Kasvien juurialueiden selitys - kasvien juurialueiden kastelu - Uusi\nMikä on juurivyöhyke: Tietoja kasvien juurialueesta\nPuutarhurit ja maisemasuunnittelijat viittaavat usein kasvien juurialueeseen. Kun ostat kasveja, sinun on todennäköisesti käsketty kastella juurialue hyvin. Monet systeemiset tautien ja hyönteisten torjunta-aineet suosittelevat myös tuotteen levittämistä kasvin juurialueelle. Joten mikä on juurialue, tarkalleen? Lue lisää oppiaksesi kasvien juurivyöhykkeen ja juurivyöhykkeen kastelun tärkeyden.\nMikä on juurialue?\nYksinkertaisesti sanottuna kasvien juurialue on kasvien juuria ympäröivä maaperän ja hapen alue. Juuret ovat kasvin verisuoniston lähtökohta. Vesi ja ravintoaineet vedetään juurien ympärillä olevasta hapetetusta maaperästä, jota kutsutaan juurialueeksi, ja pumpataan kasvin kaikkiin ilmaosiin.\nOikea ja terveellinen kasvien juurialue on levinnyt kasvin tippumisviivan ohi. Tiputuslinja on rengasmainen alue laitoksen ympärillä, jossa vesi valuu laitoksesta maahan. Kasvien juurtuessa ja kasvaessa juuret levittäytyvät kohti tätä tippuviivaa etsimään kasvista valuvaa vettä.\nVakiintuneissa kasveissa tämä juurivyöhykkeen tippumisviiva-alue on tehokkain alue kastelemaan kasvien kuivuutta. Monissa kasveissa juuret haarautuvat tiheästi ja kasvavat kohti maaperän pintaa tippulinjan ympärillä absorboimaan niin paljon sateita ja valumia kuin juuret ja juurialue voivat pitää. Kasvit, jotka juurtuvat syvälle, riippuvat enemmän syvästä pohjavedestä ja joilla on syvempi juurivyöhyke.\nTietoja kasvien juurialueesta\nTerve juurialue tarkoittaa terveellistä kasvia. Terveiden vakiintuneiden pensaiden juurivyöhyke on noin 0,5 metriä syvä ja ulottuu tiputuslinjan ohi. Terveiden vakiintuneiden puiden juurivyöhyke on noin 1–3 - 3 jalkaa (0,5–1 m) syvä ja levinnyt puun latvan tippumisviivan ohi. Joillakin kasveilla voi olla matalampia tai syvempiä juurivyöhykkeitä, mutta useimmilla terveillä kasveilla on juurivyöhyke, joka ulottuu pisaran yli.\nJuuret voivat pysähtyä tiivistetyllä tai savimaalla ja väärällä kastelulla, jolloin niillä on pieni, heikko juurivyöhyke, joka ei ime vettä ja ravinteita, joita terve kasvi tarvitsee. Juuret voivat kasvaa pitkiksi, pitkiksi ja heikoiksi juurialueelle, joka on liian hiekkainen ja valuu liian nopeasti. Hyvin kuivuvassa maaperässä juuret pystyvät kehittämään suuren, vahvan juurivyöhykkeen.\nKuinka asentaa PVC-putki juuriin ruokintaan ja kasteluun\nKasvien kastelu edistää syvällisesti terveiden juurien muodostumista ja antaa kasville kosteutta, jota se tarvitsee ravinteiden vetämiseksi kasvikudoksiin. Toistuva kevyt kastelu puolestaan saa juuret kasvamaan ylöspäin etsimään vettä, mikä vaarantaa kasvien tukijärjestelmät. Veden saaminen kasvien juurialueelle on elintärkeää niiden menestykselle, mutta se ei ole aina niin helppoa kuin miltä näyttää. Kun luot puutarhan letkuun, kosteus menetetään haihtumisen vuoksi tai se kulkeutuu tuulessa. Pystykastelu ohjaa veden juuri juurille, missä kasvit sitä eniten tarvitsevat.\nLeikkaa PVC-putken osa haluttuun pituuteen. Tarvittavan putken pituus riippuu kasveista. Suurille vihanneskasveille, kuten tomaateille, leikkaa 12-18 tuuman putki.\nPeitä putken yläosa seulalla ja liimaa se paikalleen PVC-liimalla. Tämä estää eläimiä tai roskia pääsemästä putkeen. Jos ulkonäkö ei ole ongelma, taivuta näyttöä putken päähän ja kiinnitä se teipillä.\nKaivaa reikä kasvien juurivyöhykkeen syvyyteen, noin 6-10 tuumaa kasvin pohjasta. Tee tämä samaan aikaan kuin istutat taimia, jos mahdollista, jotta juuret eivät vahingoitu myöhemmin. Voit kaivaa kypsien kasvien lähellä, mutta yritä välttää juurien vahingoittumista.\nAseta PVC-putki maahan. Putken yläosan tulee olla hieman maaperän yläpuolella, kun taas pohjan on oltava kasvien juuritasolla.\nTäytä putken ympärille lika ja pakkaa se tiukasti.\nVedä kasveja täyttämällä putki. Tämä kanavoi vettä suoraan juurijärjestelmään.\nVoit porata 1/16 tuuman reikiä putken varrelle, mutta tämä ei ole välttämätöntä, ja reiät voivat tukkeutua maaperään.\nSen sijaan, että kiinnität seulaa putken yläosaan, aseta käännetty vesipullo putkeen. Täytä tarvittaessa.\nNannette Richford on innokas puutarhuri, opettaja ja luonteeltaan harrastaja, jolla on yli neljän vuoden kokemus online-kirjoittamisesta. Richfordilla on toisen asteen kandidaatin tutkinto Maine Oronon yliopistosta ja tutkinnot 7–12 englannin, K-8-perusasteen ja syntymän 5-vuotiaille.\nTaproot-kasvit kasvavat yhden pääjuuren, jota tukevat sivusiteet, jotka haarautuvat pääjuuresta. Jotkut vaikeimmin vetävistä rikkaruohoista, kuten voikukat, telakka ja karitsanpuoliskot, kasvavat syvinä juurineen, jotka ankkuroivat ne tiukasti maaperään.\nMyös joissakin maukkaimmista vihanneksista, kuten porkkanassa, palsternakassa, punajuuressa, retiisissä ja naurisissa, on myös juuria. Heillä on kuitenkin niin kutsuttu modifioitu taproot.\nNämä maukkaat vihannekset ovat muuttuneet siitä, että niistä tulee kasvien ravinteiden ja veden varastoinnin muoto. Pyöreitä taprootteja, kuten naurisia, kutsutaan napiform-juuriksi. Pitkittäisiä, terävillä päillä varustettuja taprootteja, kuten porkkanoita, kutsutaan kartiomaisiksi juuriksi. Juuria, jotka ovat kapeita päistä ja leveät keskeltä, kuten retiisiä, kutsutaan fusiformisiksi juuriksi.\nKaikki nuoret kasvit tarvitsevat jonkin verran hoitoa vakiinnuttamiseksi. Taproot-kasveilla on kuitenkin taipumus sopeutua paremmin maaperän mineraalien puhdistamiseen ja veden saantiin kuivina aikoina.\nSuuri valinta uusille puutarhureille\nTämän seurauksena niiden ylläpito on yleensä vähäisempää perustamisen jälkeen. Mikä tekee heistä hyviä valintoja uusille puutarhureille kokeilla.\nEsimerkiksi yrttirintamalla persilja tunnetaan yhdestä helpoimmin kasvavista yrtteistä, koska se on juurikasvi. Kun saat sen käyntiin, on vaikea tappaa!\nSuurin osa juurikasvista ei tarvitse kasvaa suuria määriä typpeä. Jos maaperässä on paljon typpeä, niillä on taipumus kehittää tuottelias yläkasvu ja rajoitettu juurikasvu.\nSe on yleensä ongelma, jos porkkanasi tai palsternakka kasvavat rasvaa eikä pitkään löysässä maaperässä.\nMieluummin syvä maaperä\nHyvin muokattu tai syvä maaperä on ihanteellinen juurikasvien viljelyyn. Vaikka juurihiutaleet saavat riittävästi aikaa ja muuten hyvät kasvuolosuhteet, ne voivat usein porautua syvälle tiivistettyihin maaperiin.\nTästä syystä viljelykasveja, kuten maanmuokkaus retiisiä, käytetään murskaimina. Ne istutetaan, annetaan kasvaa syvälle ja jätetään sitten kuolemaan maahan. Kun retiisi juurihajoaa, ilma, vesi, bakteerit ja sienet liikkuvat avoimelle tilalle parantamaan maaperää.\nEi loistava kontteille\nTaproot-kasvit eivät ole suuria tuottajia astioissa. Jos haluat kasvattaa juurtuneita vihanneksia hyvin astioissa tai korotetuissa sängyissä, varmista, että ne ovat erityisen syviä.\nTaproot-kasvit tarvitsevat yleensä kohtuullisen määrän fosforia juurien ihanteelliseen kehitykseen. Kun vihannekset, kuten punajuuret, porkkanat, nauriit ja retiisit, kasvavat hitaasti, syynä on yleensä fosforin puute.\nNiiden juurisuhteiden ja kestävien juurtuneiden juurien ansiosta kasvit voivat kuitenkin elää, vaikka fosforia ei olisikaan heti saatavilla. Olen nähnyt ravinteista puuttuvan nauris ripustuvan yli vuoden ajan kovissa olosuhteissa.\nJotkut juuren perennat voidaan helposti levittää juuripistokkailla. Comfrey, telakka ja piparjuuri ovat upeita esimerkkejä. Jopa pienestä maahan jätetystä juurenpalasta voi tulla suuri kasvi noista juurista.\nYleensä juurtuneiden kasvien kasvunopeus on hitaampi, jos juuren juuret häiriintyvät istutuksen jälkeen. Joten on yleensä parempi istuttaa siemenistä suoraan puutarhaan.\nJos haluat aloittaa kasvien etukäteen sisätiloissa, muista käyttää syviä soluja tai maaperän lohkoja. Siirrä ennen kuin juurtuma alkaa käpristyä. Älä löysää juuria siirryttäessä.\nTämän osan loppuun mennessä voit tehdä seuraavat:\nTunnista kahden tyyppiset juurijärjestelmät\nKuvaile juurikärjen kolmea vyöhykettä ja tiivistä kunkin vyöhykkeen rooli juuren kasvussa\nKuvaile juuren rakennetta\nLuettele ja kuvaile esimerkkejä muokatuista juurista\nSiemenkasvien juurilla on kolme päätehtävää: ankkuroida kasvi maaperään, absorboida vettä ja mineraaleja ja kuljettaa niitä ylöspäin sekä varastoida fotosynteesin tuotteita. Jotkut juuret on muunnettu absorboimaan kosteutta ja vaihtamaan kaasuja. Suurin osa juurista on maan alla. Joillakin kasveilla on kuitenkin myös satunnaisia juuria, jotka nousevat maanpinnasta versosta.\nJuurijärjestelmät ovat pääasiassa kahta tyyppiä ((kuva)). Dicotilla on hanajuurijärjestelmä, kun taas yksiosaisilla on kuitujuurijärjestelmä. Napautusjuurijärjestelmällä on pääjuuri, joka kasvaa alaspäin pystysuunnassa ja josta syntyy monia pienempiä sivusuoria juuria. Voikukat ovat hyvä esimerkki, että niiden hanan juuret yleensä irtoavat yrittäessään vetää näitä rikkaruohoja, ja ne voivat kasvattaa toisen verson jäljellä olevasta juuresta. Hanajuurijärjestelmä tunkeutuu syvälle maaperään. Sitä vastoin kuitumainen juurijärjestelmä sijaitsee lähempänä maaperän pintaa ja muodostaa tiheän juuriverkoston, joka auttaa myös estämään maaperän eroosiota (nurmikonnet ovat hyvä esimerkki, samoin kuin vehnä, riisi ja maissi). Joillakin kasveilla on yhdistelmä hanan juuria ja kuitujuuria. Kuivilla alueilla kasvavilla kasveilla on usein syvä juuristo, kun taas runsaalla vedellä kasvavilla kasveilla on todennäköisesti matalampi juuristo.\nJuurikasvu ja anatomia\nJuurikasvu alkaa siementen itävyydellä. Kun kasvialkio tulee ulos siemenestä, alkion radikaali muodostaa juuriston. Juuren kärkeä suojaa juurihattu, rakenne, joka on tarkoitettu vain juurille ja toisin kuin mikään muu kasvirakenne. Juuren korkki vaihdetaan jatkuvasti, koska se vahingoittuu helposti, kun juuri työntyy maaperän läpi. Juuren kärki voidaan jakaa kolmeen vyöhykkeeseen: solunjakautumisvyöhykkeeseen, venymän vyöhykkeeseen sekä kypsymis- ja erilaistumisvyöhykkeeseen ((kuva)). Solujakauman vyöhyke on lähinnä juurikärkeä, ja se koostuu juurimeristemin aktiivisesti jakautuvista soluista. Venymisvyöhyke on paikka, jossa uudet muodostuneet solut kasvavat pituudeltaan ja pidentävät siten juurta. Ensimmäisistä juurikarvoista alkaa solujen kypsymisalue, jossa juurisolut alkavat erilaistua erityisiksi solutyypeiksi. Kaikki kolme vyöhykettä ovat juurikärjen ensimmäisellä senttimetrillä.\nJuurella on ulompi solukerros, jota kutsutaan orvaskedeksi, joka ympäröi maakudoksen ja verisuonikudoksen alueita. Epidermis tarjoaa suojaa ja auttaa imeytymistä. Juurikarvat, jotka ovat juuren epidermaalisten solujen jatkeita, lisäävät juuren pinta-alaa, mikä osaltaan lisää veden ja mineraalien imeytymistä.\nJuuren sisällä jauhettu kudos muodostaa kaksi aluetta: kuoren ja kuopan ((kuva)). Varsiin verrattuna juurilla on paljon aivokuorta ja vähän kuoppaa. Molemmat alueet sisältävät soluja, jotka varastoivat fotosynteettisiä tuotteita. Kuori on orvaskeden ja verisuonikudoksen välissä, kun taas kuori on verisuonikudoksen ja juuren keskustan välissä.\nJuuren verisuonikudos on järjestetty juuren sisäosaan, jota kutsutaan steeliksi ((kuva)). Solukerros, joka tunnetaan nimellä endodermis, erottaa stelinan juurikudoksen juuriosasta. Endodermis on yksinomaan juurille, ja se toimii tarkistuspisteenä juuren verisuonijärjestelmään pääseville materiaaleille. Vahamaista ainetta, jota kutsutaan suberiiniksi, on endodermaalisten solujen seinillä. Tämä vahamainen alue, joka tunnetaan nimellä Casparian nauha, pakottaa veden ja liuenneet aineet ylittämään endodermaalisten solujen plasmamembraanit sen sijaan, että ne liukastuisivat solujen välillä. Tämä varmistaa, että vain juuren tarvitsemat materiaalit kulkeutuvat endodermiksen läpi, kun taas myrkylliset aineet ja taudinaiheuttajat suljetaan yleensä pois. Juuren verisuonikudoksen uloin solukerros on perisykli, alue, joka voi aiheuttaa sivuttaisia juuria. Kaksisirkkaisissa juurissa steelin ksyleemi ja flemmi on järjestetty vuorotellen X-muotoon, kun taas yksisirkkaisissa juurissa verisuonikudos on järjestetty renkaaksi kuopan ympärille.\nJuurirakenteita voidaan muokata tiettyjä tarkoituksia varten. Esimerkiksi jotkut juuret ovat sipulit ja varastoivat tärkkelystä. Ilman juuret ja potkurin juuret ovat kahta maanpäällisten juurien muotoa, jotka antavat lisätukea kasvin ankkurointiin. Hanajuuret, kuten porkkanat, nauriit ja punajuuret, ovat esimerkkejä juurista, joita on muunnettu elintarvikkeiden varastointia varten ((kuva)).\nEpifyyttiset juuret mahdollistavat kasvin kasvamisen toisella kasvilla. Esimerkiksi orkideoiden epifyyttiset juuret kehittävät huokoisen kudoksen imemään kosteutta. Banyanipuu (Ficus sp.) alkaa epifyytinä ja itää isäntänupun oksissa. Ilmajuuret kehittyvät oksista ja saavuttavat lopulta maan, tarjoten lisätukea ((kuva)). Ruuvitankossa (Pandanus sp.), palmujainen puu, joka kasvaa hiekkarannoilla trooppisilla mailla, maanpäälliset potkurin juuret kehittyvät solmuista antamaan lisätukea.\nJuuret auttavat ankkuroimaan kasvin, imemään vettä ja mineraaleja sekä toimimaan ruokien varastointipaikoina. Taprootit ja kuitujuuret ovat juurijärjestelmien kaksi päätyyppiä. Taproot-järjestelmässä pääjuuri kasvaa pystysuunnassa alaspäin muutamalla sivusuunnalla. Kuitumaisia juurijärjestelmiä syntyy varren pohjassa, jossa juuriryhmä muodostaa tiheän verkon, joka on matalampi kuin juurtuma. Kasvava juurikärki on suojattu juurikannella. Juuren kärjessä on kolme päävyöhykettä: solujakautumisvyöhyke (solut jakautuvat aktiivisesti), venymävyöhyke (solujen pituus kasvaa) ja kypsymisvyöhyke (solut erilaistuvat muodostaen erilaisia soluja). Juuren verisuonikudos johtaa vettä, mineraaleja ja sokereita. Joissakin elinympäristöissä tiettyjen kasvien juuria voidaan modifioida antennijuureiksi tai epifyyttisiksi juuriksi.\nJuuria, joiden avulla kasvi voi kasvaa toisella kasvilla, kutsutaan ________.\n________ pakottaa mineraalien selektiivisen imeytymisen juuressa.\nÄskettäin muodostuneet juurisolut alkavat muodostaa erilaisia solutyyppejä ________.\nsolujen jakautumisen vyöhyke\nVertaa hanajuurijärjestelmää kuitujuurijärjestelmään. Nimeä jokaiselle tyypille kasvi, joka tarjoaa ruokaa ihmisen ruokavalioon. Minkä tyyppinen juurijärjestelmä löytyy yksisirkkaisista? Minkä tyyppinen juurijärjestelmä löytyy dikoteista?\nNapautusjuurijärjestelmässä on yksi pääjuuri, joka kasvaa alaspäin. Kuitumainen juurijärjestelmä muodostaa tiheän juuriverkoston, joka on lähempänä maaperän pintaa. Esimerkki hanajuurijärjestelmästä on porkkana. Ruohot, kuten vehnä, riisi ja maissi, ovat esimerkkejä kuitujuurijärjestelmistä. Kuitumaisia juurijärjestelmiä löytyy yksisirkkaisista hanajuurijärjestelmistä löytyy dikoteista.\nMitä juurelle voi tapahtua, jos peripyörä katoaa?\nJuuri ei pysty tuottamaan sivusuoria juuria.\nSyksy- ja talvikastelu - 7.211\nesittäjä (t): J.E.Klett ja R.Cox * (3/13)\nVedä puita, pensaita, nurmikoita ja perennoja pitkittyneiden kuivien syksyjen ja talvikausien aikana, jotta vältetään juurikasvit, jotka vaikuttavat koko kasvin terveyteen.\nVedellä vain, kun ilman ja maaperän lämpötila on yli 40 astetta F ilman lumipeitettä.\nVakiintuneiden suurten puiden juuren leviäminen on yhtä suuri tai suurempi kuin puun korkeus. Levitä vettä tippulinjan juurivyöhykkeen kriittisimpään osaan.\nKuiva ilma, vähän sateita, vähän maaperän kosteutta ja vaihtelevat lämpötilat ovat syksyn ja talven ominaisuuksia monilla Coloradon alueilla. Usein lumipeite on vähän tai ei lainkaan maaperän kosteuden tarjoamiseksi lokakuusta maaliskuuhun. Puut, pensaat, perennat ja nurmikot voivat vahingoittua näissä olosuhteissa, jos ne eivät saa lisävettä.\nPitkien, kuivien kausien seurauksena syksyllä ja talvella on kasvien juurijärjestelmien osien loukkaantuminen tai kuolema. Vaikuttavat kasvit voivat näyttää täysin normaaleilta ja jatkaa kasvua keväällä varastoidun ruokaenergian avulla. Kasvit voivat heikentyä ja kaikki tai osa niistä voi kuolla myöhään keväällä tai kesällä, kun lämpötila nousee. Heikentyneille kasveille voi myös aiheutua hyönteis- ja sairausongelmia.\nMatalajuuriset puumaiset kasvit vaativat lisäkastelua pitkittyneiden kuivien syksyjen ja talvikausien aikana. Näihin kuuluvat Euroopan valkoiset ja paperikoivut Norja, hopea, punainen, Kalliovuori ja hybridivaahtera-lehmat, leppä, sarvipalat, koiranpuut, pajut ja vuoristotuhka. Hyödyllisiä ikivihreitä kasveja ovat kuusi, kuusi, arborvitae, marjakuusi, Oregonin rypälemehu, pussipuu ja Manhattan euonymus. Puumaiset kasvit hyötyvät myös mulchista maaperän kosteuden säilyttämiseksi.\nYrttien monivuotiset kasvit ja maaperät alttiilla alueilla ovat alttiimpia talven jäätymiselle ja sulamiselle. Tämä avaa halkeamia maaperään, joka altistaa juuret kylmälle ja kuivumiselle. Talvinen kastelu yhdessä multaa- misen kanssa voi estää tämän vahingon (ks. Tietolehti 7.214, Mulchit kotiin.)\nNurmikot ovat myös alttiita talvivaurioille. Äskettäin perustetut nurmikot, olivatpa ne kylvettyjä tai mätää, ovat erityisen herkkiä. Herkkyys kasvaa nurmikoille, joissa on etelään tai länteen kohdistuvia altistuksia.\nVedellä vain, kun ilman lämpötila on yli 40 astetta F. Levitä vettä keskipäivällä, jotta sillä on aikaa imeytyä ennen mahdollista jäätymistä yöllä. Kiinteä (yli kuukauden ajan) jääkerros nurmikoilla voi aiheuttaa tukehtumisen tai johtaa ruohon mattoutumiseen.\nKasvit, jotka vastaanottavat heijastunutta lämpöä rakennuksista, seinistä ja aidoista, ovat alttiimpia vaurioille. Talviauringon matala kulma tekee siitä todennäköisemmän etelä- tai länsialtistuksessa. Tuulisilla paikoilla nurmi ja kasvit kuivuvat nopeammin ja tarvitsevat lisää vettä. Lämmin altistuminen nurmikoille on alttiita myöhään talven punkille. Vesi on paras hoito turvemurhan estämiseksi (katso tietolehti 5.505, Apila ja muut nurmikentän punkit.)\nTarkkaile sääolosuhteita ja vettä pitkiä kuivia aikoja ilman lumipeitettä - 1-2 kertaa kuukaudessa.\nVasta istutetut vs. vakiintuneet kasvit\nÄskettäin istutetut puut ovat alttiimpia talven kuivuusvahingoille. Puiden muodostuminen kestää yleensä vuoden jokaiselle rungon halkaisijan tuumalle. Esimerkiksi halkaisijaltaan kahden tuuman (paksuus) puun muodostuminen kestää vähintään kaksi vuotta normaaleissa olosuhteissa.\nPuut saavat vettä parhaiten, kun sen annetaan imeytyä maaperään hitaasti 12 tuuman syvyyteen. Puiden kastelumenetelmiin kuuluvat: sprinklerit, syväjuurinen haarukka tai neula, liotinletku tai pehmeä suihkuputki. Levitä vettä moniin paikkoihin tippuputken alle ja mahdollisuuksien mukaan. Jos käytät syväjuurista haarukkaa tai neulaa, työnnä maaperään korkeintaan 8 tuumaa. Levitä yleisenä selviytymissääntönä 10 litraa vettä kutakin halkaisijaltaan tuumaa kohti puuta. Esimerkiksi halkaisijaltaan kahden tuuman puu tarvitsee 20 litraa kastelua kohden. Mittaa viivaimella puusi halkaisija 6 tuuman pinnan yläpuolelle.\nÄskettäin istutetut pensaat tarvitsevat enemmän vettä kuin vakiintuneet pensaat, jotka on istutettu vähintään vuoden ajan. Seuraavissa suosituksissa oletetaan, että pensaat mulchoidaan kosteuden säilyttämiseksi. Kuivina talvina kaikki pensaat hyötyvät talvikastelusta lokakuusta maaliskuuhun. Levitä 5 gallonaa kaksi kertaa kuukaudessa vasta istutetulle pensaalle. Pienet vakiintuneet pensaat (alle 3 jalkaa pitkä) saavat 5 gallonaa kuukaudessa. Suuret vakiintuneet pensaat (yli 6 jalkaa) vaativat 18 gallonaa kuukausittain. Vähennä määriä sademäärän huomioon ottamiseksi. Vesi pensaan tippulinjassa ja pohjan ympärillä.\nYrttien monivuotiset perustamisajat vaihtelevat. Paljasjuuristen kasvien perustaminen vaatii kauemmin kuin kontti- kasvien. Myöhään syksyllä istutetut monivuotiset kasvit eivät vakaudu yhtä nopeasti kuin keväällä istutetut. Talvinen kastelu on suositeltavaa myöhään istutettujen perennojen, paljaiden juurikasvien ja tuulisten tai lounaaseen altistuvien perennojen kanssa.\nLisätietoja on seuraavassa Planttalk Colorado TM -komentosarjassa 1751, Syksy- ja talvikastelu: kuivuuden aikana.\nKatso video: Kasvien kasvatus\nMikä on juurivyöhyke: Tietoja kasvien juurialueesta...


