Lumiset kuusenoksat: maaliskuuta 2014\nKlassikkoa klassikon perään\nOlin jo luullut selvinneeni lukiosta lukematta Seitsemää veljestä, kunnes opettaja kysyi ÄI6-kurssin alussa, että kuinka moni tämän on lukenut. Heitä ei ollut kuin muutama, joten kirja päätyi kurssin ohjelmistoon. Sen deadline ja käsittely oli muutama viikko sitten, ja itselläni lukeminen meni siihen, että edeltävänä päivänä puolet oli lukematta. No, ei kun lukemaan - sain homman tehtyä - mutta ei kyllä olisi tarvinnut. Opettajan kontrollikysymykset kuuluivat: "Kerro mahdollisimman tarkasti 1) yhdestä veljeksestä 2) yhdestä tapahtumasta." Siitä oli selvinnut lukemalla Mauri Kunnaksen Seitsemän koiraveljestä, mutta olenpahan nyt ainakin sivistyneempi.\nSeitsemän veljestä oli vähintäänkin erikoinen kirja. Kieli oli tietysti vanhahtavaa ja paikoin hankalaa, mutta myös repliikkejä oli aika vaikea seurata, koska ne oli kirjoitettu näytelmämuotoon. Välissä ei ollut lyhyitä tapahtumien kuvailuja, vaan kaikki puheen aikana tapahtuva piti päätellä puheesta. Muutoin oli kyllä pitkiä ja tarkkoja kuvauksia niin ympäristöstä kuin veljeksistäkin.\nPidin erityisesti tarinoista, joita Aapo kertoi. Niistä ainakin osa oli minulle tuttuja Mauri Kunnaksen tulkinnasta, mutta en muistanut niitä kovin tarkasti ja oli mukavaa saada välillä vaihtelua veljesten melko yksitoikkoiseen elämään. Tosiaankin, kirja ei ollut siitä mukaansatempaavimmasta päästä, mutta ei toisaalta kuolettavan pitkästyttäväkään. Siinä oli kohtia, joita en voinut jättää kesken, kuten veljesten yöllinen juoksu Impivaarasta Jukolaan, mutta suurimmaksi osaksi kirja pysyi yksitoikkoisen luettavana.\nOnhan se yleissivistävä. Ei kovin hauska, mutta tässäkin sillä on hetkensä. Hahmot ärsyttäviä ja pinnallisia, varsinkin Juhani, tai pitkästyttäviä, kuten Simeoni. Menet sekaisin veljeksissä, unohdat täysin, mikä on heidän järjestyksensä (paitsi että siitä, että Juhani on vanhin, ei kyllä pitäisi jäädä epäilystä). Monesti ei huvita, eikä tämä varmasti ole kirjallisuutemme huipputeos, kuten takateksti väittää.\nKaipa se kuitenkin kannattaa lukea. Maisemat on kivoja.\nAleksis Kivi: Seitsemän veljestä. Gummerus, 2002. S. 336. Alkuperäisteos julkaistu vuonna 1870 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran Novellikirjasto-sarjassa neljän vihon painoksena, romaanina julkaistu 1873.\nKirjan&Kakun kolmas kirja. Olisimme lukeneet Vuonna 1984:n, mutta minä kieltäydyin - se on kirjoja, joita luin ehkä vähän liian nuorena ja sain siitä traumat. Tapa, jolla maan johto siinä vain muutteli historiaa ja väitti ensin yhtä ja sitten toista ja kaikki oli aina yhtä totta, sai minut ahdistuneesti miettimään, onko kaikki, mitä muistan, itse asiassa vain itse itselleni keksimääni satua? Onko mitään oikeasti tapahtunut? Voiko minun muistini riittää sen todisteeksi? Tämä vaivaa minua edelleen toisinaan, enkä siksi halunnut uusia lukukokemusta - päädyimme Eläinten vallankumoukseen.\nUpea kirja! Todella helppo- ja nopealukuinen sekä mukaansatempaava. Uskomattoman realistinen ja helppo samaistua. Surullinen ja järkyttävä, mutta ihana. Mielettömän hienoja hahmoja, syviä ja kiinnostavia.