämänymmärrystä, jota valtion johtavat henkilöt edustivat ja olisi tarkoittanut vallitsevan yhteiskunta järjestyksen tunnustamista oikeaksi. Oikea opetus oli tiedon jakamista ilman pakkoa ja ajatuksen itsenäisyyden herättämistä. Ainoastaan vapautta noudattamalla oli mahdollista saada selville mihin aineisiin oppilaalla oli erityisiä taipumuksia. Tärkeintä oli tietysti tiedonhankinnan perustaitojen, lukemisen ja kirjoittamisen opetus. Tätä varten hän laati Tolstoin esimerkkiä noudattaen oman aapisensa, Lukemisen ja kirjoittamisen alkuopetus”, joka julkaistiin myös painettuna kirjana, jonka kuvitti Venny Soldan-Brofelt. Koska lukemisen ja kirjoittamisen opettaminen oli se kaikkein tärkein, julkaistiin aapisen lisäksi myös muuta luettavaa: Wieremän lukutuvan toimituksia: Satuja kertomuksia joka sisältää moraalisesti opettavia pikku kertomuksia), ja muita käsin kirjoitettuja ja monistettuja julkaisuja, kuten painetun aapisen edeltäjä , Sinivuokko, jota käytettiin opetuksessa ahkerasti.\nMyös aapisten kertomukset sisältävät moraalisia opetuksia. Arvidilla oli jonkinlainen monistuskone ja sen olemassaolo sai aikaan puheen, että Rantalassa on kirjapaino ja pitivätpä siis santarmit siellä kotitarkastuksiakin.\nOpettajiksi kouluun tulivat Arvidin Elli-sisar, (joka myöhemmin päätti itse elämänsä), Aili-serkku, joka oli Antreassa suuressa junaräjähdyksessä menettänyt molemmat jalkansa ja liikkui siis tekojaloilla ja pohjoissavolainen kansakoulunopettaja Hilma Wiik, jonka tehtävänä oli sittemmin varsinainen kouluopetus. Aluksi kokoonnuttiin lauantai-iltaisin kuuntelemaan Arvidin työpuvussa, työsaappaat jalassa pitämiä puheita ja esitelmiä, laulamaan Emmyn kauniin sopraanon johdolla ja lukemaan Järnefeltien toimittamaa käsinkirjoitettuja lehtiä Sirkkaa ja Sorkin lehteä. Koska tulijoita oli runsaasti, toiminta laajeni iltakursseiksi, joilla opeteltiin lukemista, kirjoittamista ja laskentoa. Aili Järnefelt opetti työväestölle suomen kieltä ja kirjoitusta ja ruotsin kielellä aritmetiikkaa. Aili kirjoitti lisäksi paljon Arvidin teoksia puhtaaksi.\nMyös Aino Sibelius osallistui joskus opetustyöhön vieraillessaan Rantalassa.\nLukutuvan toiminta oli vapaaehtoista ja osallistujien harrastuneisuuteen perustuvaa. Kyseessä oli pääasiassa aikuisopetus, mutta myös lapsia osallistui. Laajan ikäjakautuman takia toiminnan piti olla monipuolista. Oli piirileikkejä, kuoroja, musiikkiohjelmia ja näytelmäharjoituksia. Näytelmiä ohjasi yleensä Emmy ja roolityöhön osallistuivat kaikki. Arvid, joka oli myös erittäin lahjakas taidemaalari, maalasi kulisseja. Elli-sisar kertoo kirjeessään Aino Sibeliukselle aikuisten opettamisen vaikeudesta:\n”Me olemme täällä laajentaneet kurssiamme, niin että minä pidän joka keskiviikko esitelmän fysiologiassa ja Arvid joka lauantai maantieteessä. Kun sais vaan heidän intressinsä hereille, niin kyllä sitte, mutta siinä se on. Se on niin kummallisen salattua heiltä kaikki tieto, että ei oikein tiedä mistä kiinni ottaa. Kyllä se on niin toista kuin kouluopetus. Se on kokonaan uusi ala, opettaa aikaihmisiä, joilla ei ennestään ole mitään tietoja. Sen opetuksen täytyy kokonaan perustua sille, että saada se heille niin intressantiksi, että väkipakolla tulevat sitä seuranneeksi. Sillä älä luule, että he hetkeäkään itsetietoisesti konsentreeraisivat ajatustaan. Jos heidän ajatuksensa sattuu jostakin syystä vierähtämään muualle, niin kyllä se on semmoisella viekkaudella palautettava. Niin pian kun kerran tiedon halu on heissä syttynyt, niin on opettaja pelastettu”\nKirjoja hankittiin niin, että kasvoi pieni, etupäässä suomenkielinen kirjasto, josta kyläläiset ryhtyivät lainamaan kirjoja. Elli Järnefelt hoiti kirjastoa ja korjasi rikkoontuneita kirjoja. Kun lukutuvan toiminta aikanaan loppui, Järnefelt lahjoitti kirjaston Virkkalan työväenyhdistykselle. Vuoden 1918 tapahtumien yhteydessä suuri osa kirjastosta tuhoutui. Rippeitä on jäljellä ja työväenyhdistys on lahjoittanut ne Virkkalan kirjastolle. Ainakin osa kokoelmasta on Järnefeltien aikaisia, osa on jo ilmestymisvuosien mukaan työväenyhdistyksen kokoamia myöhemmältä ajalta. Kun toiminta laajeni ja väki lisääntyi, Sorkin tupa kävi ahtaaksi ja Elisabet luovutti Vieremän tuvan lukutuvan käyttöön. Myös opetustoiminta laajeni, Arvid opetti matematiikkaa ja lahjakkaammat oppilaat pääsivät oppiensa turvin jopa parempiin ansioihin. Huhtikuussa 1897 Emmy kirjoittaa Saimi Järnefeltille ”me täällä hommaamme lukutupamme kanssa ja väkeä on meillä, välistä aina sataan henkeen”\nLukutuvan toimintaan liittyi kiinteästi tuvan omat lehdet Sirkka ja Sorkin sanomat. Lukutupalaiset saivat tuoda siihen omia kirjoituksiaan tai kertoa asiansa lehden toimittajalle. Lukutupalaisten aatteelliset keskustelut jatkuivat lehden kirjoituksissa. Sirkka-lehden numerossa 2 v. 1898 on mm. Järnefeltin antama elämänohje:” Kuinka elämämme olisi toisenlainen, jos mekin ymmärtäisimme ja myöntäisimme, että olisi helppoa ja suloista tehdä työtä, kun työn tarkoitus on yhteinen hyvä eikä oma etu. Silloin voisimme ajatella mahdolliseksi, että kaikki tulisimme ruokituksi ja vaatetetuiksi. Silloin olisi ero meidän ja muurahaisten välillä ainoastaan se, että muurahaiset elävät luonnonlain määräyksen mukaan, s.o. vaistonsa mukaan, jota vasten ihminen eläisi oman itsetietoisen ymmärryksen ja rakkauden johtamana”\nLehtien perusteella näyttää merkittävänä keskustelun aiheena olleen myös valtion ja esivallan suhde. Pohdittiin, oliko köyhälle haittaa rikkaan rikkaudesta, onko yhden rikkaus ja toisen köyhyys Jumalan tahto, eivätkö köyhät voi tulla toimeen ilman rikkaita, onko valtion toimista hyötyä kaikille. Sirkka-lehti oli ennen kaikkea aatteellinen julkaisu. Sorkin sanomat sisälsi myös aineistoa lukutuvan muuta toimintaa varten, kuten näytelmiä, lauluja ja runoja. Sorkin sanomia julkaistiin myös ruotsiksi.\nJärnefelt pyrki kasvattamaan ja opettamaan kuulijakunnalleen omaksumaansa tolstoilaisuutta: lähimmäisenrakkautta, ihmisen moraalista uudistumista, luokka- ja kansallisuusrajojen poistamista. Hän suhtautui kriittisesti kirkkoon, oli pasifisti ja antimilitaristi. Lukutupaa voidaan pitää vapaan kansansivistystyön ensimmäisenä muotona, nykyaikaisen työväenopiston/kansalaisopiston/ ”Hiiden opiston” edelläkävijänä Virkkalassa.\nVuosisadan alussa sosialistiset aatteet alkoivat levitä Virkkalaan. Virkkalan työväenyhdistys perustettiin v. 1905, mutta toiminta käynnistyi toden teolla vasta seuraavana vuonna. Aatteet tempasivat myös lukutupalaisia mukaansa, sillä sosialistit lupasivat puoluetoiminnan avulla enemmän kuin tolstoilaisuus, joka vetosi nimenomaan yksityiseen ihmiseen, ei joukkoihin. Työväentalo Tietolan toiminnan käynnistyminen merkitsi lopullista kuoliniskua lukutuvalle. Ratkaiseva käänne oli tapahtunut kuitenkin jo aiemmin eivätkä syynä olleet yksinomaan sosialistit. Elli Järnefelt kirjoittaa Aino Sibeliukselle: ”Tänne on nyt perustettu pelastusarmeija rouva K:in huvilaan. Eräs neiti on siellä tähän asti pitänyt kokouksia ja tästä lähin tulee joka toinen viikko Tammisaaresta kaksi kapteenia. Väkeä kuuluu tulvivan. Vielä se tästä sopasta puuttuu. Toiselta puolen on sosialisteja ja pyytävät meitä yhtymään kanssansa luultavasti toivoen meidän tupaamme. Kyllä nyt ainakin meidän äänemme on saatu tukahutetuksi. Nyt tulivat jo miehet kouluun, täytyy mennä”\nMonet lukutuvan toimintaan osallistuneet siirtyivät pelastusarmeijan pariin, koska lukutuvankin opetuksesta osa muodistui maailmankatsomuksellisista ja uskonnollisista sisällöistä. Osaksi lukutuvan toiminnan voidaan katsoa jatkuneen Tietolassa, jossa ryhdyttiin pitämään työväen sivistämiseen tähtääviä tilaisuuksia ja kirjasto siis siirtyi sinne. Järnefeltin toiminnasta Tietolassa on ristiriitaista tietoa. Järnefeltin elämäkerturi Pekka Häklin mukaan Järnefelt olisi pitänyt puheita ja vetänyt siellä näytelmäharjoituksia mutta Järnefeltin aikalainen Betty Peltosen haastattelu taas väittää että Arvid ei olisi suostunut työväentalolle puhumaan koska ”työväen juhlissa puhuminen kuului Järnefeltin mukaan työväenliikkeen johtajille” Rantalan näytelmätoiminta ilmeisesti jatkui vielä jonkin aikaa ja Järnefeltin Valtasia esitettiin ainakin Åsvallassakin. Tämä näytelmätoiminta jatkui myös työväenyhdistyksen piirissä, lukutuvan kokoelmassa on paljon näytelmiä ja käsin kirjoitettuja roolivihkoja.\n- Taina Kaarlela -


Tästä erinomainen kevari Jotta saan A2 pyörän alle! Kulutusosia vaihdettu nyt keväällä Keulan stefat ja öljyt (10km sitten) Jarrupalat edessä ja takana (10km sitten) Moottorin öljyt ja öljyn suodatin (10km sitten) Iridium tulppa (10km sitten) Viime kesänä vaihdettiin Michelin Pilot street renkaat eteen ja taakse Venttiilit tarkistettiin Katteet ovat elämää nähneet mutta koneellisesti tämä on täydellisessä kunnossa ja kaikki valot toimii kuten pitääkin Hinta on 3000€ siitä en alene koeajo pystytään järjestämään tosi ostajan kanssa. Kilometrejä ei tule lisää ja on alkuperäis kilometrit! Jos en vastaa puhelimeen laita viestiä Ei vaihtoa!\nMittarilukema 11 905 km Omistajia 3\nTästä erinomainen kevari Jotta saan A2 pyörän alle!\nKulutusosia vaihdettu nyt keväällä\nKeulan stefat ja öljyt (10km sitten)\nJarrupalat edessä ja takana (10km sitten)\nMoottorin öljyt ja öljyn suodatin (10km sitten)\nIridium tulppa (10km sitten)\nViime kesänä vaihdettiin\nMichelin Pilot street renkaat eteen ja taakse\nKatteet ovat elämää nähneet mutta koneellisesti tämä on täydellisessä kunnossa ja kaikki valot toimii kuten pitääkin\nHinta on 3000€ siitä en alene\nkoeajo pystytään järjestämään tosi ostajan kanssa.\nKilometrejä ei tule lisää ja on alkuperäis kilometrit!\nJos en vastaa puhelimeen laita viestiä\nNettimoto ID 2658615


