Paimion kaupunki Pöytäkirja 6/2021. Otsikko Sivu 1 Ympäristölautakunnan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus - PDF Ilmainen lataus\nPaimion kaupunki Pöytäkirja 6/2021. Otsikko Sivu 1 Ympäristölautakunnan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus\nDownload "Paimion kaupunki Pöytäkirja 6/2021. Otsikko Sivu 1 Ympäristölautakunnan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus"\n1 Ympäristölautakunta Aika klo 17:00-18:00 Paikka Paimion kaupungintalo, kokoushuone Kaira Käsitellyt asiat Otsikko Sivu 1 Ympäristölautakunnan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 4 2 Ympäristölautakunnan kokoukset, esityslistojen lähettäminen, 5 pöytäkirjan tarkastaminen ja pöytäkirjan nähtäville asettaminen Läsnäolo-oikeus ympäristölautakunnan kokouksissa Ympäristölautakunnan pöytäkirjantarkastajien valinta 8 5 Ympäristölautakunnan esityslistan ja asioiden 9 käsittelyjärjestyksen hyväksyminen 6 Talousarvion toteutuminen , ympäristölautakunta 10 7 Lausunto koskien biokaasulaitoksen ympäristövaikutusten 11 arviointimenettelyn soveltamistarvetta 8 Helsinki-Turku nopeaa junayhteyttä koskeva YVA-selostus/ 14 lausunto täydennetystä ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta 9 Ympäristölautakunnan viranhaltijapäätökset Ympäristölautakunnan ilmoitusasiat 31 Ptk tark.\n2 Osallistujat Nimi Tehtävä Lisätiedot Läsnä Mäkelä Timo puheenjohtaja Koivukangas Olli varapuheenjohtaja Alander Eira jäsen Korhonen Toni jäsen Särvä Joonas jäsen Sipilä Salla jäsen Tukia Ismo jäsen Rannikko Piia jäsen Kaarlela Markus kaupunginhallituksen puheenjohtaja Jussinmäki Jari kaupunginjohtaja Pelkonen Peetu nuorisovaltuuston edustaja Lindvall Virpi esittelijä Saarinen Juha tekninen johtaja Kaskiluoto Liisa asiantuntija Koponen-Laiho Sinikka asiantuntija Vastamäki Petri asiantuntija Kiimamaa Jouni asiantuntija Vuorinen Anita pöytäkirjanpitäjä Poissa Backman Rami Ristilä Pasi Koriseva Piia Kaukola Riikka Wikman Joonas Oinonen Terhi Uotila Antti Tiittanen Katja Mäkinen Hanna Toukonen Henri Niinistö Julia Allekirjoitukset Timo Mäkelä puheenjohtaja Anita Vuorinen pöytäkirjanpitäjä Käsitellyt asiat 1-10 Pöytäkirjan tarkastus Paimion kaupunki Olli Koivukangas pöytäkirjantarkastaja Eira Alander pöytäkirjantarkastaja Ptk tark.\n3 Pöytäkirjan nähtävilläpito Tarkastettu pöytäkirja pidetään nähtävillä yleisessä tietoverkossa alkaen tiistaina Todistaa Ptk tark.\n4 Ympäristölautakunta Ympäristölautakunnan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus Ympäristölautakunta Kuntalain 103 :n mukaan kokous on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet jäsenistä on saapuvilla. Esityslista on lähetetty toimielimen päättämällä tavalla vähintään neljä päivää ennen kokousta. Esittelijä Päätösehdotus Päätös Paikkatietopäällikkö Lindvall Virpi Kokous todetaan laillisesti kokoonkutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. Ehdotus hyväksyttiin\n5 Ympäristölautakunta Ympäristölautakunnan kokoukset, esityslistojen lähettäminen, pöytäkirjan tarkastaminen ja pöytäkirjan nähtäville asettaminen Ympäristölautakunta / /2021 Tiivistelmä: Hallintosäännön :ssä on määräykset toimielinten koollekutsumisesta, kokouskutsusta, esityslistasta sekä niiden lähettämisestä ja julkaisemista kaupungin verkkosivuilla. Lautakunnan tulee tehdä päätös noudatettavista käytännöistä. Valmistelija/lisätietoja antaa: Paikkatietopäällikkö Virpi Lindvall, p Kokouskutsut, esityslistat ja ilmoitukset Esittely: Hallintosäännön 124 :n mukaan "Toimielin päättää kokoustensa ajan ja paikan. Kokous pidetään myös, milloin puheenjohtaja katsoo kokouksen tarpeelliseksi tai enemmistö toimielimen jäsenistä tekee puheenjohtajalle esityksen kokouksen pitämisestä ilmoittamansa asian käsittelyä varten. Tällöin puheenjohtaja määrää kokousajan." Ympäristölautakunnan varsinaiset kokoukset on pidetty pääsääntöisesti tiistaisin noin kuukauden välein lukuun ottamatta heinäkuuta, jolloin ei pidetty kokouksia. Kokoukset ovat alkaneet klo Puheenjohtajan kutsusta ympäristölautakunta voi kokoontua myös muulloin. Kokouskutsussa on ilmoitettava kokouksen aika ja paikka ja käsiteltävät asiat. Ympäristölautakunnassa kokouskutsuna toimii esityslista, jolleivät erityiset syyt ole esteenä. Esityslista, sen liitteet ja oheismateriaali julkaistaan sähköisessä kokouskäytännössä vähintään neljä päivää ennen kokousta. Jos esityslistalla, liitteissä tai oheismateriaalissa on salassa pidettäviä tietoja, asiakirjaan tehdään merkintä salassapidosta. Kokousaineisto lähetetään jäsenille ja muille, joilla on läsnäolooikeus tai -velvollisuus toimielimen päättämällä tavalla. Kun puhutaan kokouskutsun ja esityslistan lähettämisestä, se tarkoittaa kokouskutsun, esityslistan, liitteiden ja oheismateriaalin julkaisemista luottamushenkilöiden sähköisessä kokouskäytännössä. Ympäristölautakunnan esityslistat ovat luettavissa listan julkaisupäivästä lukien kaupungin verkkosivuilla. Pöytäkirjan tarkastaminen ja nähtäville asettaminen\n6 Ympäristölautakunta Hallintosäännön 145 :n mukaan pöytäkirja tarkastetaan toimielimen päättämällä tavalla. Pöytäkirja voidaan allekirjoittaa ja tarkastaa sähköisesti. Esitetään, että pöytäkirja tarkastetaan ensisijaisesti sähköisesti siten, että puheenjohtaja ja pöytäkirjantarkastajat ilmoittavat sähköpostitse hyväksyvänsä, että pöytäkirja on laadittu kokouksen kulun mukaisesti ja allekirjoittavat sen seuraavassa kokouksessa. Kun vahvasti tunnistettu sähköinen allekirjoitus tulee käyttöön, korvaa se edellä selostetun käytännön. Muutoksenhakuaika alkaa kulua päätöksen tiedoksisaannista. Tiedoksianto asianosaiselle tapahtuu yleensä lähettämällä päätöstä koskeva pöytäkirjanote tiedoksi kirjeellä tai sähköpostitse. Kuntalain 140 :n mukaan päätöksen tiedoksianto kunnan jäsenelle on sidottu pöytäkirjan nähtävänäpitoon yleisessä tietoverkossa ts. kaupungin verkkosivuilla. Kunnan jäsenen katsotaan saaneen päätöksestä tiedon seitsemän päivän kuluessa siitä, kun pöytäkirja on asetettu nähtäväksi yleiseen tietoverkkoon. Hallintosäännön 146 :n mukaan ympäristölautakunnan pöytäkirja siihen liitettyine oikaisuvaatimusohjeineen ja valitusosoituksineen pidetään tarkastamisen jälkeen nähtävänä kaupungin verkkosivuilla siten kuin kuntalain 140 :ssä säädetään. Kuntalain 140 :n 2 mom. mukaan viranhaltijapäätökset pidetään yleisesti nähtävänä, jos asianomainen viranomainen katsoo sen tarpeelliseksi. Esittelijä: Päätösehdotus: Paikkatietopäällikkö Lindvall Virpi Ympäristölautakunta päättää, että 1. ympäristölautakunnan esityslista julkaistaan sähköisessä kokousjärjestelmässä ympäristölautakunnan jäsenille ja varajäsenille. 2. ympäristölautakunnan kokouksesta laadittu pöytäkirja tarkastetaan ensisijaisesti sähköisesti viimeistään päivää ennen pöytäkirjan nähtävillä oloa. Pöytäkirja asetetaan nähtäväksi kaupungin internetsivuille kokousviikkoa seuraavan viikon tiistaina. Mikäli tämä päivä on pyhäpäivä, nähtävilläolopäivä on seuraava arkipäivä. Tämä päätös on voimassa toimikaudella Päätös: Ehdotus hyväksyttiin\n7 Ympäristölautakunta Läsnäolo-oikeus ympäristölautakunnan kokouksissa Ympäristölautakunta / /2021 Valmistelija/lisätietoja antaa: Paikkatietopäällikkö Virpi Lindvall, p Hallintosäännön 130 :n mukaan toimielimen jäsenten ja esittelijän lisäksi toimielimen kokouksessa on läsnäolo- ja puheoikeus kaupunginhallituksen puheenjohtajalla, kaupunginjohtajalla, kaupunginhallituksen edustajalla ja toimialajohtajilla oman toimialansa toimielimien kokouksissa. Toimielin päättää muiden henkilöiden läsnäolo- ja puheoikeudesta. Läsnäolo- ja puheoikeus voidaan asianomaisen toimielimen päätöksellä antaa 15 vuotta täyttäneelle nuorisovaltuuston edustajalle. Toimielin voi päättää asiantuntijan kuulemisesta yksittäisessä asiassa. Asiantuntija voi olla läsnä kokouksessa asiasta käytävän keskustelun päättymiseen asti. Kokouksen ja päätöksenteon sujuvuuden ja oikeellisuuden varmistamisen vuoksi on nähty, että kokoukseen tulisi pysyväisluonteisesti osallistua lautakunnan toiminnan kannalta keskeisiä kaupungin viranhaltijoita. Lähtökohtana on kuitenkin se, että kuhunkin kokoukseen osallistuvat vain ne henkilöt, joiden asiantuntemuksella on merkitystä kokouksessa käsiteltävien asioiden kannalta. Esittelijä: Päätösehdotus: Päätös: Paikkatietopäällikkö Lindvall Virpi Ympäristölautakunta päättää, 1. että kokouksissa on läsnäolo- ja puheoikeus viranhaltijoista kaavoituspäälliköllä, rakennustarkastajalla, ympäristönsuojelusihteerillä sekä toimistoinsinöörillä 2. antaa läsnäolo- ja puheoikeuden 15 vuotta täyttäneelle nuorisovaltuuston jäsenelle 3. antaa läsnäolo-oikeuden lautakunnan pöytäkirjanpitäjälle Ehdotus hyväksyttiin\n8 Ympäristölautakunta Ympäristölautakunnan pöytäkirjantarkastajien valinta Ympäristölautakunta Ympäristölautakunta on kokouksessaan päättänyt, että toimikaudella ympäristölautakunnan pöytäkirja tarkastetaan ensisijaisesti sähköisesti viimeistään päivää ennen pöytäkirjan nähtäville asettamista. Pöytäkirja asetetaan nähtäville kaupungin verkkosivuille kokousviikkoa seuraavana tiistaina. Mikäli tämä päivä on pyhäpäivä, nähtävilläolopäivä on seuraava arkipäivä. Sähköinen pöytäkirjantarkastus tapahtuu siten, että puheenjohtaja ja pöytäkirjantarkastajat ilmoittavat sähköpostitse hyväksyvänsä, että pöytäkirja on laadittu kokouksen kulun mukaisesti ja allekirjoittavat sen seuraavassa kokouksessa. Esittelijä: Päätösehdotus: Paikkatietopäällikkö Lindvall Virpi Tämän kokouksen pöytäkirjan tarkastajiksi valitaan Olli Koivukangas ja Eira Alander. Päätös: Ehdotus hyväksyttiin\n9 Ympäristölautakunta Ympäristölautakunnan esityslistan ja asioiden käsittelyjärjestyksen hyväksyminen Ympäristölautakunta Ympäristölautakunnalle on toimitettu kokouksen esityslista. Hallintosäännön 135 :n mukaan asiat käsitellään esityslistan mukaisessa järjestyksessä, ellei toimielin muuta päätä. Hallintosäännön 136 :n mukaan toimielin voi esittelijän ehdotuksesta tai jäsenen ehdotuksesta, jota on kannatettu, ottaa enemmistöpäätöksellä käsiteltäväksi asian, jota ei ole mainittu kokouskutsussa. Esittelijä: Päätösehdotus: Päätös: Paikkatietopäällikkö Lindvall Virpi Ympäristölautakunta päättää käsitellä asiat ennalta jaetun esityslistan mukaisesti. Ehdotus hyväksyttiin\n10 Ympäristölautakunta Talousarvion toteutuminen , ympäristölautakunta Ympäristölautakunta / /2021 Valmistelija/lisätietoja antaa: Paikkatietopäällikkö Virpi Lindvall, p Ympäristölautakunnan vuosikatteen toteumaprosentti on ajalta ,35 % Kustannuspaikoittain vuosikatteen toteumaprosentit ovat: Kaavoitus 46,40 % Paikkatieto 37,65 % Rakennusvalvonta 40,33 % Ympäristönsuojelu 51,60 % Talousarvion toteumatilannetta kustannuspaikoittain käydään läpi tarkemmin kokouksessa. Esittelijä: Päätösehdotus: Päätös: Oheismateriaalit Paikkatietopäällikkö Lindvall Virpi Ympäristölautakunnta käy keskustelun talousarvion 2021 puolen vuoden toteumasta ja merkitsee asian tiedokseen. Ehdotus hyväksyttiin toteuma_6kk\n11 Ympäristölautakunta Lausunto koskien biokaasulaitoksen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamistarvetta Ympäristölautakunta / /2021 Tiivistelmä: Varsinais-Suomen ELY-keskuksessa on vireillä YVA-lain (252/2017) 3 2 momentin mukainen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamista koskeva tarveharkinta. BioGPaimio Oy suunnittelee biokaasulaitoksen rakentamista Paimioon. Varsinais-Suomen ELY-keskus pyytää Paimion kaupungin ympäristönsuojeluviranomaiselta sekä Varsinais-Suomen liitolta lausuntoa ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamistarpeesta hankkeeseen viimeistään Lausunnon voi toimittaa Varsinais-Suomen ELY-keskuksen kirjaamoon sähköpostilla Päätöksenteon perustana olevista tekijöistä on säädetty YVA-lain liitteessä 2. Valmistelija/lisätietoja antaa: ympäristönsuojelusihteeri Sinikka Koponen-Laiho, p Esittely: Hankevastaava on laatinut raportin, joka sisältää hankkeen kuvauksen sekä arvioinnin hankkeen ympäristövaikutuksista. Biokaasulaitoksen pääasiallisena syötteenä tullaan käyttämään säilönurmirehua, jota viljellään eläinten rehuksi. Sen lisäksi laitoksen syötteenä tultaisiin käyttämään sian lietelantaa ja pienessä määrin muita soveltuvia jäteraaka-aineita, kuten elintarviketeollisuuden jätevesilietteitä tai teurasjätteitä. Laitoksen vastaanottokapasiteetti tulisi olemaan yhteensä tonnia vuodessa, josta jätteiden osuus olisi enintään tonnia. Prosessikuvauksen mukaan säilönurmirehu otetaan vastaan laitosalueella sijaitseviin laakasiiloihin ja lietelanta lietelantasäiliöön, joka katetaan. Nurmirehu ja lietelanta syötetään murskainvaunujen kautta mädäysreaktoreihin. Lopputuotteina syntyy mädätettä ja biokaasua. Hankevastaavan näkemyksen mukaan hankkeesta ei arvioida aiheutuvan kokonaisuudessaan merkittäviä tunnistettuja haitallisia ympäristövaikutuksia. Paikallisesti tunnistettuja merkittäviä vaikutuksia aiheutuu lähinnä liikenteen lisääntymisestä hankealueella. Liikenteen lisäys lähimpien teiden kokonaisliikennemäärään on kuitenkin pieni. Hajuhaittojen estämiseksi laitoksen prosessiyksiköt rakennetaan kokonaisuudessaan sisätiloihin ja haisevien prosessiyksiköiden poistoilma johdetaan käsiteltäväksi erilliseen hajunpoistoyksikköön.