\nKirjan alussa eläimet tekevät vallankumouksen maatilalla, häätävät tyrannisoivan ihmisen ja alkavat pyörittää tilaa keskenään. Kaikki ovat tasa-arvoisia keskenään ja työtä tehdään mielellään, sillä se koituu suoraan omaksi hyväksi, eikä pahan ihmisen hyödyksi. Ruokaa on viimein riittävästi ja kaikki ovat tovereita keskenään. Pikkuhiljaa asiat alkavat kuitenkin mennä pieleen - siat ovat niin paljon älykkäämpiä kuin muut eläimet. Sisältä käsin muutosta on silti vaikea havaita, ennen kuin se on ilmeinen.\nKommunismi on minusta hieno aate. Idea on todella hyvä, mutta valitettavasti ja kuten todistettu on, se ei toimi käytännössä. Se todetaan jälleen tässä kirjassa. Esipuhe, joka kannattaa lukea, toteaakin, että kirja heijastelee Orwellin omaa ideologista pettymystä. Hän alkoi suunnitella kirjaansa, kun sai raa'asti huomata, etteivät hänen rakkaat kommunistijohtajansa olleetkaan aivan niin puhtaita pulmusia kuin hän oli luullut heidän olevan. Eläinten vallankumous on todella puhutteleva teos vallasta, ihmisarvosta ja tasa-arvoisuudesta sekä vaarallisista mahdollisuuksista.\n"Kaikki eläimet ovat tasa-arvoisia, mutta jotkut eläimet ovat tasa-arvoisempia kuin toiset."\nGeorge Orwell: Eläinten vallankumous. WSOY, 2003. S. 126. Alkuperäisteos julkaistiin englanniksi nimellä Animal Farm vuonna 1945.\nÄI6:lla tällä hetkellä luettavana Juhani Ahon Juha. Lisäksi kesken on Valtaistuinpeli (hurraa!) ja mahdollisesti vielä jotain muuta, jota en nyt muista. Kevät ei kestänyt pitkään - eilen satoi lunta. No nyt onneksi tulee vettä, ehkä se sulattaa. Toivotaan\nWinter is not coming. Not anymore, OK?\nTunnisteet: Aleksis Kivi, Eläinten vallankumous, George Orwell, Kirja&Kakku, klassikko, poliittinen satiiri, Seitsemän veljestä, ÄI6\nMaaliskuu kohisee jo pitkällä eikä täällä etelässä ainakaan ole enää lumen häivääkään. Riemuitkaa! Ihana, upea, aikainen kevät! Voiko parempaa edes olla? (Nyt kaikki allergikot mumisevat tukkoisia vastaväitteitä nenäliinojensa takaa, mutta anteeksi, juuri nyt en suostu kuuntelemaan. Nautin elämän paluusta.)\nOlen lukenut taas, hain juuri tänään seuraavan Kirja&Kakku -kirjan sekä maaliskuun klassikot (kolme Shakespearen näytelmää) kirjastosta ja elämä hymyilee. Paitsi polvelleni, jonka löin tänään ratikassa edessäolevaan penkkiin ja sitten vielä lipastooni ja sitä särkee. Mutta muutoin :) Mennäkseni siis asiaan.\nSain Alice Hoffmanin Punaisen puutarhan Chrystalilta joululahjaksi ja toisin kuin lahjakirjat yleensä, sain sen jopa luettua näin pikaisesti! Hurraa! Vaan olihan se lukemisen arvoinenkin.\nPunainen puutarha on siitä epätyypillinen kirja, että sen päähenkilö on kaupunki, Blackwell Massachusettsissa. Jokaisessa luvussa kerrotaan jonkun tai joidenkin kaupungin asukkaiden tarinaa alkaen uudisasukkaista, jotka perustivat kaupungin ja päätyen lähes nykyaikaan asti. On mahtavaa, miten tarinat linkittyvät keskenään, miten lukija voi bongailla aiempien vuosien hahmoja, tapahtumia ja paikkoja myöhemmistä tarinoista. Tuntuu myös palkitsevalta nähdä muutoksen ja pysyvyyden tasapaino - vielä lopussa kaupungissa elää samojen henkilöden jälkeläisiä, jotka aikanaan