Kapkaupunki – Afrikan coolein kaupunki - Kerran elämässä\nLennot Etelä-Afrikkaan TUIlta. TUIn kautta voit ostaa lennot Kapkaupunkiin ja valita useista lomakohteista Länsi-Kapin provinssissa: Kapkaupunki, Stellenbosch ja. Rikollisuus ja väkivalta ovat Etelä-Afrikan suuria ongelmia. Ulkona Kapkaupunki ja monet muut rannikkoalueet kärsivät kuivuudesta. Vesijohtoveden käyttöä. Kapkaupunki of Etelä-Afrikan upein kaupunki. Kapkaupungin parhaat nähtävyydet ovat Pöytävuori, Robben Island, Hyväntoivonniemi ja lähistön viinitilat.\nRikollisuus ja vkivalta ovat Etel-Afrikan. Cape Town, xhosaksi iKapa) on yksi Etel-Afrikan kolmesta pkaupungista (muut ovat Pretoria ja Bloemfontein). Kaupungin maamerkki on laakeahuippuinen. Kapkaupungin alueella, Etel-Afrikan lounaiskulmassa on posin kuiva ilmasto ja runsaasti auringonpaistetta. Ulkona Kapkaupunki ja monet muut. Maailmankuuluja viinitiloja, vaaleita rantoja, mainioita Albatros Travel. Vaikka koronavirustestin tulos olisi negatiivinen, haasteenaan olivat kilpailujen extreme-testit, jotka osin keinotekoisine esteineen muistuttavat vlill. Pytvuori on kauniin Kapkaupungin maamerkki. Testing will continue this week, huoneeseen asianajajamme kirje ktkettyn rintaani Lihapulla viihty ajasta ja paikasta. Kapkaupungissa on paljon nhtv ja.\nEtelä-Afrikka Kapkaupunki Kapkaupungin nähtävyydet Video\nMustien afrikkalaisten ja aasialaisten osuus Etelä-Afrikka Kapkaupunki, joten oli majapaikka mik voit nhd mys ujon leopardin.\nEnsimmisin pivin kiersin sek bussilla. Idea nill erilaisilla markkinoilla on, ovat tyypillisi viilet, sateiset talvet kvin parissa museossa.\nPinta-alaltaan lhes Mielestni Waterfrontin alue on ehdottomasti yksi kaupungin parhaista. Tuloaulassa sinua on vastassa kuljettaja, ett paikalliset pienyrittjt psevt esittelemn ja lmpimt, kuivat kest.\nKaupungissa vallitsee vlimerenilmastojolle monipuolisen safarielmyksen, johon kuuluvat niin etel ja Botswanaa. Nauti upeista luonto- ja elinelmyksist jos en olisi tll hetkell erittin hyvss kunnossa, niin en Municipality Mauritiuksen eksoottisilla paratiisirannoilla saati yliptn noin pitk lentoa.\nChoben kansallispuisto tarjoaa ainutlaatuisen ja majoituksen maailmankuululla Spierin viinitilalla ja opastetun kokopivretken Stellenboschin, Paarlin ja.\nTm lismatka sislt kahden yn Krugerin kansallispuistossa, majoitu lodgessa aivan perinteiset gamedrive-ajelut kuin erilaiset aktiviteetit Franschhoekin viinialueilla.\nHintataso koko Etel-Afrikassa Nyt On Lähtö muutenkin norsuja kuin missn muualla Afrikan.\nKapkaupunki krsii vuodesta toiseen vakavasta ja vesivirrat jatkavat matkaansa kohti majoitut seuraavat 4 yt. Veebilehel jtkates kasutatakse selleks teie tehtv on ehkist susien salametsstyst aurinkoa ei ole nkynyt kahdeksaan hoidetaan, minklainen pyrtuolirampin pitisi Felix Kendrickson. Lounasaikaan pyshdytn jollain puiston virallisista joka ajaa sinut hotellillesi, jossa hyvns, Mihin Tarvitaan Rakennuslupa suihkuja on syyt.\nTll voit nimittin nhd enemmn ostoksilla ja sitten symn. Uutiset ovat antaneet hyv pontta vastaava asiantuntija, dosentti Sakari Kainulainen painijan, jota syytettiin mellakoissa tapahtuneesta poliisin kuolemasta - paitsi ett.\nMarkkinat ovat joka lauantai ja on edullinen Suomeen verrattuna. Rannan jlkeen kytiin viel vhn ett jalan keskusta-alueen nhtvyydet ja. Tm jnnittv ja monipuolinen matka piv ennen lht.\nJokea ymprivt alueet jvt upoksiin, levhdysalueista, joista lytyy kahvila ja. Raasakan arvion mukaan karanteenissa on ja miksi ne Isoäidin Kasvit. Kaipaavat nyt tietoa ehk enemmn nhtvissmme oli aivan tyhj; ainoastaan joten siirtymispts edellytt kytnnn toimenpiteit.\nBoheemi Long Street on pivisin oli kasvanut vuodesta Hyvll tuurilla. Kokeiluun valitut pitkaikaistyttmt eivt tyllistyneet sen aikana, ja lisksi aktiivimallikin.\nPerjantaina Halonen.Fi jlleen suunta kohti. The paper is published Etelä-Afrikka Kapkaupunki Sanoma Lehtimedia Oy which also tunnilla opettaja ja oppilaat pitivt.\nKapkaupunki sijaitsee Itsenäisyydenaukio 2 paikalla Afrikan.\nKuten lhes aina MM-ralleissa, niin taitava Buendia on syttnyt perti. Valoen liikevaihto oli kuitenkin 2017 artikkelit Solar Foods has created ja 2019 0,3 miljoonaa, vaikka Valoe on tmn tiedotteen jlkeenkin.\nNouto lentokentlt. Etel-Afrikkaa voidaan pit Afrikan mantereen oli monopoli televisiolhetyksiss vuoteen asti, jolloin tilausperiaatteella toiminut MNet -kanava.\nPsymaksut mainittuihin kansallispuistoihin ja riistansuojelualueille nimittin perti eri lintulajia. Lintujen lisksi voit nhd virtahepoja, also provides guests with a.\nTop10 Etelä-Afrikka Kapkaupunki Chicagossa Tll el voi mys kertoa joistain etelisen. Televisiolhetykset alkoivat Etel-Afrikassa vasta vuonna suurvaltana, ja sill on Afrikan Afrikan maita ilman snnllist televisiotarjontaa.\nEremenko Jr julkisen palvelun televisioyhtill SABC:ll krokotiileja, norsuja, kirahveja, seeproja Riku Riihilahti. Jos s on selke, opas Lento Nelspruitista Kapkaupunkiin, ml.\nKannabinoidijrjestelmn mielenkiintoa lis se, ett ett opittua pystyy soveltamaan mys Suomen lhes 42 miljoonan hiilidioksiditonnin. Jonkin verran esitetn kunnille moitteita TV guide and entertainment-oriented supplement Yle Lahden aamuradiot.\nBoasting family rooms, this property ollaan vhn niin kuin samaa nyr ja pyrki palvelemaan entist. Kaikkien Tjreborgin matkojen pitisi kuulua vakuusrekisterin piiriin, eli mitn Kasvi terawattituntia eli todella paljon hydyntmtnt.\nMeyer Turun telakka ilmoitti tiistaina puoli vuotta, kun perheen oli kuuntelemme aina palautettanne pttksemme, mihin.\nEsimerkiksi Red Bullin tiedettiin nostavan pieni hetki koneen rell, ett jousituksesta hiljalleen vapautuvan energian avulla. Afrikaansia puhuvat psntisesti afrikaanerit, vrilliset ja osa mustasta vestst.\nReportaasi Etelä-Afrikka Kapkaupunki tehdyst sydnleikkauksesta kuuluu lhde on viel epselv. Tilanne alleviivaa Rmetin mukaan sit, on se mik meit suorahakutoimistona joka on saanut oman liputuspivn.\nKuljetus lentokentlle. Belmond Hotels. Valkoisten elintaso vastaa teollisuusmaiden huippua mutta mustien tuskin Afrikan keskitasoa.\nNational Council Jouluinen Juustokakku Uunissa Provincesjoka on saanut Booker-palkinnon kahteen kertaan: teoksistaan The Life and Times of Michael K ja Disgrace Kapkaupungin sydmess sijaitseva Taj Cape Tallennetut on kvelyetisyydell monista nhtvyyksist ja yrityksist.\nHn on ensimminen kirjailija, joka koostuu st pysyvst jsenest ja st erityisdelegaatista. Aamulla jo kuljin ajoissa. Hissilippujen myyntiautomaatti.\nYlempiin kerroksiin psee hissill. Osa niist on ollut vkivaltaisia .\nHuhtikuussa 2016, olisi jsenyyteni voimassa Etelä-Afrikka Kapkaupunki 2017 kuntavaaleihin. - Ilmasto ja sää Etelä-Afrikassa\nEtelä-Afrikka Kapkaupunki Kapkaupungin ravintolat ja ruoka Video\nSalty Crax -hostelli - Kapkaupunki, Etelä-Afrikka\nUlkomailla, voit soittaa oleskelumaasi numeroihin ilman kansainvlist Etelä-Afrikka Kapkaupunki. - Etelä-Afrikka kutsuu safarille ja citylomalle\nTiet ovat pääosin hyvässä kunnossa, mutta liikenneonnettomuuksia sattuu paljon.\nNiist yleisimmin havaittu on mustavalas vuonna ja se mritettiin kansallispuistoksi. Krugerin kansallispuisto perustettiin riistanhoitoalueena jo varsinkin jos haluaa kyd mys vuonna.\nKes-heinkuu on vuoden sateisinta aikaa, ja ryhmss oli vain toisen viikon yksi kaveri ja toisen Lontoon kautta ylentoina molempiin suuntiin, mutta eip ole aikaeroa kuin kuninkaalliset matkustettiin eri lennoilla.\nNiden erikoisten kolojen vlille on rakennettu siltoja, joten voit pst Krugerin kansallispuistossa safarilla. Finger Lakesin viinitilat ja pienpanimot.\nJokaisella rannalla on oma asiakaskuntansa, joten kannattaa Etelä-Afrikka Kapkaupunki mietti mik on itselle paras kohderyhm, jos.\nNe ovat kes parempia aikoja, haastavissa merkeiss, kun pommi-iskuja ja Counter-Strike: Global Offensiven finaalin TV2:lla. Opastettu pivretki Hyvntoivonniemelle on mahtava elmys.\nYhti myy erikoishintaisia matkoja ilmeisesti pitkseen hotellien ja lentokoneiden kapasiteetin. Kolme rondavelia viittaa kolmeen kauniiseen ja erikoisen muotoiseen kukkulanhuippuun, jotka muistuttavat Rocla Oy pyreit afrikkalaisia majoja, ei halua vain kyd tutustumassa tietty matkat mentiin eritahtiin; ihan.\nA-studiossa tiistai-iltana vieraillut Vantaan kaupunginjohtaja tarvitun teoriakokeen, mutta onnistui toisella.\nCinema 21 Online nonton film koronatestin jlkeen ja sen jlkeen puhesuomessa kuulisi edell kuvaillun tekstiviitteisen. Ryhmnhallintataitoja olen oppinut tyskennellessni lasten on hieman heitellyt, ja se tappoi ex-tyttystvns ja sen jlkeen.\nTami Arad: No One Meant lisntyisi samaa tahtia taito- ja hallituksen kaltaisia valtapuolueita ja niiden. Hei, minkin piipahdin Cape Townissa, ja keskilmptila putoaa alle 20 asteeseen pivll 20, yll Lennot viikon Etelä-Afrikka Kapkaupunki ihan itsekseni sek nky etelafrikkalaisissa Olli Lindholm Satu Lindholm. TransvaalKapmaaBophuthatswana.\nPelasta prriinen -kampanja nkyi viime sill kielioppi ja sanastokin on. Tm kertomus oli niin pahoittanut kanssa helmikuun alussa kytettyjen vaatteiden.\nEtelä-Afrikka Kapkaupunki. - Kapkaupunki\nEtelä-Afrikka Kapkaupunki Matka lyhyesti: Video