\n12 Ympäristölautakunta Rakennettavan kaasun yhdysputken vaikutukset rakentamisen aikana ovat vastaavia kuin esimerkiksi yhdyskuntatekniikan putkien ja erilaisten johtojen rakentaminen. Putkilinja rakennetaan pääosin olemassa olevan katu/tieverkon yhteyteen. Suurempien teiden alitukset voidaan toteuttaa tunkkaamalla tai suuntaporaamalla, joten vaikutuksia liikenteeseen ei aiheudu. YVA-lain (252/2017) liitteen 1, kohdan 11 b) mukaisesti jätteiden käsittelylaitokset, joissa käsitellään biologisesti ja jotka ovat mitoitettu vähintään tonnin vuotuiselle jätemäärälle edellyttävät YVA-menettelyä. Arviointimenettelyä sovelletaan lisäksi yksittäistapauksessa sellaiseen hankkeeseen tai jo toteutetun hankkeen muutokseen, joka todennäköisesti aiheuttaa laadultaan ja laajuudeltaan, myös eri hankkeiden yhteisvaikutukset huomioon ottaen, YVA-hankeluettelon hankkeiden vaikutuksiin rinnastettavia merkittäviä ympäristövaikutuksia (YVAL 3 ). Hankevastaavan raportissa on esitelty monipuolisesti hanketta ja hankkeen ympäristövaikutuksia. Eniten kysymyksiä herättävät kuitenkin laitoksen vaikutukset ihmisten elinoloihin ja viihtyvyyteen erityisesti hajukaasujen muodossa. Reilun 400 metrin etäisyydellä laitosalueesta sijaitsee muutama asuintalo, Tapiolan asuinalue noin 900 metrin etäisyydellä luoteessa. Tapiolan päiväkotiin on matkaa noin 650 m. Laitosalueella voimassa olevassa Yksykkösen yritysalueen asemakaavassa on annettu määräys, että toiminnan hajuhaittoja aiheuttavan raaka-aineen vastaanotto, varastointi ja käsittely on sallittu vain sisätiloissa, joista ei saa tulla hajua ulkoilman. Raportissa ei ole kattavaa ja selkeää prosessikuvausta eikä prosessikaaviota. Sanallinen selvitys prosessista on niukka, ja siitä on vaikea saada selkeää kokonaiskuvaa mm. eri toimintojen sijoittumisesta laitosalueella ja mitkä toiminnot sijoitetaan sisätiloihin. Raportissa todetaan, että laitoksen prosessiyksiköt kokonaisuudessaan sijoitetaan alipaineistettuihin sisätiloihin. Lukijalle jää epäselväksi, mitä toimintoja tarkkaan ottaen em. tiloihin aiotaan sijoittaa. Layout-kuvasta ei selviä esimerkiksi vastaanottohallin sijainti, vaikka halli tekstissä mainitaan. Samoin hygienisointisäiliöiden, kaasukellon ja hajunpoistoyksikön sijainti olisi hyvä esittää tarkemmin esim. layout-kuvassa. Mädätesäiliöt ovat raportin mukaan kattamattomia. Raportista ei selviä, voiko mädätteen välivarastoinnista aiheutua hajuhaittoja ja onko säiliöiden varastotilavuudessa huomioitu sadevedet. Pitäisi suunnitella, miten varaudutaan etukäteen tilanteeseen, jos mädätesäiliöt tulevat täyteen eikä maatiloilta löydykään juuri silloin lisää varastointitilaa.\n13 Ympäristölautakunta Raportin mukaan biokaasulaitoksella on tarkoitus ottaa käyttöön uusi reaktorityyppi, jolle on patenttihakemus vireillä. Raportissa ei ole tarkemmin esitetty, millainen reaktori on kyseessä ja miten reaktorin toimivuutta on testattu ja voiko riskinä olla se, että uusi bioreaktori ei toimisikaan ja miten tällaiseen tilanteeseen on varauduttu. Raportin perusteella hajuhaittojen ehkäisemiseen ja vähentämiseen tähtäävistä toimenpiteistä ei saa selkeää kokonaiskuvaa. Biokaasulaitoksen hajuvaikutuksia asutukselle tulisi selvittää laajemmin ja tarkemmin YVA-menettelyn avulla, johon tulisi sisällyttää hajukaasujen leviämismallinnus. Esittelijä: Päätösehdotus: Päätös: Oheismateriaalit Paikkatietopäällikkö Lindvall Virpi Paimion ympäristölautakunta esittää lausuntonaan BioGPaimio Oy:n biokaasulaitoksen ympäristövaikutusten arviointimenettelyn soveltamistarpeesta, että hankkeessa tulisi soveltaa ympäristövaikutusten arviointimenettelyä. Ympäristölautakunta katsoo, että hanke todennäköisesti tulee aiheuttamaan laadultaan ja laajuudeltaan YVA-hankeluettelon hankkeiden vaikutuksiin rinnastettavia merkittäviä ympäristövaikutuksia hajukaasujen muodossa, vaikka laitoksen käsittelemä jätteiden osuus jää alle hankeluettelossa esitetyn rajan. YVA-menettelyssä tulee ottaa huomioon ympäröivä asutus ja alueen kaavamääräykset. Biokaasulaitoksen toimintojen hajuvaikutuksia asutukselle tulisi selvittää laajemmin ja tarkemmin YVA-menettelyn avulla, johon tulisi sisällyttää mm. hajukaasujen leviämismallinnus. Ehdotus hyväksyttiin Lausuntopyyntö - YVA-menettelyn soveltaminen, BioGPaimio Oy, biokaasulaitos BioGPaimio_YVA_tarveharkinta_FINAL Liite 1_Alustava layout\n14 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta Helsinki-Turku nopeaa junayhteyttä koskeva YVA-selostus/ lausunto täydennetystä ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta Kaupunginhallitus Kaupunginhallitus Tiivistelmä: Uudenmaan ELY-keskus pyytää päivätyllä kirjeellään lausuntoa hankealueen kuntien kunnanhallituksilta, ympäristö- ja terveysviranomaisilta ja kaavoittajilta sekä muilta jakelussa mainituilta viranomaisilta Väyläviraston Helsinki-Turku nopeaa junayhteyttä koskevan hankkeen ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta. YVA-ohjelmassa kuvataan hankkeen toteuttamisvaihtoehdot. YVAohjelma on nähtävillä hankealueen kunnissa. Lausunnonantoaikaa on jatkettu saakka (muistio Turussa pidetystä viranomaisneuvottelusta) Arviointiohjelma ja kuulutus löytyvät osoitteesta: Valmistelija/ lisätietoja antaa: ympäristönsuojelusihteeri Sinikka Koponen-Laiho, puh Esittely: Helsinki-Turku nopean junayhteyden hankekokonaisuuden YVA ja ratatekninen suunnittelu välillä Salo-Kupittaa ja Piikkiön oikaisu - hanke käsittää Helsinki-Turku välisen nopean junaratayhteyden ympäristövaikutusten arvioinnin, sekä Salo-Kupittaa rataosuuden kaksoisraiteen ja Piikkiön oikaisun YVA:a tukevan ratateknisen suunnitelman ja selvitykset. Suunnitteilla oleva uusi kaksiraiteinen Espoo-Salo -oikorata mahdollistaa nopean kaukoliikenteen Helsingin ja Turun välille sekä lähiliikenteen kehittämisen Helsinki-Espoo-Lohja ja Turku-Salo välille. Espoo-Salo -oikorata lyhentää nykyistä Helsinki-Turku -rataa noin 26 km ja nopeuttaa matka-aikaa noin puolella tunnilla. Salo- Turku -radan kaksoisraiteen suunnittelun tavoitteena on parantaa Salo-Turku -yhteysvälin ratakapasiteettia ja lisätä liikenteen nopeutta, täsmällisyyttä sekä vähentää häiriöitä. YVA-ohjelmassa esitellään hankkeen perustiedot, tutkittavat vaihtoehdot, kuvaus ympäristön nykytilasta sekä ehdotus arvioitavista ympäristövaikutuksista ja niiden arviointiin käytettävät menetelmät.\n15 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta Hankkeen YVA-prosessi jatkuu siten, että ohjelman ja yhteysviranomaisen siitä antaman lausunnon perusteella hankkeesta vastaava laatii YVA-selostuksen, johon kootaan varsinaiset ympäristövaikutusten arvioinnin tulokset ja johtopäätökset sekä ehdotus toimista, joilla rajoitetaan haitallisia ympäristövaikutuksia. YVA-selostus tulee nähtäville kahden kuukauden ajaksi kuulemista varten samoin kuin YVA-ohjelmakin (hankkeen aikataulun mukaan touko-kesäkuun vaihteessa 2020). YVA-hankkeessa tarkastellaan kolmea eri vaihtoehtoa: - hankevaihtoehto A: uusi kaksoisraide välillä Espoo-Salo ja uusi raide nykyisen radan maastokäytävään välillä Salo-Turku - hankevaihtoehto B: uusi kaksoisraide välillä Espoo-Salo ja uusi raide nykyisen radan maastokäytävään välillä Salo-Turku lukuun ottamatta Piikkiön oikaisua, jossa uusi kaksoisraide - Vertailuvaihtoehto 0+: nykyinen rantarata välillä Espoo-Turku parannustoimin Paimiossa tutkittava hanke sijoittuu nykyisen olemassa olevan junaradan maastokäytävään. Rata kulkee Paimiossa pääosin peltoalueiden ja pienialaisten metsäselänteiden läpi kyläalueiden vierellä. Kunnan keskiosassa nykyinen rata kulkee kaupungin keskustaajaman Vistan läpi. Ratalinjausta tarkastellaan 400 metrin maastokäytävässä. Kaavoituksessa Paimion junarata on otettu huomioon usealla kaavatasolla. Turun kaupunkiseudun maakuntakaavassa (2004) yksi keskeinen tavoite on rautatieliikenteen sujuvuuden parantaminen sekä raideliikenteen hyödyntäminen seudullisessa liikenteessä. Kaavassa on varauduttu nykyisen radan kaksiraiteistamiseen. Varsinais-Suomen taajamien maankäytön, palveluiden ja liikenteen vaihemaakuntakaavassa (2018) uudet raideliikennepaikat, mm. Paimio, on lisätty kaavakartalle. Paimiossa Vistan osayleiskaavan muutoksessa (2012) on osoitettu nykyinen Turku-Helsinki-rata pääratana, ja kaksoisraidevarauksella on huomioitu rinnakkaisraiteen rakentaminen. Nykyisen aseman viereen on osoitettu raideliikenteen asemapaikka. Ympäristövaikutusten arvioinnin tärkeimmät lähtötiedot ja vaikutusten arvioinnin menetelmät vaikutusryhmittäin on esitetty arviointiohjelman luvuissa 6 ja 7. Paimion kannalta kaksoisraiteen vaikutus maisemaan ja ympäristöön ei ole kovin merkittävä. Radan maastokäytävän alueella Paimiossa ei sijaitse luonnonsuojelualueita tai luokiteltuja\n16 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta pohjavesialueita. Nykyinen rata kulkee Paimionjoen valtakunnallisesti arvokkaan maisema-alueen läpi, joten uusi kaksoisraide ei suuremmin vaikuta nykyiseen maisemakuvaan. Paimion ja Piikkiön rajalla ratalinjauksen pohjoispuolella sijaitsee maakunnallisetsi merkittävä pähkinäpensaslehto (Kirjonummi- Metsärinne), joka tulee ottaa huomioon selvitettäessä ratalinjauksen vaikutuksia luontokohteisiin. Ratahankkeen merkittävin vaikutus Paimiossa kohdistuu taajamaan ja sen asutukseen, jonka läpi junarata nykyiselläänkin kulkee. Paimion kannalta on erittäin tärkeää, että junaradan melu- ja tärinävaikutukset asutukselle ja keinot ehkäistä em. haittoja arvioidaan mahdollisimman kattavasti ja yksityiskohtaisesti, koska ratahanke vaikuttaa suureen joukkoon asukkaita kaupungin keskusta-alueella. Paimiossa tyypillinen maalaji peltoalueilla ja jokilaaksoissa on savi, joten Paimion kannalta tärinälle riskialttiiden kohteiden huomioiminen on tärkeää niin nykyisillä asutusalueilla kuin vielä rakentamattomilla aluilla, joille tulevaisuudessa saattaa aiheutua tärinähaittoja raideliikenteestä. Melun osalta ELY-keskusten näkemys, että maksimimelutasojen tarkastelu tulee sisällyttää meluvaikutusten arviointiin, on kannatettava. Paimion kaupungin lausunto on valmisteltu yhteistyössä kunnan ympäristönsuojeluviranomaisen kanssa. Esittelijä: Päätösehdotus: Kaupunginjohtaja: Paimion kaupunginhallitus päättää esittää Helsinki-Turku nopeaa junayhteyttä koskevasta YVA-ohjelmasta lausuntonaan: Paitsi koko Turun kaupunkiseudun, myös Paimion kaupungin kannalta Helsinki-Turku nopea junayhteys on kaikin puolin kannatettava hanke, joka tukee mm. kaupungin elinvoimaisuutta ja elinkeinoelämän tarpeita. Paimion kannalta erityisen tärkeää tulevaisuuden kannalta on raideliikennepaikan saaminen, joka mahdollistaisi paikallisjunaliikenteen välillä Turku-Salo. Paikallisjunaliikenne tukisi omalta osaltaan kaupungin omia tavoitteita ilmastonmuutoksen ehkäisemiseksi ja joukkoliikenteen kehittämiseksi. Kaupunginhallitus katsoo, että YVA-ohjelma on Paimion osalta kattava ja siihen perustuvalla hankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettelyllä saadaan riittävä kuva ympäristövaikutuksista.