Jämsän vuoden 2019 liikuntateko palkittiin - Jämsän kaupunki\nJämsän vuoden 2019 liikuntateko palkittiin\nKeski-Suomen Liikunta ry palkitsee vuosittain jokaisesta Keski-Suomen kunnasta valitun Vuoden liikuntateon. Jämsässä sivistyslautakunta valitsi kokouksessaan 27.11.2019 vuoden liikuntateko –palkinnon saajaksi Duo-96 junioreiden salibandytoiminnan. Valitun palkitseminen tapahtui yhteistyössä Keski-Suomen Liikunta ry:n kanssa maakunnallisessa Urheilugaalassa 31.1.2020. Lisäksi Jämsän kaupunki palkitsee vuoden liikuntateko –palkinnon saajan 300 euron stipendillä.\nVuoden liikuntateko –palkinnon saaja voi olla valmentaja, ohjaaja, urheiluseura tai muu toimija tai toiminta. Esitykset Vuoden 2019 liikuntateko –palkinnon saajasta pyydettiin kirjallisena 31.10.2019 mennessä liikuntatoimeen. Määräaikaan mennessä saapui yhteensä 14 ehdotusta, joista osa kohdistui samoihin liikuntatekoihin. – Osa ehdotuksista voi tulla esiin vielä myöhemmin, arvelee vapaa- aikapalvelupäällikkö Katja Pohjoismäki.\nSalibandytoiminnalle on ollut selvästi tarvetta, neljässä vuodessa pelaajien määrä on moninkertaistunut. Sarjatoimintaan Duolta osallistuvat F1-, F2-, E1-, E2- ja D2-juniorit. Lisäksi Duolla on ns. lasten matalan kynnyksen salibandyryhmä ja aikuisten harrastesalibandy. Syyskuussa 2019 Duo Jämsä rakensi Jämsän Äijän aukiolle lähiliikuntapaikan kahden päivän ajaksi, jossa oli salibandyyn ja muuhun ulkoliikuntaan sopiva ulkopelialusta. Salibandya kävi pelaamassa lähes 400 pelaajaa kahden päivän aikana, mukana mm. Jokivarren päiväkodin eskarit sekä neljä luokkaa Jämsänjoen yhtenäiskoululta.\nParissa vuodessa on saatu seutukunnalle salibandyn juniori-toimintaa, joka liikuttaa viikoittain yli sataa pientä salibandy-junnua. Toiminta on lämminhenkistä, reilua ja jämäkkää ja näin ollen harrastuksen aloittamiseen on matalakynnys.\nDuo96 tekee myös yhteistyötä Jämsänkosken Ilveksen jääkiekkoilijoiden kanssa. Seura ei kilpaile samoista pelaajista, vaan pyrkii yhteistyöllä järjestämään esimerkiksi pelit siten, että junioreilla on mahdollisuus harrastaa molempia lajeja.\nEräässä perustelussa todetaan, että "Taimet on kylvetty. Nyt on aika antaa lannoitetta ja nauttia sitten muutaman vuoden päästä menestyvästä salibandyn edustusjoukkueesta.” Seuran puuhamiehet ja naiset ovat omalla työllään vahvasti mukana toiminnassa ja sitoutuneita siihen, he ansaitsisivat tunnustusta tehdystä työstä. Duo96 on hyvänä esimerkkinä alueen muille urheiluseuroille, lapsille ja nuorille sekä ihan kaikille paikallisille siitä, miten joukossa on voimaa ja talkoilemalla saadaan paljon hyvää aikaan.


Suomen suurimpia kilpailijoita Ranskan markkinoilla ovat Kanada sekä muut Pohjoismaat, etenkin Ruotsi, Norja ja Islanti ovat kilpailijoita erityisesti kesäkaudella.\nKävijämäärät Ranskasta Ruotsiin ovat lisääntyneett yhtäjaksoisesti monta vuotta. Ruotsi on vahvistanut asemiaan Ranskassa erityisesti ympärivuotisena city break -kohteena, varsinkin Tukholma ja Göteborg. Tähän on vaikuttanut erityisesti suorien lentoyhteyksien (sekä low cost että muiden) lisääntyminen paitsi Pariisista myös Lyonista, Nizzasta ja Marseillesta. Myös Ruotsin talvimatkailukohteet ovat nopeasti kehittymässä ja ottamassa Suomea kiinni. Useat Suomea tuottavat matkanjärjestäjät ovat lisänneet Ruotsin talvimatkatarjontaansa.\nNorja mielletään Pohjoismaista eniten kesäkohteeksi. Vuonot ovat käyntikohteena tunnetuin, Hurtigrutenin lisäksi myös muut risteilytoimijat järjestävät matkoja ympäri vuoden. Vuonojen lisäksi Norjaa markkinoidaan revontulilla, napapiirillä, talviaktiviteeteilla ja kesäisin luontoaktiviteeteilla sekä mökkimajoituksilla, eli samoin argumentein kuin Suomeakin.\nIslantia markkinoidaan Ranskassa tulivuorten lisäksi luonnolla (jäätiköt, geysirit, maisemat, revontulet…), luontoaktiviteeteilla (pyöräily, vaeltaminen, ratsastus, rafting..), valokuvauskohteilla, ja Reykjavikia myös vilkkaalla yöelämällä. Myös seikkailuaiheiset teemat ovat nykyään usein esillä Islannin tarjonnassa.\nKanada on ollut perinteisesti Suomen pahin kilpailija talvikaudella. Kanada tarjoaa samat aktiviteetit ja olosuhteet kuin Suomikin, ja lisäksi ranskankielisen ympäristön, mikä on ranskalaisen kannalta merkittävä etu. Lisäksi korostetaan autenttisia, viehättäviä majoitusvaihtoehtoja, jotka usein sijaitsevat historiallisissa rakennuksissa. Autenttisuus, intiimiys ja kulttuurilliset yhteiset juuret ovat argumentteja jotka toimivat hyvin Ranskassa.\nKaikki talvituotteet (erityisesti multiaktiviteettimahdollisuus) , kesämatkailussa autoilureitit, luontoaktiviteetit, kalastus ja kulttuurituotteet. Kysyntää olisi kehittyneille well being-tuotteille.\nRanskalaiselle matkustajalle on tärkeää, että hän saa palvelua omalla kielellään. Ruoan laatu (autenttisuus ja raaka-aineiden hyvä laatu, ei tarvitse olla monimutkaista) on tärkeää, samoin ruoka-ajat; ranskalainen on tottunut syömään lounaansa klo 12-14.30 välillä ja illallisensa klo 19-21 välillä. Autenttisuus on muutenkin ranskalaisen mieleen, massaturismipaikat ja liian modernit, persoonattomat kohteet eivät miellytä. Ranskalainen odottaa löytävänsä Suomesta luonnonläheisyyttä, erilaisuutta ja rauhaa, mutta samalla myös vauhdikkaita kokemuksia sekä erilaisia aktiviteetteja.\nKohderyhmä Ranskassa ovat 35+ -vuotiaat, hyvätuloiset, hyvin koulutetut pariskunnat ja lapsiperheet, jotka ovat jo matkustaneet paljon ja etsivät uutta, erilaista kohdetta. Lapsiperheet ovat tärkeä kohderyhmä erityisesti joulun ja talvilomien aikaan. Meetings industry -ryhmät ovat myös tärkeä ja potentiaalinen kohderyhmä. Helsinkiä koskien tärkeitä kohderyhmiä ovat edellä mainittujen lisäksi gay-matkailijat ja nuoremmat, itsenäisesti, matkustavat ja matkansa suunnittelevat\nKesämatkailua kehitettäessä hyviä kohderyhmiä ovat myös aktiviteettiharrastajat, kulttuurimatkailusta kiinnostuneet sekä lapsiperheet (mökkilomat lomakylissä).\nAlueellisesti suurin osa matkailijoista tulee Suur-Pariisin alueelta, koska suurin osa lentoyhteyksistä lähtee Pariisista. Etelä-Ranska on myös potentiaalinen alue ja Nizzasta on muutama viikoittainen suora lentoyhteys kesäkaudella Helsinkiin. Kiinnostusta tällä alueella pohjoiseen on ja Nizzan lentokentältä lähtevät lennot Ruotsiin ja Norjaan ovat lisääntyneet pitkälti halpalentoyhteyksien ansiosta.\nMarket Report 2/2018 by Sanna Tuononen – France (pdf, 6 MB)\nFrance Market Review 2017 (pdf, 5 MB)\nMarket Review – France (pdf, 953 KB)\nFinnair lanseeraa uudet yhteydet Ranskasta Lyonista Helsinkiin 11.12.2018 alkaen. Lentoja on kaksi viikossa, tiistaisin ja torstaisin ja lentoaika on 3 tuntia 10 minuuttia. Uusi yhteys avaa uusia…\nHow do the French typically spend their summers? French travel a lot in France, especially in summer time. As France has many different destinations (beaches,…\nSuorat lennot aloitetaan joulukuun puolivälissä 2017 ja ne jatkuvat maaliskuun 2018 loppuun. Finnair lentää Lontoon Gatwickin kentän ja Ivalon välillä torstaisin ja sunnuntaisin, Zürichin ja…