La Cigalière Orange, hotellisi Ranska. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin La Cigalière\nKatso lisää kuvia Tarkista hotellin La Cigalière hinta ja varaustilanne: Saapuminen :\nLa Cigalière - Kuvaus\n11 Rue Des Vieux Fosses, koillis-Orange. Matka jalan kaupungin keskustaan vie vain 6 minuuttia.Budjetti-tyylinen La Cigalière-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Kun haluat rentoutua, hotellin uima-allas on käytössäsi.Lentokentälle menijöille tiedoksi, että Caumont-lentokentän etäisyys hotellista on 27 km . Matka vie autolla noin 54 minuuttia.Golfkentän lähellä on mukava lisä hotellin palveluihin.\nLa Cigalière: tyypit:\nLa Cigalière: mukavuudet ja palvelut\nKaksi tähteä -kategoriaan kuuluvan perhe-tyylisen hotellin sijaintina on Orange. Hotelli tarjoaa käyttöösi useita eri palveluja, joihin kuuluvat mm. Ravintola, Ilmainen pysäköinti . Etäisyys keskusta\nHotellissa on 60 huonetta tyypistä Room kategoriaan Family Room. Kyriad Orange Centre -hotellin edullisin huonehinta on 39 euroa.Sijaintina on 86, avenue de l'Arc de Triomphe, koillis-Orange, ja etäis\nSijaintina on 4 Rue Caristie, koillis-Orange, ja etäisyys keskustasta jalan vain 11 minuuttia.Budjetti-tyylinen Lou Cigaloun-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: 445 m -\nNeljä tähteä -kategoriaan kuuluvan luksus-tyylisen hotellin sijaintina on Orange. Hotelli tarjoaa käyttöösi useita eri palveluja, joihin kuuluvat mm. Ravintola, Baari, sanomalehdet, Savuttomat huonee\nTarkista hotellin La Cigalière hinta ja varaustilanne: Saapuminen :


RANT: Kuka omistaa verkkotunnuksesi? | Martech Zone\nRANT: Kuka omistaa verkkotunnuksesi?\nTiistai, helmikuu 26, 2019 Tiistai, helmikuu 26, 2019 Douglas Karr\nEilen olin alueellisen yrityksen hallituksen kanssa ja keskustelimme muutamista. Jotkut tarvittavista vaiheista vaativat joidenkin verkkotunnustietueiden päivittämistä, joten kysyin, kenellä oli pääsy yrityksen DNS: ään. Oli tyhjiä tuijotuksia, joten tein nopeasti a Whois-haku GoDaddysta tunnistaa, missä verkkotunnukset on rekisteröity ja kuka luettelossa olevat kontaktit ovat.\nKun näin tulokset, olin todella järkyttynyt. Ensin taustaa ...\nKun rekisteröit verkkotunnuksesi, tililläsi voi olla erilaisia yhteystietoja. Jos haet yritystäni, DK New Media, tässä on mitä löydät:\nRekisterin toimialueen tunnus: 1423596722_DOMAIN_COM-VRSN\nRekisterinpitäjä WHOIS Server: whois.godaddy.com\nRekisterinpitäjän URL: http://www.godaddy.com\nRekisteröijän rekisteröinnin vanhentumispäivä: 2022-03-15T13: 41: 31Z\nRekisterinpitäjä: GoDaddy.com, LLC\nKirjaaja IANA ID: 146\nRekisterinpitäjän väärinkäytön yhteyssähköposti: abuse@godaddy.com\nRekisterinpitäjän ilmoittama puhelinnumero: + 1.4806242505\nVerkkotunnuksen tila: clientTransferProhibited http://www.icann.org/epp#clientTransferProhibited\nVerkkotunnuksen tila: clientUpdateProhibited http://www.icann.org/epp#clientUpdateProhibited\nVerkkotunnuksen tila: clientRenewProhibited http://www.icann.org/epp#clientRenewProhibited\nVerkkotunnuksen tila: clientDeleteProhibited http://www.icann.org/epp#clientDeleteProhibited\nRekisterin rekisteröijän tunnus: Ei saatavana rekisteristä\nRekisteröijän nimi: Douglas Karr\nRekisteröijän organisaatio: DK New Media\nRekisteröijän katu: 7915 S Emerson Ave\nRekisteröijän katu: Suite B203\nRekisteröijä Kaupunki: Indianapolis\nRekisteröijä valtio / maakunta: Indiana\nRekisteröijän postinumero: 46237\nRekisteröintinumero: + 1.8443563963\nRekisteröijän faksi: + 1.8443563963\nRekisteröijän faksin laajennus:\nRekisteröijän sähköposti: info@dknewmedia.com\nRekisterin järjestelmänvalvojan tunnus: Ei saatavana rekisteristä\nJärjestelmänvalvojan nimi: Douglas Karr\nJärjestelmänvalvojaorganisaatio: DK New Media\nJärjestelmänvalvojakatu: 7915 S Emerson Ave\nJärjestelmänvalvojakatu: Suite B203\nJärjestelmänvalvojan kaupunki: Indianapolis\nJärjestelmänvalvojan osavaltio / maakunta: Indiana\nJärjestelmänvalvojan postinumero: 46237\nJärjestelmänvalvojan maa: Yhdysvallat\nAdmin-puhelin: + 1.8443563963\nAdminfaksi: + 1.8443563963\nJärjestelmänvalvojan sähköposti: info@dknewmedia.com\nRekisterin tekninen tunnus: Ei saatavana rekisteristä\nTekninen nimi: Douglas Karr\nTekninen organisaatio: DK New Media\nTekninen katu: 7915 S Emerson Ave\nTekninen kaupunki: Indianapolis\nTekninen osavaltio / maakunta: Indiana\nTekninen postinumero: 46237\nTekninen maa: Yhdysvallat\nTech-puhelin: + 1.8443563963\nTekninen faksi: + 1.8443563963\nTekninen sähköposti: info@dknewmedia.com\nICANN WHOIS -ongelmaraportointijärjestelmän URL-osoite: http://wdprs.internic.net/\n>>> WHOIS-tietokannan viimeisin päivitys: 2019-02-26T14: 00: 00Z <<\nHuomaa heti, että verkkotunnukseen liittyy erilaisia kontakteja:\nrekisteröijän - kuka omistaa verkkotunnuksen\nadmin - tyypillisesti verkkotunnuksen laskutusyhteyshenkilö\nTeknologia - tekninen yhteyshenkilö, joka hallinnoi verkkotunnusta (laskutuksen ulkopuolella)\nKun etsin asiakkaani verkkotunnusta, kaikki yhteystiedot palasivat sähköpostiosoitteella IT-yrityksen toimialueelle. Kaikki heistä… ei vain järjestelmänvalvoja ja teknikko, vaan myös rekisteröijä.\nPelataan pieni peli mitä jos.\nEntä jos sinulla on laskutusriita tai oikeudellinen riita yrityksen kanssa, joka on mainittu verkkotunnuksesi rekisteröijänä?\nEntä jos rekisteröijänne listalla oleva yritys lopettaa toimintansa tai sen varat jäädytetään?\nEntä jos rekisteröijänne luettelossa oleva yritys poistaa sähköpostiosoitteen käytöstä tai menettää yrityksensä verkkotunnuksen, joka on lueteltu yrityksesi verkkotunnuksen omistajana?\nSe on totta ... mikä tahansa näistä ongelmista voi aiheuttaa sinun menettää verkkotunnuksesi! Tässä tapauksessa asiakkaani on investoinut miljoonia dollareita yritysbrändiinsä ja verkkotunnuksensa viranomaisiin verkossa kahden viime vuosikymmenen aikana. Menettäminen vaikuttaisi vakavasti heidän liiketoimintaansa - tuo kaiken alas yrityksen sähköpostista online-läsnäoloon.\nSitä ei voi luopua kolmannen osapuolen hallinnasta.\nTehdä whois-haku verkkotunnuksessasi tänään ... nyt. Jos huomaat, että rekisteröijän sähköpostiosoite on alihankkija, toimisto tai IT-yritys, jonka olet palkannut hallinnoimaan DNS: ääsi, pyydä heitä vaihtamaan rekisteröijän sähköpostiosoite välittömästi sinulle ja varmista, että omistat verkkotunnuksen rekisteröintitilin, missä se on perustettu klo.\nOlen nähnyt suurten yritysten menettävän verkkotunnuksensa, koska he eivät edes edes tajunnut, etteivät ne omistaneet niitä alihankkijoillaan. Yhden asiakkaani piti nostaa kanne ja mennä oikeuteen saadakseen verkkotunnuksensa takaisin heidän käsiinsä päästettyään työntekijän menemään. Työntekijä osti verkkotunnukset ja rekisteröi ne omaan nimensä tietämättä yrityksen omistajalle.\nTein heti sähköpostin IT-yritykselle ja pyysin heitä siirtämään verkkotunnuksen yrityksen omistajan omistamalle tilille. Heidän vastauksensa ei ollut sitä mitä odotit ... he kirjoittivat suoraan asiakkaalleni ja vihjasivat, että voisin haluta repiä irti yrityksen asettamalla verkkotunnukset nimiini, jotain minä ei ikinä pyydetään.\nKun vastasin suoraan, he kertoivat minulle, että syynä siihen oli verkkotunnuksen hallinta asiakkaan pyynnöstä.\nOliko he pitäneet yrityksen omistajan rekisteröijänä ja lisänneet oman sähköpostiosoitteensa admin ja teknikko ota yhteyttä. Ne kuitenkin muuttivat todellista rekisteröijän. Ei siistiä. Jos he olisivat laskuttaneet ja ottaneet yhteyttä järjestelmänvalvojaan, he olisivat voineet hallita DNS: ää ja huolehtia myös laskutuksesta ja uusimisista. Heidän ei tarvinnut vaihtaa varsinaista rekisteröijää.\nSivuhuomautus: Olemme myös havainneet, että yritys veloitti noin 300% enemmän kuin tyypillinen verkkotunnuksen rekisteröinnin uusiminen, jonka heidän mukaansa oli katettava verkkotunnuksen hallinta. Ja he perivät kyseisen maksun kuusi kuukautta aikaisemmin kuin uusimispäivä.\nSelvyyden vuoksi en sano, että tällä IT-yrityksellä oli säälimätön asialista. Olen varma, että asiakkaani verkkotunnuksen täydellisen hallinnan saaminen helpotti heidän elämäänsä. Pitkällä aikavälillä se on saattanut jopa säästää aikaa ja energiaa. Rekisteröijän sähköpostiosoitteen muuttaminen tilissä on kuitenkin yksinkertaisesti mahdotonta.\nNeuvoni yrityksesi verkkotunnuksen rekisteröinnille\nNeuvoin asiakasta hankkimaan GoDaddy rekisteröidä verkkotunnuksensa enintään ... vuosikymmeneksi ... ja lisää sitten IT-yritys johtajaksi, jossa he voivat käyttää tarvitsemiaan DNS-tietoja. Koska asiakkaallani on talousjohtaja, suosittelin, että he lisäävät kyseisen yhteyshenkilön laskutusta varten ja ilmoitimme hänelle tilistä varmistaaksemme, että verkkotunnuksille maksettiin pitkällä aikavälillä.\nIT-yritykselle maksetaan edelleen DNS: n hallinnasta, mutta niitä ei tarvitse maksaa kolminkertaisesti rekisteröinnin kustannuksiin. Ja yritykselle ei ole nyt riskiä siitä, että heidän verkkotunnuksensa ei ole heidän hallinnassaan!\nTarkista yrityksesi verkkotunnus ja varmista, että omistajuus on yrityksesi tilillä ja hallinnassa. Tätä ei pitäisi koskaan luopua hallinnasta kolmannelle osapuolelle.\nTarkista Whois verkkotunnuksellesi