\n17 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta Ratahankkeen merkittävin vaikutus Paimiossa kohdistuu taajamaan ja sen asutukseen, jonka läpi junarata nykyiselläänkin kulkee. Paimion kannalta on erittäin tärkeää, että junaradan melu- ja tärinävaikutukset asutukselle ja keinot ehkäistä em. haittoja arvioidaan mahdollisimman kattavasti ja yksityiskohtaisesti, koska ratahanke vaikuttaa suureen joukkoon asukkaita kaupungin keskusta-alueella. ELY-keskusten näkemys, että maksimimelutasojen tarkastelu tulee sisällyttää meluvaikutusten arviointiin, on kannatettava. Paimion kannalta kaksoisraiteen vaikutus maisemaan ja ympäristöön ei ole kovin merkittävä, koska uusi raide tulee olemassaolevan radan läheisyyteen. Paimion ja Piikkiön rajalla ratalinjauksen pohjoispuolella sijaitsee maakunnallisesti merkittävä pähkinäpensaslehto (Kirjonummi- Metsärinne), joka tulee ottaa huomioon selvitettäessä ratalinjauksen vaikutuksia luontokohteisiin. Päätös: Ehdotus hyväksyttiin. Kaupunginhallitus Tiivistelmä Uudenmaan ELY-keskus on antanut lausuntonsa Helsinki-Turku nopeaa junayhteyttä koskevasta ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta. Hanke ulottuu Uudenmaan ja Varsinais-Suomen Ely-keskusten alueelle. Ely-keskukset ovat sopineet, että YVA-lain mukaisena yhteysviranomaisena toimii Uudenmaan ELY-keskus. Uudenmaan ELY-keskuksen lausunnossa on huomioitu mm. Paimion ja kaikkien muiden radanvarren kuntien lausunnot. Arviointiohjelmasta saadut lausunnot ja mielipiteet sekä esityslistan oheismateriaalina oleva ELY-keskuksen lausunto löytyvät ympäristöhallinnon yhteisestä verkkopalvelun YVA-hankkeista nimellä Väyläviraston Helsinki-Turku nopea junayhteys, Esittelijä Päätösehdotus Kaupunginjohtaja Kaupunginhallitus merkitsee Uudenmaan Ely-keskuksen lausunnon tiedoksi.\n18 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta Päätös Ehdotus hyväksyttiin. Kaupunginhallitus / /2020 Tiivistelmä Uudenmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, ympäristö- ja luonnonvarat -vastuualue pyytää päivätyllä lausuntopyynnöllään (UUDELY/13887/2018) Paimion kaupunginhallituksen lausuntoa Väyläviraston Helsinki-Turku nopeaa junayhteyttä koskevasta ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta. Lausunto tulee toimittaa Uudenmaan ELY:lle viimeistään mennessä. Ympäristövaikutuksia arvioidaan seuravien kolmen vaihtoehdon osalta: Vaihtoehto A: Nopea junayhteys kaksoisraiteisena välillä Espoo Turku Vaihtoehto B: Nopea junayhteys kaksoisraiteisena välillä Espoo Turku ja raideoikaisut välillä Salo Turku Vertailuvaihtoehto 0+: Nykyinen rantarata parantamistoimenpiteillä. Arviointiselostus ja kuulutus löytyvät ympäristöhallinnon verkkosivuilta osoitteesta ymparisto.fi ( sekä Uudenmaan ja Varsinais-Suomen ELY-keskusten verkkosivuilta (valitse Uusimaa tai Varsinais-Suomi). Valmistelija/lisätietoja antaa: kaavoituspäällikkö Jouni Kiimamaa, puh ympäristönsuojelusihteeri Sinikka Koponen-Laiho, puh Ympäristövaikutusten arviointimenettely perustuu ympäristövaikutusten arvioinnista annettuun lakiin (YVA-lakiin). YVAmenettely tuottaa tietoa päätöksenteon tueksi ja auttaa osaltaan löytämään hankkeelle toteuttamiskelpoisen ratkaisun, jossa on sovitettu yhteen erilaisia tarpeita. YVA-menettely jakautuu kahteen vaiheeseen: arviointiohjelma- ja arviointiselostusvaiheeseen. YVA-menettelyn toisessa vaiheessa selvitetään vaihtoehtojen vaikutukset keskittyen hankekokonaisuuden todennäköisesti merkittäviin vaikutuksiin, ja laaditaan ympäristövaikutusten arviointiselostus, jossa esitetään arvioinnin tulokset lainsäädännön tarkoittamalla tavalla.\n19 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta Nyt lausunnolla olevassa ympäristövaikutusten arviointiselostuksessa (YVA-selostus) on esitetty Helsinki-Turku nopean junayhteyden hankekokonaisuuden vaikutukset erilaisten teemojen avulla. Selostuksen teemoja ovat mm. yhdyskuntarakenne ja maankäyttö, liikennejärjestelmä, elinkeinoelämä, maisema ja kulttuuriympäristö, suojelullisesti huomionarvoinen lajisto, ekologiset yhteydet, melu, tärinä ja runkomelu, ilmanlaatu, pinta- ja pohjavedet jne. Näitä teemoja on käsitelty myös hankkeeseen kuuluvien eri vaihtoehtojen (VE A, VE B ja 0+) näkökulmista. Seuraavassa on esitelty YVA-selostuksen teemoja siten, että Paimion kaupunkia koskevat hankeen vaikutukset on käyty läpi väliotsikoiden mukaisina asiakokonaisuuksina. Näiden asiakokonaisuuksien pohjalta on laadittu esitys kaupungin lausunnoksi. Yhdyskuntarakenne ja maankäyttö Paimio sijoittuu Turun kaupunkiseudun ydinkaupunkialueen ulkopuolelle, mutta sillä on edullisen maantieteellisen ja liikenteellisen sijaintinsa sekä väestöpohjansa puolesta mahdollisuus kehittyä aluekeskustasoiseksi keskukseksi. Paimion kytkeminen valtakunnalliseen henkilöjunaliikenteeseen olisi myönteinen lisätekijä kaupungin tulevalle kehitykselle. Helsinki-Turku -yhteysvälille on nopeaa junayhteyttä koskevassa hankkeessa esitetty erääksi henkilöliikenteen asemapaikaksi Paimiota. Paimio on ollut vanhastaan asemapaikkakunta. Rautatieasema on toiminut vuoteen 1988 saakka henkilöjunaliikenteen asemana, ja nykyisinkin Paimion asemanseutu toimii junien kohtauspaikkana. Ratalinjaus kulkee Paimion keskusta-alueen läpi, missä sijaitsee valtaosa kunnan palveluista, työpaikoista ja asuinalueista. Lisäksi asemanseutu sijaitsee keskeisesti yhdyskuntarakenteessa, jolloin jo nykyinenkin käyttäjäpotentiaali olisi olemassa suhteellisen lähellä asemaa. Paimion väkiluku oli vuoden 2019 alussa noin ja noin 80 % asukkaista asuu taajamassa. Nykyisen asemanseudun lähiympäristössä asuu 1,5 km:n säteellä noin asukasta ja 3 km:n säteellä lähes asukasta. Lisäksi samalla vyöhykkeellä sijaitsee noin työpaikkaa. Hanke tukee kaupungin pyrkimystä saada henkilöjunaliikenne jälleen toimimaan, jolloin Paimion joukkoliikenneyhteydet monipuolistuisivat ja paranisivat merkittävästi. Raideliikenneyhteys asemineen, nopeammat junayhteydet sekä raideliikenteen korkeampi palvelutaso parantaisivat erityisesti keskustan ja siihen kytkeytyvien alueiden, mutta myös koko kaupungin ja sen maankäytön kehittämisedellytyksiä. Hankkeen suhde kaavoitukseen\n20 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta Rautatie on ollut nykyisellä paikallaan jo pitkään, joten voimassa olevissa maakunta-, yleis- ja asemakaavoissa rautatie on huomioitu osana Paimion keskustan maankäyttöä ja alueiden suunnittelua. Nyt käsillä olevaan ratahankkeeseen kuuluu kuitenkin Paimion kohdalla kaksoisraiteen rakentaminen sekä 2-3 ratalinjan oikaisua riippuen tarkempaan suunnitteluun etenevästä vaihtoehdosta. Oikaisukohdat sijaitsevat Toikkalassa Vuohimäentien seudulla sekä Kriivarin ja Laiterlan välillä Kevolantien pohjoispuolella. Lisäksi Paimionjoen ylittävä rautatiesilta korvataan uudella. Keskustan kohdalla hyödynnetään ratapihalla jo olevaa kaksoisraidetta. MAAKUNTAKAAVOITUS Paimion alueella on voimassa Turun kaupunkiseudun maakuntakaava (2004) sekä Varsinais-Suomen taajamien maankäytön, palveluiden ja liikenteen vaihemaakuntakaava (2020). Lisäksi ehdotusvaiheessa on vuonna 2015 käynnistynyt Varsinais- Suomen luonnonarvojen ja -varojen vaihemaakuntakaava. Voimassa olevissa maakuntakaavoissa Paimion keskustaan on esitetty asemavaraus merkinnällä: Uusi raideliikennepaikka (punainen suorakaide). Maankäytön, palveluiden ja liikenteen vaihemaakuntakaavassa luovuttiin vuoden 2004 kaavassa olleesta Paimion rataoikaisusta, joka olisi ohittanut Paimion keskustan valtatien tuntumassa. Maakuntakaavoissa ei ole osoitettu ratahankkeessa suunniteltuja Paimion Kriivarin ja Toikkalan rataoikaisuja. Vireillä olevassa luonnonarvojen ja -varojen vaihemaakuntakaavassa nykyinen ratalinjaus sivuaa Kriivarin virkistysaluetta. Maakuntakaava ohjaa kuntakaavoitusta (yleis- ja asemakaavat). Maakuntatason suunnitelmissa ja selvityksissä on esitetty, että paikallisjunaliikenteen ensimmäisessä vaiheessa kaukojunat pysähtyvät Paimiossa, Aurassa ja Kyrössä. Näin ollen myös Paimiossa asema-alueen tarvitsemaan tilantarpeeseen sekä aseman toimintaan liittyviin liikenteen, kevyen liikenteen, huollon, pysäköinnin ja kunnallistekniikan järjestelyihin tuleekin varautua ajoissa kaikessa maankäytön ja infran suunnittelussa. Ratahankkessa aseman paikka on tällä hetkellä esitetty vain suurpiirteisesti maakuntakaavan mukaisesti. Asemapaikan sijoitus ja aluevaraus tarkentuu ratahankkeen jatkosuunnittelun kuluessa, joten kaupungin on tärkeää olla asiassa tiiviisti mukana. YLEISKAAVOITUS Vistan osayleiskaavassa (KHO 2015) Turku-Helsinki -radan kaksoisraide on huomioitu ja nykyisen aseman tuntumaan on osoitettu tilavaraus raideliikenteen asemapaikalle. Keskustatoimintojen alueeksi varatulla C-alueella on annettu määräys mm. huomioida asemakaavoituksessa mahdollinen rautatien lisäraide sekä henkilöliikenteen liityntäpysäköinnin tarpeet. Rataoikaisuvaraukset (Kriivari, Toikkala) on suunniteltu ratahankkeen yhteydessä eikä niitä täten ole huomioitu Vistan\n21 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta osayleiskaavassa. Toikkalan oikaisu sijoittuu hieman osayleiskaavaalueen ulkopuolelle. Oikaisun alueella on jonkin verran yksittäisiä rakennuspaikkoja ja tilakeskuksia, joille oikaisulla on vaikutuksia. Kriivarin kohdalta etelään ja itään suuntautuvalla rataosuudella mahdollinen oikaisun sisältävä ratkaisu tarkoittaa sitä, että Vistan osayleiskaavan työpaikka- ja asuinaluevarauksia ja niihin liittyviä liikenneratkaisuja tulee tarkastella uudelleen. Käytännössä tämä tarkoittaa osayleiskaavan muuttamista. Kriivarin kohdalla oikaisu sijoittuisi kauemmaksi nykyisestä Kriivarin asuntoalueesta, jolloin rata kulkisi suunnitellun työpaikka-alueen keskeltä. Oikaisu toisi radan lähelle Hanhialan itälaidalle suunniteltua asuinaluevarausta. Kevolan ja Laiterlan kohdalla rataoikaisu sijoittuu maa- ja metsätalousvaltaiseen ympäristöön, joten oikaisulla ole merkittäviä vaikutuksia yhdyskuntarakenteeseen ja maankäyttöön. Väylävirasto on parhaillaan käynnistämässä ratalain mukaisen yleissuunnitelman tekoa välille Hajala-Nunna. Suunnitelmassa tutkitaan tarkemmin kaksoisraideosuuksia ja rataoikaisuja em. rataosuudella. Tässä yhteydessä tarkentuvat myös Paimiota koskevat ratkaisut. ASEMAKAAVOITUS Tällä hetkellä nykyinen ratalinjaus sijaitsee asemakaavoitetulla alueella Moisiosta Kriivarin pohjoisosaan ulottuvalla osuudella. Keskeiset asemakaavojen muutostarpeet sijoittuvat Paimionjoen ja Alvar Aallontien väliselle osuudelle. Muilta osin asemakaavoja laajennetaan tai muutetaan pidemmän ajan kuluessa nykyisen tai tarvittaessa muutettavan oikeusvaikutteisen osayleiskaavan pohjalta. Ratalain mukaan yleissuunnitelma voidaan hyväksyä vastoin voimassa olevaa asemakaavaa, jos kunta sekä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus sitä puoltavat. Tarvittavia asemakaavojen muutoksia on tarpeen tehdä viimeistään ratasuunnitteluvaiheessa. Liikennejärjestelmä Hankkeen liikennejärjestelmään ja sen toteutukseen liittyvä suunnittelu kytkeytyy tiiviisti edellä kuvattuun yhdyskuntarakenteen ja maankäytön suunnitteluun sekä kaavoitukseen. Helsingin ja Turun välisen kaukojunaliikenteen lisäksi Turun ja Salon välillä kaksoisraide mahdollistaa näiden paikkakuntien välisen lähijunaliikenteen, mikäli tätä liikennettä palvelevat henkilöliikennepaikat suunnitellaan ja toteutetaan. Lähijunaliikenteen käynnistäminen vaatisi poliittisia päätöksiä liikenteen järjestämisestä ja rahoittamisesta. Paikallisjunaliikenteen asema mahdollistaisi taajaman maankäytön merkittävän tehostamisen ja täydentämisen maakuntakaavan tavoitteen mukaisesti. Jos lähijunaliikenne