olivat kaupunkia perustamassa, jopa ensimmäinen talo on edelleen olemassa, mutta samaan aikaan kaupunki on kasvanut ja laajentunut, ihmisiä on tullut ja mennyt ja paikkojen nimet ovat muuttuneet. Minuun, kieli-ihmisenä, erityisesti vetosi se, kuinka Dead Husband's Meadow'sta tuli ensin Husband's Meadow ja sitten vain Band's Meadow, joka lopulta vakiintui kaupunkilaisten kielenkäyttöön. Oli myös kiehtovaa nähdä, kuinka oikeista tapahtumista tuli ajan kuluessa kertomuksia, satuja, myyttejä...\nPunaisessa puutarhassa oli myös jonkin verran fantasian aineksia, vaikkei se ollutkaan varsinaisesti fantasiakirja. Lisäksi siinä oli paljon suuria tunteita, rakkautta ja seksiä, vihaa, pelkoa ja katumusta, iloa ja surua - you name it. Kirja oli siis paitsi kiinnostava, myös monipuolinen ja sen maailma oli jollain tapaa... omalaatuinen. Niin lähellä sitä, jossa itse elän, mutta ikään kuin verhon takana kuitenkin. Suosittelen.\nAlice Hoffman: Punainen puutarha. Gummerus, 2012. S. 292. Englanninkielinen alkuteos julkaistu vuonna 2011 nimellä The Red Garden.\nKirjan&Kakun toinen kirja oli Fahrenheit 451, jonka olen lukenut joskus yläasteella ja katsellut niihin aikoihin myös elokuvan. En kuitenkaan muistanut paljon kummastakaan kokemuksesta, joten oli kiinnostavaa palata kirjan tunnelmiin.\nFahrenheit 451 on lämpötila, jossa paperi syttyy palamaan.\nTulevaisuuden Amerikassa kirjat ovat kiellettyjä ja palomiesten ainut ammatinkuva on polttaa ihmisten jäljelläolevia kirjastoja. Asetelma on vähintään yhtä kiinnostava kuin miltä se kuulostaa - puhumattakaan kaikista lisämausteista, joita tarinan muut puitteet siihen tuovat.\nKirja on nopealukuinen, mukaansatempaava ja kiinnostava. Se kärsii tosin lievistä uskottavuusongelmista, kuten kohdassa, jossa päähenkilö kertoo Yhdysvaltojen voittaneen kolme ydinsotaa. Minulle ainakin tuli siinä vaiheessa mieleen, että näinköhän olisi Yhdysvaltoja tai maailmaa ylipäätään enää edes olemassa kolmen ydinsodan jälkeen. Muutoin pidän tulevaisuuskuvasta; tekniikan kehitys ei ole liiallista vaan juuri sopivaa ja ihmisten jatkuva ruudun tuijottaminen kuulostaa erittäin tutulta, mutta saa kirjassa aivan eri tavalla vaarallisia piirteitä. Pidän myös hahmoista: vaikka heitä maalataan niin sanotusti huolettomilla siveltimenvedoilla, kaikista piirtyy tarkka kuva ja heillä on myös enemmän kuin pelkän pintaraapaisun verran luonnetta. Suosikkini on tietenkin Clarisse - kerta kaikkisen valloittava naapurintyttö, joka laittaa vaarallisia ajatuksia Montaguen päähän.\nRay Bradbury: Fahrenheit 451. Tammi, 1998. S. 193. Alkuperäisteos julkaistu englanniksi nimellä Fahrenheit 451 vuonna 1953.\nNäiden lisäksi luin ÄI6-kurssin puitteissa Seitsemän veljestä, mutta nyt pitää ryhtyä suorittamaan ranskan itsenäistä kurssia, joten siitä lisää myöhemmin.\nAuringonpaistetta ja iloista kevättä kaikille!\nTunnisteet: Alice Hoffman, dystopia, Fahrenheit 451, kevät, Kirja&Kakku, maaginen realismi, Punainen puutarha, Ray Bradbury, scifi