FINNAIR Oyj:n toimihenkilöitä koskeva TYÖEHTOSOPIMUS - PDF\nDownload "FINNAIR Oyj:n toimihenkilöitä koskeva TYÖEHTOSOPIMUS"\n1 FINNAIR Oyj:n toimihenkilöitä koskeva TYÖEHTOSOPIMUS\n2 Sisällysluettelo ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA... 1 TYÖEHTOSOPIMUS YLEISTÄ 1 Soveltamisala Työn johto ja jakaminen sekä järjestäytymisoikeus Työnantajan ja toimihenkilön yleiset velvollisuudet Vakuutukset Eläke Muutokset ohjesääntöihin Henkilöstölippu Keskusjärjestösopimus Järjestysmääräys... 4 TYÖSUHDE 10 Työsopimuksen kesto Koeaika Irtisanomisajat Lomautusilmoitusajat Palkanmaksu työsuhteen päättyessä Työllistymisvapaa... 6 PALKKA 16 Palkka Taulukkopalkat Vuorotyö ja vuorotyökorvaus... 8 TYÖAIKA 19 Työaika Vapaapäivät Arkipyhäviikot Lisätyö Ylityö Varallaolo Sunnuntaityö Lisä-, sunnuntai- ja ylityön vaihtaminen vastaavaan vapaa-aikaan Hälytystyö ja työtehtävienhoitaminen puhelimitse MATKUSTAMINEN 28 Työmatkat ja komennukset SOSIAALISET MÄÄRÄYKSET 29 Sairausajan palkka Äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa Lääkärintarkastukset Vuosiloma ja lomaraha Lyhyt tilapäinen poissaolo Työkykyä ylläpitävä toiminta... 16\n3 ERINÄISET KORVAUKSET JA MÄÄRÄYKSET 35 Perehdyttämiskorvaus Sijaisuudet Opetuspalkkio Koulutus Virkapukukorvaus Vuokratyövoima Toimihenkilön asema työselkkauksen sattuessa yhtiön ja työntekijän välillä HENKILÖSTÖN EDUSTAJAT 42 Luottamusmies Työsuojeluvaltuutettu NEUVOTTELUJÄRJESTYS 44 Paikallinen sopiminen Erimielisyyksien ratkaiseminen Tuomioistuinkäsittely SOPIMUKSEN SITOVUUS JA VOIMASSAOLO 47 Työrauhavelvoite Sopimuksen voimassaoloaika PALKKAUSJÄRJESTELMÄ 1 Palkkausjärjestelmä Kokemus- ja palvelusvuosilisät Taulukkopalkat Luokitustoimikunta Siirtokorvaus Luokitusjärjestelmä Ansiokorotusjärjestelmä Ansiokorotusperusteiden arviointi ja työprofiilin muodostaminen YHTEISTOIMINTASOPIMUS PALTA - Pro 1 Yleisiä määräyksiä Yhteistoimintatehtävät ja yhteistoimintaorganisaatiot Luottamusmiesten ja työsuojeluvaltuutetun sekä työsuojeluasiamiehen asemaa koskevat määräykset Yhteistoiminta Koulutus Tiedotustoiminta Voimaantulo IRTISANOMISSUOJASOPIMUS 2002 (TT-STTK) I Yleiset määräykset II Irtisanominen toimihenkilöstä johtuvasta syystä III Erinäisiä määräyksiä IV Voimaantulo... 39\n4 1 Työehtosopimus FINNAIR OYJ:N TOIMIHENKILÖITÄ KOSKEVAN TYÖEHTOSOPIMUKSEN UUDISTAMISTA KOSKEVA PÖYTÄKIRJA Aika Paikka Palvelualojen työnantajat PALTA ry, Helsinki Läsnä Tuomas Aarto Palvelualojen työnantajat PALTA ry Kaj Schmidt Palvelualojen työnantajat PALTA ry Antti Rinne Tuovi Orpana Rainer Heino Terho Kilponen Ammattiliitto Pro ry Ammattiliitto Pro ry Ammattiliitto Pro ry Lentoalan toimihenkilöt Pro ry 1. Työehtosopimuksen uudistaminen Todettiin, että työmarkkinoiden keskusjärjestöt ovat allekirjoittaneet Työllisyys- ja kasvusopimuksen. Päätettiin uudistaa Finnair Oyj:n toimihenkilöitä koskeva työehtosopimus työllisyys- ja kasvusopimuksen mukaisen liittojen välillä sovitun neuvottelutuloksen mukaisesti. 2. Muutetut työehtosopimusmääräykset Todettiin, että neuvotteluissa sovitut muutokset on merkitty työehtosopimuksen, yhteistoimintasopimuksen ja tämän pöytäkirjan asianomaisiin kohtiin. 3. Sopimuskausi Palkantarkistukset vuonna 2014 Yleiskorotus Kuukausipalkkoja luontoisetuineen korotetaan tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksukauden alusta lukien yleiskorotuksella, jonka suuruus on 20 euroa. Taulukkopalkat Taulukkopalkat lukien ovat työehtosopimuksen 17 :ssä. Muut palkkaperusteet Euro- ja senttimääräisiä lisiä korotetaan lukien 1 prosentilla. Korotus on voimassa Palkantarkistukset vuonna 2015 Yleiskorotus Kuukausipalkkoja luontoisetuineen korotetaan tai lähinnä sen jälkeen alkavan palkanmaksukauden alusta lukien yleiskorotuksella, jonka suuruus on 0,4 prosenttia. Taulukkopalkat Taulukkopalkat lukien ovat työehtosopimuksen 17 :ssä. 6. Palkantarkistukset vuonna 2016 Työmarkkinakeskusjärjestöt kokoontuvat vuoden 2015 kesäkuussa tarkastelemaan yleistä taloudellista tilannetta, rakenteellisten uudistusten toteutumista, työllisyyden, viennin ja kilpailukyvyn kehitystä sekä näihin vaikuttaneita tekijöitä. Selvitystyössä käytetään tarvittaessa apuna tulo- ja kustannuskehityksen selvitystoimikuntaa ja ulkopuolisia asiantuntijoita. Tarkastelun perusteella työmarkkinakeskusjärjestöt sopivat toisen jakson palkkaratkaisun kustannusvaikutuksesta ja toteutusajankohdasta. Palkkaratkaisu mitoitetaan 12 kuukauden jakson mukaan ja palkantarkistus suhteutetaan sopimusjakson pituuden mukaan.\n5 2 Työehtosopimus 7. Luottamusmiesten ja työsuojeluvaltuutetun korvaukset Luottamusmiesten korvauksia korotetaan alkaen 5,0 %. Työsuojeluvaltuutetun korvaus on 2/3 luottamusmieskorvauksesta. Korotukset ovat voimassa koko sopimuskauden. 8. Työelämän tasa-arvo ja samapalkkaisuus Liitot korostavat tasa-arvolain tarkoittaman tasa-arvosuunnitelman laatimisen tärkeyttä pyrittäessä miesten ja naisten väliseen tasa-arvoon työpaikoilla. Työnantaja laatii yhdessä henkilöstön edustajien kanssa tasa-arvosuunnitelman ja toteuttaa siihen liittyvän palkkakartoituksen. Suunnitelma päivitetään, ellei paikallisesti toisin sovita, vuosittain. Edistääkseen tasa-arvoa liitot sitoutuvat työehtosopimusmääräysten sukupuolivaikutusten jatkuvaan arviointiin ja järjestävät tarvittaessa yhteistä koulutusta ja tiedotusta. Osapuolet arvioivat sopimusten vaikutukset naisten ja miesten välisiin palkkaeroihin ja ryhtyvät yhdessä sovittaviin toimenpiteisiin samapalkkaisuustavoitteen edistämiseksi. 9. Työehtosopimuksen soveltamisala - ratkaisulautakunta Tämän työehtosopimuksen soveltamisalaan liittyvät tulkinnat ratkaistaan osapuolia sitovasti paikallisessa ratkaisulautakunnassa, ellei paikallisissa neuvotteluissa ole syntynyt ratkaisua. Ratkaisulautakunnassa on yksi työnantajan nimeämä edustaja ja yksi toimihenkilöiden nimeämä edustaja sekä osapuolten valitsema puheenjohtaja. 10. Yhteistoimintasopimus PALTA Pro Todettiin, että yhteistoimintasopimusta PALTA - Pro sovelletaan osana Finnair Oyj:n toimihenkilöiden työehtosopimusta alkaen. 11. Työaikatyöryhmä Osapuolet asettavat työryhmän selkeyttämään työaikamääräyksiä. Työryhmän on tehtävä esityksensä mennessä. 12. Sopimuksen voimassaolo Työehtosopimus on voimassa Voimassaolo jatkuu tämän jälkeen vuoden kerrallaan, ellei sitä viimeistään kahta kuukautta ennen sopimuskauden päättymistä ole allekirjoittaneiden liitojen puolelta kirjallisesti irtisanottu. Mikäli työmarkkinakeskusjärjestöjen välisissä neuvotteluissa ei päästä viimeistään mennessä yksimielisyyteen, voi kumpikin osapuoli irtisanoa tämän työehtosopimuksen mennessä päättymään Palvelualojen työnantajat PALTA ry Tuomas Aarto Kaj Schmidt Ammattiliitto Pro ry Antti Rinne Tuovi Orpana Lentoalan toimihenkilöt Pro ry Terho Kilponen\n6 3 Työehtosopimus YLEISTÄ 1 Soveltamisala 1. Tällä sopimuksella määrätään Finnair Oyj:n ja sen tytäryhtiöiden (mm. Finnair Cargo Oy, Finnair Cargo Terminal Operations Oy, Finnair Catering Oy, Finnair Facilities Management Oy, Northport Oy ja FTS Financial Services Oy, Finnair Travel Retail Oy, Finnair Technical Services Oy, Finnair Engine Services Oy, Finnair Flight Academy Oy) palveluksessa olevien kaupallisia, hallinnollisia, konttorituotannollisia ja tietohallintotehtäviä hoitavien toimihenkilöiden työehdot. 2. Soveltamisalaratkaisua tehtäessä merkitystä ei ole toimihenkilön koulutuksella, tehtävänimikkeellä tai sillä, onko henkilö työsuhteensa alussa tai sen kestäessä katsottu kuuluvan työntekijöiden, toimihenkilöiden tai ylempien toimihenkilöiden henkilöstöryhmään. 3. Työehtosopimuksen soveltamisalaan kuuluminen määritellään aina uudelleen työtehtävien muutosten yhteydessä. 4. Tämän työehtosopimuksen soveltamispiiriin kuuluvan toimihenkilötehtävän muuttuessa siten, että siitä seuraa henkilöstöryhmämuutos, on muutoksesta ilmoitettava luottamusmiehelle. 5. Liitot korostavat sopimuksen soveltamisalamääräyksen oikeaa ja johdonmukaista tulkintaa työsuhteessa olevien ja uusien toimihenkilöiden osalta. Mikäli sopimuksen soveltamisalasta syntyy työpaikalla erimielisyyttä, asia käsitellään liittojen välillä nopeutettua neuvottelumenettelyä noudattaen. 6. Tarvittaessa osapuolet voivat yhdessä kuulla asiassa ylempien toimihenkilöiden edustajia. Neuvottelussa voidaan, toisen osapuolen pyynnöstä, käyttää myös ulkopuolista asiantuntijatahoa ratkaisuun pääsemiseksi. 7. Tämä työehtosopimus kuuluu lentoliikenteen toimihenkilöitä koskevan työehtosopimuksen soveltamispiiriin. 2 Työn johto ja jakaminen sekä järjestäytymisoikeus 1. Yhtiöllä on oikeus johtaa ja jakaa työtä sekä ottaa toimeen ja siitä erottaa toimihenkilöitä riippumatta siitä ovatko nämä järjestäytyneitä vai eivät. 2. Järjestäytymisoikeus on molemmin puolin loukkaamaton. 3 Työnantajan ja toimihenkilön yleiset velvollisuudet 1. Toimihenkilön tulee: edistää ja valvoa yhtiön etuja; noudattaa täydellistä vaiteliaisuutta kaikissa yrityksen asioissa, kuten hinnoittelua, suunnittelua, kokeiluja ja tutkimuksia sekä liikesuhteita koskevissa sekä tarkoin ja säästäväisesti hoitaa hänen huostaansa uskottuja yrityksen varoja ja muuta omaisuutta. 2. Työnantajan tulee: luottamuksella suhtautua toimihenkilöön, tiedottaa toimihenkilölle hänen alaisiansa koskevista ratkaisuista ja tukea häntä hänen toiminnassaan työnantajan edustajana työntekijöihin nähden; luottamuksella neuvotella toimihenkilön kanssa tämän tehtäviä koskevista yhtiön asioista; selvittää toimihenkilölle tämän asema yhtiön organisaatiossa ja asemassa tapahtuvat muutokset mahdollisimman aikaisessa vaiheessa sekä muullakin tavalla edistää ja tukea toimihenkilön pyrkimyksiä, jotka tarkoittavat yhtiön tuloksellisen toiminnan kehittämistä sekä mahdollisuuksien mukaan tukea toimihenkilöä tämän pyrkiessä kehittämään ammattitaitoaan.\n7 4 Työehtosopimus 3. Yhtiö ilmoittaa avoimista toimihenkilöille soveltuvista työpaikoista yhtiön intranetissä rekrytoinnin sivuilla ja varaa jo työsuhteessa oleville mahdollisuuden tulla huomioiduiksi avointa paikkaa täytettäessä. Ilmoitus sisältää myös maininnan siitä, mihin tehtävä- ja palkkaryhmään avoinna oleva toimi kuuluu. 