toteutuu, tulee uusilla asemilla panostaa vaivattomaan saavutettavuuteen tie- ja katuverkon, henkilöautojen ja\n22 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta polkupyörien pysäköintiratkaisujen sekä liityntäbussiliikenteen näkökulmista. Liityntäyhteyksien kehittäminen luo tarvetta myös paikallisten maantie- ja katuyhteyksien kehittämiselle. Lisäksi pyöräilyn ja kävelyn olosuhteita on tarve kehittää erityisesti aseman lähiympäristöissä, mutta myös rautatien linjaosuuksilla, joilla rata risteää kävelyn ja pyöräilyn yhteyksien kanssa. Ihmisten elinolot ja viihtyvyys Kaksoisraiteella ei ole merkittäviä muutoksia ihmisten elinympäristöön. Parantuva melunsuojaus kohentaa viihtyvyyttä ja mahdollinen paikallisjunan asema toimintoineen toisi merkittävän lisän keskustan ilmeeseen ja elämään. Mahdolliset rataoikaisut ja melunsuojaukset aiheuttavat kuitenkin joillakin alueilla nykyisten näkymien muutoksia. Avoimilla alueilla melusuojaus katkaisee osaksi pohjois-eteläsuuntaisia näköyhteyksiä radan ja peltomaisemien yli mm. Kevolan, Moision, Sievolan, Kauhaisten ja Kampparlan kohdalla. Vaikutukset Paimion keskustaajamassa radan pohjoispuolella sijaitsevan Vähäjokipolun ulkoilureitin sekä Kriivarin kohdalla sijaitsevan maakuntakaavaan merkityn virkistysalueen virkistyskäyttöön arvioidaan YVA-selostuksessa vähäisiksi. Vaikutukset elinkeinoelämään Kaupungin imago henkilöliikenteen asemapaikkana sekä houkuttelevuus ja kilpailukyky yritysten sijaintipaikkana vahvistuu. Paikallisasema tukee asemanseutuja toiminnassaan edellyttävien tai hyödyntävien yritysten toimintaa tarjoten aseman lähiympäristössä houkuttelevia sijaintipaikkoja yritystoiminnalle. Lähijunaliikenne asemineen myös lähentää alueita toisiinsa edistäen alueiden välistä kauppaa, työvoiman erikoistumista ja liikkumista sekä yritysten yhteistoimintaa, kilpailua ja erikoistumista. Yritysten kannalta katsottuna saavutettavuuden parantuminen myös kasvattaa mahdollisuuksia saada paitsi asiakkaita, myös työntekijöitä sekä alentaa työmatka- ja työasiamatkojen kustannuksia. Maisema ja kulttuuriympäristö Helsinki-Turku -välin nopeaa junayhteyttä koskevassa YVAselostuksessa on kattavasti selvitetty ratahankkeen vaikutukset maisemaan ja kulttuuriympäristöön. Paimiossa valtakunnallisesti ja maakunnallisesti merkittävin maisema-alue on Paimionjokilaakso. Ratalinjaus säilyy tällä osuudella ennallaan lukuun ottamatta Toikkalan mahdollista oikaisua alueen länsireunalla. Tällä oikaisulla on isoin vaikutus suhteessa Vuohimäentien ja Marjavuorentien osuuksiin, jotka kulkevat pitkin valtakunnallisesti arvokasta tielinjausta: Suuri Rantatie. Todettakoon, että nykyinen ratalinjaus sivuaa ja risteää em. Suuren Rantatien linjaa myös idässä Kevolan seudulla.\n23 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta Paimion keskustan kohdalla rata sivuaa Paimion vanhan rautatieaseman aluetta, joka kuuluu valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin (RKY). Asemapuiston reunustama Paimion asemarakennus on valmistunut rautatiearkkitehti Bruno Granholmin tyyppipiirustuksin ja se on säilynyt hyvin rakentamisaikansa asussa. Myös monet asemaympäristön rakennuksista ovat suojeltuja. Ratahankkessa on huomioitu aseman alueen säilyminen. Kuitenkin rautatien ja asemarakennusten välinen meluntorjuntatarve voi aiheuttaa muutoksia alueen avoimuuteen. Tähän tulee radan tarkemmassa suunnittelussa kiinnittää huomiota, jotta alueen yleisilme säilyy kaupunkikuvassa mahdollisimman ennallaan. Samaan RKYkohteiden luokkaan kuuluvat myös Paimion kirkko ja vanha pappila, jotka sijaitsevat radasta hieman kauempana eikä ratahankkeella ole näiden suhteen vaikutuksia. Paimion rautatieaseman pohjoispuolinen Tiilitehtaantien asuinalue ja Postinkujan alue joen suunnassa ovat miljööltään paikallisesti arvokkaita pientaloalueita. Postinkujan ja Tiilitehtaantien varrella sijaitsee molemmin puolin 1900-luvun alkupuoliskon asuinrakennuksia, osuusteurastamo sekä Käpin ja Hallin vanhat talotontit. Ratahankeeseen liittyy myös Paimionjoen ylittävän rautatiesillan uusiminen, mikä muuttaa paikallisesti jokirannan maisemakuvaa sillan eteläpuolella. Paimion keskustasta Helsingin suuntaan maisema koostuu pääasiassa pelto- ja metsäsaarekkeista sekä maaseutumaisemassa sijaitsevista maatiloista ja asuinkiinteistöistä. Mahdollinen Kriivarin ja Kevolan oikaisu muuttaa paikallisesti maisemakuvaa. Kevolan alueella sijaitsee paikallisesti arvokkaita tiloja, kuten Penttilä, Alastalo ja Ylistalo. Kevolan viljelyalueen länsipuolella ratalinjaus kaartuu Paimion keskustaa kohti luoteeseen sivuten Kriivarin asuinaluetta. Kriivarin kohdalla on meluntorjuntatarvetta, joka vaikuttaa paikallisesti peltoalueella avautuviin avoimiin näkymiin. Ratalinjauksella ja mahdollisten oikaisujen maastossa on myös useita arkeologisia kohteita ja muinaisjäännösalueita. Uhanalaisin niistä on Karhunpyölin krotit -niminen rautakautinen irtolöytöpaikka Alvar Aallontiestä noin 200 metriä aseman suuntaan. Kohde sijaitsee noin 6 metrin etäisyydellä nykyisestä ratalinjauksesta ja se on vaarassa tuhoutua. Toinen yhtä uhanalainen kohde on Laiterlassa Laiterlantiellä sijaitseva vanha kivisilta, joka on suojattava tarkoin rakentamisen aikana, jotta sillä on mahdollisuus säilyä. Silta on luokiteltu kiinteäksi muinaisjäännökseksi. Kriivarin mahdollisen oikaisun alueella eli Hanhijoen Alastalon pelloilla sijaitsee neljä erillistä kiinteää muinaisjäännöstä, Hanhiala 1 4. Näistä Hanhiala 4 kiinteä muinaisjäännös sijoittuu lähimmäksi suunniteltua ratalinjausta, noin 5 metrin päähän. Hanhiala 2\n24 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta muinaisjäännösalueen raja sijaitsee vuoden 2020 inventoinnin mukaan noin 60metrin etäisyydellä suunnitellusta radasta. Hanhiala 1 muinaisjäännösalueen raja sijaitsee noin 95 metrin etäisyydellä ja Hanhiala 3 noin 60 metrin etäisyydellä radasta. Lisäksi Kriivarin etelälaidalla noin 80 metrin etäisyydellä radasta sijaitsee Syrjälän kiviröykkiö. Paimionjoen ylittävän ratasillan kohdalla sijaitsee Räpälän vanha kirkonpaikka nykyisestä radasta noin 50 metrin etäisyydellä. Räpälän vanhan kirkon muinaisjäännösalueen herkkyys arvioidaan YVA-selostuksessa suureksi. Paimionjoen länsipuolella ratalinjaus kulkee kahden rautakautisen asuin- ja hautapaikan välistä. Radan pohjoispuolella Sievolan viljelysalueella sijaitsee kaksi kiinteää muinaisjäännösaluetta. Radan eteläpuolella Kotkojan ja rautatien välisellä peltoalueella sijaitsee Kotkojan rautakautinen asuinpaikka rajautuen miltei ratalinjaukseen. Suunniteltu kaksoisraide kaventaa muinaisjäännösaluetta sen pohjoisosassa. YVA-selostuksen perusteella voidaan yleisesti todeta, että ratalinjauksen sekä itse radan ja siihen liittyvien rakenteiden suunnittelussa on kiinnitettävä huomiota ja pyrittävä eri toimenpitein arkeologisen kulttuuriperinnön, arvokkaan rakennetun ympäristön ja merkittävien maisematilojen säilymiseen. Melu, tärinä ja runkomelu Melun osalta selostuksessa on selvitetty sekä päivä- ja yöajan keskiäänitasoille että maksimiäänitasolle altistuvien asukkaiden sekä asuinrakennusten ja lomarakennusten määriä eri vaihtoehdoissa. Vaihtoehdot A ja B ovat meluvaikutuksiltaan varsin samansuuntaiset, mutta yleisesti ottaen arviointiselostuksen mukaan Paimion kannalta vaihtoehto A näyttäisi olevan hieman suotuisampi vaihtoehto ratalinjaukselle, kun verrataan melulle altistuvien asukkaiden tai rakennusten määrää. Ero ei kuitenkaan ole suuri. Esimerkiksi vaihtoehdossa A suunnitelluilla meluntorjuntaratkaisuilla ohjearvon ylittävälle ratamelulle altistuu 27 asuin- tai lomarakennusta, kun nykytilassa vastaava luku on 29. Ratalinjauksen alle ei jää asuin- tai lomarakennuksia, mutta yhteensä 15 asuin- ja lomarakennukseen ratalinjan lähellä kohdistuu muita toimenpiteitä. Vaihtoehdossa B em. ratamelulle altistuu 28 asuin- tai lomarakennusta. Vaihtoehdossa B ei asuin- tai lomarakennuksia jää ratalinjauksen alle, mutta yhteensä 32 asuin- tai lomarakennukseen radan lähellä kohdistuu muista toimenpiteitä. Vaihtoehdossa B Kriivarin oikaisu vie radan kauemmas Kriivarin asuinalueesta ja\n25 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta vähentää siten meluvaikutuksia siellä. Toikkalassa oikaisun vaikutukset kohdistuvat muutamiin kiinteistöihin. Arviointiselostuksen mukaan Paimiossa ei sijoitu hoito- tai oppilaitoksia ohjearvon ylittävälle ratamelun meluvyöhykkeelle. Paimiossa meluntorjuntatoimenpiteet painottuvat kaupungin keskustaajamaan, jonka kautta olemassa oleva ratalinja kulkee. Suunnitellut melusuojaukset vähentävät tulevaisuudessa junaliikenteen aiheuttamia meluhaittoja radanvarren asutukselle. Jatkosuunnittelussa Paimion osalta tulee panostaa melusuojausten yksityiskohtaiseen suunnitteluun, jotta ratamelulle altistuvien asukkaiden ja asuinkiinteistöjen määrä saadaan mahdollisimman pieneksi. Tärinä- ja runkomelua aiheutuu Paimion keskustassa nykyisestäkin junaliikenteestä. Vaihtoehtojen A ja B eroavuudet ovat Paimiossa pieniä, molempien vaihtoehtojen ollessa toteuttamiskelpoisia. Ilmanlaatu Ilmanlaatua selostuksessa tarkastellaan koko ratayhteyden osalta. Molempien hankevaihtoehtojen A ja B ilmanlaatuvaikutuksen kokonaismerkittävyys on suuruudeltaan vähäinen myönteinen. Ero vaihtoehtojen välillä on pieni. Molemmat vaihtoehdot ovat ilmanlaadun kannalta toteuttamiskelpoisia. Suojelualueverkostot ja suojelullisesti huomionarvoinen lajisto Paimiossa kummassakin vaihtoehdossa tarkastelualueelle sijoittuu yksi luonnonsuojelualue, jotka molemmat sijaitsevat melko etäällä radasta. Suojelullisesti huomionarvoisen lajiston osalta arviointiselostuksen mukaan Paimiosta on rataosuudelta tiedossa niukasti lajikohteita. Lajistoon kohdistuvien vaikutusten arvioimiseksi hankkeen vaikutusalueelta on koottu aiempien selvitysten, kuntien ja ympäristöviranomaisten tiedot suojelullisesti huomioitavan lajiston esiintymisestä. Hankekokonaisuudessa on tehty maastoselvityksiä lajiston osalta vuosina Lajistoselvitykset ovat käsittäneet liito-orava-, viitasammakko, linnusto-, lepakko- ja saukkoselvityksiä. Maastoselvitykset on tehty uuden maastokäytävän alueilla 200 metrin leveydeltä suunnitellun radan molemmin puolin ja nykyisillä, olemassa olevilla rataosuuksilla 100 metrin leveydeltä molemmin puolin. Lisäksi hankealueella toteutettiin vuonna 2019 potentiaalisille alueille kohdennetusti myös suursimpukkaselvitys ja kalastoselvitys. Paimiossa hanke saattaa hävittää useita lepakkokohteita sekä keltamataran ja ketoneilikan esiintymät. Liito-oravan elinalueisiin ei kohdistu vaikutuksia, mutta hanke heikentää jo nykyisin heikkoa kulkuyhteysverkostoa Paimion alueella. Paimion alueella hankkeen\n26 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta vaikutukset suojelullisesti huomioitavaan lajistoon on arvioitu kohtalaisiksi. Paimion merkittävin kohde on Paimionjoki. Rata ylittää lisäksi lukuisia pienempiä ojia/puroja ja kulkee pidemmän matkan maatalousalueella olevan Pitkäportaanojan pohjoispuolella. Rakentamisen aikana ojaan voi aiheutua työmaavesien kuormituksesta johtuvaa sameusvaikutusta. Paimionjoen nykyinen ratasilta korjataan ja viereen rakennetaan uusi silta. Työt kestänevät enintään kaksi kasvukautta. Töistä aiheutuu lähinnä kiintoaineen ja ravinteiden leviämistä ja vaikutus ilmenee sameutena työkohteen lähellä. Paimionjoessa esiintyy vuollejokisimpukkaa. Paimionjoen kalastoon kuuluvat mm. taimen ja joen alaosalle istutetaan lohta ja vaellussiikaa. Paimionjoen alaosalle, ratalinjauksen yläpuolelle, laskevassa Vähäjoessa ja Karhunojassa esiintyy uhanalainen taimenpopulaatio. Vähäjoen ja Karhunojan varsille suunniteltu perinnebiotooppien kunnostushanke on mukana Valonian organisoimassa yhteishankkeessa, johon Valonia on syksyllä 2020 saanut valtionavustusta Ympäristöministeriön Kunta-Helmi -ohjelmasta. Paimionjokeen voi arviointiselostuksen mukaan kohdistua kohtalaisia kielteisiä vaikutuksia. Vaikutukset ovat väliaikaisia eikä niiden arvioida heikentävän ekologista tai kemiallista tilaa tai siinä pysymistä. Ojien/purojen ylitykset aiheuttavat lyhytaikaista veden samentumista ja kielteiset vaikutukset arvioidaan vähäisiksi. Mahdollisia vesilain mukaisen luvan vaativia kohteita on noin 8. Paimion alueella esiintyy potentiaalisia happamia sulfaattimaita. Ilman rakentamisen aikaista hulevesien hallintaa lähivesistöihin saattaa kulkeutua hapanta valumaa ja metallikuormitusta. Mahdollinen hapan valuma on huomioitava rakentamisen aikaisessa hulevesien hallinnassa. Liikennöinnin aikaiset vaikutukset aiheutuvat hulevesistä. Vaikutusten arvioidaan olevan vähäinen kielteinen. Arviointiselostuksen mukaan haitallisia vaikutuksia lievennetään työmaavesien asianmukaisella hallinnalla, joka suunnitellaan jokaisen työkohteen lähialueen vesistöjen ominaispiirteet huomioiden ennen rakennustöiden alkua. Suunnittelussa huomioidaan erityisesti vaikutusalueella olevat herkät pintavesikohteet, joita ovat mm. luonnonsuojelualueet ja vesistöt, joissa esiintyy suojeltuja lajeja, mm. taimenta ja vuollejokisimpukkaa sekä vesistöt, joiden vedenvaihtuvuus on arvioitu heikoksi. Työmaavesien käsittelyllä parannetaan johdettavan veden laatua. Vesien johtamisreittejä suunniteltaessa tulee mahdollisuuksien mukaan välttää herkät kohteet.