Rakastava silmä on kirkas, koska se on riippumaton ja vapaa.\nRakastava silmä näkee kaiken todellisena. Jollei näe asioita rakkauden valossa, ei näe niitä laisinkaan. Rakkaus on se valo, jossa me näemme valoa. Rakkaus on se valo, jossa me näemme kaiken todellisessa alkuperässään, luonnossaan ja kohtalossaan. Jos kykenesimme tarkastelemaan maailmaa rakastavin silmin, niin kaikki näyttäytyisi meille loputtomien mahdollisuuksien ja syvyyden valossa. Suloista, ihanaa viikonloppua teille kaikille ♥ Tekstit: kelttiläistä viisautta.\n"Anna jokaisen sielun kulkea omaa tietään."\nTämän päivän tägi. "Anna jokaisen kulkea omaa tietään." Löytäkäämme jokainen se oma polku. Tallottu tai ei. Lopuksi tulemme kuitenkin kaikki samaan, kun olemme samasta. Minä uskon. Rajasin häntä.. Picasan käsittelyssä sekä ylempi että alempi kuva. kiva leikkiä.\n"Älä kulje sinne, minne polku kuljettaa. Kulje sinne minne ei menen polkua, ja jätä jälki."-R.W.Emerson\nOlen ihastunut tekemään näitä pieniä tageja. Tagi= merkki, englannin kielestä. Myös täg.. Lähinnä graffitteja tai tussilla piirrettyjä merkkejä. Kaikenlaisia tageja löytyy..isoja seinämaalauksia, pieniä merkin tapaisia... Lähinnä minusta, nämä minun ovat oivallisia kirjanmerkkejä. Niitä on niin kiva piirrellä. Uusi viikko alkaa. Viimeinen viikko helmikuuta, viimeinen viikko minun taidenäyttelyäni. Toivon teille kaikille ihanaa uutta alkavaa viikkoa ♥ Ps. Mietin tuota otsikkoni viisautta/ Emerson. Miksi hän kehoittaa jättämään jäljen? Itse mietin tällä hetkellä, miksi meille monelle on niin tärkeää olla erityinen jossain?\nAnna itsellesi lupa olla oma itsesi.\nMinusta on niin kiva tehdä näitä tageja ♥ Ajatuksia kirjasta Zen Ja luovuus: Luonnollisuus, sponttaanisuus ja leikillisyys kuuluvat kaikki tavalliseen mieleen, joka näkee välähdyksen maailmasta sellaisena kuin se on. Tämän elämän eläminen täydesti tarkoittaa kaiken näkemistä. Ovi tähän kokemukseen on luova prosessi. Pengo sitä tarkkaan. Anna sille mahdollisuus tehdä, mitä se kykenee. Omistaudu sille koko kehollasi ja mielelläsi. Jos teet niin, enemmin tai myöhemmin tämä rajaton olemisen tapa on sinun omasi. Siinä ei koskaan ole mitään järkeä etkä koskaan kykene selittämään sitä kenellekkään, mutta koet sen, ja silloin siitä tulee totta. "Mihin vertaisin maailmaa? Kuunvaloon, joka heijastuu kastepisaroista, kun kurki ravistaa ne nokastaan"-E.Dogen\n"Niin syvästi kuultu musiikki, ettei sitä ole kukaan kuulemassa, vaan kuuntelija itse muuttuu musiikiksi."-T.S.Elliot\nYleensä emme katso kunnolla mitään. Jos suljemme silmääme, näemme enemmän. Saatamme nähdä koko kehollamme. Kun todella kiinnitämme huomiota, näemme jokaisen esineen, tilanteen ensimmäistä kertaa ja se vaikuttaa aina tuoreelta ja uudelta, huolimatta siitä, kuinka monta kertaa olemme jo aiemmin sen kohdanneet. Vapaudumme tavanomaisesta tavastamme nähdä.. Pidämme tietämistä parempana kuin välitöntä kokemista. Kuitenkin tietämällä tapamme todellisuuden tai ainakin teemme siitä saavuttamattoman. "Vain se päivä koittaa, jolle olemme hereillä."