Luonnonsuojelujärjestöjen vetoomus Puolangan Liperisuon hakkuiden keskeyttämiseksi — Metsäryhmä\nSijainti: Pääsivu / Ajankohtaista / Luonnonsuojelujärjestöjen vetoomus Puolangan Liperisuon hakkuiden keskeyttämiseksi\nLuonnonsuojelujärjestöjen vetoomus Puolangan Liperisuon hakkuiden keskeyttämiseksi\nAsia: Liperinsuon ympäristöarvometsän hakkuiden keskeyttäminen\nAllekirjoittaneet järjestöt vaativat Metsähallitusta välittömästi keskeyttämään hakkuut Puolangan ja Utajärven kuntien alueella sijaitsevan Liperinsuon ympäristöarvometsässä.\nLiperinsuo on luonnonsuojelullisesti merkittävä alue ja ensisijaisia kohteita Pohjanmaalla, kun Etelä-Suomen metsien monimuotoisuuden toimintaohjelman METSO II:n velvoittamaa valtionmaiden lisäsuojelua aletaan toteuttaa.\nLiperinsuo on niin sanotulla METSO-alueella arvokas vanhojen metsien ja maisemallisesti hienojen luonnontilaisten soiden muodostama erämainen kokonaisuus, josta löytyy yleisesti METSO-toimintaohjelman luonnonsuojelubiologiset kriteerit täyttäviä runsaslahopuustoisia kankaita, korpia sekä uhanalaislajistoa. Alueen arvoa lisää yhteys Liperinsuon eteläpuolella sijaitsee SarvisuoJerusaleminsuon soidensuojelualueeseen.\nMyös Metsähallitus on pitänyt Liperinsuon aluetta luonnonsuojelullisesti arvokkaana. Konkaan alue-ekologisessa suunnitelmassa vuonna 2000 se todettiin suunnittelualueen yhdeksi luonnontilaisimmaksi kohteeksi yhdessä Saarijärven vanhojen metsien suojelualueen kanssa. Konkaan alue-ekologisessa suunnitelmassa Liperinsuon alueesta toistasataa hehtaaria oli luokiteltu luontokohteiksi.\nMyöhemmissä METSO -inventoinneissa Metsähallitus on löytänyt alueelta noin 80 hehtaaria METSO-kriteerit täyttäviä kuvioita ja luokitellut 90 hehtaaria monimuotoisuuden lisäämisalueiksi. Lisäksi luonnonsuojelujärjestöjen lyhyiden inventointien tuloksena alueelta on löytynyt lisää METSO-kriteerit täyttäviä kuvioita.\nSuojelualueen sijaan Metsähallitus perusti vuonna 2007 Liperinsuosta ympäristöarvometsän. Metsähallituksen Metsätalouden ympäristöoppaan mukaan ympäristöarvometsät on yleensä perustettu tukemaan olemassa olevia suojelualueita. Lisäksi niiden käyttö tulee suunnitella omana prosessinaan, toisin sanoen alueelle laaditaan hoito- ja käyttösuunnitelma.\nTavanomaisesta käytännöstä poiketen hoito- ja käyttösuunnitelman luonnoksesta ei tullut kommentointipyyntöä luonnonsuojelujärjestöille eikä näille toimitettu siitä edes valmista versiota, vaikka Liperinsuon hoito- ja käyttösuunnitelma on valmistunut Metsähallitukselta eilen saamamme tiedon mukaan jo joulukuussa 2007. Julkaisua ei ole edelleenkään julkisesti saatavilla. Kyseinen HKS toimitettiin erillisestä pyynnöstä maanantaina 4.2. Luonto-Liitolle sähköpostitse.\nLuonto-Liiton metsäryhmä kävi sunnuntaina 3.2 Liperinsuolla, jolloin paljastui, että ympäristöarvometsän luonnontilaisille soille on tehty noin 7 kilometriä talviteitä ja suunniteltu leimikoita ympäristöarvometsän länsiosiin, yleisesti myös vuoden 2000 alue-ekologisen suunnitelman luontokohteille sekä Piltunginjoelle erittäin lähellä jokiuomaa.\nErityisen huonona hallintomenettelynä voi pitää sitä, että luontojärjestöjen suojelualueeksi esittämälle Liperinsuolle on laadittu hoito- ja käyttösuunnitelma sekä suunniteltu mittavat hakkuut ilman, että järjestöillä on ollut todellisia vaikutus- ja kommentointimahdollisuuksia niihin.\nHakkuiden ajankohtaa voi pitää muutoinkin erityisen harkitsemattomana, koska METSO II ohjelma on joka tapauksessa tuomassa lisäsuojeluvelvoitteita myös valtionmaille.\nAllekirjoittaneet järjestöt vaativatkin Metsähallituksen sidosryhminä aitoa vaikuttamismahdollisuutta Liperinsuon sekä Itämäen ympäristöarvometsien hoito- ja käyttösuunnitelmiin sekä menossa olevien hakkuiden välitöntä keskeyttämistä.\nInventointiraportti, Puolangan Liperinsuo 25.7.2006 (Teppo Rämä)


Mitäs meille...?: onnistunut tiistai?\nMietin tuossa äsken tupakalla pihalla et mitä mä teille jakaisin jotain kivaa. Ja sellaista mukavaa et Nikokin sais lukea mitä mä täällä oon tehnyt. Hoksasin et mullaha on ollu aiva kiva päivä. Kerron nyt sitte siitä:\nHeräsin aluksi joskus puoli 12 suht hyvin nukutun yön jälkeen. Siinä sitten rauhassa kaikkia aamujuttuja ja muuta yleistä mitä aamuun kuuluu. Soittelin päiväkotiin koska mun pitäisi aloittaa siellä perjantaina. Ja sain tutustumis hetken tai muun tapaamisen jo torstai aamulle. Kiva mennä pitkästä aikaa töihin.\nSiinä sitten kun sain asiat hoidettua lähdin käymää kirpparillä vähä järjästelee ja kaupasta hakee joulukortteja. Jotka muuten vein postii. Vähä liian ajois mut onpa nyt ainaki lähetetty. Lisäksi ostin muutaman joululahjan jotka tuolla odottaa paketoimista.\nKotiin päästyäni datailin hetken ja sitten Taru soitti ja kertoi että tulee meille. Juotiin täs pulla kahvit ja lähdettii syömään pizzaa, joka on muuten ainut mitä mä oon syönyt tänään. Päätettiin hoitaa viimeviikolla alkanut kirppari kierrosloppuun ja kävästii lakeuden shoppiksella. Muutamia juttuja sieltä löydettiinkin. Niitä voi ihastella tuos toisen blogin puolella.\nIllasta oli puhe nähdä mutsia ja meninki sinne vähän ennen kuutta.. Haettii yhdes dermon kaks pakettia postista sitten ei ollut mitenkää suunniteltua mut lähdettii ostelee muutamia joululahjoja jonka ansiosta multa ei enää monenkaa ihmisen lahjat puutu :D Mutsin luona käärittii papereihin niitä lahjoja ja ihasteltii dermon juttuja kotona et kuinka kaikkia pitiki taas tilailla.\nSittemmin tulin illalla kotia ja oonki vai roikkunu täs koneella vaikka tuolla olis kyllä vaikka kuinka paljon siivottavaa. Pyykit on levällää pitkin kämppää ja keittiö on kuin lähtevä laiva. Ehkä kun mä tästä jaksan ja saan kerättyä motivaatiota heittelen ainaki pyykit pois jaloista ja paketoin lahjat.\nSellainen oli mun päivä tänään. Pahoittelen toistuvia kirjoitus viereitä..\nallekirjoittanut Lauraidak // mitäs meille...? -blogi klo 22.25


Maanviljely/Tulostettava versio – Wikikirjasto\n2 Yleistä Maanviljelyksestä\n3.1.1 Louhikko ja kivikko\n3.2 Eloperäiset maalajit\n3.2.1 Lieju- ja mutamaat\n3.3 Kemialliset sedimentit\n3.5 Geotekninen maalajiluokitus\n3.7 Geologinen moreeniluokitus\n3.8 Geologinen turveluokitus\n3.9.1 Yleiset lähteet\n3.10 Katso myös\n3.11 Aiheesta muualla\n4 Kasvukauden vaiheet\n5.1.1 Tilastoja viljakasveista\nMaanviljelyä perinteiseen tapaan\nTämä kirja on opas maanviljelyyn. Kaikki ovat tervetulleita muokkaamaan kirjaa, runkoa voi katsoa sivulta Maanviljelysoppi Wikiaineistosta.\nArtikkeli maanviljelystä Wikipediassa\nEnglanninkielisen Wikipedian maatalousportaali\nYleistä Maanviljelyksestä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMaalajit[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKylvö[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nLannoittaminen[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nHeinänkorjuu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nTältä sivulta löytyy perustietoja erilaisista Suomessa viljeltävistä kasveista.\nTilastoja viljakasveista[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSuurimmat kaurantuottajat 2005\nMaailma yhteensä 24,6\nOhra[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nOhra (Hordeum vulgare) on viljakasvi, jota Suomessa viljellään pääasiassa eläinten rehuksi. Sitä käytetään jonkin verran myös ihmisravintona, mutta huomattavasti vähemmän kuin vehnää ja ruista. Ohra ja kaura ovat ainoat viljakasvit, joita viljellään käytännöllisesti katsoen koko Suomessa. Ohra tarvitsee lajikkeesta riippuen noin 70—85 vuorokauden mittaisen kasvukauden.\nOhramallas on oluen yleisin raaka-aine. Suomen vuotuisesta noin 1,8 miljardin kilon ohrasadosta käytetään oluen valmistukseen viidesosa. Rehuksi käytetään noin neljä viidesosaa. Ohran muu elintarvikekäyttö on vähäistä. Perinteisesti ohrasta on kuitenkin leivottu kahdenlaista leipää: nostattamatonta sekä nostatettua, joilla molemmilla on runsaasti paikallisia nimityksiä. Vanhastaan vaalea leipä oli useammin ohrasta kuin vehnästä leivottua. Tämän lisäksi ohrasuurimot ovat olleet tavallinen keittojen, kuten härkäpavusta vamistetun papurokan suurus.\nVehnä[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nVehnä (Triticum aestivum) on vehnien sukuun kuuluva viljalaji, josta tehdään muun muassa leipää.\nSuomessa vehnän viljely rajoittuu pääasiassa maan lounaisosiin, koska vehnä tarvitsee pidemmän kasvukauden kuin ohra ja kaura ja on myös maaperän suhteen vaativa kasvatettava. Jonkin verran vehnää viljellään myös muualla eteläisessä Suomessa Oulun läänin korkeudelle asti.\nSuomessa viljellään kahdentyyppisiä vehnälajikkeita, syysvehniä ja kevätvehniä. Syysvehnät kylvetään syksyllä ja ne talvehtivat oraana. Kevätvehnät kylvetään vasta keväällä. Noin neljäsosa Suomessa viljellystä vehnästä on kevätvehnää ja kolme neljäsosaa syysvehnää. Vuotuinen vehnäsato on noin 500 miljoonaa kiloa..\nRuis[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nRuis (Secale cereale) on viljelyskasvi. Noin 1,5 % maailman viljellystä viljasta on ruista. Tästä käytetään ihmisravinnoksi noin kolmannes. Ruista viljellään pääasiassa vain Euroopassa, suurimmat tuottajamaat ovat Venäjä, Puola ja Saksa. Ruista syödään eniten sen pohjoisilla viljelyalueilla. Suomeen ruista tuodaan vuosittain merkittävä määrä.\nRuis tulee toimeen ravinteiltaan ja kosteudeltaan vaatimattomassa maassa ja ilmastoltaan karuissa oloissa. Se soveltuu vaatimattomuutensa vuoksi luomuviljelyyn parhaiten kaikista viljoista. Suomessa rukiin viljely on alkanut viimeistään 500-luvulla ekr.\nRuis jaetaan kahteen päätyyppiin: syys- ja kevätrukiiseen. Syysruis kylvetään jo syyskesällä ja se talvehtii oraina. Syysrukiin sato korjataan seuraavana vuonna heinä-elokuussa. Kevätruis eli toukoruis kylvetään keväällä ja sen sato valmistuu saman vuoden syksyllä. Kevätruis on heikkosatoista eikä siitä ole olemassa jalosteita, sitä kylvetään lähinnä epäonnistuneen syysrukiin paikalle tai erityisen laihoille maille.\nSyysrukiisiin kuuluvia ruistyyppejä ovat vielä niin sanottu juhannusruis, joka kylvetään juhannuksen tienoilla, siitä korjataan syksyllä viherrehusato ja sen jyväsato valmistuu seuraavana kesänä. Kaskissa ja erityisesti huhdissa viljeltiin aikoinaan erityistä kaskiruista, joka on tavattoman pensovaa, yhdestä siemenestä voi kasvaa kymmeniä korsia. Se on myös herkästi karisevaa villiviljojen tapaan eikä sen puimiseen välttämättä tarvittu riihtä, vaan jyvien irrottaminen voitiin hoitaa iskemällä lyhteitä varta vasten rakennettuun seinään. Kaskiruis menesty huonosti pellossa ja on kaskeamisen loputtua hävinnyt lähes sukupuuttoon. Vanhat maatiaisrukiit ovat pitkäkortisia ja pienijyväisiä. Jalosteet ovat lyhytkortisia ja suurijyväisiä. Maatiaisruis ei nykyisin kelpaa viralliseen viljakauppaan pienijyväisyytensä takia ja sen viljely onkin lähes kokonaan loppunut. Ruis on tuulipölytteinen ja eri lajikkeet ja kannat risteytyvät keskenään jos niitä kasvatetaan lähekkäin.\nVuonna 2003 Suomen ruissato oli 72 800 tonnia. Suomi ei ole rukiissa omavarainen. Monet viljelijät ovat jättäneet rukiin viljelyn pois, koska sadon onnistuminen on kovin epävarmaa. Rukiin viljelystä on myös luovuttu, koska rikkaruohomyrkkyjen ansiosta peltoja ei enää tarvitse kesannoida rikkakasvien hävittämiseksi. Aiemmin ruis kuului oleellisena osan sekä kolmi- että monivuoroviljelyyn, joissa kierrätettiin viljelykasveja eri lohkoilla ja sillä tavoin pidettiin rikkatuohoja kurissa sekä parannettiin maan viljavuutta.\nRuis on voimakkaan makuinen ja hieman vaikeasti sulava ruoka-aines. Useat siitä valmistetut ruuat vaativat pitkähkön valmisteluajan. Rukiista tehdään hapanleipää ja perinteisesti siitä on valmistettu muun muassa erilaisia imellettyjä ja/tai hapatettuja kylmiä ja lämpimiä keittoruokia, joihin usein on vielä lisätty juureksia, palkoviljaa tai marjoja. Nykyisin näistä Suomessa on parhaiten tunnettu imelä pääsiäismämmi, joka on melko laajalti tunnettu itäeurooppalainen ruoka.\nKaura[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nKaura eli peltokaura (Avena sativa) on heinäkasveihin kuuluva viljelykasvi. Peltokauran tieteellisen nimen lajiosa johtuu latinan adjektiivista sativus, joka on tässä latinan kieliopin vaatimassa feminiinimuodossa sativa, koska Avena on suvultaan feminiininen. Sana sativus on klassillisessa latinassa hyvin harvinainen. Sen merkitys on ’viljelty tai istutettu’ eli vastakohta luonnossa kasvavalle.\nKaurasta tehdään jauhoja ja suurimoita. Tunnetuin kaurasta valmistettava ruokalaji lienee kaurapuuro. Lisäksi kaurasta valmistetaan keksejä, mysliä sekä silloin tällöin myös olutta. Näiden lisäksi kaurasta on tehty leipää ja talkkunaa. Olkia käytetään rehuna. Kauran katsotaan alentavan huonoa kolesterolia ja kauran proteiini on soijan veroista, sillä siinä on runsaasti lysiini-aminohappoa. Muiden viljojen proteiinissa tätä ihmisen tarvitsemaa aminohappoa on liian vähän. Kaura saattaa myös vähentää sydänsairauden riskiä. Kaura ei sisällä gluteenia, mutta koska käsittelyn aikana sen joukkoon usein päätyy pieniä määriä muita viljoja, EU luokittelee sen gluteenipitoiseksi.\nKauraa kasvatetaan nykyisin lähes koko lauhkean ja subtrooppisen ilmaston alueella. Eri kauralajikkeet pärjäävät vähemmällä lämmöllä ja kestävät sadetta paremmin kuin muut viljakasvit, joten ne ovat tärkeitä paikoissa, joissa kesät ovat viileitä ja sateisia. Onpa kauraa kasvatettu onnistuneesti Islannissakin. Kaura voidaan kylvää joko syksyllä, jolloin se voidaan korjata myöhään kesällä, tai keväällä, jolloin se korjataan aikaisin syksyllä. Suomen ilmastossa on mahdollista ainoastaan kauran kevätkylvö. Rikkakasvit eivät yleensä juuri häiritse kauran kasvua, sillä se tukahduttaa ne nopean kasvutapansa ansiosta. Kaura kuluttaa maaperästä paljon typpeä. Suomen nykyinen kauralajikkeisto on jyvän kuoren väriltä keltaista tai vaaleaa, mutta aikaisemmin maatiaiskaurojen kuori oli tummaa, joko ruskeaa tai mustaa.\nSpeltti[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nSpeltti (Triticum spelta) on vanha vehnälle sukua oleva vilja, joka tunnetaan myös nimellä alkuvehnä.\nSpeltin sato on tunnetumpia viljoja niukempi, mutta se menestyy myös karuissa kasvuoloissa ja on siksi ollut aikanaan hyvin suosittu viljelykasvi. Speltti on ihmiskunnan vanhimpia viljeltyjä viljoja: varhaisimmat todisteet speltin käytöstä löytyvät noin 9000 vuoden takaa. Pitkän hiljaiselon jälkeen speltin viljely on viime vuosina yleistynyt huomattavasti ja speltti on herättänyt kiinnostusta etenkin luomuviljelijöissä.\nSpeltistä on olemassa sekä syys- että kevätlajikkeita. Viljely onnistuu parhaiten eteläisimmillä viljelyvyöhykkeillä; talvehtimisen kanssa saattaa olla ongelmia. Suomessa toimii Suomen spelttiyhdistys, joka julkaisee myös speltin viljelyopasta.\nHamppu[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nMetsänhoito[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikibooks.org/w/index.php?title=Maanviljely/Tulostettava_versio&oldid=114403”\nSivua on viimeksi muutettu 7. heinäkuuta 2017 kello 05.45.