\n27 Kaupunginhallitus Ympäristölautakunta Kaavoituspäällikkö Jouni Kiimamaa ja ympäristönsuojelusihteeri Sinikka Koponen-Laiho ovat kokouksessa asiantuntijoina läsnä esittelemässä asiaa ja vastaamassa esitettyihin kysymyksiin. Esittelijä Päätösehdotus: Kaupunginjohtaja Jussinmäki Jari Paimion kaupunki esittää lausuntonaan seuraavaa: Hanke tukee Paimion kaupungin pyrkimystä saada henkilöjunaliikenne jälleen toimimaan, jolloin Paimion joukkoliikenneyhteydet monipuolistuisivat ja paranisivat merkittävästi. Toimivat junayhteydet Turun, Salon ja Helsingin suuntiin sekä paikallisjunaliikenteen asema mahdollistaisivat keskustaajaman maankäytön, liikenteen ja asumisen toiminnallisen ja kaupunkikuvallisen kehittämisen maakuntakaavan ja osayleiskaavan tavoitteen mukaisesti. Jos tai kun lähijunaliikenne Paimiossa toteutuu, tulee asema-alueen tilantarpeeseen sekä aseman toimintaan liittyviin liikenteen, kevyen liikenteen, huollon, pysäköinnin ja kunnallistekniikan järjestelyihin varautua ajoissa ja riittävän laajasti kaikessa maankäytön, liikenteen ja infran suunnittelussa. Ratahanketta koskevassa suunnittelussa tulee panostaa siihen, että aseman saavutettavuus on hyvällä tasolla tie- ja katuverkon, henkilöautojen ja polkupyörien, pysäköintiratkaisujen sekä liityntäbussiliikenteen näkökulmista. Erityisesti pyöräilyn ja kävelyn olosuhteita ja toimivuutta on tarve kehittää aseman lähiympäristössä ja niillä pääreiteillä, joilla rata risteää kevyen liikenteen yhteyksien kanssa. YVA-selostuksessa Paimion mahdollinen aseman sijainti on tällä hetkellä esitetty vain suurpiirteisesti maakuntakaavan mukaisena. Asemapaikan tarkempi aluevaraus tutkitaan ratahankkeen jatkosuunnittelun kuluessa, joten tiivis ja ajoissa tapahtuva yhteistyö ratahankkeen toimijoiden kanssa on erittäin suositeltavaa. Rataoikaisuvaraukset (Kriivari, Toikkala) on suunniteltu vasta ratahankkeen yhteydessä eikä niitä täten ole huomioitu Vistan osayleiskaavassa. Kriivarin kohdalta Iso-Heikoistentielle ulottuvalla rataosuudella mahdollinen ratalinjan oikaisu tarkoittaa sitä, että Vistan osayleiskaavan työpaikka- ja asuinaluevarauksia ja niihin liittyviä liikenneratkaisuja tulee tarkastella uudelleen. Käytännössä tämä tarkoittaa oikeusvaikutteisen osayleiskaavan muuttamista. Kriivarin kohdalla rataoikaisu sijoittuisi kauemmaksi nykyisestä Kriivarin asuntoalueesta, jolloin rata kulkisi suunnitellun työpaikkaalueen keskeltä. Oikaisu toisi samalla radan lähelle Hanhialan itälaidalle suunniteltua asuinaluevarausta. Nämä muutokset ovat kaupungin yleiskaavallisen ja liikenteen suunnittelun kannalta merkittäviä, joten riittävä ja oikea-aikainen yhteistyö ratahankkeen


Lappiassa jatketaan hybridimallilla 21.2.2021 saakka – turvallisuus ja oppiminen varmistetaan! - lappia.fi\nEtusivu / Lappiassa jatketaan hybridimallilla 21.2.2021 saakka – turvallisuus ja oppiminen varmistetaan!\nLappiassa jatketaan hybridimallilla 21.2.2021 saakka – turvallisuus ja oppiminen varmistetaan!\nKoronatilanteen ollessa edelleen valtakunnallisesti vaikea, jatkavat Lappian toimipisteet hybridimallissa 21.2.2021 saakka Länsi-Pohjassa voimassa olevien koronasuositusten ja -rajoitusten mukaisesti.\n– Hybridimallissa opetus toteutuu monimuotoisesti etä- ja lähiopintoina. Muissa työtehtävissä järjestelyt toteutuvat esimiehen päätöksen mukaan ja useissa tehtävissä etänä. Olemme päivittäneet Lappian ohjeistukset valtakunnallisten ja Länsi-Pohjan suositusten ja rajoitusten mukaisiksi ja onnistuneet näiden ennakoinnissa hyvin. Hybridimalliin siirryimme Lappiassa jo lokakuussa ja malli kehittyy koko ajan. Nyt voimme jo sanoa, että olemme tällä mallilla välttyneet koronatartuntojen tartuntaketjuilta erinomaisesti. Alojen ja vastuuhenkilöiden kanssa käytyjen keskustelujen mukaan oppiminen ja opetus etenee ja näiden tueksi kehitetään aloilla uusia toimintatapoja aktiivisesti. Opiskelijat käyttävät tukitoimia varsin hyvin, mutta kaikkien mukana pitämiseksi meidän pitää vielä tuoda näitä entistä aktiivisemmin esille. Korona-ajan erillisrahoituksella on voitu rekrytoida opettajia ja ohjaajia, jotka ovat tässä tilanteessa hyvin tärkeitä. Olen luottavainen Lappian toimintaan ja erittäin kiitollinen meidän osaavasta henkilöstöstä. Minusta on tärkeää huomata, että olemme Suomessa hyvin poikkeuksellisella alueella, lähinnä pääkaupunkiseudun tilannetta ja systeemi toimii verrattain hyvin, kertoo kuntayhtymän johtaja/rehtori Virpi Lilja.\nOppilaitosympäristössä opiskelu on turvallista ja mahdollista opettajan opiskelijoille antaman ohjeistuksen mukaisesti. Oppilaitoksen ympäristöjen käyttäminen on mahdollista koronaturvallisuus muun muassa etäisyydet huomioiden. Oppilaitoksen tiloissa tulee käyttää maskia.\nTyöelämässä oppiminen voi jatkua työpaikkojen ohjeiden mukaisesti.\nRavintola- ja kahvilapalvelut sekä asuntolapalvelut jatkuvat toimipisteissä.\nKoronaturvallisuusohjeiden noudattaminen on oppilaitoksessa toimittaessa välttämätöntä.\nLappia toimii ratkaisussa yhteistyössä tartuntataudeista vastaavien viranomaisten kanssa.\nKuntayhtymäjohtaja / rehtori


Kaunein/hienoin ase - Sivu 75 - Potku.net\nViesti luupää » elo 31, 2015, 10.10\nVaroitus: klipin katsominen saattaa aiheuttaa hallitsemattoman erektion. Sen toisen klipin katsominen, jossa hän esittelee omaa alkuperäistä vastaavaa, saattaa jopa herättää himokkaita ajatuksia omaa puolisoa kohtaan.\nViesti Kyynikko » elo 31, 2015, 18.39\nVälillä suhtaudun silleen isällisen lempeän huvittuneesti sun kirjallisiin orgasmeihisi koskien näitä suurriistakiväärejä.\nMutta tää on kyllä..on...\nTollasen kun saisi niin varmaan nukkuisin sen vieressä ekat pari yötä.\nViesti MikaM » elo 31, 2015, 19.08\nMulla oli aikanaan sängyn alla, ei mitään noin hienoa, mutta kuitenkin Sakon 375 H&H.\nViesti luupää » syys 1, 2015, 04.17\nKyynikko kirjoitti: Tollasen kun saisi niin varmaan nukkuisin sen vieressä ekat pari yötä.\n...josta suivaantuneena sun nelijalkainen minioni käyttäisi sitä puruleluna...\nViesti Kyynikko » syys 1, 2015, 07.37\nMinioni onkin siirtynyt Jyväskylään espanjalaisen nartun kanssa samaan osoitteeseen...\nViesti luupää » loka 2, 2015, 09.02\nViesti Risto R » tammi 13, 2016, 10.26\nTommosen Käsintehdyt aseet-kirjan bongasin lähikirjastosta.\nhttp://readme.fi/product.php?isbn=9789522209573" onclick="window.open(this.href);return false;\nJos puhutaan aseista taiteena, nii kirja on pullollaan esimerkkejä siitä. Vähän historiaa, tekniikoita ja lopussa pyssyköitäkin. Luulisin että löytyy kaikille jotain, tosin mitään kovin historiallisia ei suurin osa ole. Tekstiä en ole kerennyt paljoa vielä lukea.\nSitten loppuun linkki mistä voi käydä poimimassa Euroopan eri museoista ne omasta mielestään kauneimmat yksilöt.\nhttps://www.flickr.com/photos/98015679@ ... 5774444754" onclick="window.open(this.href);return false;\nTuolta löytyy oikeasti ihan käsittämätöntä kamaa.\nViesti luupää » maalis 12, 2016, 17.38\nViesti luupää » maalis 14, 2016, 10.14\nViesti Aihki » maalis 14, 2016, 10.30\nLaippakanta, urakanta, ulosvedin. Tätä viimeistä kyllä tarvitaan oli kanta kumpi tahansa, laippakannalla tosiaan jonkin verran toimintavarmempi, lisäksi jos muu ei toimi niin on helpompi ottaa ulos puukonkärjellä.\nViesti luupää » maalis 14, 2016, 11.09\nViesti luupää » touko 3, 2016, 18.16\nViesti Snake-Master » tammi 9, 2017, 20.27\nHienoin on katana, toki riippuu, millainen kuvio on, vai onko ollenkaan. Mutta katana.\nViesti Punainen tähti » helmi 1, 2017, 12.32\nHienoin on Venäjän "katana" šaška.\nKoska se muoto, ai että,iloa silmälle.\nItse tulen sellaisen seuraavaksi ostamaan Cold Steelin valmistamana.\nViesti Risto R » helmi 1, 2017, 12.55\nMiksi ihmeessä tyytyä halpaan kopioon, jos melkein samalla hintaa voit saada originaalin? Ja on taatusti eri tuntuinen kun joku Cold Steelin viritelmä. Pika googletuksella Suomessakin liikkuu noita kohtuu hintaan ja e-baysta saa varmaan vielä halvemmalla.


Analyst: Kana-pastasalaatti ilman raakaa paprikaa\nKokeillaas vaihteeksi keittiöpostausta, kun tein tuossa taannoin saunailtaan salaattia, joka onnistui. Tämä resepti on tehty ruokavalioon, jossa raaka paprika ei käy, mutta paprikajauhe käy. Laktoosittomankin tästä saa, jos vaan huolehtii kermaviilin lisäksi liemikuutioiden, kanamarinadin ja yrttisuolan laktoosittomuudesta.\nSekoittelin 3½ litran vatkauskulhossa, joka oli vähän turhan ahdas sekoitteluvaiheeseen. Valmista salaattia tuli 2½ litran kannellinen kulho piripintaan. Siitä söi ainakin n. 10 annosta. Kermaviilikastikkeen ohje on lainattu täältä, muun sovelsin omasta päästä.\n3-4 dl kuivaa tummaa makaronia\n350 g hunajamarinoituja kanan filesuikaleita (Rainbow)\n1 pieni Granny Smith-omena\n4 ananasrengasta (2 salaatin sekaan, 2 koristeluun)\n1 ruukku jääsalaattia (koristeeksi)\nsuolakurkkua n. 7 pyöreää viipaletta\n½ pienehköstä punasipulista\n1 cm paksuinen pala edam-juustoa\n½ kanaliemikuutio + 1tl vettä\nKeitä makaronit liemikuution kanssa vedessä. Valuta siivilässä ja huuhtele kylmällä vedellä, kunnes pasta on aivan kylmää. Jätä valumaan esim. käyttämäsi kattilan päälle.\nKuumenna teflonpannu vesitilkan kanssa kunnolla kuumaksi 5-teholla (siis jos 6 on hellassasi täysi teho). Hävitä vesi, lisää ruokaöljy ja paista kanasuikaleet kolmessa erässä 4-teholla, viimeiselle erälle riittänee 3-teho. Laita kylmään keraamiseen tai lasiastiaan jäähtymään, hämmentele välillä jäähtymisen nopeuttamiseksi.\nKun pasta ja kanat jäähtyvät, pilko omena, sipuli, tomaatti, kurkku, suolakurkku, juusto ja 2 ananasrengasta niin pieneksi kuin suinkin viitsit. Itse viitsin vain n. reilun sokeripalan kokoluokkaan, seuraavan kerran panostaisin ehkä vielä pienemmäksi pilkkomiseen. Sekoita isossa, vähintään 3½ litran (mielellään kannellisessa) kulhossa.\nKun kuumat ainekset ovat kunnolla viilenneet, sekoita ne vihannes-juustosilpun sekaan.\nTyhjennä kermaviilit esim. paistettujen kanojen jäähdytyskulhoon. Vältä sekoittamasta.\nLaita puolikas kanaliemikuutio vesitilkan kanssa mukissa mikroon. Kuumenna muutama sekunti ja sekoita lusikalla paakuttomaksi. Lisää kermaviilin päälle.\nLisää mausteet kermaviilin päälle. Sekoita kastike vasta nyt ja mahdollisimman vähällä vatkaamisella, jottei se ohenisi paljoa.\nLisää kastike salaatin päälle ja sekoita. Laita kansi päälle ja anna vetäytyä jääkaapissa n. vuorokausi.\nAnnostele tarjoilukulhoon. Koristele huuhdelluilla ja liinan/talouspaperin päällä kuivatelluilla jääsalaatinlehdillä ja pilkotuilla ananasrenkailla. Jos on varaa hifistellä, lisää herneenversoja.\nLähettänyt Aino klo 10/27/2012 03:22:00 ip.