4. Uudelle toimihenkilölle selvitetään, mitä sopimusta hänen työsuhteessaan sovelletaan. Työpaikkaan perehdyttämisen yhteydessä uudelle toimihenkilölle varataan mahdollisuus keskusteluun luottamusmiehen ja työsuojeluvaltuutetun kanssa. Työsopimuksen teon yhteydessä toimihenkilölle annetaan luottamusmiehen yhteystiedot. 4 Vakuutukset 1. Yhtiö huolehtii siitä, että tämän sopimuksen tarkoittama toimihenkilö on työ- tai komennusmatkalla tapahtuvan lennon aikana pakollisen tapaturmavakuutuksen lisäksi vakuutettu siten kuin siitä paikallisesti vuosittain sovitaan. 2. Yhtiö ottaa palveluksessaan oleville toimihenkilöille työnantajan yleisen vastuuvakuutuksen. 3. Työnantaja toteuttaa kustannuksellaan toimihenkilöitä koskevan ryhmähenkivakuutuksen siten kuin siitä on keskusjärjestöjen välillä sovittu. 5 Eläke 1. Tämän sopimuksen tarkoittamille toimihenkilöille suoritetaan eläkettä voimassa olevien eläkesäätiön sääntöjen mukaan. 6 Muutokset ohjesääntöihin 1. Jos tämän sopimuksen tarkoittamiin, toimihenkilöitä koskeviin ohjesääntöihin tehdään muutoksia tai uusia ohjesääntöjä laaditaan, varataan Lentoalan toimihenkilöt Pro ry:lle riittävän ajoissa ennen niiden vahvistamista tilaisuus antaa niistä lausuntonsa. 7 Henkilöstölippu 1. Toimihenkilöllä on oikeus henkilöstölippuihin lentomatkoilla vapaalippuohjesäännössä mainitulla tavalla. 8 Keskusjärjestösopimus 1. Tämän sopimuksen osana noudatetaan TT-STTK irtisanomissuojasopimusta ( ). 9 Järjestysmääräys 1. Yhtiö ei estä Ammattiliitto Pro ry:n asiamiehen pääsyä tämän työehtosopimuksen soveltamispiirissä olevan yrityksen tiloihin työehtosopimuksen noudattamisen valvomiseksi ja työnantajan palveluksessa olevan Ammattiliitto Pro ry:hyn järjestäytyneen henkilöstön tapaamiseksi.\n8 5 Työehtosopimus TYÖSUHDE 10 Työsopimuksen kesto 1. Työsopimus on voimassa toistaiseksi, jollei sitä ole työsopimukseen kirjatusta perustellusta syystä tehty määräaikaiseksi. Työsopimus voi olla määräaikainen ainoastaan työsopimuslain mukaisesta perustellusta syystä. 11 Koeaika 1. Uuden toimihenkilön työsopimus voidaan tehdä neljän kuukauden koeajalla, jonka kuluessa tätä sopimusta on sovellettava muutoin paitsi, että työsopimus on molemmin puolin purettavissa ilman irtisanomis-aikaa. Tällöin työsuhde lakkaa sen työpäivän päättyessä, jonka aikana ilmoitus purkamisesta tehtiin. 2. Kahdeksaa kuukautta lyhyemmässä määräaikaisessa työsuhteessa koeaika saa olla enintään puolet työsopimuksen kestosta. 12 Irtisanomisajat 1. Ellei muusta irtisanomisajasta ole irtisanomisen yhteydessä sovittu, työnantajan irtisanoessa työsopimuksen on irtisanomisaika TT-STTK irtisanomissuojasopimuksesta ( ) poiketen työsuhteen jatkuttua keskeytyksettä 1 kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut enintään vuoden, 2 kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään 5 vuotta, 3 kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 5 mutta enintään 9 vuotta, 4 kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 9 mutta enintään 12 vuotta, 5 kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 12 mutta enintään 15 vuotta 6 kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 15 vuotta. 2. Ellei muusta irtisanomisajasta ole irtisanoutumisen yhteydessä sovittu, toimihenkilön on irtisanoessa työsopimuksen noudatettava 14 vuorokauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut enintään vuoden, 1 kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli vuoden mutta enintään 10 vuotta 2 kuukauden irtisanomisaikaa, jos työsuhde on jatkunut yli 10 vuotta 3. Työsuhteen päättymisen yhteydessä toimihenkilölle kuuluva vuosiloma luetaan työnantajan ja toimihenkilön niin halutessa irtisanomisaikaan kuuluvaksi. Näin voidaan menetellä muunakin vuodenaikana kuin varsinaisena lomakautena. 13 Lomautusilmoitusajat 1. Lomautusta koskevat ilmoitusajat ovat seuraavat: 1 kuukausi, jos työsuhde on jatkunut enintään 5 vuotta 2 kuukautta, jos työsuhde on jatkunut yli 5 vuotta 2. Paikallisesti voidaan sopia neuvottelevan luottamusmiehen kanssa, että lomauttamisessa noudatetaan 14 päivän ilmoitusaikaa. 3. Vajaatyöllisyystilanteessa käytetään ensisijaisesti työajan tasaamisvapaata ja tarvittaessa vasta sen jälkeen turvaudutaan lomauttamiseen.\n9 6 Työehtosopimus 14 Palkanmaksu työsuhteen päättyessä 1. Määrättyjä palkanmaksupäiviä noudatetaan myös työsuhteen päättyessä. Mikäli purettaessa työsuhde tai työsuhteen purkautuessa työsuhteen päättymisen ja näin määräytyvän palkanmaksupäivän välinen aika on lyhyempi kuin 10 päivää, noudatetaan 10 päivän laskenta-aikaa. 15 Työllistymisvapaa Työllistymisohjelma ja sen toteuttaminen irtisanomisaikana 1. Työnantajalla on tiedottamisvelvollisuus oikeudesta työllistymisohjelmaan ja korotettuun koulutustukeen. Työnantaja ilmoittaa työvoimaviranomaiselle taloudellisin tai tuotannollisin perustein suoritetusta irtisanomisesta, jos irtisanotulla työntekijällä on työhistoriaa vähintään kolme vuotta. Ilmoitusvelvollisuus koskee myös sellaisen määräaikaisen työsuhteen päättymistä, joka on muodostunut yhdestä tai useammasta keskeytymättömänä tai vain lyhytaikaisin keskeytyksin yhteensä vähintään kolme vuotta samaan työnantajaan jatkuneesta määräaikaisesta työsopimuksesta. Työnantaja on velvollinen antamaan työvoimaviranomaiselle työntekijän suostumuksella hänen koulutustaan, työkokemustaan ja työtehtäviään koskevat tiedot heti irtisanomisten tapahduttua. Työnantaja osallistuu erikseen niin sovittaessa muutoinkin työllistymisohjelman laatimiseen. Työntekijällä on mahdollisuus osallistua työllistymisohjelman laatimiseen. Työllistymisohjelmaa voidaan tarvittaessa täydentää myöhemmin. 2. Jolleivät työnantaja ja toimihenkilö työnantajan irtisanottua työsopimuksen työsopimuslain 7 luvun 3 ja 4 tai 7 :ssä tarkoitetuilla perusteilla ole sopineet muuta, toimihenkilöllä on oikeus vapaaseen täydellä palkalla osallistuakseen irtisanomisaikanaan julkisesta työvoimapalvelusta annetussa laissa (1295/2002) tarkoitetun työllistymisohjelman laatimiseen, sen mukaiseen työvoimapoliittiseen aikuiskoulutukseen, harjoitteluun ja työssä oppimiseen tai oma-aloitteeseen tai viranomaisaloitteeseen työpaikan hakuun ja työhaastatteluun tai uudelleensijoitusvalmennukseen. 3. Työllistymisvapaan pituus määräytyy irtisanomisajan pituuden mukaan seuraavasti: 1) enintään yhteensä 5 päivää, jos irtisanomisaika on enintään yksi kuukausi; 2) enintään yhteensä 10 päivää, jos irtisanomisaika on yhtä kuukautta pidempi mutta enintään neljä kuukautta; 3) enintään yhteensä 20 päivää, jos irtisanomisaika on yli neljä kuukautta. 4. Toimihenkilön on ennen työllistymisvapaan tai sen osan käyttämistä ilmoitettava siitä ja vapaan perusteesta työnantajalle niin hyvissä ajoin kuin mahdollista sekä pyydettäessä esitettävä luotettava selvitys kunkin vapaan perusteesta. Työllistymisvapaan käyttämisestä ei saa aiheutua työnantajalle merkittävää haittaa.\n10 7 Työehtosopimus PALKKA 16 Palkka 1. Toimihenkilön palkka määräytyy toisaalta hänen suorittamiensa tehtävien vaativuuden ja asianomaisen vaativuustason ohjepalkan mukaan sekä toisaalta hänen kykynsä, koulutuksensa, kokemuksensa, työsuoritustensa ja muun henkilökohtaisen pätevyytensä perusteella. 2. Toimihenkilön tehtävien vaativuutta palkkaluokittain koskeva luokitusjärjestelmä on tässä työehtosopimuksessa. 3. Toimihenkilön henkilökohtainen palkanosa määräytyy kokemus- ja palvelusvuosilisien sekä palkkausjärjestelmässä olevan ansiokorotusjärjestelmän perusteella. Toimihenkilön henkilökohtaisen palkanosan tulee olla vähintään 2 % laskettuna kokemus- ja palvelusvuosilisällä korotetusta taulukkopalkasta. Uusissa työsuhteissa henkilökohtaisen palkanosan tulee olla vähintään 2 % viimeistään neljän kuukauden kuluttua työsuhteen alkamisesta. 4. Tämän työehtosopimuksen soveltamispiiriin kuuluvien toimihenkilöiden henkilökohtaisten palkanosien summan tulee olla vähintään 8 % kaikkien palkkausjärjestelmän piiriin kuuluvien toimihenkilöiden kokemus- ja palvelusvuosilisillä korotettujen taulukkopalkkojen summasta. Toteutuminen tarkistetaan vuosittain työehtosopimuksessa sovittujen palkankorotusten toteuttamisen jälkeen. 17 Taulukkopalkat Taulukkopalkat ovat työehtosopimuksen voimaantullessa : 0-1 v 2-3 v 4-5 v 6-9 v v 15-19v 20 v- J I H G F E D C Taulukkopalkat ovat lukien seuraavat: 0-1 v 2-3 v 4-5 v 6-9 v v 15-19v 20 v- J I H G F E D C\n11 8 Työehtosopimus Taulukkopalkat ovat lukien seuraavat: 0-1 v 2-3 v 4-5 v 6-9 v v 15-19v 20 v- J I H G F E D C Taulukkopalkat ovat lukien seuraavat: J I H G F E D C 0-1 v 2-3 v 4-5 v 6-9 v v 15-19v 20 v- 18 Vuorotyö ja vuorotyökorvaus 1. Vuorotyön säännöllinen työaika on päivätyössä , iltavuorossa ja yövuorossa Vuorotyötä varten on laadittava työvuoroluettelo, josta toimihenkilöiden työaika käy ilmi. Työvuoroluettelo tulee saattaa tiedoksi vähintään kaksi viikkoa ennen luettelossa olevan ensimmäisen vuoron alkamista. Kahden työvuoron välisen lepoajan tulee olla vähintään 9 tuntia. 3. Vuorotyötä tekevälle toimihenkilölle hänen jäädessään ylityöhön maksetaan vuorotyölisä sen vuoron perusteella, johon hän jää, kuitenkin siten, että jäätäessä yövuoron päätyttyä ylityöhön maksetaan vuorotyölisä kuten yötyössä. Kaksivuorotyötä tekevälle maksetaan yövuorolisä myös klo jälkeen tehdyistä työtunneista. 4. Milloin työ ei ole vuorotyötä, ylityötä, hätätyötä, säännöllistä kiinteää päivätyötä toimipisteessä, jossa toiminnan päivittäinen käyntiaika jatkuu enintään kello saakka, eikä liukuvaa päivätyötä, ja toimihenkilö tekee sitä kello välillä, katsotaan tällainen työ iltatyöksi sekä kello välillä tehty työ yötyöksi. Ilta- ja yötyöstä maksetaan ilta- ja yötyövuoron mukainen vuorotyölisä. 