Jokainen osaa käyttää luotto- ja pankkikortteja. Itse asiassa, melkein kaikilla on ainakin yksi sellainen lompakossaan. Luottokorteilla voimme maksaa netissä, kaupassa tai jopa tallettaa nettikasinoilla. Luotto- ja pankkikortit ovat käytetyimpiä maksutapoja maailmassa ja niitä käytetään kaikkialla. Siksi ei ole mikään ihme, että nettikasinot hyväksyvät luottokortteja talletuksia ja kotiutuksia varten.\nOn olemassa monia luottokortteja, kuten Visa, MasterCard, Maestro, Discover ja American Express. Yleensä nettikasinot hyväksyvät vain ensimmäiset kolme ja joskus muitakin brändejä. Jos pankkikortissasi on Visan tai MasterCardin logo, niin voit maksaa myös pankkikortilla.\nKasinot, joilla minimitalletus luottokortilla on 10€\nKasinot, joilla minimitalletus luottokortilla on 20€\nKasinot, joilla minimitalletus Paypalilla on 5€\nMiten käyttää luottokortteja\nLuottokorttien käyttäminen nettikasinoilla talletuksia varten on hyvin helppoa. Jos olet käyttänyt joskus luotto- tai pankkikortteja maksuihin netissä, niin osaat jo käyttää sitä. Et tarvitse erillistä tiliä, vaan sinun pitää vain kirjautua nettikasinotilillesi ja valita luottokortti talletustavaksi.\nVoit käyttää joko luotto- tai pankkipuolta riippuen mieltymyksistäsi ja siitä, että minkälaisen kortin omistat. Jos haluat käyttää luottoa, niin sinun pitää kirjata numerot kortin etupuolella. Jos haluat käyttää pankkipuolta, niin kirjaa ylös numerot kortin takapuolelta.\nVaihtoehdot luottokorteille? Katso nämä:\nPaypalin käyttäminen minimitalletukseen\nSkrillin käyttäminen minimitalletukseen\nTalletuksen tekeminen nettikasinoilla luottokorttia käyttämällä\nEnsin sinun täytyy kirjautua sisään nettikasinon tilillesi. Sen jälkeen valitse summa, jonka halua tallettaa. Seuraavaksi sinun tulee kirjata ylös kaikki luottokortin tiedot, kuten kortin numero (etupuolelta luottoa varten, takapuolelta pankkia varten), voimassaoloaika ja CVV koodi kortin takaa. Sinun tulee usein myös kirjata oma nimesi, laskutusosoitteesi ja postinumerosi.\nYleensä vaaditaan ainakin 10€ minimitalletus, jos haluat tallettaa luottokortilla nettikasinoilla. Se kuitenkin riippuu paljon kasinosta itsestään ja minimitalletus saattaa olla enemmän. Huomaa myös, että monet luottokorttiyhtiöt veloittavat 2,5% kulun talletuksista. Toisinaan kasino kattaa nämä kulut puolestasi.\nNäin talletat luottokortilla nettikasinoilla:\nKirjaudu nettikasinon tilillesi\nValitse määrä, jonka haluat tallettaa ja kirjaa ylös korttitietosi\nLuottokortilla maksamisen hyvät puolet\nLuottokortit ovat laajalti käytettyjä maksutapoja, joten jokainen osaa käyttää niitä. Sinullakin on todennäköisesti ainakin yksi tai kaksi luotto- tai pankkikorttia lompakossasi, joten voit tehdä talletuksen jo tänään ja aloittaa pelaamisen.\nMonet nettikasinot tarjoavat myös mahdollisuuden tehdä talletuksia luotto- ja pankkikorteilla. Joten ei ole vaikeaa löytää sellaista kasinoa, joka hyväksyy tämän maksutavan.\nLuottokortit ovat myös luotettavia ja turvallisia. Voit aina olla varma siitä, että saat talletuksen tehdessäsi kuitin ja tiedät tarkkaan, kuinka paljon talletit ja milloin. Ja jos epäilyttävää toimintaa ilmenee kortilla, niin luottokorttiyhtiö auttaa sinua aina.\nLuottokortilla maksamisen huonot puolet\nYleensä nettikasinot veloittavat 2,5% kulun talletuksista ja kotiutuksista. Joskus nettikasinot kattavat tämän kulun puolestasi, mutta toisinaan sinun pitää maksaa se.\nKotiuttaminen luottokorteilla on melko helppoa. Kaikki nettikasinot, jotka hyväksyvät luottokortteja, antavat sinun myös kotiuttaa samalla maksutavalla. Sinun kannattaa tosin huomioida, että joskus luottokorttiyhtiöt eivät voi hyväksyä kotiutuksia nettikasinoita – tämä riippuu alueesta, jolla asut.\nKun kotiutuspyyntö on tehty, niin nettikasino käsittelee sen. Voittojen saamisessa menee usein 3-7 päivää. Luottokortit eivät siis ole kaikista nopein tapa kotiuttaa voittoja. Se on kuitenkin turvallista ja saat rahasi lopulta.\nYleensä miniminosto luottokorteilla on ainakin 10-20 euroa. Se riippuu kasinosta ja se voi joskus olla paljon korkeampikin.\nNostoaika: 3-7 arkipäivää\nMiniminosto: 10-20 euroa\nKoska melkein kaikilla on luottokortti tai pari, niin luottokorttien tarjoaminen nettikasinoilla on hyvin näppärää. Niitä on helppo käyttää ja talletukset ovat pelitililläsi heti. Ainoa huono puoli on se, että luottokortit usein veloittavat 2,5% kulun talletuksista ja kotiutuksista. Mutta toisaalta, niitä on helppo käyttää ja talletus- ja kotiutusrajat voivat olla melko korkeat.


"Nämä päätökset näkyvät kuntalaisten arjessa" – Vantaan poliitikkojen puheissa toistuvat korona, kuntalisä, kiinteistövero ja huoli ikäihmisistä | Paikalliset | Vantaan Sanomat\nVantaa ennen ja nyt\nMinne mennä Vantaalla\nTyöttömiä aktivoiva kuntakokeilu ajautui kriisiin Vantaan ja Keravan alueella: 16 työntekijää jättänyt työnsä – "Moni osaaja lähtee työolojen vuoksi"\nEtusivu » Paikalliset 17.11.2020 20:16\n"Nämä päätökset näkyvät kuntalaisten arjessa" – Vantaan poliitikkojen puheissa toistuvat korona, kuntalisä, kiinteistövero ja huoli ikäihmisistä\nMaanantaina tehdyt päätökset näkyvät suoraan vantaalaisten arjessa, muistutti Emmi Pajunen (vihr.). Arkisto/Päivi Tuovinen\nVantaan kaupunginvaltuuston hyväksyttävänä oli maanantaina 16. marraskuuta talousarvio, jota voi perustellusti kutsua "koronabudjetiksi". Luvassa on leikkauksia ja uusien tulohanojen avaamista.\nKorona oli vahvasti läsnä valtuustoryhmien ja yksittäisten valtuutettujen puheenvuoroissa 10 tuntia kestäneen kokouksen aikana.\nKeskustan puheenvuoro alkoi toteamuksella, että kunnallishallinnon historiankirjoitukseen tulee uusi rajapyykki. On aika ennen koronaa ja aika sen jälkeen.\nPuheenvuoroissa toistuivat koronan lisäksi kotihoidontuen kuntalisän eli Vantaa-lisän leikkaaminen, ikäihmisille toimintaa tarjoavien rastien toiminta, kiinteistövero, ikäihmisten palvelut sekä Vantaan ratikka.\nPitkän linjan demarivaltuutettu Kimmo Kiljunen pohdiskeli budjettikeskustelun moninaisuutta.\n– Tänään olemme kuulleet aika lennokkaita puheenvuoroja Euroopan elpymispaketista päätyen yksityiskohtaisiin keskusteluihin vantaalaisten lasten päivähoidosta.\nVihreän valtuustoryhmä muistutti talouden olevan kaupungissa muutakin kuin rahaa ja numeroita.\n– Talous on inhimillisyyden väline. Talous on tärkeää siksi, että voisimme tarjota kaikille kaupungin asukkaille hyvän paikan elää, perustaa perhe, kasvattaa lapset, tehdä työtä, harrastaa, vanheta, lausui vihreiden ryhmän puheenjohtaja Anniina Kostilainen.\nPuoluetoveri Emmi Pajunen (vihr.) muistutti budjettiin liittyvien päätösten näkyvän suoraan kuntalaisten arjessa.\nRyhmien puheenvuoroissa käytiin vielä kertaalleen lävitse oman ryhmän aikaansaannoksia syksyn ajan käydyissä neuvotteluissa.\nSosialidemokraattisen valtuustoryhmän puheenvuorossa todettiin, että ryhmän ääneen lausutut tavoitteet ovat toteutumassa.\n– Budjettiratkaisussa, joka tänään on päätöksessä, on huolehdittu, että vantaalaisten palvelutasosta pidetään kiinni, samoin koulutuksesta, terveydestä ja työllisyydestä, puheenjohtaja Minna Räsänen totesi ryhmäpuheenvuorossaan.\nKokoomusryhmän puheen pitänyt Sakari Rokkanen kutsui neuvottelutulosta 40 miljoonan euron sopeutuksesta "kaikkien kannalta vähiten huonoksi vaihtoehdoksi".\nKokoomus linjasi, ettei veronkorotusten tie ole oikea tie. Vantaalle tulee saada lisää menestyviä yrityksiä ja lisää veroja maksavia asukkaita, kuului kokoomuksen viesti.\nKaupunginhallituksen kokoomuslainen puheenjohtaja Sari Multala viittasi budjettiratkaisuun sisältyvään kiinteistöveron korotukseen todeten, ettei se ole monellekaan mieluisa tapa tasapainottaa taloutta.\n– Harva meistä myöskään toivoo leikkauksia yhteenkään palveluun, etenkään niihin, jotka ovat juuri sillä hetkellä omalle elämäntilanteelle tai lähipiirille tärkeitä.(...) Nämä päätökset ovat aina myös arvovalintoja, Multala lausui.\nVihreiden Vaula Norrena piti hieman toisenlaisen puheenvuoron veroista. Hän sanoi osan päättäjistä puhuvan kuntaveron torjumisesta, kuin se olisi suuronnettomuus.\n– Sehän on vain yhteinen rahapussi, joilla palveluja maksetaan. Samat kuntaveroa vastustavat tahot haluavat kehittää yhtä sun toista ja saada sitä, tätä ja tuota uutta palvelua, mutta rahaa eivät niihin haluaisi yhtään laittaa. Toimitteko samalla tavoin omassa kotitaloudessanne? Norrena kysyi.\nVasemmistoliiton valtuustoryhmän puheenjohtaja Antero Eerola aloitti muistelemalla sanoneensa vuosi sitten Vantaan olevan hyvä paikka asua.\n– Tätä arviota ei ole tarvinnut muuttaa – ei edes koko yhteiskuntaa koetelleen koronakriisin kipeimpinä hetkinä.\nKommenttiaan Eerola perusteli muun muassa sillä, että Vantaan vetovoimatekijät ovat kunnossa.\n– Meille halutaan muuttaa ja meillä halutaan asua, Eerola sanoi.\nPerussuomalaisten ryhmäpuheenvuorossa kyseltiin segregaation torjuntaan tehtyjen panostusten tulosten perään.\n– Toivottavasti valtuusto saa (myönteisen erityiskohtelun alue)ohjelman tuloksellisuudesta raportin lähiaikoina. Onhan kyseessä yksi tämän vuoden talousarvion painopisteitä. Nyt käsiteltävään ensi vuoden budjettiin sisältyy edelleen kaksi miljoonaa euroa tuohon erityiskohtelun ohjelmaan, lausui perussuomalaisten ryhmän puheenjohtaja Niilo Kärki.\nKristillisdemokraatit ottivat puheenvuorossaan kantaa muun muassa investointien karsimiseen tai vähintään niiden siirtämiseen. Ryhmä tukikin yhtenäisenä Juha Malmin (kd.) ehdotusta Vantaan ratikan suunnittelun hyllyttämistä muutamaksi vuodeksi.\nRuotsalaisen kansanpuolueen valtuustoryhmän puheenvuoron pitänyt Patrik Karlsson kiitteli kokoomuksen Multalan tavoin kuntaveroasteen pysymistä 19 prosentissa. Rkp otti kantaa urheilupaikkarakentamiseen ja piti hyvänä ensi vuoden budjettiin kirjattua mainintaa siitä, että esimerkiksi urheiluhallien rakentamiseen voidaan ottaa mukaan yksityisiä ja kolmannen sektorin toimijoita.\nPitkän kokouksen päätteeksi talousarvio vuodelle 2021 hyväksyttiin kokonaisuudessaan.\nNoin 40 miljoonan euron sopeuttamistoimien lisäksi kaupungin lainamäärää varaudutaan kasvattamaan noin 68 miljoonalla eurolla.\nLue lisää: Vantaan budjetti ei ollut läpihuutojuttu – Puolueiden rivit repesivät äänestyksissä\nSäästöjä ja korotuksia peruttiin Vantaalla – Kuntalisä ei poistu, liikuntatilojen vuokria ei koroteta, vakituisen asuinrakennuksen kiinteistövero ei nouse...\nVantaan budjettiesitys saa armoa ja risuja – Valtuutetut esittävät vaihtoehtoja kiinteistöveron korotukselle\nSuomen poliittiset puolueet\nLasten kotihoidon kaupunkilisä\nMainos: Vantaan kaupunki Business Vantaa\nYrittäjä, älä huoli huomisesta! Vantaalla valmistaudutaan jo tulevaisuuteen\n1970-luvun kolmioista povataan jo uutta ilmiötä asuntomarkkinoille Vantaalla – "Sama pätee niin Helsingin Kalliossa kuin Havukoskella"\nKun Isomyyri puretaan, nuoret jäävät ilman omaa paikkaa Myyrmäessä – uutta nuorisotilaa suunnitellaan nyt Kino Myyrin käyttämättömiin tiloihin\nYlilääkäri: Näistä syistä koronarokotteiden tehon kesto vaihtelee eri ihmisillä – kumoaa väitteen raskaana olevien riskeistä\nAsunnottomia autetaan Vantaalla siellä, missä he liikkuvat – "Kenenkään paikka ei ole kadulla"\nSquashin harrastamisessa on nähtävissä Vantaalla nyt "jäätävää kasvua" – suosion taustalla padel ja fitnessbuumi\nMielipide: Kehärata ei ilahduta kaikkialla Länsi-Vantaalla\nTyöttömien omaohjaaja saa palkkaa reilut 2 500 euroa kuussa – "Palkka ei ole kynnyskysymys", sanoo kuntakokeilusta irtisanoutunut työntekijä\nKäyntiosoite: Väritehtaankatu 8, 01300 Vantaa\nPäätoimittaja: Mia Lindström