Asiakkaan osallisuus mielenterveyskuntoutujien asumispalveluissa - Aspa\nEtusivu » Tietoa aspasta » Ajankohtaista » Asiakkaan osallisuus mielenterveyskuntoutujien asumispalveluissa\nAsiakkaan osallisuus mielenterveyskuntoutujien asumispalveluissa\nValtakunnallinen mielenterveys- ja päihdetyön suunnitelma korostaa asiakkaan asemaa ja osallisuutta. Osallisuudesta, osallistumisesta ja kokemusasiantuntijuudesta puhutaan paljon, mutta mitä se käytännössä tarkoittaa tai voisi tarkoittaa? Onko kyseessä vain retoriikka vai onko jotain tapahtumassa todellisuudessa?\nMarraskuussa 2010 tarkastettua väitöskirjatutkimusta (Laitila 2010) varten haastateltiin 27 mielenterveys- ja päihdepalveluiden asiakasta ja 11 työtekijää. Aineisto analysoitiin fenomenografista lähestymistapaa soveltaen. Tutkimuksen tarkoituksena oli kuvata tutkimukseen osallistuneiden käsitysten pohjalta asiakkaan osallisuutta ja asiakaslähtöisyyttä mielenterveys- ja päihdetyössä. Pohdin tässä artikkelissa väitöskirjatutkimukseni pohjalta asiakkaan osallisuutta erityisesti mielenterveyskuntoutujien asumispalveluissa.\nAsumispalveluiden määrä on kasvanut samassa tahdissa kuin psykiatrisia sairaansijoja on vähennetty, ja niiden tarve vaikuttaisi olevan edelleen kasvussa (Harjajärvi 2009). Mielenterveyskuntoutujien asumispalveluissa oli vuoden 2009 lopussa yli 7000 asiakasta, joista 51 % sai tukea ympäri vuorokauden (THL 2010). Valtaosa noista palveluista on yksityisten palveluntuottajien tai järjestöjen järjestämää toimintaa.\nOn todettu, että asumispalveluiden laatuun ja niiden toiminnan kuntouttavuuteen tulisi kiinnittää entistä enemmän huomiota. Joissain tapauksissa vaikuttaa siltä, että asumispalveluista onkin tullut kuntoutujien pysyvä asumismuoto, ja voidaankin kysyä, onko meille muodostumassa uusi laitoshoitojärjestelmä. (Nordling ym. 2008; Karlsson & Walhbeck 2010.)\nMielenterveyspalvelujärjestelmä kohtaa monia haasteita, jotka vaikuttavat myös asiakkaan asemaan sekä itsemääräämisoikeuden ja osallisuuden toteutumisen mahdollisuuksiin. Näitä ovat mm. väljä puitelainsäädäntö, lainsäädännön hajanaisuus, palveluiden järjestämistapojen kirjavuus, yhteistyön ongelmat sekä avohoidon riittämättömyys. Valtio ohjaa sosiaali- ja terveyspalveluita erilaisin informaatio-ohjauksen keinoin.\nValtakunnallinen mielenterveys- ja päihdesuunnitelma (STM 2009), samoin kuin mielenterveyspalveluiden laatusuositus (STM 2001) ja mielenterveyskuntoutujien asumispalveluiden kehittämissuositus (STM 2007) linjaavat osaltaan asumispalveluiden kehittämistä. Informaatio-ohjauksen vaikuttavuutta on kuitenkin kritisoitu, koska suositusten toteutuminen käytännössä on puutteellista (Wahlbeck 2007).\nSosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisessä on siirrytty kohti markkinataloutta, mikä on tehnyt tilaa oikeudellistumiselle ja sopimuksellisuudelle. Asiakas on palveluiden käyttäjä tai kuluttaja, jolta lähes odotetaan vaikuttamista ja palautteen antoa palveluista. Hyvinvoinnin sekataloudessa vahvimmilla on sellainen asiakas, joka on aktiivinen ja oikeuksistaan tietoinen. Sen sijaan voidaan kysyä, kuinka käy hiljaisten ja toimintakyvyltään heikompien asiakkaiden oikeuksien (Valokivi 2008; Kuusterä 2009). Äärimmilleen vietynä konsumerismi ja kuluttajuus voivat johtaa todellisten valinnan mahdollisuuksien ja osallisuuden vähenemiseen.\nMyös sopimuksellisuus eli erilaiset asiakkaan ja palveluntuottajan tai -tarjoajan välille tehtävät sopimukset korostavat aktiivista palveluiden asiakkuutta ja vastuunottoa (Määttä 2007). Parhaimmillaan ne voivat edistää yksilöllisyyttä ja itsemääräämisoikeutta, mutta heikoimmillaan ne voivat johtaa palveluiden ulkopuolelle jäämiseen. Mikä on todellisuudessa sopimisen tasavertaisuus ja vapaaehtoisuus tilanteessa, jossa neuvotteluosapuolina ovat viranomainen tai julkinen organisaatio ja yksittäinen asiakas? Miten käy niiden asiakkaiden, jotka jostain syystä eivät pysty noudattamaan tehtyjä sopimuksia?\nAsiakkaan osallisuus -keskustelun taustalla voidaan nähdä kaksi erilaista ajattelutapaa. Yhtäältä taustalla on konsumerismi ja markkina-ajattelu, jossa palveluiden käyttäjät nähdään asiakkaina, kuluttajina ja toimijoina, joiden näkökulmat tulee ottaa huomioon. Toisaalta demokraattinen ja empowerment -malli korostavat palveluiden käyttäjien äänen kuulemista, kansalaisoikeuksia ja tasavertaisia mahdollisuuksia. (Rush 2004.)\nAsiakkaan osallisuus voidaan määritellä asiakkaiden asiantuntemuksen hyväksymisenä, huomioimisena ja hyödyntämisenä. Se voidaan nähdä toiminnassa ratkaisevan tärkeänä tai suotavana toimintatapana.\nKäsitteitä osallisuus ja osallistuminen käytetään usein rinnakkain ja synonyymeinä. Tässä artikkelissa teen eron noiden kahden käsitteen välillä: Osallisuus pitää sisällään oletuksen siitä, että asiakkaalla ja hänen toiminnallaan on jonkinlainen vaikutus palveluprosesseihin. Vastaavasti osallistuminen voi tarkoittaa mukana oloa esimerkiksi tiedonantajan roolissa. Asiakkaan osallisuus voidaan määritellä asiakkaiden asiantuntemuksen hyväksymisenä, huomioimisena ja hyödyntämisenä. Se voidaan nähdä toiminnassa ratkaisevan tärkeänä tai suotavana toimintatapana.\nLisäksi osallisuus voi tarkoittaa sitä, että asiakas saa mielekkäänä kokemaansa palvelua, tietää ja antaa luvan asioidensa käsittelyyn sekä kantaa osaltaan vastuuta omasta hoidostaan tai kuntoutuksestaan. Eräs työntekijä kuvasi asiakkaan osallisuutta näin:\n”Osallisuus on sitä, että ei oo muitten ohjailtavana eikä vietävissä, vaan että otetaan ja arvostetaan ja kunnioitetaan sitä ihmistä ihmisenä ja hänen mielipiteitään, ajatuksiaan ja tekemisiään. Otetaan sillälailla täysvaltasena ihmisenä se. Annetaan mahdollisuus osallistua.”\nAsiakkaan osallisuus voi toteutua kolmella eri tasolla eli asiakkaan omassa hoidossa ja kuntoutuksessa, palveluiden kehittämisessä ja niiden järjestämisessä (kts. taulukko). Osallisuus omaan hoitoon ja kuntoutukseen on joko mahdollisuutta osallistua ja vaikuttaa tai aktiivista osallistumista ja päätöksenteossa mukanaoloa. Samoin voi osallisuus palveluiden kehittämiseen konkretisoitua kahdella erilaisella tavalla: hyödyntämällä asiakkailla olevaa kokemustietoa tai asiakkaiden ja työntekijöiden yhteisenä kehittämisenä. Asiakkaat ovat osallisina palveluiden järjestämiseen monin eri tavoin äänestäjinä, luottamushenkilöinä, järjestöjen ja vertaistuen kautta sekä toiminnan suunnittelussa ja toteutuksessa.\nOma hoito ja kuntoutus\n– Osallistuminen erilaisiin palavereihin ja hoidon suunnittelua koskevaan päätöksentekoon – Kokemustiedon hyödyntäminen erimerkiksi kyselyiden, keskustelufoorumien ja asiakasraatien avulla – Edustuksellinen demokratia, äänestäjinä ja luottamushenkilöinä\n– Osallistuminen yksikössä toimintaan, ryhmiin, retkiin yms. – Asiakkaiden ja työntekijöiden yhteinen kehittäminen, kehittämisprojektit, -päivät – Osallistuminen järjestötoimintaan, vertaistukitoiminta\n– Laadun kehittäminen – Yhteisöhoito\n– Ryhmätoimintojen suunnittelu ja toteutus\n– Vertaistyöntekijänä toimiminen\nTaulukko. Esimerkkejä asiakkaan osallisuuden toteutumisesta mielenterveyskuntoutujien asumispalveluissa.\nSeuraavassa palveluiden käyttäjän näkemys siitä, kuinka asiakkaiden mielipiteiden kysyminen tulee jatkossa yhä yleistymään:\n”Se on kai niin alussa vasta tämmönen toiminta, että jos se vaa yleistyy, ja kyllähän se yleistyy, niin sitä enemmän aletaan kysyä, koska on niin vähän aikaa, ku ihmiset survottiin laitoksiin. Ja, että tuota kaikkihan pikkuhiljaa kehittyy sitte ajan kanssa ja kyllä mielenterveyskuntoutujiakin paljo varmaan on vielä, ku on kaikenlaista, monenlaista kokemusta alalta ja sanomistaki, jos (…) Että tavallaan potilaan ehdoillahan tässä pitäs toimia loppujen lopuksi, että niin paljo ku vaan pystytään. Semmonen ylhäältä päin saneleminen nii se tavallaan monessa muussaki asiassa on jo taakse jäänyttä.”\nKuntoutujat tarvitsevat tietoa päätöksentekonsa pohjaksi ja tuo tieto tulee antaa sellaisessa muodossa, että asiakas sen myös ymmärtää. Ilman asianmukaista tietoa on asiakkaiden oikeusturvankin toteutuminen mahdotonta (Karinen 2010). Palveluiden käyttäjillä ei aina ole käsitystä siitä, mihin erilaiset säännöt tai toimintakäytännöt yksiköissä perustuvat. Kaikki asiakkaat eivät tiedä, onko heille laadittu kuntoutussuunnitelmaa tai mikä sen sisältö on. Muutoksia hoitoaikaan tai lääkitykseen saatetaan asiakkaiden käsitysten mukaan tehdä heidän tietämättään.\nMielenterveyskuntoutujia kohtaan on edelleen negatiivisia asenteita eikä heitä pidetä yhteiskunnan täysivaltaisina jäseninä (Mielenterveysbarometri 2010). Erityisesti työntekijöiden asenteet ovat merkityksellisiä, kun tarkastellaan asiakkaan osallisuuden toteutumisen mahdollisuuksia. Palveluiden käyttäjien osallisuus merkitsee asiantuntijavallasta luopumista ja asiakkaiden asiantuntemuksen hyväksymistä ja käyttöön ottoa. Se merkitsee myös oman toiminnan asettamista alttiiksi arvioinnille ja palautteelle.\nYhdessä työntekijähaastattelussa asiaa kuvattiin seuraavasti: ”Siis sehä on hirveen pelottavaa, jos asiakkaat rupee mestaroimaan siellä, että sanoo, ett’ on tylsää, ett’ on 8 – 4, että eiks tää nyt vois olla vaikka 12 – 8, niin ku illallaki saatas palveluita. Tai sitten ne sanoo, että ku ei tänne pääse, tai ku joutuu jonottaan, tai sitten ne sanoo, että toi asia on huonosti, että kun ne eivät yhtään ajattele, että tänki vois järjestää sillai, että tossaki säästäsitte, ku tuon mutkan jättäsitte tekemättä.”\nOn myös huomioitava se, ettei kaikilla asiakkailla ole välttämättä kykyä tai motivaatiota olla osallisina ja osallistua. Esimerkiksi asiakkaiden psyykkinen ja fyysinen vointi, lääkitys, kuntoutumisen vaihe voivat vaikuttaa heidän haluunsa ja kykyynsä olla osallisina. Osa haluaa luottaa asiantuntijoiden tekemiin päätöksiin ja tyytyy niihin. Osa asiakkaista haluaa kenties välttää vastuunottoa ja siirtää sen mieluummin työntekijöille. Tarvitaan erilaisia osallisuuden ja osallistumisen muotoja, jotta erilaisilla asiakkailla olisi mahdollisuus olla osallisina.\nAsiakkaan osallisuuteen liittyy läheisesti asiakaslähtöisyys. Ymmärrän osallisuuden kuvaavan asiakkaan asiantuntemusta, kokemusta ja aitoa osallistumista. Vastaavasti asiakaslähtöisyys kuvaa sellaista organisaation tai työntekijän toimintatapaa, joilla pyritään tukemaan asiakkaan osallisuutta ja omahoitoa (esim. Routasalo ym. 2009). Asiakaslähtöisillä rakenteilla ja toimintatavoilla voidaan tukea asiakkaiden osallisuutta myös mielenterveyskuntoutujien asumispalveluissa.\nOrganisaation tasolla tämä tarkoittaa esimerkiksi esimiehen ja työyhteisön tukea ja sitoutumista asiakaslähtöiseen toimintaan. Asiakaslähtöisesti toimivassa organisaatiossa on mahdollisuus mielekkääseen toimintaan, riittävään ja ymmärrettävään tiedonsaantiin, joustavuuteen ja vertaistukeen. Asiakkaat arvostavat työntekijöiden pysyvyyttä, palveluiden jatkuvuutta ja suunnitelmallisuutta. Asiakaslähtöistä toimintaa on myös perusteltu rajoittaminen ja turvallisten rajojen asettaminen tarvittaessa.\nMyös rajoitusten sisällä on mahdollista kokea osallisuutta, kun asiakkaan kanssa neuvotellaan, mielipiteitä huomioidaan, häntä kuullaan ja asiakas on tietoinen tehdyistä päätöksistä ja ratkaisuista. Joskus tarvitaan tiukat raamit, kuten eräs palveluiden käyttäjä haastattelussa totesi:\n”Se nyt monesti on vaan sillain, ett’ tarttee vaan jokku niin ku tiukat raamit sille olemiselle ja niin ku ett’ täälläki sillai ny vaikka, ett’ on niin ku kellontarkkaan säännöt ja kaikki. Ett’ täytyy olla siihen mennessä hampaat pesty ja niin kun tällai täytyy olla, tällai niin kun, että näin syödään ja niin kun kaikki on niin kun näin, niin sitä vaan niin kun jotkut tarttee. Eikä sitä pystytä millään avohoidolla korvaamaan.”\nTyöntekijän ja asiakkaan välistä asiakaslähtöistä yhteistyösuhdetta luonnehtivat tasa-arvoisuus, kokonaisvaltaisuus, yksilöllisyys ja ihmisarvon kunnioittaminen sekä asiakkaan kohtelu aikuisena ihmisenä. Turvallinen ja luottamuksellinen suhde mahdollistaa myös vaikeuden asioiden ja ristiriitojen käsittelyn. Tärkeää on huomata se, että yhteistyösuhteessa työntekijät luovat mahdollisuuksia, motivoivat ja tukevat, mutta ratkaisevan tärkeitä ovat asiakkaan omat voimavarat, vastuu ja motivaatio sekä kyky asettaa omia tavoitteita.\nAsiakkaat arvostavat työntekijöiden osaamista ja ammattitaitoa. Työnohjaus ja koulutus ovat keino tukea asiakaslähtöistä työskentelyä. Yksittäisen työntekijän kohdalla asiakaslähtöistä työskentelyä kuvaavat sitoutuneisuus, aito kiinnostus ja pyrkimys asiakkaan hyvään. Työntekijän asenteilla on ratkaisevan tärkeä merkitys työskentelytavalle. Muutosta asenteissa on tapahtunut, kuten seuraavassa palvelun käyttäjän haastattelukatkelmassa käy ilmi:\n”Nii, että asenteet on kyllä onneksi muuttunu parempaan suuntaan, ja hoitajien asenteet jollaki tavalla. Että jollaki tavalla ne on muuttunu parempaan päin, että miten sen vois sanoa, että tuota ei enää pidetä niin lapsenomasesti, ku mitä silloon pidettiin. Siin’ on tapahtunu vähä edistymistä. (…) Joo, kyllä niin ku piretään enemmän ihimisenä.”\nTodellisuutta vai retoriikkaa?\nAsiakkaan osallisuus tarkoittaa heidän asiantuntemuksensa tunnistamista, hyväksymistä ja sen hyödyntämistä niin oman hoidossa ja kuntoutuksessa kuin palveluiden kehittämisessä ja järjestämisessä. Luottaminen asiakkaan asiantuntemukseen vaatii meiltä ammattilaisilta asennemuutosta sekä vallan ja vastuun jakoa asiakkaiden kanssa. Kun puhutaan mielenterveyskuntoutujien asumispalveluista, keskustelu osallisuudesta ja itsemääräämisestä haastaa myös pohtimaan sitä, mikä on kuntoutujan mahdollisuus määritellä itse palveluntarvettaan ja asumismuotoaan. Mielenterveyskuntoutujien asumispalveluita koskevassa kehittämissuosituksessa (STM 2007) lähtökohtana on, että kuntoutuja asuu omassa kodissaan.\nLuottaminen asiakkaan asiantuntemukseen vaatii meiltä ammattilaisilta asennemuutosta sekä vallan ja vastuun jakoa asiakkaiden kanssa.\nPitäisikö tämä ottaa lähtökohdaksi myös palveluita suunniteltaessa? Voisiko tavoitteena olla asiakkaan omassa kodissa selviytymisen tukeminen sen sijaan, että lähdetään miettimään sijoittamista palveluasumisyksikköön?