-H.D. Thoreau Ajatukset kirjasta: Zen ja luovuus\nRunonkulman galleriassa kollaasia tekemässä\nNäyttelyni on yli puolessa välissä. Kaksi lauantaita ja yksi keskiviikko jäljellä. Tänään olin tekemässä kollaasia galleriassa. Opastin ja neuvoin paikalla olijoita. He olivat innostuneita, ihastuneita ja toivoivat kurssia aiheesta. Lupasin. Jännä huomata, kuinka vaikeaa oli olla läsnä sekä taiteen tekemisessä, että tekniikasta puhumisessa. Välillä olin uppoutunut taiteen maailmaan ja sanat eivät tulleet järkevinä ja toisaalta välillä kun selostin, opastin, taiteen tekemisestä ei meinannut tulla yhtään mitään. Johtuen aivopuoliskoistamme. =) Sanat, tekniikka vasemmassa, taide oikeassa. Tänään pääsin tähän... Ehkä jotain pientä tai isoa muutosta?? Annan hänen olla ainakin huomiseen.\nItseään ei voi löytää omistamalla..\nTänään sain hänet valmiiksi. "Tanssin väreissäni" Oikeasti tämä paperi, jolla hän tanssii, oli alkujaan toisen mustetyöni "suttauspaperi". Tuo toinen mustemaalaus on saanut taustan, muuten odottelee... Viime päivinä olen lukenut Echart Tollen "Uusi maa"-kirjaa. Kirja on saanut minut ajatuksiin, läsnäoloon. ♥ Onko todellinen minäni heikentynyt jonkin menetyksen seurauksena? Olenko samastunut esineihin, asioihin, kehooni? Tarvitsenko aina enemmän? ♥ Joskus luulin, että olin joitakin hieman parempi, kun oli lahjakas urheilija, kun olin lukiossa, kun...jne. Nyt tiedän ja koen , että me kaikki olemme yhtä, samasta. Ilman toisiamme emme löydä onnea, rakkautta vaikka se asuukin meissä itsessämme. Jos emme anna rakkauden laajeta, emme itsekkään saa sitä. ♥ Vähässä on paljon!\nAnam Cara merkitsi kelttiläisessä kulttuurissa "sielun ystävää"\nAnam caralleen saattoi paljastaa kaikkein sisimmätkin ajatuksensa, mielensä ja sydämensä. Anam cara on ystävyyttä, jota ei ero ja välimatka haavoita eikä rajoita. Tällainen ystävyys pysyy hengissä, vaikka ystävykset asuisivat kaukana toisistaan. Koska he ovat rikkoneet henkilön ja minuuden rajat, edeten sielun tasolle, heidän sielunsa ykseyttä ei niin vain vahingoiteta. Kun sielu herää, fyysinen avaruus muuttaa muotoaan. Pitkänkin matkan päästä ystävykset voivat virittäytyä toistensa tasolle ja tuntea, mitä toisen elämässä tapahtuu. Missä ystävyys tunnistetaan lahjaksi, siellä se säilyy avoimena, valaen siunausta ympärilleen. ♥ Siunatkoon elämä sinua hyvillä ystävillä. Ja että oppisit olemaan hyvä ystävä itsellesi. Että kykenisit matkaamaan sielussasi paikkaan, jossa on syvää rakkautta, lämpöä, tunnetta ja anteeksiantoa ♥ Ihanaa ystävänpäivää teille. tekstit: Kelttiläistä viisautta, Anam cara\n"Tien opiskeleminen on minän opiskelemista. Minän opiskeleminen on minän unohtamista."-Eihei Dogen\nHiljaa oleminen tarkoittaa itsensä tyhjentämistä loputtomasta ajatusten virrasta ja avoimen ja vastaanottavaisen mielentilan luomista. Hiljaisuus on aivan luonnollista ja yksinkertaista. Kuitenkin se on hyvin syvällistä. Asun koirani Pilkun ja kissani Lötjösen kanssa yksin omakotitalossani. Olen onnellinen, että voin valita oikeastaan aina hiljaisuuden, jos sitä haluan tai kaipaan. Musiikki on minulle tärkeä, määrätynlainen. En anna sen soida taustalla. Kuuntelen sitä vain kun maalaan, en aina silloinkaan. Aikaisemmin enemmän. Huomaan, että vanheneminen on , ainakin minulla vaikuttanut kotini äänimaisemaan. Hiljaisuus puhuu enmmän kuin äänet.. Täydellistä hiljaisuutta luonnossa on vaikea löytää. Ehkä jossain kaukana ihmisten olemisista. ♥ Olen kai tullut aika itsekkääksi =) ♥ "Kun hengität sisään, hengitä sisään koko maailmankaikkeus. Kun hengität ulos, hengitä ulos koko maailmankaikkeus."