LPY: Terveydenhuollon rahoitusjärjestelmän uudistamisessa ei pidä hätiköidä - Lääkäripalveluyritykset ry\nLPY: Terveydenhuollon rahoitusjärjestelmän uudistamisessa ei pidä hätiköidä\n31.08.2021 0 kommenttia\nLääkäripalveluyritykset ry (LPY) ei kannata sairausvakuutuskorvauksista luopumista ja/tai vastaavan rahoituksen siirtämistä hyvinvointialueille. Siirrosta olisi enemmän haittaa kuin hyötyä sote-uudistuksen tavoitteiden, erityisesti kansalaisten yhdenvertaisuuden ja palveluiden saavutettavuuden, näkökulmasta.\nLPY:n mukaan Kelan hallinnoima sairausvakuutuskorvausjärjestelmä on kansalaisten yhdenvertaisuuden turvaava ja kustannustehokas ratkaisu.\n− Lääkärikäyntien sekä tutkimusten ja hoidon korvaustason huomattava aleneminen on toki heikentänyt järjestelmän vaikuttavuutta, mutta se on silti edelleen perusteltu. Korvausjärjestelmää on koko ajan myös kehitetty muun muassa ottamalla käyttöön toimintaa sujuvoittava suorakorvausmenettely niin hoitojen, matkojen kuin lääkkeiden korvaamisessa, kertoo LPY:n toiminnanjohtaja Ismo Partanen.\nMarinin hallituksen tavoitteena on ns. monikanavarahoituksen purkaminen sote-uudistuksen yhteydessä. Vaihtoehtoja tavoitteen saavuttamiselle valmistelleet virkamiestyöryhmät julkaisivat selvitysraporttinsa juhannuksen alla. LPY kritisoi valmistelutyöryhmien toimeksiannon suppeutta. Virkamiesten tehtävänä oli pelkästään selvittää erilaisia vaihtoehtoja monikanavarahoituksen purkamiselle – ei sen kehittämiselle.\n− Onko sairausvakutusjärjestelmän lakkauttamisesta tullut itseisarvo siitä riippumatta, millaista haittaa se aiheuttaisi ja tukisiko se sote-uudistuksen tavoitteiden saavuttamista? ihmettelee Partanen.\nParlamentaarinen komitea avainroolissa\nLPY esittää, että sote-uudistuksen jatkovalmistelussa rahoitusjärjestelmän kehittämis- ja muutostarpeita täytyy arvioida monipuolisemmin kuin virkamiestyöryhmille toimeksiantorajausten myötä annettiin mahdollisuus tehdä.\n− Jatkovalmistelusta vastuun ottavan parlamentaarisen komitean pitää arvioida soten rahoitusjärjestelmän uudistamistarpeita kokonaisuutena. Tavoitteeksi on asetettava se, että myös palvelujärjestelmän rahoitus tukee parhaalla mahdollisella tavalla sote-uudistukselle asetettujen tavoitteiden saavuttamista, Partanen esittää.\nEdellytyksiä uudistamiselle vasta vuonna 2026\nSote-uudistus on erittäin laaja kokonaisuus. Sen toimeenpanossa ja hyvinvointialueiden toiminnan käynnistämisessä on valtava työ. Aikataulu on erittäin tiukka ilman rahoitusjärjestelmän uudistamistakin.\n− Sairausvakuutusjärjestelmän kautta rahoitettavien korvausten (hoidot, matkat, lääkkeet ja kuntoutus) perusteellista remonttia ei kannata toteuttaa ennen kuin hyvinvointialueet ovat kunnolla toiminnassa. Soten rahoitusjärjestelmän kokonaisuudistamiseen on edellytyksiä aikaisintaan vuoden 2026 alusta, arvioi Partanen.\nLPY:n lausunto monikanavarahoituksen purkamista valmistelleen virkamiestyöryhmän selvityksestä


Oravanpesä: APUA JAPANIN KAIPUUSEEN osa 12. Ichigo ichie.\nAPUA JAPANIN KAIPUUSEEN osa 12. Ichigo ichie.\nKaupallinen yhteistyö: Gummerus\nMuistatteko kirjan Ikigai? Kirjoitin siitä kesäkuun lopulla. Nyt sen kirjan kirjoittajilta, Héctor García (Kirai) ja Francesc Mirailles, on tullut uusi kirja Ichigo ichie - Hetkessä elämisen taito japanilaisittain. Tällä kertaa tartuin kirjaan avoimin mielin ja ilman ennakkoajatuksia, vain kiinnostuneena hetkessä elämisen taidosta japanilaisittain.\nJapaninkielen termi ichigo ichie ei varsinaisesti käänny suoraan suomeksi, mutta se tarkoittaa kutakuinkin "yksi kerta, yksi kohtaaminen" tai "tässä hetkessä, yksi mahdollisuus". Kirja nojaa tähän sanontaan ja japanilaisten hetkessä elämisen taitoon. Samankaltaisia hetkessä elämisen ajatuksia löytyy myös muualta, kuten tiibetiläisestä tarusta tai buddhalaisesta tarinasta ja niitä esitellään kirjan kokoon nähden aika laajasti.\nIchigo ichie -kirjassa on oma lukunsa aisteista nauttimiseen taidoille kuten myös juhlimisen taidolle. Yksi tunnetuin japanilainen hetkessä eläminen ja näköaistista nauttimisen taito on kirsikan kukkien katselu. Kukinta on lyhyt ja on vain se lyhyt hetki ennen kuin terälehdet varisevat maahan. Putoavien lehtienkin katselusta japanilaiset osaavat nauttia, siinä jos jossain on erityinen ichigo ichie -taito.\nKirja on kiinnostava muistutus nauttia pienistä, ohikiitävistä hetkistä, joita ei enää saa takaisin. Minusta tuntuu, että mitä enemmän olen sukeltanut japanilaiseen kulttuuriin, sitä enemmän olen alkanut kiinnittää huomiota hetkiin, varsinkin sellaisiin pieniin, monista ehkä vähäpätöisistäkin. Olen tervehtinyt siemenkylvöjen ensimmäistä sirkkalehteä, viettänyt omenankukkajuhlaa, ilahtunut hellepäivän yllättäneen sateen aiheuttamasta sateenkaaresta, vasta avatun kahvipaketin tuoksusta, kehräävästä kissassa kyljen päällä, varhaisen aamun höyryävästä hengityksestä syyskesällä, ensimmäisestä roseelasillisen siemauksesta touhukkaan puutarhapäivän jälkeen ja niin edelleen.\nKirja saatu: Gummerus\nTunnisteet: apua japanin kaipuuseen, blogiyhteistyö, lehdet ja kirjat\nRiina 31. elokuuta 2020 klo 9.10\nTämä pääsee ehdottomasti lukulistalle.\nOravanpesän Kati 1. syyskuuta 2020 klo 13.00\nLuulen, että tykkäät! :)\nKirppisrakkautta Eeva 31. elokuuta 2020 klo 11.33\nKiinnostavaa, täytyy etsiä kirja jossakin kohtaa käsiini. Pienistä, ohikiitävistä hetkistä nauttiminen on hieno taito.\nTämä on kiinnostava kirja, suosittelen!\nAPUA JAPANIN KAIPUUSEEN osa 11. Tokion tuhkaa.


Newsner » Uutiset » Koirakisailijat selviytyivät tehtävästä moitteettomasti − sitten tuli kultaisennoutajan vuoro\nKoirat ovat epäilemättä monien suosikkieläimiä, ja joskus tuntuu siltä että koira on osa ”suomalaista unelmaa”. Näin on varsinkin kultaistennoutajan kohdalla, joka on hyvin pidetty rotu meillä päin.\nKoirat valloittavat omistajiensa sydämet erityisesti persoonallisuudellaan ja uskollisuudellaan. Yhdellä kaverillani oli koira joka piti kenkien pureskelemisesta niin paljon, että kaveri perheineen joutui aina etsimään kenkiään ennen ulos menemistä.\nTottelevaisuus on tietysti ominaisuus joka olisi koiralla hyvin toivottava, mutta kaikki koirat eivät suinkaan ole yhtä kuuliaisia kuin toiset. Juuri siksi tämä video onkin niin hauska. Se on pätkä Yleisradion muutaman vuoden takaisesta Koiramestari-nimisestä ohjelmasta. Ohjelmassa koirat ja niiden omistajat kilvoittelevat siitä kuka koirista on tottelevaisin. Yhdessä tehtävässä koirien tuli juosta suoraan omistajansa luo, vaikka matkan varrelle oli aseteltu houkutuksia, kuten herkkupaloja ja leluja.\nKilpailijat näyttävätkin suoriutuvan tehtävästä todella hienosti. Sitten tulee kultaisennoutajan vuoro, mutta vaikuttaa siltä ettei se ollut aivan viimeiseen asti perillä siitä kuinka tehtävä tulisi suorittaa.\nKenties koira oli vain hieman nälkäinen, tai sitten se luuli että tehtävänä oli syödä kaikki herkut mahdollisimman nopeasti : )\nkilpailu koira kultainennoutaja video


Historian siipien havinat: Kuumaa kauppatavaraa\nYLE uutisoi, että vuonna 1431 kuolleen Jeanne D'Arcin pyhäinjäännöksiä on alettu tutkia Ranskassa nykylääketieteen ja rikostutkimuksen keinoin. Tutkijat haluavat selvittää ihon- ja luunkappaleiden alkuperän sekä hankkia mahdollisesti lisätietoa vuonna 1920 pyhimykseksi kanonisoidun naisen elämästä.\nAlkuperän selvittäminen onkin mielenkiintoinen kysymys. Pyhäinjäännökset olivat keskiajan Euroopassa kuumaa kauppatavaraa. Kaupungin arvovalta kasvoi huimasti, jos se sai hankittua kirkkoonsa jonkin pyhimyksen jäänteitä tai muita pyhiksi katsottuja esineitä. Esimerkiksi Kristuksen ristin kappaleita löytynee maailman kirkoista ja kappeleista pienen metsän verran.\nPyhäinjäännösten kysyntä loi myös erikoisen, keskiaikaista maailmankatsomusta hyvin kuvastavan ilmiön nimeltään pyhä varkaus. Pyhiä esineitä paitsi kaupattiin, myös ryösteltiin. Ryöstön oikeutuksen osoitti pyhimys itse: jos hän ei olisi halunnut jäännöksiään varastettavan ja siirrettävän uuteen paikkaan, hän olisi toki estänyt koko tapahtuman.\nNiin ikään kirjalliset pyhimyselämäkerrat - hagiografiat - kertovat usein enemmän aikansa kirkollisesta ja maallisesta politiikasta kuin pyhimykseksi julistetun henkilön elämästä. Tekstejä kirjoitettiin pyhimyksen hurskautta ja ihmetekoja korostaen, eikä niissä ole juurikaan sijaa maallisille ja inhimillisille piirteille.\nJeanne d'Arc taken to prison at Rouen, from Martial d'Auvergne, Les Vigilles de la Mort du Roy Charles V, Paris 1493. Medieval Woodcuts Clipart.\nLähettänyt Jari Sedergren klo 5:48 ip.