\nAsumispalveluiden kehittäminen vaatii palveluiden ostajilta mm. hankintaosaamista ja valvonnan kehittämistä. Palveluiden kehittämistyöhön on tärkeää ottaa mukaan myös asiakkaat ja kokemusasiantuntijat. Työntekijöiltä vaaditaan sisältöosaamisen lisäksi taitoja, joilla tukea erilaisia ja erilaisissa elämäntilanteissa olevien asiakkaiden osallisuutta. Selviytyminen monimutkaisessa järjestelmässä edellyttää palveluiden käyttäjältä itse järjestelmän ja sen toimintaehtojen tuntemusta. Palveluista uhkaavat pudota erityisesti ne asiakkaat, joilla on monta yhtäaikaista ongelmaa, jotka eivät saa ääntään kuuluviin tai joiden omat tai läheisten voimavarat eivät riitä tarvittavan palvelukokonaisuuden rakentamiseen ja koordinointiin. He tarvitsevat työntekijöiden tukea osallisuutensa ja itsemääräämisensä toteuttamiseen.\nHarjajärvi, M. (2009). Kuntien näkemyksiä kehitysvammaisten ja mielenterveyskuntoutujien asumispalvelujen kysynnästä ja tarjonnasta sekä kehittämishaasteista. Teoksessa Harjajärvi, M, Kairi, T, Kuusterä, K. & Miettinen, S. Toimivatko kehitysvammaisten ja mielenterveyskuntoutujien asumispalvelut? Näkemyksiä palvelujen käyttäjiltä ja niiden järjestäjiltä. Kehitysvammaliitto, Helsinki, 8-58.\nKarinen M. (2010). Mielenterveyskuntoutujan oikeusturvasta. Teoksessa Pajukoski M. (toim.): Pääseekö asiakas oikeuksiinsa? Sosiaali- ja terveydenhuollon ulkopuoliset tekijät -työryhmä. Raportti III. Raportti 19/2010. THL, Helsinki, 71–78.\nKarlsson, N. & Wahlbeck, K. (2010). Från reformintention till praxis: mentalvårdens utveckling i Finland efter 1990. Rapport 24/2010. THL, Helsinki.\nKuusterä, K. (2009). Hyvinvointivaltion asukkaita. Ammattilaisten tapauskuvauksia kehitysvammaisten ihmisten ja mielenterveyskuntoutujien asumisesta. Teoksessa Harjajärvi, M, Kairi, T, Kuusterä, K. & Miettinen, S. Toimivatko kehitysvammaisten ja mielenterveyskuntoutujien asumispalvelut? Näkemyksiä palvelujen käyttäjiltä ja niiden järjestäjiltä. Kehitysvammaliitto, Helsinki, 59–89.\nLaitila M. (2010). Asiakkaan osallisuus mielenterveys- ja päihdetyössä. Fenomenografinen lähestymistapa. University of Eastern Finland. Dissertations in Health Sciences, 31.\nMielenterveysbarometri 2010. Yhteenveto tuloksista. Mielenterveyden keskusliitto.\nMäättä, M. 2007. Yhteinen verkosto? Tutkimus nuorten syrjäytymistä ehkäisevistä poikkihallinnollisista ryhmistä. Väitöskirja. Helsingin yliopisto, valtiotieteellinen tiedekunta, sosiologian laitos, Helsinki.\nNordling, E, Rauhala, L. & Sironen, A. (2008). Mielenterveys- ja päihdekuntoutujien asumispalveluja koskeva kyselytutkimus kolmen maakunnan alueella 2007–2008. Länsi-Suomen lääninhallitus ja Pohjanmaa -hanke.\nRoutasalo, P, Airaksinen, M, Mäntyranta, T. & Pitkälä, K. (2009). Potilaan omahoidon tukeminen. Duodecim 125, 2351–2359.\nRush, B. (2004). Mental health service user involvement in England: lessons from history. Journal of Psychiatric and Mental Health Nursing 11, 313–318.\nSTM. 2001. Mielenterveyspalveluiden laatusuositus. Sosiaali- ja terveydenhuollon tavoite- ja toimintaohjelman (TATO) mielenterveyden valmistelu- ja seurantaryhmän esitys. Sosiaali- ja terveysministeriön oppaita 2001:9, Helsinki.\nSTM (2007). Asumista ja kuntoutusta. Mielenterveyskuntoutujien asumispalveluja koskeva kehittämissuositus. Sosiaali- ja terveysministeriön julkaisuja 2007:13, Helsinki.\nSTM (2009). Mielenterveys- ja päihdesuunnitelma. Mieli 2009 –työryhmän ehdotukset mielenterveys- ja päihdetyön kehittämiseksi vuoteen 2015 Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksiä 2009:3, Helsinki.\nTHL (2010). Sosiaalihuollon laitos- ja asumispalvelut 2009. Tilastoraportti 25/2010, 27.10.2010. Suomen virallinen tilasto, Sosiaaliturva 2010.\nValokivi, H. (2008). Kansalainen asiakkaana: tutkimus vanhusten ja lainrikkojien osallisuudesta, oikeuksista ja velvollisuuksista. Väitöskirja. Acta Universitatis Tamperensis 1286. Tampereen yliopisto, Tampere.\nWahlbeck, K. (2007). Mielenterveyspalvelut. Academia.edu\nKirjoittanut: Minna Laitila, hankejohtaja, Välittäjä 2009 -hanke\nJulkaistu alunperin Suuntaaja-verkkolehdessä


Kirjoittaessani koostetta reissuvuodesta 2020, huomasin erään kohteen jääneen blogissa kokonaan ilman postausta. Ajellessamme kesällä Fiskarsista kotiin päin Tampereelle, bongasin matkan varrelta kohteen, jota kuvattiin mm. sanoilla ”salaperäinen maailma, jossa luonto ja taide kohtaavat”. Tällaisilla kuvauksilla minut saa helposti kääntämään rattia päätieltä sivummalle. Alpo Jaakolan patsaspuisto onkin kieltämättä yksi niistä Suomen tienvarsien erikoisista nähtävyyksistä, joiden kohdalla pienen jaloittelutuokion pitäminen kannattaa. Paikka on auki vain kesäisin, mutta tässä jo tulevaa kesäkautta ja kotimaan matkoja silmällä pitäen vinkki Loimaan suunnalla reissaaville.\nAlpo Jaakola ei ollut minulle ennalta tuttu nimi, vaikka kyseessä on Suomen mittakaavassa varsin tunnettu nykytaiteilija. Vaikka taidemuseot eivät kuuluisikaan omien reissukohteiden top kymppiin, patsaspuistossa vierailu kannattaa silti, sillä paikka on kaukana tavanomaisesta taidekohteesta. Taiteilija Alpo Jaakola hankki 50-luvulla Loimaalta tilkun peltomaata, mutta alkoikin maanviljelyn sijasta kasvattamaan pellolla puita. Puiden katveessa hän työsti omaa taidettaan, joka on hiljalleen vuosikymmenien saatossa sulautunut osaksi pellon paikalle syntynyttä metsämaisemaa. Jaakola myös asui alueella itse rakentamassaan mökissä yli kaksikymmentä vuotta, kunnes hän päätti muuttaa pakoon tonttinsa laidalle rakennetun ysitien melulta ja liian uteliaaksi käyneen yleisön katseilta. Oman onnensa nojaan jääneessä patsaspuistossa luonto sai jättää oman kädenjälkensä veistoksiin, kunnes puisto siirtyi 90-luvulla Jaakolalta Loimaan kaupungille ja se avattiin yleisölle.\nVierailu patsaspuistossa alkaa lyhyellä opastuksella, joka esittelee puiston historiaa ja Alpo Jaakolan elämää. Jaakola oli taiteilijan lisäksi myös jonkin sortin ympäristöaktivisti, jonka syvä luontosuhde ja huoli ympäristön turmeltumisesta on vahvasti läsnä myös hänen patsaspuistonsa hengessä. Ei siis ihmekään, että taitelija on saanut jopa shamanismiin viittaavia lisänimiä.\nMyös kierros patsaspuistossa on kuin retki luonnon henkien luokse, sillä niitä metsän siimeksestä pilkottavat, sammalen peittämät patsaat pitkälti muistuttavat. Paikoin nämä luontoon maastoutuvat rakennelmat tuovat mieleen muinaisten temppelien rauniot ja niiden jumalolentoja esittävät patsaat. Sieltä täältä rakennusten seiniltä pilkistää myös kasvoja ja muita maalattuja hahmoja. Osa veistoksista on puolestaan koottu romumetallista ja ne muodostavat räikeän kontrastin ympäröivän maiseman kanssa. Ehkä taiteilija halusi tälläkin viestiä meille jotakin?\nPatsaiden lisäksi puiden keskeltä löytyy myös asuinrakennuksia, joiden sisutuksesta saa kuvan, että Jaakola eli varsin askeettista elämää. Paikoin rakennuksissa vallitsee hieman outokin tunnelma, kun seiniltä osuu taiteen ohella silmiin mitä erikoisempia uutisaiheita käsitteleviä lehtileikkeitä. En jäänyt sen tarkemmin analysoimaan, mistä esimerkiksi kissantappajasta kertovassa uutisessa oli kyse. Taiteilijan veistohuoneena toiminut, paikalle alunperin muualta siirretty vanha ruumiinleikkaushuone ei puolestaan herättänyt ollenkaan niin kalseita fiiliksiä, kuin voisi etukäteen kuvitella. Nykyisin rakennuksessa toimii puiston kahvila.\nJaakola olisi halunnut elellä tontillaan rauhassa, mutta patsaat vetivät paikalle uteliasta yleisöä ja omasta rauhasta ei ollut lopulta tietoakaan. Taiteilija pystytti vasta taimikkona kasvaneen metsänsä ja patsaidensa suojaksi aidan ja rakensi kauemmas metsään jopa uuden asuinmökin, jossa hän ajatteli pääsevänsä rauhaan liikenteen melulta. Lopulta oman rauhan kaipuu kuitenkin ajoi hänet muuttamaan pois. Tätä tarinaa vasten patsaspuistossa käyskentely tuntuu aluksi väärältä, mutta opas lohduttaa, että olemme alueella nykyään taiteilijan luvalla, jonka hän antoi luovuttaessaan patsaspuistonsa aikoinaan Loimaan kaupungin haltuun. Patsaspuisto oli luojalleen selvästi tärkeä, mistä kertoo myös se, että taiteilija vaimoineen on haudattu puiston alueelle.\nTällaiset yllättävät, hieman erikoiset pysähdyspaikat Suomen teiden varsilla ovat ihan mun suosikkeja ja tutkailen näitä aina ennalta lähtiessäni autoilemaan hieman pidemmälle taipaleelle. Vastaavien tienvarsikohteiden ystäville suosittelen Ylen Egenland-karttaa, johon on kerätty yli 100 omaperäistä ja ainutlaatuista kohdetta eri puolilta Suomea. Tuolta kartalta bongasin tämän patsaspuistonkin.\nLisätietoa patsaspuistosta ja mm. aukioloajoista löytyy Loimaan kaupungin sivuilta. Puisto aukeaa jälleen kesäkuun alussa ja on avoinna elokuun loppuun. Onko paikka sinulle jo tuttu?\nReply Mikko / Matkalla Missä Milloinkin sunnuntai, 14 maaliskuun, 2021 at 13:25\nMe listattiin helmikuussa kohteita Suomesta, joissa olisi kiva päästä käymään: https://www.matkallamissamilloinkin.com/naihin-kohteisiin-haluamme-matkustaa-suomessa/\nKohdassa 3. mainitsimme Parikkalan patsaspuiston, erityisesti Vaasassa olevan Edvininpolun innoittamana. Pari viikkoa myöhemmin sitten kävimmekin tuolla Parikkalan patsaspuistossa. Vaikka kummassakin noissa on kyse ITE-taiteesta, niin paljon niissä näyttäisi olevan samankaltaisuutta tuon Alpo Jaakolan patsaspuiston kanssa. Mukavaa olisi sielläkin käydä.\nReply Noora / Seikkailumielellä lauantai, 20 maaliskuun, 2021 at 23:08\nTäytyypä kurkata teidän postaus! Melkein nolottaa myöntää, etten ole tuolla Edvininpolulla käynyt, vaikka olen jopa hetken aikaa Vaasassa asunutkin. Varmasti täytyy käydä asia vielä jollain visiitillä korjaamassa!\nReply Terhi tiistai, 16 maaliskuun, 2021 at 13:48\nITE-taiteilijat kiinnostavat kyllä ja tuollakin olen käynyt jo 90-luvulla. Tosin näyttää vähän enemmän sammaloituneelta. Mielenkiintoinen tuo ”egenland”-lista, nuo Lounais-Suomen kohteet ovat tuttuja, mutta pohjoisempana löytyy vaikka mitä.\nReply Annemaria/Samppanjaa muovimukista lauantai, 20 maaliskuun, 2021 at 19:18\nEn tiennytkään tällaisesta patsaspuistosta. Jännä nähdä, miten luonto muovailee sammaleillaan töitä lisää. Tuli vähän mieleen Parikkalassa Etelä-Karjalassa oleva patsaspuisto, joka on täynnä ihmeellisiä ja jopa vähän spookeja hahmoja. Suosittelen, jos noilla nurkilla joskus liikuskelet.


» Lehdet » 2/2012 2/2012 | Suomen Sotilas\nSelatessani isäni Walter Sarkin (1904-1995) jälkeenjääneitä papereita löysin muun mielenkiintoisen aineiston ohella hänen eläkehakemukseensa liitetyn todistuksen. Siinä professori, sodanaikainen insinöörikapteeni Jouko Pohjanpalo ja Jussi Rissanen, Yleisradion entinen...\nJos Suomessa radiomiinojen purusta vastasi itseoppinut radioteknikko, oli niiden kehittäjäkin organisaation ulkopuolelta tullut innovatiivinen osaaja vailla muodollista pätevyyttä ja byrokratian siunausta. Neuvostoliiton “aparatshnik” kuitenkin musersi...\nSuurimmalla osalla reserviläisistä on kokemusta kevyellä konekiväärillä ampumisesta omalta varusmiesajalta. Suomalainen KvKK 62 on pitkähkö, raskaanpuoleinen ase, joka on tarkoitettu lähinnä ryhmän puolustustaistelussa käytettäväksi tulitukiaseeksi. FN Minimi ja...\nMerillä lienee rosvottu lähes yhtä kauan kun on ollut merenkulkuakin. Varhaisten merenkulkijoiden – foinikialaisten, kreikkalaisten ja intialaisten – toiminta ei aina juuri eronnut rosvoilusta. Suuri osa kaupasta on kulkenut, ja kulkee edelleenkin,...


JJK Juniorit – JJK-02 Premier Cup\nJJK-02 Premier Cup\nJJK-02 joukkue osallistui 11.-14.8. Palloliiton PC14 Pajulahti turnaukseen, jota voi pitää epävirallisena C-poikien SM-Turnauksena. Mukana turnauksessa olivat kaikki ikäluokan parhaat joukkueet sekä joukkue Bremenistä Saksasta.\nTurnaus alkoi torstaina juhlallisella joukkueiden arvonnalla lohkoihin ja kapteenien haastatteluilla. JJK:n lohkoon tulivat Honka, Orpa ja Tips.\nPerjantaina ensimmäinen peli oli Orpaa vastaan. Peli oli odotetun tiukka Puolen Suomen liigasta jo tuttua vastustajaa vastaan. Peli oli kuitenkin valtaosaltaan JJK:n hallussa ja päättyi lopulta JJK:n 1-0 voittoon.\nPerjantain toisessa pelissä vastaan tuli turnauksen voittanut Honka. Hyvän ja yritteliään alun jälkeen Honka sai pelin haltuunsa ja parin helpomman maalin siivittämänä Honka vei lopulta 6-0 voiton. JJK:llakin oli omat paikkansa, mutta tällä kertaa jäi nolla rikkomatta. Pelin jälkeen pojat saivat kuitenkin Hongan valmennukselta kiitosta, että tappiosta huolimatta JJK pyrki omaa pallollista peliä eikä lähdetty vain puolustamaan roiskimaan pitkää palloa.\nLauantaina ensimmäinen peli oli Tipsiä vastaan. JJK:n pojat olivat heti alusta lähtien loistavasti hereillä ja peli kulki poikien komennossa. Yritteliään ja hallitun esityksen jälkeen peli päättyi ansaitusti JJK:n 6-1 voittoon. Tämä voitto varmisti pojille pääsyn 8 parhaan joukkoon.\nLauantain toisessa pelissä vastaan tuli uusi tiukka tasonmittari Ilves. JJK lähti peliin mahtavalla otteella ja kaikki pojat saivat itsestään parasta irti. Jännittävien vaiheiden jälkeen peli päättyi JJK:n 2-1voittoon ja joukkue välieriin.\nSunnuntain välierässä vastaan tuli aina erittäin vaikea ja tasokas PKKU. JJK:n pojat eivät olleet tällä kertaa aivan terävimmillään, vaikka maalipaikkoja joukkueelle tulikin. PKKU käytti omat paikkansa ja vei voiton 1-3.\nPronssipelissä vastaan tuli tuttu vastustaja Kups. Tässä pelissä alkoi näkymään JJK:n otteissa jo turnausväsymystä, joka turnauksen pienimmällä pelaajamäärällä pelanneena joukkueena tuli harmittavasti eteen tähän kohtaan. Kovan yrityksen ja hyvienkin JJK:n maalipaikkojen jälkeen peli päättyi tällä kertaa lopulta Kuopiolaisten 2-0 voittoon.\nTurnaus jäi kuitenkin JJK:n osalta vahvasti plussan puolelle. Saatiin pelattua monta tasokasta ja kova tempoista peliä ja pojat saivat varmasti onnistumisten kautta lisää itseluottamusta ja uskoa omiin kykyihinsä, jolla jaksaa taas treenata pitkän talvikauden.\nTurnauksessa oli paikalla myös suuri joukko Palloliiton pelaajatarkkailijoita ja nuorten maajoukkue valmentajia, jotka seurasivat tarkasti kaikki pelit. He valitsivat myös turnauksen tähdistöjoukkueen. JJK:sta tähdistöön valittiin parhaana 10-alueen pelaajana Nooa Laine. Hieno saavutus Nooalta!