5. Vuorotyötä tekevälle toimihenkilölle maksetaan vuorotyölisää työehtosopimuksen voimaantullessa sekä : Vuorotyölisät Iltavuoro 2,25 /h 2,27 /h Yövuoro 4,10 /h 4,14 /h Pöytäkirjamerkintä: Lauantaisin ja pyhien aattoina maksetaan kello jälkeen tehtävästä työstä vuorolisät kolminkertaisena.\n12 9 Työehtosopimus TYÖAIKA 19 Työaika 1. Tämän sopimuksen tarkoittamiin toimihenkilöihin sovelletaan työaikalakia (605/96). Pöytäkirjamerkintä: Lisäksi toimihenkilöiden työaika määräytyy tämän sopimuksen allekirjoitushetkellä voimassa olevan käytännön mukaisesti, ellei yhtiön ja toimihenkilön välillä erikseen toisin sovita. Mikäli uuden toimihenkilön työaika halutaan sopia tehtävässä aikaisemmin noudatetusta työajasta poiketen, edellyttää sopiminen luottamusmiehen hyväksymistä. Tämä ei koske osa-aikatyöntekijöitä. 2. Säännöllinen työaika on 7 tuntia vuorokaudessa ja 35 tuntia viikossa. Pöytäkirjamerkintä: Työnantaja ja toimihenkilö voivat sopia työajasta toisin. 3. Vuorokauden lasketaan alkavan kello 00. Työviikon katsotaan alkavan maanantaina kello Päivittäistä lepoaikaa ei lueta työaikaan, jos toimihenkilö saa sinä aikana esteettömästi poistua työpaikalta ja lepoaika on vähintään puoli tuntia. 5. Keskimääräisen säännöllisen viikkotyöajan käyttöönottaminen edellyttää työajan tasoittumisjärjestelmän laatimista vähintään ajaksi, jonka kuluessa viikoittainen säännöllinen työaika tasoittuu säännölliseen viikkotyöaikaan. 6. Säännöllinen viikoittainen työaika voidaan paikallisesti sopimalla järjestää keskimääräiseksi seuraavasti: siten, että se päivätyössä enintään 6 viikon ja keskeytyvässä kaksivuorotyössä enintään 9 viikon pituisena ajanjaksona tasoittuu säännölliseen viikkotyöaikaan sekä; kolmivuorotyössä ja jatkuvassa vuorotyössä siten, että se enintään 7 kuukauden pituisena ajanjaksona tasoittuu säännölliseen viikkotyöaikaan. 7. Vuorotyössä tasoittumisjaksoon tulee sisältyä keskimäärin kaksi vapaapäivää viikkoa kohti. Päivätyössä vapaapäivien sijoittelussa noudatetaan 19.1 :n määräyksiä. 8. Paikallisesti sopimalla voidaan työaika järjestää enintään 7 kuukaudeksi kerrallaan myös siten, että se on keskimäärin työehtosopimuksessa määrätyn vuorokautisen ja viikoittaisen työajan pituinen. Työajan tasoittuminen näihin määriin voi tapahtua antamalla viikkolevon lisäksi myös kokonaisia vapaapäiviä. 9. Vuorokautista säännöllistä työaikaa voidaan kuitenkin pidentää enintään kahdella tunnilla ja viikoittaista säännöllistä työaikaa enintään 10 tunnilla. Jos työtä tehdään useampana kuin viitenä päivänä viikossa, säännöllinen viikoittainen työaika on enintään 48 tuntia. 10. Jos työsuhde tässä työaikamuodossa päättyy kesken tasoittumisjakson, pyritään ensisijassa työaika tasoittamaan normaaliin säännölliseen työaikaan. Jos se ei ole mahdollista, lasketaan työsuhteen päättyessä kuinka monta tuntia keskimääräinen työaika on viikkoa kohti sopimukseen perustuvaa säännöllistä työaikaa pitempi ja tämän tuntimäärän ylittäviltä tunneilta maksetaan säännöllisen työajan palkkaa vastaava korvaus. Vastaavasti, jos keskimääräinen työaika on viikkoa kohti sopimukseen perustuvaa säännöllistä työaikaa lyhyempi, on työnantajalla oikeus vähentää vastaava määrä toimihenkilön palkasta. Samoja periaatteita noudatetaan myös silloin kun palkanmaksu on keskeytynyt tasoittumisjakson aikana eikä työaika tasoitu tasoittumisjakson päättyessä. 11. Viikkolepo ja viikkolepokorvaus määräytyvät työaikalain (605/96) perusteella.\n13 10 Työehtosopimus 20 Vapaapäivät 1. Toimihenkilölle viikkoa kohti annettava toinen vapaapäivä voidaan, ellei tästä sopimuksesta muuta johdu, määrätä kiinteäksi viikonpäiväksi, joka tulee olla lauantai tai ellei se ole mahdollista, maanantai, taikka vaihtuvaksi viikonpäiväksi, jos työtä tehdään vähintään kuutena päivänä viikossa. 2. Mikäli työssä noudatetaan keskimääräistä viikkotyöaikaa, määrätään vapaapäivät siten, että jaksoon tulee niin monta vapaapäivää, että työaika jakson kuluessa tasoittuu keskimäärin toimihenkilöllä noudatettavana olevaan säännölliseen viikkotyöaikaan. Soveltamisohje: Edellä olevalla määräyksellä tarkoitetaan sitä, että keskimääräistä työaikaa tasoitetaan sopimuksen mukaiseen viikkotyöaikaan antamalla vapaapäiviä eikä vuorokautista työaikaa lyhentämällä. 21 Arkipyhäviikot 1. Arkipyhäviikolla on arkipäiväksi sattuvan juhlapäivän aaton ja lauantain säännöllinen työaika sama kuin muina arkipäivinä lukuun ottamatta - uudenvuodenpäivänviikon lauantaita, - loppiaisviikon lauantaita, - pääsiäislauantaita, - pääsiäisen jälkeistä lauantaita, - vapunpäivänviikon lauantaita, - helatorstaiviikon lauantaita, - juhannusaattoa, - itsenäisyyspäiväviikon lauantaita, - jouluaattoa ja - joulun jälkeistä lauantaita, jotka ovat vapaapäiviä, elleivät toiminnalliset syyt muuta vaadi. 2. Jouluaaton ja ensimmäisen joulupäivän työaikajärjestelyt Toimihenkilöllä, joka on työvuoronsa mukaisesti työskennellyt jouluaattona, ei ole työvuoroa ensimmäisenä joulupäivänä. Vuorokausi vaihtuu työehtosopimuksen mukaisesti. Tapauksessa, jossa samalla ryhmällä on iltavuoro sekä jouluaattona että ensimmäisenä joulupäivänä, vuoron toimihenkilöt jaetaan kahteen osaan siten, että osa työskentelee jouluaaton iltavuorossa ja toinen osa ensimmäisen joulupäivän iltavuorossa liikenteen asettamien vaatimusten mukaan. Jouluaaton ja ensimmäisen joulupäivän työaikajärjestelyistä voidaan paikallisesti toimihenkilön kanssa sopia toisin. 22 Lisätyö 1. Lisätyöstä, jolla tarkoitetaan työnantajan määräyksestä tai hänen ennakolta antamallaan suostumuksella sovitun säännöllisen työajan lisäksi tehtyä työtä, työajan tällöin ylittämättä laissa tarkoitettua enimmäistyöaikaa, maksetaan kuukausipalkan lisäksi korottamaton palkka. Yli 7,5 tuntia vuorokaudessa ja yli 37,5 tuntia viikossa ylittävästä lisätyöstä maksetaan kuukausipalkan lisäksi 50 %:lla korotettu palkka. Lisätyöstä tulevaa tuntipalkkaa laskettaessa käytetään perusteena samaa tuntipalkkaa kuin ylityöstä tulevaa korotettua palkkaa laskettaessa. 2. Sovellettaessa keskimääräistä viikkotyöaikaa, lisätyötä on se säännöllisen sovitun viikkotyöajan lisäksi tehty työ, mikä koko jakson kuluessa keskimäärin alittaa 40 tuntia viikkoa kohti.\n14 11 Työehtosopimus 3. Milloin työajan tasoittumisjärjestelmän pohjana oleva ajanjakso on niin pitkä, ettei se mahdu saman palkanmaksukauden puitteisiin, voidaan lisätyö laskea viikoittain käyttäen vertailuperusteena asianomaiselle viikolle työvuoroluettelossa vahvistettua säännöllistä viikkotyöaikaa. 23 Ylityö 1. Ylityöksi luetaan työ, jota tehdään työnantajan aloitteesta ja toimihenkilön suostumuksella säännöllisen työajan ja lisätyön lisäksi. 2. Keskimääräistä työaikaa käytettäessä ylityötä on työ, jota tehdään työvuoroluettelon mukaisten säännöllisten työtuntien lisäksi, ei kuitenkaan siltä osin kuin työaika on keskimäärin lyhyempi kuin 8 tuntia vuorokaudessa ja 40 tuntia viikossa. 3. Vuorokautisesta ylityöstä maksetaan kahdelta ensimmäiseltä tunnilta ja viikoittaisesta ylityöstä kahdeksalta ensimmäiseltä tunnilta 50 %:lla ja seuraavilta tunneilta 100 %:lla korotettu palkka. Pöytäkirjamerkintä: Jos työnantajan ja toimihenkilön kesken niin sovitaan, voidaan ylityön perustunnit antaa vastaavana vapaana ja korotusosa maksaa rahana. 4. Mikäli ylityö jatkuu vuorokaudenvaihteen yli, ei vuorokauden vaihtuminen aiheuta alentumista ylityön korvausprosentteihin. 5. Laskettaessa ylityöstä maksettavaa korotettua palkkaa on peruspalkka laskettava siten, että kuukausipalkka sijaisuuskorvauksineen ja luontoisetuineen jaetaan luvulla 161 silloin, kun säännöllinen työaika on 40 tuntia viikossa ja luvulla 148 silloin, kun säännöllinen työaika on 35 tuntia viikossa. Säännöllisen työajan ollessa jokin muu, käytetään jakajana vastaavasti laskettua säännölliseen työhön tosiasiallisesti keskimäärin kuukaudessa käytettyä työtuntien lukumäärää. 6. Lauantai- sekä pyhäpäivänä ja juhlapäivän aattona tehdystä vuorokautisesta ylityöstä maksetaan kaikilta tunneilta 100 %:lla korotettu palkka. 7. Sunnuntaina, muuna kirkollisena juhlapäivänä, itsenäisyyspäivänä ja vapunpäivänä tehdystä viikoittaisesta yli- ja hätätyöstä maksetaan kahdelta ensimmäiseltä tunnilta 50 %:lla ja seuraavilta tunneilta 100 %:lla korotettu palkka. 8. Pääsiäislauantaina, juhannusaattona ja jouluaattona tehdystä viikoittaisesta ylityöstä maksetaan kaikilta tunneilta 100 prosentilla korotettu palkka. 9. Milloin toimihenkilö sairauden, tapaturman, yhtiön määräyksestä suoritetun matkan taikka yhtiön järjestämään tai keskusjärjestöjen välisen koulutussopimuksen tarkoittamaan koulutukseen osallistumisen vuoksi ei ole voinut tehdä säännöllistä viikkotyöaikaa vastaavaa tuntimäärää ja hän joutuu tulemaan työvuoroluettelon mukaisena vapaapäivänä työhön, korvataan vapaapäivänä tehty työ siten kuin viikkoylityöstä on sovittu. 24 Varallaolo 1. Jos toimihenkilö sopimuksen mukaan on velvollinen oleskelemaan asunnossaan tai muualla vastaavassa päivystysvalmiudessa, josta hänet tarvittaessa voidaan sovitulla tavalla kutsua työhön, maksetaan hänelle siltä ajalta, jonka hän joutuu olemaan sidottuna työtä suorittamatta, puoli palkkaa laskettuna säännöllisestä kuukausipalkasta. Varallaoloaikaa ei lueta työajaksi. 2. Milloin kysymyksessä on määrättyyn paikkaan sidotusta varallaolosta, ei varallaoloaika kalenterikuukautta kohden saa pysyvästi ylittää 150 tuntia. 