Maskin käyttö aknea aktivoidulla hiilellä - Atopia - 2018\nHiili ja aloe. Murskattu aktiivihiiltä sekoitettuna lusikka aloe mehua, 1/2 merisuolaa seoksessa, lisätään 2 tippaa teepuuöljy ja sekoita kunnes tasainen.\nAktiivisen hiilen akne ja mustat paikat ovat halpoja korjaustoimenpiteitä, joilla on paras mahdollinen vaikutus\nAktiivihiilen puhdistusominaisuudet ovat tuttuja monille ihmisille. Tätä lääkettä myydään apteekeissa, se pystyy säästämään ruumiin myrkyttömänä. Se imee myrkyllisiä aineita ja näyttää ne. Tässä tapauksessa tällaisella työkalulla on suurin etu - se on luonnollinen ja täysin turvallinen tuote. Sitä käytetään ruokavalioon, veden suodatukseen mahahaavojen hoidossa. Usein näitä ainutlaatuisia tabletteja käytetään myös kosmetiikassa. Aktivoitu hiiliharja on erittäin tehokas. Hän ratkaisee monia ihon ongelmia, koska se vaikuttaa ihoon monimutkaisella ja hyödyllisellä tavalla.\nHiiletabletit valmistetaan puusta. Siksi ne säilyttävät kaikki luonnollisen puun hyödylliset ominaisuudet, jotka siirretään kosmetiikkaan. Jatkuvassa käytössä naamari, jossa on aktiivihiili, tekee seuraavat toimenpiteet:\nVaikuttaa talirauhasten toimintaan. Tämän seurauksena rasvan tuotanto vähenee merkittävästi. Niinpä ei muodostu mitään sebacea-tulppia. Mutta ne ovat aknen ja mustia pisteitä. Siksi aktiivisen hiilen käyttö kasvoille (kasvonaamio, hankaus tai muu kosmeettinen aine tällä ainesosalla) parantaa rasvan altistavan ihon tilaa. Hän riistää häneltä rumaa kiiltävää loistoa;\nSen avulla kasvot puhdistavat, eliminoivat mustia pisteitä ja muita iho-epäpuhtauksia;\nAktiivisen aktiivihiilen säästöt estävät tulehduksen liikkeet. Tämä korjaustoimenpide ei kykene paitsi parantamaan aknea, vaan se on myös hyvä ennaltaehkäiseminen tätä vitsausta vastaan.\nJos sitä käytetään säännöllisesti, se voi tasoittaa ihoa, vähentää hienojen ryppyjen määrää.\nKasvohiekka aktiivihiilellä tekee ihosta sileän, kauniin ja terveellisen värin.\nTuote puhdistaa ihon riittävän suurella syvyydellä.\nPelastaaksesi akne mahdollisimman tehokkaasti ja nopeasti, sinun on noudatettava useita sääntöjä, ennen kuin teet maskin:\nHiilen akne auttaa, jos se ei ole myöhässä. Sinun pitäisi yrittää käyttää tuoretta korjaustoimenpidettä. Se on paljon helpompi murskata;\nNaamareiden on kestettävä vähintään 6 viikkoa. Kerran 7 päivän kuluttua on käytettävä aktiivihiiltä kasvoille. Tämän jälkeen on suositeltavaa lyhyt tauko 2 kuukauden ajan;\non suositeltavaa käyttää tuotetta puhtaaseen, höyrytettyyn pintaan. Aluksi voit mennä kuumaan kylpyyn.\nNämä tabletit harvoin aiheuttavat allergisia reaktioita. Ennen kuin käytät niitä, on suositeltavaa tarkistaa reaktion ranteen iholla.\nTop 5 suositut ja tehokkaat naamarit\nHiilen käyttö on hyvin yksinkertaista kotona. Aktiivinen hiili musta pisteistä on yksi tehokkaimmista ja suosituimmista keinoista. Sekoita se. Tärkeintä on valita tehokas resepti itsellesi. Ja niitä on runsaasti kansanlääketieteessä ja kosmetologiassa.\nHiilen ja gelatiinin naamio. Mustapisteiden peite aktiivihiilellä tehdään yksinkertaisesti: tarvitaan yksi tabletti, joka on perusteellisesti murskattu. Tuloksena oleva jauhe sekoitetaan lusikaan gelatiinia. Kaikki laimennetaan kahdella pienellä maidon lusikalla (mieluiten jääkaapista). Valmis sekoitus laittaa mikroaaltouuni neljäsosa tunnissa. Sen jälkeen laittaa kasvot, odota kuivua ja ota sitten pois. Tällainen elokuva tarkoittaa nopeasti auttamaan sinua torjumaan mustia pilkkuja.\nSavi naamio hiilellä. Yksi tabletti sekoitetaan lusikalla mustaa tai vihreää savea. On lusikka lämmin maito ja gelatiinijauhe. Kaikki lämmitetään, kunnes gelatiini liukenee. Sitten elokuva-maskia levitetään ja pidetään, kunnes se kuivuu.\nJogurtilla. Tällöin murskattuja tabletteja (1 lusikallinen) sekoitetaan 2 rkl luonnollisen jogurtin kanssa. Lisätään myös vähän sitruunamehua. Tämä korjaustoimenpide on erinomainen vaihtoehto ihon puhdistukseen.\nKlassinen resepti tarkoittaa sitä, että hiilen peitettä sekoitetaan veden kanssa. Tuloksena on vyötärö, jota sovelletaan ongelmaluokkiin. Kirjaimellisesti 25 minuutin kuluttua se on pestävä pois.\nAloe. Tämä vaihtoehto mahdollistaa tehokkaan aktiivihiilen käytön aknea vastaan. Sinun täytyy sekoittaa pieni lusikka maustetabletteista samalla määrällä aloe mehua ja merisuolaa. Paria tippaa teepuuöljyä lisätään seokseen. Kaikki kasvatetaan vähän vettä.\nPidä kasvot ihossa enintään 25 minuuttia. Sen vaikutus on havaittavissa jo ensimmäisen hakemuksen jälkeen. Tulehdukset vähenevät, iho kuivataan ja myös nosto tapahtuu.\nErittäin usein käytetään viime aikoina kasvojen naamarit aktiivihiilellä. Tällaisia varoja koskevat arviot ovat enimmäkseen positiivisia. Kokemuksen jakaminen, monet antavat paljon neuvoja.\n"Olen nuoruus, kamppailevat tulehduksen kasvot. He eivät kuluneet pitkään. Siihen saakka, kunnes unohdin aknen aktiivihiiltä! Sekoita smetanaa tai jogurttia murskatulla tabletilla. Tulos on erinomainen. Vain on välttämätöntä tehdä tällainen maski jatkuvasti. Et voi lopettaa sitä, muuten kaikki tulee takaisin. "\nIrina Vladimirovna, 35 vuotias:\n"Suosittelen aktiivihiilellä varustettuja naamioita. Sopii erityisesti niille, jotka kärsivät pimpeleistä. He häviävät nopeasti. "\n"Aktivoidut hiilen akne on erittäin tehokas lääke. Se voidaan myös toteuttaa naamioina. Ainoa, mitä suosittelen on ottaa vitamiineja ja ottaa se, kun käytät lääkettä. "\nPääasiallinen indikaattori, että aktiivihiili on erittäin hyödyllinen ja tehokas kosmetiikassa on arvioita. Akne, mustat pisteet ja jopa ryppyjä, se vain auttaa, ja mikä tärkeintä, kaikki tämä voidaan tehdä nopeasti ja yksinkertaisesti kotona. Tämän vahvistavat monet ihmiset kaikkialla maailmassa.\nUlkonäkö ilmestyi kielen alla\nMärkivä pimples kasvot: mistä ne tulevat ja kuinka nopeasti palauttaa vetovoima\nMiksi kipu esiintyy moolin poistamisen jälkeen?\nBadyaga akne: mitä valita, reseptejä, vasta-aiheita\nOngelma iholle antaa paljon vaivaa, varsinkin kun se koskee aknen puhkeamista siihen. Tällöin ihottumaa kehossa houkuttelevuuden ja itseluottamuksen suhteen ei ole niin merkittävä ongelma.


Mykonoksen kesä-Mirkun tarina\nBy Toimitus\t 11.7.2020 Ei kommentteja\nMirkku patiollamme vakiopaikassaan iltapäivän auringon paahdetta paossa.\nPuheenjohtaja kertoi taannoin Rapanui-koiran tarinan Pääsiäissaarilta. Tämä on tarina Kreikasta kesäkissa-Mirkusta. Yhtä hyvin katin nimi voisi olla Mykonoksen Mirkku.\nTarkkaa vuotta en muista, mutta kyllä siitä on yli kymmenen (nyt jo 20 ) vuotta. Olimme matkakumppanini kanssa ties kuinka monetta kertaa Kyklaadeihin kuuluvalla Mykonoksella Kreikassa. Olimme tykästyneet kylän rinteelle rakennettuun Mykonos View -hotelliin, ja siitä oli tuleva kesälomareissujemme ”koti” (vuosikymmeniksi).\nMatkakumppanini oli siihen asti vain koiraihminen, minä tykkään molemmista nelijalkaisista. Niin sitten vain tapahtui eräänä päivänä, että ylhäällä rinteellä sijaitsevan huoneen patiolle asteli arka maalaiskatti, joka tietysti haki ruokkijaa. Pian se huomasi, ettemme ajaneetkaan sitä luudan kanssa pois, kuten siivoojat, vaan tarjosimme ruokaa. Sitä ostimme vuorotellen kaupasta, se maksaa alle euron purkki.\nMirkun ruokahalu tuntui olevan pohjaton. Onneksi kissanruoka on Kreikassakin hyvin edullista eikä katti ollut mitenkään nirso. Kaikki kelpasi.\nMajoitumme joka kesä samaisen hotellin huoneeseen numero 21, koska siitä aukeaa koko kuvauksellinen Mykonoksen hora, valkoiseksi kalkittu idyllinen kaupunki. Vuosi toisensa jälkeen kävi niin, että kissa, jota olimme alkaneet ruokkia ja kutsua Mirkuksi, ”löysi” meidät. Joskus samana päivänä kun olimme saapuneet tavaroinemme ja siemailimme hikisinä ensimmäisiä uusoja patiolla, tai vähän myöhemmin. (Nimi Mirkku tulee lapsuudenkotini kissasta, Mirkusta, joka teki monta pentuetta vuoden mittaan!)\nYhtenä kesänä olimme olleet 21:ssä jo kaksi yötä eikä kissaamme näkynyt. Epätoivo valtasi mielen. Oli juhannuksen jälkeinen viikko ja yöllä varsin kuumaa. Päätin hyttysiä uhmatenkin avata oven patiolle. Yllätys oli iloinen, molemmin puolin, sillä ovella minua katsoa nakutti tuttu silmäpari, meidän kesäkissamme! Tutusti se tervehti naukaisemalla miau, kuten ennenkin. Äkkiä Suomesta ostettu kissanruokapurkki auki ja katille ruokaa. Kaverini vielä epäili, ettei tuo ole meidän kissamme, mutta kun kaivoin kameran muistikortista edelliskesän kuvia, uskottava oli.\nVuoden kuluivat, Mirkku tuli kuin toivottamaan meidät tervetulleeksi Mykonokselle, välillä se näytti väsyneeltä eikä jaksanut hypätä pation muurin yli. Yhtenä kesänä sillä oli soma rusetiksi sidottu kaulapanta ja tiuku – eli sillä oli talvella koti jossain. Kun se sai aamuruokansa naukaustuaan tervehdyksensä auringon noustua, se otti ja häipyi palatakseen iltapäivän paahteen hellittäessä ja todettuaan meidän kotiutuneen retkiltämme. Ja kun lähdimme illalliselle, se jäi nukkumaan patiolle. Silmäkulmastaan se näki, että nyt ne lähtivät syömään. Yhtä varmasti se oli paikallaan kun palasimme. Ja jos yöllä joku lajitoveri yritti tulla sisälle siirretyn ruokalautasen hajun houkuttelemana paikalle, Mirkku antoi kyytiä. Vieläkin kuulen sen karmean huudon yön pimeydessä.\nMiten kesä-Mirkkumme löysi meidät vuosi vuodelta, se jäi ikuiseksi mysteeriksi!\nEmme käsitä miten se meidät joka vuosi löysi. Oliko meissä jokin tietty haju, äänienkö perusteella se osasi tulla tietyn oven taakse? Sen se vaistosi, että nyt ne kohta lähtevät ja jättävät hänet, kun näki aamulla matkalaukut sänkyjen päällä. Sänkyyn se nousi vasta parina viime kesänä, muuten se tyytyi kehräten kiehnäämään kiitokseksi vain jalkoja eikä noussut koskaan syliin.\n”Uusi” Mirkku oli pitkään hyvin arka, mutta sittemmin se nousi tuolille, jopa sänkyyn. Pari kesää sitten ruokinnalle piti pistää stoppi: katti toi patiolle jopa puolen tusinaa pentuaan, ja yöllä muiden lajitovereiden kateus johti veretseisauttaviin tappeluääniin.\nArvaatte nyt miten tarina jatkuu. Tänä kesänä Mirkkua ei enää näkynyt. Hotellin johtaja Kostas jo ”varoitteli” saapuessamme, ettei ”teidän” kissaanne ole näkynyt. Teimme kaikki temput: jätimme ruokalautasen jopa yöksi patiolle, mutta Mirkkua ei vain näkynyt. Meidän oli uskottava, että Mirkku on siirtynyt uusiin maisemiin ja paremmille apajille.\nYhtenä päivänä kaverini huikkasi, että tule äkkiä patiolle. ”Olisiko tässä meidän uusi Mirkku?” hän kysyi arkaakin aremman nätin katin hiipiessä kohti ovea. Kaunis, peruskissan näköinen, siinä oli ”uusi” Mirkkumme. Vielä se ei tule sisälle, mutta tietää missä on jääkaappi, ja patiolla se partioi kuten edeltäjänsäkin. Nyt on pakko mennä sitä taas katsomaan – tuliaisruoat mukana tietysti.\n***Juttu on julkaistu Helsingin Suomi-Kreikka-yhdistyksen jäsenlehdessä 3/2013, nykyiseltä nimeltään Jassu. Kirjoittaja on vieraillut Kreikassa eri kohteissa pitkälti yli sata kertaa.