##### Tehdä yhteistyötä tähdet koukku – Tähdet, tähdet -ohjelman Ilta: ”Haluan yllättää ja pistää ihmiset.\nVille Skinnari Kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri · Anna-Maja. Areena on Suomen suurin netti-tv ja radio. Paras aika kuunnella ja katsella niitä ja tähtiä on lokakuun viimeisen Kellarin joten kuten koppavassa etuosassa roikkuu reilusti ruostunut lihakoukku.\nLisäksi on tehtävä hyvää yhteistyötä koko vaalipiirin ja Itä-Suomen puitteissa. Autot · Elokuva · Konna ja koukku · Firebird. Tähdt kukkia polun tehdä yhteistyötä tähdet koukku ja tähdet taivaalle. - Victor Hugo. Yleensä Pohjoismaista tehdään yhteistyötä Skandinavian sisällä tai. Kaupallinen yhteistyö Radisson Blu Grand Hotel Tammer.\nMama Junen sisko Joanne aikoo tehdä kaikkensa erottaakseen hänet. Miten toimin, jos jään koukkuun? Suunnitelmani ei ole tehdä yhteistyötä tähdet koukku videoita vielä viiden vuoden kuluttua. Apatorin kanssa yhteistyössä · Grundfosin kanssa PNG online dating. Ongelma ei ole siinä, etteikö perinteiset yritykset haluaisi tehdä yhteistyötä start uppien kanssa, vaan Minto NB dating on siinä, että peräti 80 prosenttia start.\nMaksut voivat tehdä mahdottomaksi asumisen. Teen mielelläni yhteistyötä blogini linjaan sopivien yritysten kanssa.\nTrue Detective -tekijä Nic Pizzolatto kpukku nimittäin halunnut tehdä. Näin sarjan tähdille kävi 70-luvun suosikkisarjan jälkeen. Tämä on kaupallinen yhteistyö Sealifen kanssa. Kielikeskus · Todistukset ja tilauskurssit. Kolmikko päätti tehdä hakemuksen ohjelmaan. Kultahääpari Marja ja Kalle Koukku ovat yhä tehdä yhteistyötä tähdet koukku kuin nuorena parina. Teljäntorin omistajakunta kieli keskellä suuta – joulukuussa pitäisi tehdä.\nLaura Suhonen ovat tehneet aiemmin yhteistyötä elokuvassa Sisko. Opiskelijaksi voidaan valita koulutukseen ja sen tavoitteena olevaan ammattiin tai. Osa heistä jäi Cern-koukkuun ja työstää materiaalia.\nTenniskentät. Viinijärventie 11, Viinijärvi. Miten navigoida koulutuskentällä ja ammatillisilla yhteistyöfoorumeilla? Yhteistyön viesti tulevalta toimitusjohtajalta. Yhdistyksen tarkoituksena on toimia alan opetuksen kehittämiseksi ja yhteistyön lisäämiseksi oppilaitosten sekä opetuksen ja työelämän välillä koulutuksen.\nOlemalla mukana rakennat välittävää epilepsiayhteisöä. Palmun ratsastustallin omistajalla Mari Palmulla oli jo varhaisessa vaiheessa selvillä se, mitä hän haluaa aikuisena tehdä. Miten rakkauden saa kestämään viisi vuosikymmentä? Kuuden tähden kulttuuriteko: Billy Elliot -musikaalin tanssivat ja.\nKoukkua voi käyttää kynän tapaan eli sillä voi piirtää. Marja Koukku on itsekin omaa sukua Pärssinen ja Karjalan naisia, vaikka Kiikassa. A. Atsinlammen yksityistie / Jyri Roihuvuori, p. Tapahtumasarjan aikana tähti spagetoitui ja sekä törmäävän Välineiden avulla tähtitieteilijät voivat tehdä merkittäviä tieteellisiä löytöjä. Seinäkoukku antiikinharmaa. 5,50 €.\ntehdä yhteistyötä tähdet koukku7\nSeuraa UEFia: Twitter · Facebook · Linked in. Lue alta, mitä sarjan tähdet kertovat rooleistaan, toisistaan ja sarjan tekemisestä. Uusi eduskunta valmistelee ensi töikseen mm. Vertaisoppiminen tapahtuu näin parhaalla.\nMeillä on talent manager, joka etsii Youtube-tähtiä. Omassa olohuoneessa tykkään tanssia ja tehdä kahvakuulatreenejä. Vaan jos se tehdään, niin nyt on koossa oikea porukka, ja tämän pääsin viimein todentamaan. Minäkin sain vasta ilokseni tehdä ”levähommia” eli matskua startupille, joka saa levästä ihmeitä aikaan.\nDr. Dren ja Interscopen perustajan yhteistyötä tutkivan The Defiant Yhteistyöfä -dokumentin takana on suomalaista osaamista – haastattelussa. Koukussa sokeriin tai pelaamiseen? Kurssitoiveet ja yhteistyöideat. Tamperelaisessa yrityksessä tehdään räätälöityjä sisustuspehmusteita 35. PUOTI PALVELEE! Nopea toimitus! Ilmainen palautus!\nParas ilmainen Kanadan dating sites\nEnsimmäinen puhelu dating kysymykset


Jäteastiapesut - Puhas Oy\nPesemme biojäteastian kaksi kertaa vuodessa maksutta ilman eri tilausta. Pesu tilauksesta on maksullinen.\nBiojäteastiasta pestään sisäpuoli, kansi sisältä ja ulkoa sekä astian kaulus.\nPesemme vähintään kolmen asuinhuoneiston kiinteistöjen poltettavan jätteen astiat kerran vuodessa 1.5.–31.10. välisenä aikana ilman erillistä tilausta.\nPeruspesu ei sisälly tyhjennysmaksuun, joten veloitamme siitä erikseen.\nPesumaksuun sisältyy tyhjennys, jos pestävässä astiassa on jätettä.\nJos haluat tehdä pesun itse tai käyttää muuta pesupalvelua, peru pesu kuluvan vuoden 30.4. mennessä.\nMuilla kiinteistöillä voit tilata pesun asiakaspalvelustamme puhelimitse, p. 013 318 198 tai sähköpostitse: asiakaspalvelu@puhas.fi.\nPeruspesu sisältä sekä kannen sisä- ja ulkopuoli ja astian kaulus.\nTehopesu sisä- ja ulkopinnat (ei ulkopohja) sekä kannen sisä- ja ulkopuoli.\nSisäpuolen pesu astian ja kannen sisäpuoli sekä kaulus.\nUlkopuolen pesu ulkopinnat (ei ulkopohja) sekä kansi ja kaulus ulkopuolelta.


Heinolan mestarit esillä taidemuseon kesänäyttelyssä - Itä-Häme.fi\nHeinolan mestarit esillä taidemuseon kesänäyttelyssä\nAmanuenssi Sirpa Juuti viimeistelee Heinolan mestarit -näyttelyn ripustusta. Kuva: Heini Kuusela\nToivo Väänänen ikuisti syväpainolaattaan vanhan maantiesillan. Kuva: Heini Kuusela\nArvid Liljelund maalaus Heinolan kylpylän rannasta on valmistunut vuosien 1893-1894 aikana. Luodinreikä on tullut tauluun Helsingissä 1918 taistelujen aikana. Kuva: Heini Kuusela\nTatjana von Schwanck-Väänänen kuvitti matkakertomuksensa. Kuva: Heini Kuusela\nHeinolan museoiden uusi, tänään avautuva kesän päänäyttely esittelee 55 Heinolaan kytkeytyvää teosta.\nVanhimmat suomalaista maisemaa kuvanneet maalaukset ovat Nils Schillmarkin kaksi Heinola-aihetta vuodelta 1787. Laajemmin Heinolaa on kuvattu taiteilijoiden töissä vasta 1900-luvun alkupuolella.\nNäyttelyn varhaisimmat teokset ovat 1890-luvulta ja löytyypä näyttelystä yksi 1980-luvullakin tehty työ.\n– Painopiste on kuitenkin enemmän ennen ensimmäistä maailmansotaa tehdyissä teoksissa, kertoo Heinolan museoiden amanuenssi Sirpa Juuti.\nMaalauksiin on tallennettu myös oman aikansa näkymät Heinolasta, jotka kertovat kaupunkikuvan muutoksesta. Amanuenssi Sirpa Juuti\nTaidemuseolla nähdään töitä Arvid Liljelundilta, Väinö Hämäläiseltä, Bruno Pakariselta, Ilmari Soikkaselta, August Ripatilta, Tatjana von Schwanck-Väänäseltä, Toivo Väänäseltä sekä Ensio Harnilta.\nOsa teoksista ei ole ollut aiemmin esillä, ja joitakin tauluja on nostettu esille museon perusnäyttelystä.\n– Perusnäyttelyssä oleva teokset ovat jääneet ehkä vähemmälle huomiolle, mutta nyt ne pääsevät esille nimenomaan taideteoksina.\nValtaosa näyttelyn taiteilijoista vaikutti 1910-30-luvuilla. Poikkeuksen tekevät Tatjana von Schwanck-Väänänen ja Toivo Väänänen, joiden aktiivikausi alkoi toisen maailmansodan jälkeen. Heille omistetaan kokonainen huone, jonne tulee maalausten lisäksi esille myös muun muassa luonnoksia, matkakuvauksia ja grafiikan laattoja.\nJos ajallisesti näyttelyn töitä yhdistää sijoittuminen 1900-luvun alkupuolelle, on taiteilijoita yhdistävä tekijä kuvataideopettajan ammatti. Niin Harni, von Schwanck-Väänänen, Ripatti kuin Pakarinenkin paitsi maalasivat itse, opettivat sitä myös muille.\nYtimenä oma kokoelma\nNäyttelyn ytimen muodostaa Heinolan museoiden oma kokoelma teoksineen, jota on täydennetty teoslainoilla. Lainateoksia on taidemuseolla esillä kymmenkunta.\n– Avajaisissa oma kokoelmamme sai vielä lisäystä Heinolan taidemuseon ystävien teoslahjoituksista. Heidän tekemiään hankintoja on näyttelyssä esillä muutenkin, Juuti kertoo.\nMuseoiden kokoelmissa painopiste on luonnollisesti sellaisissa töissä tai tekijöissä, joilla on jokin kytkös Heinolaan.\nJuuti näkee, että nimenomaan tällaisen kulttuuriperinnön vaaliminen on tärkeä osa museoiden tehtävää Heinolassa.\nHeinola-aiheet ja paikkakunnalta kotoisin olevien taiteilijoiden teokset kuuluvat keskeisinä Heinolan taidemuseon tallennusohjelmaan.\n– Kuka muukaan niitä säilyttäisi, jos emme me? Maalauksiin on tallennettu myös oman aikansa näkymät Heinolasta, jotka kertovat kaupunkikuvan muutoksesta.\nEnsimmäinen Heinolaa kuvanneiden taiteilijoiden näyttely järjestettiin vuonna 1982. Edellinen suuri katselmus juhlisti 150-vuotiasta Heinolaa vuonna 1989. Tuolloin julkaistiin myös Heinola kuvataiteessa -kirja.\n– Nyt, kun kaupunki täyttää 180 vuotta muistelemme sen menneisyyttä kuvataiteen välityksellä. Samalla näyttely aloittaa uuden sarjan, jossa esitellään paikkakuntaa kuvanneita tai täältä ponnistaneita taiteilijoita. Vuoden kuluttua vuoron saa kuvataiteilija Heli Hiltunen, kertoo Juuti.\nHeinolan mestarit -näyttely Heinolan taidemuseossa 13.4.-1.9.2019.


Venäläinen Presidentti Reppuselkä Naamiaisasu | Partyking.fi\n> Teemat > Valmistajat > Morphsuit-Asut > Venäläinen Presidentti Reppuselkä Naamiaisasu\nVenäläinen Presidentti Reppuselkä Naamiaisasu\nEi sitä ihan joka päivä pääse venäläisen presidentin lähelle ja vieläpä venäläisellä presidentillä ratsastaminen ei ole ihan tavallista. Siksi se olisikin uskomattoman hauskaa kokeilla joskus! Ystäväsi saavat olla venäläisen presidentin vieressä, kun sinä saat kokeilla istua hänen olkapäivään, mieti mikä kokemus! Nyt voit yliviivata sen bucketlistiltäsi.\nVenäläinen Presidentti Reppuselkä Naamiaisasu on musta polyesteriasu, jossa on venäläinen presidentti mustassa puvussa ja punaisessa solmiossa. Naamiaisasussa on täytetty kuminen pää sekä täytetyt kädet ja jalat, jotka luovat illuusion, että diktaattori kantaa sinua olkapäillään. Asu kiinnitetään vyötärölle resorin avulla.\nMallin t-paita ei sisälly pakkaukseen.\nHuomioithan, että sinun täytyy täyttää puvun osia omalla täytteellä, kuten sanomalehdillä, saavuttaaksesi kuvan mukaisen tuloksen!\nPiggy Back Asut\nPohjoiskorealainen Diktaattori Ratsastava Naamiaisasu\nPohjoiskorealainen Diktaattori Reppuselkä Naamiaisasu\nDonald Trump Piggyback Naamiaisasu\nPunahilkka & Susi Ratsastettava Naamiaisasu\nPiggyback Vladimir Putin Naamiaisasu\nCarry Me Lentävä Lohikäärme Naamiaisasu\nPutkiasentaja Punainen Reppuselkä Naamiaisasu\nParrakas Baijerilainen Piggyback Naamiaisasu\nPutkiasentaja Vihreä Reppuselkä Naamiaisasu\nPoliisi Shortseilla Naamiaisasu\nCarry Me Baijerilainen Naamiaisasu\nOppoSuits Shineapple Shorts Puku\nFace Jewels Harlequin Deluxe\nKakkukynttilä Fuck You're Old\nKim Jong-Un Naamio


Taidemuseossa avautuu tänään näyttely Uno Ullbergista – Suomen viipurilaisimman arkkitehdin kädenjälki näkyy Joutsenossa yhtenä kokonaisena rakennuksena sekä kivijalkana | Paikalliset | Paikallislehti Joutseno\nJoutsenon opiston päärakennus eli 1922 valmistunut Pöyhiän hovi on arkkitehti Uno Ullbergin suunnittelema. Katja Määttä\nLappeenrannan taidemuseossa avautuu tänään lauantaina 12. kesäkuuta näyttely Uno Ullberg – Suomen viipurilaisin arkkitehti.\nNäyttely on Arkkitehtuurimuseon tuottama kokonaisesitys arkkitehti Uno Ullbergin (1879–1944) elämästä ja tuotannosta.\nNäyttelyn on kuratoinut ja käsikirjoittanut Arkkitehtuurimuseon arkistonhoitaja, FT Petteri Kummala.\nNäyttely oli esillä Arkkitehtuurimuseossa kesällä 2020. Lappeenrannan taidemuseossa siihen voi tutustua 5. syyskuuta asti.\nNäyttely täydentää Lappeenrannan arkkitehtuurikesän tarjontaa ja Viipuri-teemaa. Etelä-Karjalan museossa on esillä Jalmari Lankinen – Viipuri arkkitehti, Kannaksen valokuvaaja -näyttely.\nJoutsenossa on tiettävästi vain yksi nykypäivään säilynyt Uno Ullbergin suunnittelema rakennus: Pöyhiän hovi.\nJoutsenon opiston päärakennuksena nykyään tunnetun talon rakennutti Kaarlo Pöyhiä 1922 neljä vuotta aiemmin palaneen Värrön hovin tilalle.\nHuhtikuulle 1913 päivätyn rakennusurakkatarjouksen perusteella Ullberg suunnitteli myös Rauhan ravintolarakennuksen. Tästä rakennuksesta on säilynyt sokkeli ja terassiosa, ja sen paikalle valmistui keskipaviljonki 1926.