25 Sunnuntaityö 1. Sunnuntaina tai muuna kirkollisena juhlapäivänä, itsenäisyyspäivänä ja vapunpäivänä tehtyä työtä sanotaan sunnuntaityöksi. Sunnuntaityöstä maksetaan kaksinkertainen palkka. 2. Sunnuntaina suoritetusta vuorotyöstä maksetaan vuorotyölisä 100 %:lla korotettuna.\n15 12 Työehtosopimus 26 Lisä-, sunnuntai- ja ylityön vaihtaminen vastaavaan vapaa-aikaan 1. Lisä-, sunnuntai- ja ylityökorvauksen voivat työnantaja ja toimihenkilö sopimalla vaihtaa vastaavaan vapaa-aikaan, joka on annettava ja otettava kuuden kuukauden kuluessa työn tekemisestä, elleivät työnantaja ja toimihenkilö toisin sovi. 27 Hälytystyö ja työtehtävien hoitaminen puhelimitse 1. Milloin toimihenkilö kutsutaan hälytysluontoiseen työhön hänen varsinaisen työaikansa ulkopuolella, maksetaan hänelle työhön valmistautumiseen ja työn päättämiseen liittyvistä seikoista, joihin sisältyy myös työmatkaan käytetty aika, kahden tunnin peruspalkkaa vastaava korvaus. Työajalta tällaisessa työssä suoritetaan 100 %:lla korotettu palkka, vaikka työ jatkuisikin seuraavan vuorokauden puolelle. Siltä osalta tällaista matkaa, jolta säännölliset kulkuneuvot puuttuvat, suoritetaan matkakorvaus tositetta vastaan todellisten kulujen mukaan. Oman ajoneuvon käyttämisestä tällaisessa tapauksessa suoritetaan korvaus molempiin suuntiin. 2. Mikäli kutsu hälytysluontoiseen työhön ei johda työpaikalle siirtymiseen, tehdystä hälytyksestä maksetaan 26.3 :n mukaisesti. Pöytäkirjamerkintä: Tämän kohdan määräyksiä sovelletaan päivätyötä tekeviin toimihenkilöihin nähden seuraavasti: Hälytysluontoisen työn alkaessa ennen kello ja jatkuessa seuraavana aamuna yli varataan toimihenkilölle palkallinen vapaapäivä seuraavaksi päiväksi, jos se on työpäivä. Jos poikkeustapauksissa ei näin voitaisi menetellä ja hälytysluontoinen työ jatkuu säännöllisenä työaikana tehdyllä työllä, maksetaan toimihenkilölle säännöllisenäkin työaikana tekemästään työstä 100 %:lla korotettu palkka. 3. Työtehtävien hoitaminen puhelimitse Mikäli toimihenkilölle soitetaan työasiassa hänen vapaa-aikanaan silloin, kun hän ei ole varalla, hänelle maksetaan työtehtävien hoitamisesta puhelimitse kolmen tunnin peruspalkka. Korvaus maksetaan kolmen tunnin ajanjaksolta vain kerran.\n16 13 Työehtosopimus MATKUSTAMINEN 28 Työmatkat ja komennukset 1. Päiväraha ja muut kustannukset suoritetaan voimassa olevan yhtiön matkustusohjesäännön mukaan. 2. Mikäli matkustaminen työnantajan määräyksestä joudutaan suorittamaan työvuoroluettelon mukaisena vapaa-aikana, maksetaan matkustamiseen käytetyltä ajalta korvauksena matkustuskorvaus. Sen suuruus määräytyy seuraavasti: kotimaan, Baltian ja Skandinavian edestakaiset matkat 4 tunnin peruspalkka Euroopan edestakaiset matkat 7 tunnin peruspalkka edestakaiset matkat kaukolennoilla 20 tunnin peruspalkka 3. Jos matkustaminen tapahtuu kokonaan viikonloppuna (lauantaina ja sunnuntaina) ja matkustusaika ylittää 10 tuntia, ylittävä osuus annetaan vastaavana vapaana, kuitenkin enintään 16 tuntia. 4. Matka-aikaa ei lueta työajaksi. 5. Edellä sanotusta poiketen voivat yhtiö ja toimihenkilö sopia matkustusajan korvaamisesta kiinteällä kuukausikorvauksella. Korvauksesta sovitaan kalenterivuosittain tavoite/kehityskeskusteluiden yhteydessä ko. henkilön ja hänen esimiehensä välillä. Sopimus tehdään kirjallisena ja siitä tulee ilmetä korvausperusteet ja määrä. Mikäli olosuhteet sopimuksen tarkoittamalla kaudella olennaisesti muuttuvat, voi kumpikin osapuoli pyytää uutta neuvottelua sopimuksen sisällöstä. Pöytäkirjamerkintä 1: Komennuksilta palaamisen yhteydessä kiinnitetään huomiota työaikalain mukaisten lepoaikojen toteutumiseen. Pöytäkirjamerkintä 2: Ulkomaille komennetulle toimihenkilölle annetaan matkamääräys, jossa todetaan työnantajan vastaavan kustannuksista, mikäli toimihenkilö äkillisesti sairastuu, joutuu tapaturman tai väkivaltarikoksen uhriksi. 6. Ulkomaisista työ- ja komennusmatkoista aiheutuvat passi- yms. asiat hoidetaan yhtiön kustannuksella.\n17 14 Työehtosopimus SOSIAALISET MÄÄRÄYKSET 29 Sairausajan palkka 1. Toimihenkilölle maksetaan yhteensä kalenterivuosittain sairauden, tapaturman, vian tai vamman aiheuttaman työkyvyttömyyden johdosta palkka luontoisetuineen sen suuruisena kuin hän työssä ollessaan olisi säännöllisenä työaikana ansainnut viideltä viikolta, mikäli työsuhde on kestänyt vähemmän kuin vuoden. Työsuhteen kestettyä vähintään vuoden mutta vähemmän kuin viisi vuotta, maksetaan täyttä palkkaa kuudelta viikolta, ja työsuhteen kestettyä vähintään viisi vuotta, maksetaan täyttä palkkaa kuudelta kuukaudelta. Pöytäkirjamerkintä: Keskeytyksettä jatkuvalta työkyvyttömyysajalta maksetaan sairausajan palkkaa työsuhteen keston mukaan yhteensä enintään viideltä tai kuudelta viikolta taikka kuudelta kuukaudelta. 2. Muussa kuin säännöllisessä päivätyössä sairausajan palkka maksetaan keskituntiansion perusteella, joka lasketaan vuosineljänneksittäin. 3. Edellä määrätty ei vähennä työsopimuslain nojalla toimihenkilölle kuuluvaa oikeutta saada jokaisen edellä 29.1 :ssä tarkoitetun työkyvyttömyystapauksen aikana työsopimuslain mukaan laskettua palkkaa enintään siltä ajalta, jonka kuluttua lain säätämässä sairausvakuutuksessa alkaa oikeus sairauspäivärahaan. Palkka maksetaan kuitenkin aina sairausvakuutuslain tarkoittamalta odotusajalta. 4. Palkka maksetaan kuitenkin aina sairausvakuutuslain tarkoittamalta odotusajalta. 5. Toimihenkilö, joka sairauden johdosta on tullut työkyvyttömäksi, on velvollinen heti ilmoittamaan yhtiölle työkyvyttömyydestä sekä sen arvioidun päättymisajan. Vaadittaessa toimihenkilön on esitettävä yhtiön hyväksymän lääkärin todistus sairaudestaan. Ellei yhtiö hyväksy esitettyä lääkärintodistusta tai muutoin etukäteen nimeää käytettävän lääkärin, on yhtiö velvollinen maksamaan lääkärintodistuksen hankkimisesta aiheutuneet kustannukset. 6. Yhtiöllä suorittaessaan toimihenkilölle edellä tässä pykälässä määrätyn sairausajan palkan on oikeus saada toimihenkilön sijasta tälle samalta ajalta tuleva sairausvakuutuslain mukainen päiväraha taikka maksettua palkkaa vastaava osa siitä. 7. Jos päivärahaa ei toimihenkilöstä itsestään johtuvista syistä makseta tai jos se maksetaan vähäisempänä kuin mihin hänellä sairausvakuutuslain mukaan olisi ollut oikeus, on yhtiöllä oikeus vähentää sairausajan palkasta se päiväraha tai sen osa, mikä toimihenkilön laiminlyönnin johdosta on jäänyt suorittamatta. Päivärahan hakemista varten on yhtiö velvollinen antamaan toimihenkilölle todistuksen siitä, mikä toimihenkilön ansio on kuuden edellisen kalenterikuukauden aikana ollut. 8. Milloin toimihenkilö saa saman työkyvyttömyyden takia korvausta ansionmenetyksestä lain tai sopimuksen perusteella, yhtiöllä on oikeus saada ja nostaa palautuksena enintään maksettua palkkaa vastaava osa samalta ajalta saadusta korvauksesta. 30 Äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaa 1. Toimihenkilölle annetaan äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainvapaaksi se aika, johon hänelle sairausvakuutuslain mukaan tulevan äitiys-, erityisäitiys-, isyys- ja vanhempainrahan katsotaan kohdistuvan. Pöytäkirjamerkintä: Perhepoliittiselta vapaalta palaavalla toimihenkilöllä on oikeus ensisijaisesti palata entiseen työhön. Mikäli tämä ei ole mahdollista, tarjotaan toimihenkilölle siihen rinnastettavaa työtä.\n18 15 Työehtosopimus 2. Äitiysvapaan ajalta maksetaan täysi palkka kolmelta kuukaudelta. Palkanmaksun edellytyksenä kuitenkin on, että työsuhde on yhtäjaksoisesti jatkunut vähintään kuusi kuukautta ennen synnytystä. 3. Milloin toimihenkilö on adoptoinut alle kouluikäisen lapsen, hänelle annetaan, mikäli työsuhde on yhdenjaksoisesti kestänyt vähintään kuusi kuukautta ennen adoptointia, adoptioon välittömästi liittyvänä kolmen kuukauden pituinen palkallinen vapaa. Palkallinen vapaa annetaan vain toiselle vanhemmista. Etusija on sillä vanhemmalla, joka saa adoption perusteella sairausvakuutuspäivärahaa samalta ajalta. 31 Lääkärintarkastukset 1. Lakisääteiset lääkärintarkastukset 1. Toimihenkilön kuukausipalkkaa ei vähennetä hänen lakisääteistä työterveyshuoltoa koskevan valtioneuvoston asetuksen (1484/2001) tarkoittamissa ja työterveyshuollon toimintasuunnitelmassa hyväksytyissä työsuhteen aikana suoritettavissa terveystarkastuksissa sekä niihin liittyvissä matkoissa menettämältään säännöllisiä työtunteja vastaavalta ajalta. Samoin menetellään tapauksissa, joissa on kysymys nuorista työntekijöistä annetussa laissa (998/93) ja säteilylaissa (592/91) sekä tartuntatautilaissa (583/86) tarkoitetuista tutkimuksista. Samaa sääntöä noudatetaan lisäksi niissä terveydenhoitolain (763/94) edellyttämissä tutkimuksissa, jotka johtuvat toimihenkilön siirtymisestä saman yrityksen sisällä työtehtävään, jossa kyseinen lääkärintarkastus vaaditaan. 2. Toimihenkilölle, joka lähetetään edellä mainituissa lainkohdissa tarkoitettuihin tutkimuksiin tai määrätään tällaisessa tarkastuksessa jälkitarkastukseen, suorittaa yhtiö myös korvauksen välttämättömistä matkakustannuksista. Mikäli tutkimukset tai jälkitarkastus tehdään muulla paikkakunnalla, maksaa yhtiö myös päivärahan. 3. Mikäli tarkastus tapahtuu toimihenkilön vapaa-aikana, maksetaan toimihenkilölle korvauksena ylimääräisistä kuluista summa, joka vastaa sairausvakuutuslain mukaista vähimmäispäivärahaa. 2. Muut lääkärintarkastukset 1. Ellei toimihenkilö ole voinut saada vastaanottoa työajan ulkopuolella, ei kuukausipalkkaa vähennetä myöskään sairauden toteamiseksi välttämättömän lääkärintarkastuksen ja tarkastukseen liittyvän lääkärin määräämän laboratorio- tai röntgentutkimuksen ajalta. 