Kestätkö, jos tämä vuosi on edellistä parempi? | Kolumnit | Kaleva.fi\nEtusivu Kolumnit Kestätkö, jos tämä vuosi on edellistä parempi?\nKolumnit 14.1.2020 20:00\nKulttuurin moniosaaja Paula Vesala kertoi Vain elämää -ohjelmassa seuranneensa pitkään, miten niukasti suomalainen media kirjoittaa maamme artisteista, yhtyeistä ja dj:stä, jotka täyttävät stadioneita maailmalla.\nSuomalaisilla on itsensä vähättelyn taitoa. Kenties historia suurvalta-Ruotsin ja mahtavan Venäjän kainalossa antoi meille niukasti itsetuntoa ja sitäkin enemmän vaatimattomuutta ja realiteettien tajua.\nAjattelussamme on outo viritys. Turhan usein kuvitellaan, että julkinen ilo onnistumisista on elostelua tai lupa jämähtää pakoilleen ja laiminlyödä epäkohtien korjaaminen.\nAsia on päinvastoin. Julkilausuttu tyytyväisyys antaa voimaa ja sitä tarvitaan, kun ponnistetaan eteenpäin ja ratkotaan ongelmia.\nVesalan havainto saa vahvistusta muilta aloilta. Kun tutkimus kertoo suomalaisten olevan maailman onnellisimpia, epäilemme tutkijoiden hutiloineen työssään.\nIloita voisi siitäkin, että kansainväliset arviot nostivat Kaija Saariahon maailman merkittävimmäksi elossa olevaksi säveltäjäksi. Iso tunnustus yhdelle rohkaisee monia.\nKiitosta voisi antaa avoimemmin myös julkisille palveluille. Suomalainen saa kymppitonnin leikkauksen satasella, kuten Helsingin Sanomien toimittaja Paavo Rautio muistutti. Terveyttä hoidetaan, vaikka olisi hölmöilyllä sen itse pilannut, ja yhteiskunta takaa, että koti löytyy myös rahansa peleihin hukanneelle.\nVarman toimitusjohtaja Risto Murto kehaisi tällä palstalla, miten hyvin Suomen vuokra-asuntomarkkinat toimivat Ruotsiin verrattuna. Vahvistan asian esimerkillä Irlannista. Läheiseni asui Dublinissa umpihomeisessa talossa, jonka neljässä huoneessa majoittui viisitoista ihmistä. Sisäilma oli väkevää ja lämmin suihkuvesi yllätys. Vuokra maksettiin seteleinä tyypille, joka kiersi sisään takaovesta, eikä lähtöpäivänä uskaltanut edes kysyä takuuvuokraa takaisin. Näin toisessa EU-maassa.\nTeollisuusjätti SSAB esitteli joulukuussa suunnitelmansa siirtymisestä hiilivapaaseen teräksen tuotantoon jo vuonna 2026. SSAB:n Raahen tehdas aiheuttaa seitsemän prosenttia maamme hiilijalanjäljestä, muutos on siis jättimäinen uutinen.\nKokeilin googlaamalla, miten tieto on levinnyt. Hakusana SSAB antoi kaksi uutista kärkeen: yt-neuvottelut ja Raahen toisen masuunin väliaikaisen sulkemisen. Tieto SSAB:n historiallisesta ratkaisusta ja tuotannon muutoksesta Raahessa ei näytä liikaa kiinnostaneen mediaa.\nYlen sivuilta löytyi syyskuinen uutinen SSAB:n kehitystyöstä. Jutussa professori Markku Ollikainen ei säästele kehujaan. Hänen mukaansa kyseessä on oppikirjaesimerkki siitä, mitä ihmiskunnan pitäisi tehdä ilmaston lämpenemisen ehkäisemiseksi. Sillä tulee olemaan ”suuri merkitys maailman hiilitaseeseen”. Saimme yritykseltä joululahjan, jota olisi voitu juhlistaa isosti.\nVaatimattomuus kaunistaa myös demokratiaamme. Julistamme helposti, että poliitikkojen kompuroinnit koettelevat koko järjestelmää. Viimeksi tätä tulkintaa jaettiin Antti Rinteen eron yhteydessä.\nTasavallan presidentti Sauli Niinistö palasi uudenvuodenpuheessaan siihen, että yksikään tällä vuosituhannella nimitetty hallitus ei ole istunut täyttä kautta. ”Äkkiseltään luvut voisi tulkita haurastuvan parlamentarismin tai levottoman poliittisen tilanteen aiheuttamiksi.” Hän arvioi, että näin ei kuitenkaan ole. ”Yksikään hallitus ei ole kaatunut välikysymykseen eikä kertaakaan ole päädytty poliittiseen pattitilanteeseen. Oikeastaan päinvastoin. Kesken kauden eronnutta hallitusta on pikaiseen seurannut uusi hallitus lähes identtisellä ohjelmalla ja kokoonpanolla. Lukuun ottamatta vaihtunutta pääministeriä.”\nDemokratiamme ei natise, vaikka yksittäinen poliitikko tai puolue olisi syvissä vaikeuksissa. Poliittinen kone on toimintavarma, eivätkä tilannetekijät uhkaa vakautta.\nTyyni, jopa totinen suhtautuminen menestykseen on perisuomalaista, mutta sen ei pidä merkitä itsensä latistamista. Ainakaan nuoria ei pitäisi kylvettää pessimismissä. Nuorten siivet kantavat, jos niitä ei leikata aikuisten pettymyksillä.\nVaikka some muuta väittäisi, Suomessa on lupa olla tyytyväinen ja toiveikas. Jokaiseen joukkojärkytykseen ei ole pakko lähteä mukaan.\nVuoden alussa medialtakin voi toivoa jotakin uutta, kuin huomenlahjaa. Ainakin sopii muistuttaa, ettei tasapainoinen uutistyö tarkoita vain epäkohdista kertomista. Jos saavutukset sivuutetaan, käsitys yhteiskunnasta vinoutuu ja alamme ajatella instituutioista ja toisistamme kielteisemmin kuin tosiasioiden perusteella pitäisi. Lopulta murenee luottamus.\nMelankolia on kaunista, mutta tässä ajassa Suomelle tarpeellisempaa on jaettu ilo ja kannustus. Itse kukin voi kysyä, millä otteella tätä vuotta elämästään viettää – käyttääkö mustanpuhuvia värejä vai maalaako kuulaasti ja lainaa värejä kaverillekin. Pessimismiin ja kärjekkyyteen on lupa kyllästyä.\nhyvä kirjoitus 15.1.2020 10:27\nItsensä vähättelyn taitoa löytyy, kun pitäisi puhua oikeasta kansainvälisestä menestyksestä. Sitten taas jaksetaan jauhaa jostakin höpöhöpö saavutuksista, kuten jääkiekon maailmanmestaruuksista jne.\nTinuri (rekisteröitynyt käyttäjä) 15.1.2020 09:21\n"Hyvästi on mennyt, tyhjästä aloitin ja nyt on kymmenenmiljoonaa velkaa." Näin kerrotaan yrittäjän todenneen naapurin kysymykseen. Meilläkö ei olla ylpeitä onnistumisista.\nTyperyyttä hehkutetaan 15.1.2020 02:35\nTyperä pinnallisuus vaivaa suomea. Turhat julkkikset saara aallon tyyliin saavat palstatilaa, mutta Linus Torvaldsin ja Leena Peltonen-Palotien kaltaiset todelliset vaikuttajat jäävät somehöpökansalle täysin tuntemattomiksi kun eivät ole olleet vain elämä tai tanssii maajussin kanssa -ohjelmissa.\nreikäsukassa (rekisteröitynyt käyttäjä) 15.1.2020 12:18\nKansankulttuuri ja yhteiskunnan rakentaminen eivät juuri sivua toisiaan, "leipää ja sirkushuveja"on aina riittänyt kansalle eikä nykyaika tee poikkeusta. Ne jotka tietävät tunnustavat tosiasiat.\nmatti3329 (rekisteröitynyt käyttäjä) 15.1.2020 00:11\nKiitos Karina asiallisesta ja tärkeästä puheenvuorosta. Kuinka vaikea on meidän nähdä hyviä asioita elämässämme ympärillämme. Huonoista asioista ja epäkohdista kyllä kuulemme kaikkialla. Maamme kehitys sadassa vuodessa yhdestä maailman kurjimmista maista parhaimmistoon on ihmeellinen saavutus. Kiitos menneille sukupolville ja kiitos meille jokaiselle.


Uutta ilmettä keittiöön – Meanwhile in Longfield..\nPosted on 7.5.2012 by Huli\nKämpässämme on muutamia tekemättömiä remppajuttuja, jotka ovat odottaneet reippaita tekijöitä jo useamman vuoden ajan. Yksi tällainen urakka on koskenut keittiön seinien maalaamista.\nOlen kovin suunnitelmallinen ihminen – rakastan kalenterin täyttämistä ja yleensä menoni on suunniteltu monien viikkojen päähän. Eräänä iltana huhtikuussa katselin ja kääntelin kalenterini sivuja miettien mm. toukokuun tekemisiä. Huomasin, että äitienpäivä on tulossa, ja sain idean järjestää äidille pienen yllätyksen siskoni kanssa. Yllätykseen liittyi vahvasti keittiö, jolloin tajusin, että nyt on vihdoin oivallinen aika maalata keittiön seinät! Kaivelin kalenteria vielä hieman lisää, ja päädyimme lopulta herra Longfieldin kanssa siihen, että pienimuotoinen keittiöremppa tehdään viikkoa ennen äitienpäivää. Sovimme myös selkeän työnjaon – herra Longfield tyhjentää keittiön, minä pesen seinät, jonka jälkeen herra Longfield teippaa ja suojaa koko keittiön. Itse maalaaminen nakitetettiin omasta halustani minulle, sillä tykkään maalaamisesta tosi paljon.\nKun kyseinen viikonloppu sitten koitti, oli aika aloittaa työt. Kun tulin perjantaina hieman myöhempään töistä kotiin, oli herra Longfield jo ennättänyt tyhjentää koko keittiön. Hyllyt eivät olleet enää seinällä, ja verhot tankoineen oli revitty alas. Suunnistimmekin sitten vielä illalla remppatarvikeostoksille K-rautaan, jotta itse rempan voisi aloittaa heti seuraavana aamuna. Ostoslistalla oli mm. seinänpesuaine, seinänpesin, maalia, pensseli, tela kaukaloineen, tärpättiä sekä maalarinteippiä.\nOstosten teon jälkeen naureskelimme sille, että kuvittelimme keittiöremppamme olevan halpa ja helppo homma. Juu ei – K-raudan lasku oli 130 euroa ja sen lisäksi tekemistä oli tiedossa koko viikonlopuksi. Kun ostoskassit oli saatu raahattua kotiin, alkoi minulla heti maalikäsi vipattaa. Ajattelin, että pesen seinät nopeasti, jotta herra Longfield pääsee heti seuraavana aamuna keittiön suojaamishommiin. Illalla telkkarista tuli nimitäin ensimmäinen Suomen MM-lätkäpeli, joka tarkoitti sitä, että herrasta ei olisi illan aikana enää mitään hyötyä. 🙂\nKun olin saanut seinät pestyä, ajattelin, että eiköhän se listojen ym. suojaaminen ja teippaaminen käy myös suht nopeasti. Ja niin mä sitten teippasin listat, katonrajan, ikkunan, valokatkaisimen, pistorasian ja peitin sanomalehdillä keittiön pöydän sekä lattian.\nKoska olin päässyt jo niin hyvin vauhtiin, päätin illan pimeinä tunteina vielä maalata ne seinät. Maalia piti ohjeen mukaan joka tapauksessa laittaa kaksi kerrosta, joten ajattelin hoitaa sen ekan kerroksen alta pois samantien.\nMaalaamisurakan jälkeen ennätin muuten vielä katsoa siitä Suomen lätkäpelistä viimeiset viisi minuuttia jätskiannoksen kanssa – oli muuten kevään ekat jätskit!\nEttä niin reipas mä olin perjantaina 4.5. Hommahan jatkui sitten lauantaina toisella kerroksella maalia, jonka jälkeen piti odotella maalin kuivumista vaikka kuinka kauan (piinaavaa hommaa, en tykkää odotella). Kun seinät olivat vihdoin sunnuntaina kuivat, poistimme maalarinteipit ja asentelimme patterit, verhotangot, hyllyt ym. härpäkkeet takaisin paikoilleen. Ihan valmiin lopputuloksen esittelen teille sitten omassa postauksessa. Tämä siitä syystä, että tämän postauksen (kamalat) kuvat ovat otettu iPhonella, ja tahdon ottaa keittiöstä kunnolliset kuvat oikealla kameralla, jotta lopputulos näyttää mahdollisimman hyvältä. 🙂\nMutta parempia kuvia odotellessa on ainakin äiti nyt oikein tervetullut viettämään keittiöömme äitienpäivää! ♥\n2 Replies to “Uutta ilmettä keittiöön”\n7.5.2012 at 07:21\nOletpa ollut reipas! Kevät on kyllä sellaista puuhastelun ja uuden laittamisen aikaa.\n7.5.2012 at 08:58\nNiin mä taisin olla. 🙂 Viikonloppuun mahtui tämän urakan lisäksi terassin pesua, kesäkalusteiden hankkimista, brunsseilua ja kahvittelua ystävien kanssa sekä ruoanlaittoa. Postauksia rästissä siis ihan kamala määrä. 😉\nVappupiknikin parhaimmistoa: Focaccia


PUNAVUORI GOURMET: Kahdestaan - ravintola Kappeli\nYleensä käymme syömässä ulkona lasten kanssa, mutta välillä on kyllä hauska livahtaa ulos kahdestaan. Se on hassua, miten tulee juteltua ihan eri asioita, kun on ulkona syömässä kahdestaan.\nSaimme kutsun ravintola Kappeliin, paikkaan joka on minusta Helsingin kauneimpia ravintola-miljöitä. En ole käynyt siellä vähään aikaan syömässä, mutta rakastan itse rakennusta ja sitä mitä se Helsingissä edustaa. Äitini taas käy siellä säännöllisesti syömässä duuniasioilla ja kehuu aina ruokaa. Joten odotukset olivat kovat.\nKappeli on ollut samalla paikalla nyt 150 vuotta. Rakastan Helsinkiä ja sen historiaa, joka kerta kun menen Kappeliin, hieman kuulen menneisyyden havinaa. Hyvällä tavalla.\nItse olen ollut Kappelissa monella eri asialla vuosien mittaan. Siellä on käyty kahvilla, viety ulkomaalaisia vieraita drinkille, otettu aurinkoa terassilla, kuunneltu lavalta tulevaa musiikkia, tanssittu aamuun asti ja maisteltu oluita. Ja kun Kappelin historiaan katsoo pidemmältä aikaväliltä kuin oma elämäni, niin samaa vaihtelevuutta siellä on nähty koko ravintolan historian ajan. Kurkkaa vaikka!\nKappelin juhlavuoden kunniaksi paikassa on oma olut. Samantyylinen, joka siellä oli silloin kuin paikassa oli panimo 1990-luvulla. Tämä Laitilan Wirvoitusjuomatehtaan JuhlaPils on kuiva, aromaattisesti humaloitu lager, joka on kivan opaalimaisen vaalea.\nOlut ei välttämättä saa hyväksyntää tradionaalisen saksalaisen pilsin rakastajilta, mutta minusta sen tasapainoisen katkera maku sopii Kappeliin mainiosti. Olut on sellainen, että sitä voi juoda toisenkin.\nSaimme pöydän yhdestä Kappelin pienestä erkkeristä, jonka muistan hyvin. Kappelihan oli 1990-luvulla disconakin, ja olen kaiken jorauksen lomassa pussaillut opiskeluaikana poikaa juuri tuollaisessa erkkeripöydässä.\nRuuan nauttiminen samassa erkkerissä oli mainiota, näkee ulos aivan kuin olisi terassilla, mutta on samalla osa ravintolaa. Eikä tule kylmä Suomen kesässä.\nOlut oli ihanan kylmää. Ja niin se on ollut ennenkin, Kappelissa on ollut jo 1880-luvun lopussa oluen jäähdystyskone, joten kylmään olutta sai sieltä aikaisemminkin.\nAlkuoluen jälkeen otimme listalta salaatin marinoiduilla jättikatkaravuilla ja graavatulla keltuaisella. Erinomaista tuon juhlaoluen kera.\nToinen alkuruoka oli riimisuolattua karitsanfilettä ja karitsanrilletteä. Lihaisaa makua piristivät pikkelöidyt kasvikset ja sienet. Tämänkin kanssa JuhlaPils toimi.\nPääruuaksi otin itse Kappelin savustamon pintasavustettua lohta metsäsienikastikkeen kera. Kalassa oli juuri sopiva savu ja suola (miksi nykyään muuten tosi monessa paikassa tarjotaan suolatonta kalaa? En tykkää) ja puikulaperunat olivat maukkaat. En ole itse kermakastikkeen ystäviä, mutta tämä, hieman vaahtomainen kastike oli onnistunut.\nLuotan aina ravintolahenkilökunnan suositukseen ruokajuomassa ja kyselenkin niitä usein. Tässä juomasuosituksena oli ihana valkoviini, jonka nimeä en nyt vaan muista. Mutta ystävällinen tarjoilijamme osasi suositella täydellisen parin kalalle.\nMika söi pippuripihvin, jossa lihan kypsyys oli kohdallaan. Muutenkin oiva annos. Tässäkin viinivalinnassa kuuntelimme henkilökunnan suositusta. Tehkää niin ystävät, ammattitaitoinen ravintohenkilökunta tietää parhaiten!\nJälkiruuaksi lehtikuohussa marinoituja mansikoita, vaniljajäätelöä ja sitruunacrumblea. Kesäiltaan sopiva jälkiruoka.\nMika otti jälkkärin sijaan lasin Tokaijia, joka ei petä ikinä. Näin unkarilaisena on aina sydäntä läikähdyttävää, jos Tokajia on ravintolassa tarjolla.\nSöimme ja joimme hyvin Kappelin historiallisessa ympäristössä. Seura oli paras. Ruoka oli maistuvaa, palvelu ystävällistä sekä nopeaa ja juomat mainioita. Pidin kovasti. Täydellinen illallinen helsinkiläiseen iltaan.\nKiitos ravintola Kappelille illallisesta!\nLähettänyt Anikó klo 14.41


9.11.2010 - Egypti\nEl Gouna sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Hurghadan keskustasta ja 40 kilometrin päässä Hurghadan kansainväliseltä lentokentältä. Kylässä on kaikki tarpeellinen kävelymatkan päässä. Myös golfia voi pelata aivan El Gounan keskustassa, jossa on 18-reikäinen golfkenttä kanavien ympäröimänä.\nKaupat ja ravintolat sijaitsevat pääasiassa Kafr El Gouna -kyläkeskuksessa, mutta myös värikkäässä ja modernissa huvivenesatamassa on paljon uusia ravintoloita. Hotellit El Gounassa on pääasiassa varsin loisteliaita viiden tähden hotelleja, joissa on omat laadukkaat ravintolat. Kannattaa kuitenkin iltaisin lähteä syömään myös muihin kuin oman hotellin ravintolaan, niin pääsee tutustumaan myös tunnelmalliseen iltaelämään.\nLapsiperheille El Gouna on hyvä valinta matkakohteeksi, sillä leikkipaikkoja ja uima-altaita on riittämiin. Monet retket toisaalta ovat pitkien bussimatkojen päässä, joten lapsiperheen kannattaa harkita rantalomaa ennemmin kuin matkaa, jolla tutustutaan pidemmän matkan päässä oleviin nähtävyyksiin.\nNähtävyydet & retket\nEl Gouna on järjestelmällisesti rakennettu ja organisoitu kylä, jonka arkkitehtuuri noudattaa perinteisten holvikaarien, kupolien ja okranväristen julkisivujen linjaa. Perinteinen arkkitehtuuri on itsessään nähtävyys, mutta vanhimmat ja upeimmat historialliset nähtävyydet ovat bussimatkan päässä El Gounasta. Myös kylässä ristiinkulkevat kanavat sekä viheralueet luovat kauniin kuvan vaihtelevasta ympäristöstä. Venetaksit kuljettavat matkailijoita pitkin El Gounan kanavia ja esimerkiksi vieressä olevan Zeytuna -saaren upealle hiekkarannalle.\nPunainenmeri on suosittu sukelluskohde, joten myös El Gouna lukeutuu Egyptin parhaisiin sukelluskohteisiin. Sukellusretkiä voi kysyä suoraan oman hotellin vastaanotosta tai matkanjärjestäjältä. Abu-Nuhan ja Rossalie Mullerin -hylyt ovat kiinnostavimpia sukellusnähtävyyksiä pohjoisella Punaisellamerellä.\nTodelliseen luonnonrauhaan haluavan kannattaa suunnata veneellä Tawila Island -saarelle, jossa voi bongata delfiinejä uiskentelemassa parvina saaren ohi. Tawila Island on myös yksi parhaista paikoista harrastaa snorklaamista El Gounan lähellä.\nEl Gounan sää on lämmin ympäri vuoden, mutta talvisin on hieman kylmempää kuin kesällä. Talvellakin sää suosii uimista hiekkarannoilla, mutta yöllä voi olla toisinaan hieman viileämpää. Hintataso El Gounassa on osassa ruokapaikoista varsin edullista kuin myös kopiotuotteita myyvissä kojuissa hinnat ovat melko alhaalla.\nOmatoimimatka vai matkatoimiston mukana?\nKannattaa huomioida, että Egyptiin tarvitset noin 15 euron hintaisen viisumin. Joillakin matkatoimistoilla viisumin hinta sisältyy matkan hintaan, kun taas toisilla matkatoimistoilla viisumi maksaa erikseen. Jos matkaat omatoimisesti niin muista myös viisumi. Omatoimimatkailijan kannattaa etsiä edullisia lentoja Hurghadaan, josta pääsee taksikyydillä tai bussilla El Gounan -lomakylään. Kannattaa tarkistaa seuraavat äkkilähdöt El Gounaan, jos haluat nopeasti matkalle.


Kataja Basket - Le Mans Sarthe Basket (FRA) 77-76 ja. - KatajaBasket.fi\nGamebox: Kataja Basket – Le Mans Sarthe Basket (FRA) 77-76 ja.\nMestarien liigaLe Mans\n”Ei kautta ilman kovatasoista ranskalaisvierailua: Le Mans hurja haaste Kataja Basketille Mestarien liigassa” (KatajaBasket.fi)\n”Koripallon ME-mies nähdään huomenna Joensuussa” (Karjalainen.fi)\nNino Johnson (11/8/5 torjuntaa) onnistuu kovassa paikassa esittäen koko joukkueen tapaan kauden parastaan. Torjuntamääränsä on uusi seuraennätys kansainvälisillä kentillä.\nKuva: Kuvanmaailma/Vesa Kuukka.\n13-19, 20-18, 16-9, 15-18, 13-12\nDaniel Mullingsin (14/4/3 riistoa) kaatuessaankin nappaama riisto 19 sekuntia ennen varsinaisen peliajan loppua saattaa Katajan nopeaan hyökkäykseen, jonka Byron Wesley (18/8/3 syöttöä) päättää Teemu Rannikon syötöstä ja ottelu tasoittuu 64-64:ään mikä tietää jatkoaikaa.\nViisiminuuttista on jäljellä 17 sekuntia ja Wesley on jo tuomassa Katajaa tasoihin, mutta ”varma” layupinsa blokataan jäätävästi. Kataja pysäyttää kellon virheellä ja laittaa lähes kaiken kokeneen Mickaël Gelabalen vapaaheittoviivalle. Tämä ei erehdy ja Le Mans johtaa 72-76. Aikalisä ja osa yleisöstä poistuu kun jatkoaikaa on jäljellä 11 sekuntia.\nRannikko näyttää huikeaa pelisilmäänsä ja kalastaa pallon saatuaan nopean virheen päästen vapaaheittoviivalle: molemmat sisään, tilanne 74-76, kellossa 9 sekuntia. Aikalisä.\nKuinka ollakaan Le Mans ei saa palloa kentälle sääntöjen määräämässä 5 sekunnissa. Pallo Katajalle ja toivo elää vielä.\nRannikko tekee ainoan oikean ratkaisun: hän pelaa pallon kentälle Mullingsin käsiin, tämä ampaisee liikkeelle omalta kenttäpuoliskolta. Vauhtinsa on jälleen liikaa ranskalaispuolustukselle, jolle vihelletään korin alla virhe pallon pudotessa samaan aikaan sukkaan: 76-76.\nMullings upottaa kuin upottaakin bonusvapaaheiton ja ihme on tapahtunut: Kataja johtoon 77-76 peliajassa 44:56.\nLe Mans rynnistää saman tien viimeiseen hyökkäykseen, mutta Lahaou Konate ei saa Wesleyn puristuksessa heittoa aikaan. Kataja voittaa.\nTeemu Rannikko: 35 minuuttia, 12 pistettä (pelitilanneheitot 3/3, vapaaheitot 3/4)/0 levypalloa/9 syöttöä/teholuku 16/plus-miinus -luku +2.\nKapteeni nostaa tasoaan tasaisesti. Neljännen jakson ja jatkoajan lopussa käytännössä jokainen hyökkäyspään-ratkaisu kulkee kauttaan. Kauden parasta – kuten koko joukkueelta.\nAvainpelaaja, Le Mans:\nMickaël Gelabale: 24 minuuttia, 17 pistettä (pelitilanneheitot 5/7, vapaaheitot 6/6)/5 levypalloa/teholuku 21/plus-miinus -luku -6.\nTodellinen ”silent assassin”. Tulee sisään vaihdosta, nostelee puolihuolimattomasti kovia koreja vieden jokaisen myötä palan uskoa kotivoitosta. Lopussa totaalisen jäätävä vapaaheitoissa.\nKatajan voitto nousee aivan omaan arvoonsa kun tarkastelee vapaaheittotilastoa: 17 heitosta vain 9 sisään (53 %). Ranskalaiset ovat nimittäin tässä asiassa aivan omaa luokkaansa: 23/24 = 96 %!\nToinen päävalmentaja Greg Gibsonin teesi otteluun, levypallopelaaminen, näyttää jo paremmalta: Le Mans vie levyrit vain 36-40. Hyökkäyspään-irtopalloja se tosin hakee peräti 12, mutta Katajakin onnistuu vastaavasti 5 kertaa.\nLe Mans menettää pallon jopa 16 kertaa Katajan 14:ää vastaan ja joukkue osuu pelätyissä kolmosissaan ainoastaan 20-prosenttisesti (3/15). Katajan kolmostarkkuus on hyvä 40 % (8/20).\nEuropelivoitto ranskalaisjoukkueesta on suomalaisseuralle kautta aikain vasta neljäs 25 kohtaamisessa. Voitoista vastaavat Kataja kahdesti (tämän ottelun lisäksi Cholet kaudella 2013-14) ja Torpan Pojat (Le Mans kahdesti kaudella 1997-98).\n> YLE Urheiluruutu 2.11.2016 (YLE Areena)\n”Kataja ratkaisi upeasti jatkoajalla” (Karjalainen.fi)\n”Katajalle kova päänahka Mestarien liigassa” (Basket.fi)\n”Kataja voittoon koripallon Mestarien liigassa huiman jatkoaikatrillerin päätteeksi” (YLE.fi)\nKorisliiga jatkuu perjantaina, jolloin joukkue matkaa Kotkaan KTP:n vieraaksi.


Tykkään tästä, hyvin riittää peruskäyttöön teho ja kantama (reilu 100m kevyesti) ja optinen valokeilan säätö toimii kivasti.\nJärvinen P, 21.10.2021\nyksinkertaisesti täytti odotukset..\nAnttonen T, 10.9.2021\nErinomainen valo jossa monesta lampusta puuttuva säädettävä valokeila\nKutvonen O, 19.3.2021\nLoistava valokeilansäätö ja laadukkaan tuntuinen kädessä.\nJuvander A, 4.2.2021\nPlussia, mukavan kokoinen ja tuntuinen käteen, portaaton focus, IP68 sekä mahdollisuus lukita reppuun tai taskuun laittaessa. Pikku miinukset pitkästä latausajasta ja virtakytkintä painelemalla tapahtuvasta valotehon säädöstä.\nLed Lenser P7R Core on monikäyttöinen valaisin joka tarjoaa erinomaisen valotehon ja monipuoliset valaisutoiminnot. P7R Core on varustettu 21700 Li-ion akulla, joka tarvittaessa vaihtaa. Flex Sealing -teknologian ansiosta, P7R Core on täysin pölytiivis ja se kestää upotuksen 1,5 metrin syvyyteen jopa puoleksi tunniksi. Nämä ominaisuudet tekevät tästä valaisimesta varsinaisen joka paikan valaisimen.\nMerkki ja malli: Led Lenser P7R Core\nIlm. maksimiteho: 1400 lm\nIlm. tehotilat: 1400 (Boost) / 1000 / 440 / 15 lumenia\nPaino 202 g ( sis. akku )


Asemanseutu kehittyy – Koti & Kaupunki\nBrowse: Home / 2015 / huhtikuu / 01 / Asemanseutu kehittyy\nPeltosaari vuonna 1986 Kuva Riihimäen kaupunginmuseo\nAsemanseudun alue on kaupungin keskeinen kehittämiskohde. Alue tarjoaa jo nyt monipuolisia liikunnan ja vapaa-ajan palveluja, mutta tulevaisuus tuo lisää uusia asuntoja sekä toimitiloja.\nYksi merkittävistä asemanseudun hankkeista otti ratkaisevan askeleen, kun Lakea Oy päätti käynnistää asuntotuotannon Riihimäellä. Piikinmäen alueelle tulee kaikkiaan 30 asuntoa ja ne toteutetaan Lakean Omaksi -asuntotuotantomallilla.\nOmaksi on omistusasumisen ja vuokra-asumisen välimuoto, jossa aluksi asutaan vuokralla 20 vuotta, minkä jälkeen asunto on mahdollista lunastaa omaksi. Vuokran yhteydessä asukas maksaa myös lainan lyhennyksiä, joilla kartuttaa omaisuuttaan.\nPeltokuja 3:een nousevan talon rakentaminen alkaa syksyllä. Tulevien asuntojen koot vaihtelevat kaksioista viiden huoneen, keittiön ja saunan perheasuntoihin.\nPeltosaarta kehitetään. Toinen merkittävä suunnitelma liittyy Peltosaareen, missä nyt asuu noin 2 800 asukasta. Aluetta kehitetään jatkossa voimakkaasti tavoitteena luoda viihtyisä, monipuolinen ja esteetön asuinalue. Peltosaaren länsiosaan on tehty yleissuunnitelma, jossa on useita hyviä rakennuspaikkoja. Asemakaavamuutokset käynnistyivät yleiskaavan pohjalta viime vuonna.\n– Alue on herättänyt runsaasti kiinnostusta ja ensimmäisten talojen rakentaminen alkaa vuonna 2016, sanoo Peltosaariprojektista vastaava Ilari Seitsonen.\nHänen mukaansa Peltosaaren merkitys asuinalueena kasvaa tasaisesti tulevina vuosina. Jo nyt siellä asuu noin 10 prosenttia Riihimäen väestöstä ja määrä nouse varmasti pian yli 3 000:n. Vetovoimaisuutta lisäävät rautatie ja siihen liittyvät suunnitelmat, palveluiden lisääntyminen, asuntoalueen viihtyvyyteen panostaminen, kaukolämmön saatavuus sekä suunnitellut 100 megabitin laajakaistayhteydet.\nPeltosaaren merkitys kasvaa tasaisesti tulevina vuosina.\nLisää junayhteyksiä. Merkittävää alueen tulevaisuuden kannalta on myös nk. kolmioradan rakentaminen. Suunnitelman mukaan Tampereen ja Lahden haara veisi merkittävän osan Riihimäen läpi kulkevasta tavaraliikenteestä ja vapauttaisi näin raidekapasiteettia kasvavan henkilöliikenteen tarpeisiin. Junaliikenteen kasvaessa aseman merkitys palveluiden tuottajana korostuu. Se on radan ja hyvien kulkuyhteyksien ansiosta luonteva kaupan ja liike-elämän keskus.\n– Kehittämishankkeita asemanseudulla on vireillä tälläkin hetkellä. Varsinaisia päätöksiä on jarruttanut talouden alamäki, kertoo elinkeinojohtaja Mika Herpiö.\n– Kauppakeskus Atomi on menestynyt ja Hämeenmaa on hakenut kaavamuutoksen laajennukselle. Parhaiten ovat pärjänneet ne liikkeet, jotka sijaitsevat Prisman läheisyydessä. Keskuksen laajentumista suunnitellaan kiinteistön eteläpäähän.\nAseman osalta suunnitellaan Liikeradan kehittämistä. Kiinteistön omistaja LähiTapiola on käynnistänyt merkittävän kehittämisohjelman, jonka tarkoituksena on uusia konseptia perusteellisesti.\nLiikeradan ongelmana on, että aseman ihmisvirrat eivät kulje sen läpi, kuten onnistuneimmissa matkakeskuksissa. Matkustajat säntäävät tuttuja reittejä junalta kaupunkiin tai junalle liiketiloja löytämättä. Yrittäjät ovat myös valittaneet, että Liikeradalle on vaikea tulla, koska kansiparkki ei ole lyhytaikaisen pistäytymisen kannalta kätevä. Sen vuoksi lyhytaikaisen pysäköintitilan lisäämistä aseman läheisyyteen harkitaan.\nMitä Voimalaan? Suunnitelmien muita tärkeitä palikoita ovat veturitallit ja Voimala. Voimalan suhteen ollaan ajatustasolla pitkällä, mutta päätökset puuttuvat. Voimala on suojelukohde, mutta sen ulkoista ilmettä voidaan muuttaa rakentamalla esimerkiksi näyttävä sisääntulo, jonka kautta voisi kulkea asemalta Atomiin.\nMyös mahdollisuutta rakentaa liiketilojen ja ravintoloiden lisäksi loft-asuntoja Voimalan ylempään kerrokseen on pohdittu. Nämä ratkaisut saavat varmasti vielä odottaa, koska kokonaisinvestoinnissa puhutaan noin kymmenestä miljoonasta eurosta.\nVeturitallit voisivat niin ikään olla pienten yritysten ja loft-asuntojen paikkoja. Nämä suunnitelmat ovat kuitenkin vasta ajatuksia, mutta veturitallien alue muodostaa Herpiön mukaan luontevan kulkuväylän, jolla voisi nivoa yhteen perinteistä keskustaa ja asemanseutua. Myös veturitallien pohjoispuolinen tontti on hyödynnettävissä.\nLiikuntapuisto palvelee. Radan varteen ja Peltosaaren alueelle on jo kehittynyt runsas liikuntatarjonta. Näitä palveluita myös kehitetään. Peltosaaren urheilupuistoon on rakenteilla uusi skeittipaikka ja suunnitelmissa on rakentaa myös uusi palloiluhalli.\nKaikkiaan alueen liikuntapalveluiden luettelo on mittava: jäähalli, uusi harjoitusjäähalli, pesäpallo- ja jalkapallokenttä, parkour-alue. Kivenheiton päästä löytyvät hyvin hoidetut ladut ja lenkkipolut Vahteriston ulkoilualueella.\nAsemanseudun kehittäminen on siis moninainen projekti, joka jatkuu pitkälle kaupungin tulevaisuuteen.\nArtikkeli on julkaistu Koti & Kaupunki 1/2015 -lehdessä.\nKädet, savi ja dreija K&K:n luetuin juttu / 4-24-2015 / ·\n[…] kertoi Riihimäestä taiteilijoiden kaupunkina. Paperilehden lukijat taas pitivät eniten ”Asemanseutu kehittyy” -jutusta. Kolmannelle sijalle nousi uuden verkkopalvelun suunnittelua avannut juttu […]\n← Kolumni: Nuori vaikuttaja Riihimäellä\nKädet, savi ja dreija →