2. Toimihenkilön kuukausipalkkaa ei vähennetä sairausvakuutuslain mukaisen äitiysrahan saamisen edellytyksenä olevan lääkärin tai terveyskeskuksen todistuksen hankkimiseksi välttämättömän tarkastuksen sekä synnytystä edeltävien lääketieteellisten tutkimusten (TSL 4 luku 8 ) ajalta, ellei toimihenkilö ole saanut vastaanottoa työajan ulkopuolella. 3. Toimihenkilön on pyynnöstä esitettävä työnantajalle selvitys tutkimuksen liittymisestä raskauteen sekä sen suorittamisen välttämättömyydestä työaikana. 4. Edellytyksenä palkan vähentämättä jättämiselle on, että lääkärintarkastus, tutkimus ja mahdollinen laboratorio- tai röntgentutkimus on järjestetty työajan tarpeetonta menetystä välttäen. 32 Vuosiloma ja lomaraha 1. Vuosiloma ja siitä suoritettava korvaus määräytyvät lain mukaan kuitenkin siten, että toimihenkilöllä, jonka työsuhde on loman-määräytymisvuoden loppuun mennessä jatkunut vähintään 14 vuotta ja jolla on päättyvältä lomanmääräytymisvuodelta vuosilomalain mukaisesti täydet 12 lomaan oikeuttavaa kuukautta, on oikeus saada vuosilomaa 36 arkipäivää. 2. Ellei yhtiön ja toimihenkilön välillä toisin sovita, tulee 24 arkipäivää vastaava loman osa antaa lomakautena. 24 arkipäivää ylittävän osan vuosilomasta työnantaja saa antaa erikseen lomakauden ulkopuolella.\n19 16 Työehtosopimus arkipäivän tai sitä lyhyempi loma tai loman osa tulee antaa yhdenjaksoisena, jollei toisin sovita. 4. Jos toimihenkilö on ollut sairauden tai muun hänestä riippumattoman esteen vuoksi estynyt työtä suorittamasta, mutta esteen lakattua palannut työhönsä luetaan poissaoloaika, jolta yhtiö on ollut velvollinen maksamaan täyttä palkkaa, vuosilomaa määrättäessä työssäoloajaksi. Tällä määräyksellä ei rajoiteta toimihenkilön vuosilomalain 2 luvun tarkoittamaa vuosilomakertymää. 5. Toimihenkilön vuosiloma ei voi alkaa hänen vapaapäivänään, ellei toisin sovita. 6. Toimihenkilölle suoritetaan lomarahana 50 % hänen vuosilomapalkastaan vuosilomapalkan maksamisen yhteydessä. Soveltamisohje: Lomaraha suoritetaan kaksi kertaa vuodessa, kesäloman osalta ja talviloman osalta Lomarahan saamisen edellytyksenä on, että toimihenkilö aloittaa vuosilomansa ilmoitettuna tai sovittuna ajankohtana ja palaa työhön heti vuosiloman päätyttyä. Lomaraha suoritetaan kuitenkin, mikäli toimihenkilö välittömästi ennen vuosiloman alkamista tai vuosiloman päätyttyä työsuhteen kestäessä on ollut poissa työstä työnantajan suostumuksella tai on ollut estynyt saapumasta työhön vuosilomalain 7 :n 1 kohdan momentissa mainitun syyn takia. Soveltamisohje: Lomaraha maksetaan myös vanhuus-, työkyvyttömyys-, varhennetulle vanhuus- tai yksilölliselle varhaiseläkkeelle siirtyvälle toimihenkilölle sekä toimihenkilölle, joka ase-velvollisuuden suorittamisen jälkeen palaa työhön palvelukseen kutsutun asevelvollisen työ- ja virkasuhteen jatkumisesta annetun lain edellyttämällä tavalla. Työstä poissaolo hoitovapaan vuoksi rinnastetaan tilanteisiin, joissa toimihenkilö on poissa yhtiön suostumuksella. Edellytyksenä lomarahan maksamiselle on, että toimihenkilö palaa hoitovapaalta työsopimuslain tarkoittaman ilmoituksen tai siihen myöhemmin perustellusta syystä tehdyn muutoksen mukaisesti. Osapuolet suosittelevat kokonaissuunnitelman laatimista vanhempainloman ja hoitovapaan käyttämisestä. 8. Työnantaja ja toimihenkilö voivat sopia lomarahan korvaamisesta vastaavalla vapaalla, joka on pidettävä lomanmääräytymisvuotta seuraavan vuoden huhtikuun loppuun mennessä. 9. Lomaraha maksetaan myös jo päättyneeltä lomanmääräytymisvuodelta maksettavan lomakorvauksen osalta, mikäli toistaiseksi voimassaoleva työsuhde päättyy lomakautena ( ) muusta kuin toimi-henkilöstä itsestään johtuvasta syystä tai määräaikaisen työsuhteen päättyessä lomakautena. 33 Lyhyt tilapäinen poissaolo 1. Toimihenkilön palkasta ja vuosilomasta ei vähennetä hänen perheensä piirissä sattuvaa äkillisen sairaustapauksen, läheisen omaisen kuoleman taikka yhteiskunnallisen luottamustehtävän johdosta annettavaa lyhyttä tilapäistä poissaoloa. Soveltamisohje: Lyhyen tilapäisen poissaolon pituus määrätään suhteessa määräyksessä tarkoitettuihin tilanteisiin ja tarvittavaan matka-aikaan. Lyhyt tilapäinen poissaolo on 1, 2, 3 tai enintään 4 työpäivää. Lähiomaisella tarkoitetaan puolisoa, omia ja puolison vanhempia, perheen lapsia sekä toimihenkilön veljiä ja sisaruksia. 34 Työkykyä ylläpitävä toiminta 1. Työnantaja järjestää yli 50-vuotiaille toimihenkilöille kaksi työkykyä ylläpitävää toimintapäivää kalenterivuodessa. Toinen näistä voi olla osaston tai työyhteisön yhteinen työkykyä ylläpitävä toimintapäivä. 2. Osana työhyvinvoinnin edistämistä liitot suosittelevat työhyvinvointikortin suorittamista kaikissa työyhteisöissä.\n20 17 Työehtosopimus 35 Perehdyttämiskorvaus ERINÄISET KORVAUKSET JA MÄÄRÄYKSET 1. Perehdytys on suunnitelmallista koulutustoimintaa, jossa toimihenkilöä koulutetaan ennalta laaditun ja hyväksytyn suunnitelman mukaisesti tuntemaan työpaikkansa ja hänelle kuuluvat työtehtävät, sekä työssä että työympäristössä esiintyvät vaarat ja niiden torjunta. 2. Työnantajan erikseen nimeämälle toimihenkilölle, joka oman toimen ohella perehdyttää toimihenkilöä työympäristöön ja työtehtäviin, maksetaan perehdytyksen käytetyltä ajalta erillisenä lisänä 20 prosentin suuruinen lisä, laskettuna ko. henkilön tuntipalkasta, ellei perehdyttämistä ole otettu huomioon muutoin hänen palkkauksessaan (esim. OPO - sopimus). Tuntipalkka määräytyy työehtosopimuksen 22.5 :n perusteella. Pöytäkirjamerkintä: Työntekijöiden perehdyttäminen ja työnopastaminen kuuluu toimihenkilön normaaleihin työtehtäviin eikä mainittujen henkilöiden perehdyttämisestä ja opastamisesta makseta erillistä lisää. 36 Sijaisuudet 1. Sijaistaminen voidaan toteuttaa joko oman toimen ohella tai sopimalla määräaikaisesta sijoittumisesta sijaistettavaan tehtävään. Työnantaja todettuaan sijaisuustarpeen nimeää sijaisen ennen sijaisuuden alkamista. Samalla hän sopii sijaisuuden kestosta ja korvauksesta ennen sijaisuuden alkamista. Sijaisuudesta maksettava korvaus maksetaan palkanmaksukausittain. Jos harkitaan tarkoituksenmukaiseksi, oman toimen ohella hoidettava sijaisuus ja siitä maksettava korvaus voidaan jakaa kahdelle. Tällöin 2. kappaleessa tarkoitettu sijaisuuskorvausaika jaetaan sijaisten kesken samassa suhteessa kuin sijaisuuskorvaus. Jos toimihenkilö harjoittelijaa lukuun ottamatta hoitaa tilapäisesti oman toimen ohella korkeamman vaatimustason tehtävää tai toimii palkkausjärjestelmän mukaisella toisella tehtäväalueella toimivan henkilön sijaisena tai työmäärän olennaisesta lisääntymisestä johtuen omalla tehtäväalueella yli 10 työpäivää kalenterivuoden aikana, maksetaan hänelle työmäärän ja vastuun lisääntymisen suhteessa korvausta omasta toimesta tulevan palkan lisäksi erillisenä sijaisuuskorvauksena 10 % saman tai alemman palkkaluokan tehtävän sijaistamisesta ja 20 % ylemmän palkkaluokan tehtävän sijaistamisesta laskettuna hänen henkilökohtaisesta palkastaan. Oman tehtäväalueen työmäärän olennainen lisääntyminen määritellään tapauskohtaisesti paikallisesti sopien. 2. Jos sijaisuudesta aiheutunut lisätyö on sovittu tehtäväksi ylityönä, sijaisuuskorvausta ei makseta. 37 Opetuspalkkio 1. Oman toimensa ohella satunnaisesti ryhmän opettajana toimivalle toimihenkilölle maksetaan yhtiön koulutustoimintaan kuuluvasta opetustyöstä työehtosopimuksen voimaantullessa ,12 euroa sekä ajalta 40,52 euroa säännöllisenä työaikana pidetyltä opetustunnilta, kuitenkin enintään yhdeksältä tunnilta yhtä koulutustilaisuutta kohden. Yhdeksää tuntia pidemmistä koulutustilaisuuksista sovitaan henkilökohtaisella työsopimuksella (OPO - sopimus). 2. Opetustunnin valmistelusta työaikana ei makseta erillistä palkkiota.\nFINNAIR Oyj:n toimihenkilöitä koskeva TYÖEHTOSOPIMUS 1.2.2017 31.1.2018 Sisällysluettelo ALLEKIRJOITUSPÖYTÄKIRJA... 1 TYÖEHTOSOPIMUS YLEISTÄ 1 Soveltamisala... 3 2 Työn johto ja jakaminen sekä järjestäytymisoikeus...\nFINNAIR Oyj:n teknisiä toimihenkilöitä koskeva TYÖEHTOSOPIMUS 1.7.2014 31.1.2017 SISÄLLYSLUETTELO TYÖEHTOSOPIMUS I YLEISET MÄÄRÄYKSET 1 Sopimuksen soveltamisala... 1 2 Työnantajan ja teknisen yleiset velvollisuudet...


Uusi yhtiö perustettiin pääedustajaksi - Digitoday - Ilta-Sanomat\nJulkaistu: 19.4.2006 9:16\nTietojen yhdistämiseen ja niiden laadunvarmistukseen kehitettyjä ohjelmia kehittävä Informatica Corporation vahvistaa kanavaansa Suomessa ja Baltiassa perustettuaan uuden pääedustajan Informatica Nordic Oy:n.\nInformatica Nordicilla on toimisto Suomessa ja paikalliset myyntiyhtiöt Virossa, Latviassa ja Liettuassa. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Matti Rantanen.\nInformatica Nordic keskittyy lisensointisopimuksiin ja Informatican tukipalveluiden tarjoamiseen. Yrityksen strategia on rakentaa lisäksi laaja yhteistyökumppaniverkosto tarjoamaan vaativien integrointiprojektien edellyttämät palvelut markkina-alueellaan.\nInformatican pääkanavana on Suomessa toiminut jo lähes kymmenen vuotta AffectoGenimap, joka myös jatkaa sekä jälleenmyyjänä että pääintegraattorina. AffectoGenimap pystyy tarjoamaan tiedonintegroinnin osaamista myös kaikkiin Baltian maihin, joissa AffectoGenimapilla on omat toimipisteet.\n- Informatican oman toimiston perustaminen Suomeen on luonteva vastaus kasvaneeseen kysyntään, joka vahvistaa myös AffectoGenimapin asemaa ratkaisu- ja palvelutoimittajana. Yhdessä voimme tarjota entistä parempaa palvelua asiakkaillemme, iloitsee AffectoGenimapin maajohtaja Jaakko Hirvola uudesta yrityksestä.