- Koryu Osaka\n"Kun ottamisen halu lakkaa, jalokivet tulevat esiin"- Patanjali\nEilinen mustetyttö sai tänään eri värisiä musteita värimaailmaansa. Niin erilainen tunnelma, erilainen tyttö. Ylempi otettu salamalla, alempi sisällä valolampun alla. Ehkä ylempi on lähempänä sitä todellista kuvaa. ♥ Makailin sohvalla Pilkun kanssa ja luin Patanjalin, intialaisen filosofin "Joogasutraa". Joogasutraa pidetään yleisesti joogan arvovaltaisempana perusteoksena. Kirja on koottu kuudennella tai viidennellä vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua. ASTEYA merkitsee pidättäytymistä halusta ottaa, saada. Patanjali sanookin :"Kun ottamisen halu lakkaa, jalokivet tulevat esiin." Kun ei "tahdo" mitään, voi kaikki tapahtua. Ottamisen halusta vapautuneelle kirkastuu elämän tarkoitus. ♥ Haluan pysähtyä tähän kolmanteen Yamaan.\nKeho puhuu, hiljaisuus eletään.\nTänään piirtelin vesiliukoisella musteella, calligr.kynällä. Hienoa, että löysin "vesiliukosen "tussin", jolla on helpompi piirtää kuin mustekynän terillä. Molemmissa on kuitenkin oma maailmansa. Hieman käsittelin kuvaa picassalla. Vahvensin värejä. Ilmoittauduin tänään kesäkurssille Saarijärvelle, Suomen joogaopistolle. Kurssin nimi on "Sanat ja hiljaisuus". Jooga antaa tilan ja arvon hiljaisuudelle ja sanalle. Itsensä syvän tutkimisen lisäksi kurssilla opiskellaan pyhiä tekstejä: Joogasutra, Upanishadit ja Raamattu. Opettajana kurssilla ranskalainen filosofi ja joogaopettaja Gisele Siguier-Saune. Toivon vain, että ajankohta sopisi minun tyttärelleni, joka hoitaisi Pilkkua heinäkuun lopulla ♥ Jos ei hän, niin joku toinen♥ Ihanaa, suloista viikonloppua teille kaikille ♥\n"Rakkauden etsintä muuttaa meitä. Rakkauden tavoittelijoiden joukossa ei ole yhtäkään etsijää, joka ei olisi kasvanut matkalla. Sillä hetkellä kun rakkautta alkaa etsiä, alkaa muuttua sisäisesti ja ulkoisesti"\nMinusta on tosi kivaa piirrellä kirjoihin. Aloitin sen lukiossa, kun kirjat olivat itse ostettuja, omia. Keskityin enemmän piirtämiseen kuin opetuksen kuunteluun. Ostin syksyllä kirjastostamme ihania, vanhoja, kauniskantisia kirjoja. Niihin piirtelen tai käytän sivuja kollaaseihin. Tuo viimeinen kuva, tyttö kukka kädessä on kopioimastani kirjasta "Kelttiläistä viisautta". Ihastuin niin paljon tuohon kirjaan, että halusin saada sen ehdottomasti omakseni. Kirjaa ei enää saa kaupoista, painokset loppu. Silloin päätin monistaa kirjan itselleni. Ps. älkää kertoko!! "Täydellistä Jumalaa on helppo rakastaa. Hän kun on tahraton ja erehtymätön. On paljon vaikeampaa rakastaa muita ihmisiä kaikkine puutteineen ja vikoineen. Muista, että vain sen voi tietää, mitä kykenee rakastamaan. Viisautta ei ole ilman rakkautta. Ellemme opi rakastamaan Jumalan luomakuntaa, emme voi myöskään todella rakastaa emmekä todella tuntea Jumalaa." &quo\npikkuhiljaa leijailen maan päälle...\nHän on uusin. Eilen ja tänään olen häntä ähräillyt. Mixed medialla eli kollasilla. Akryylivärejä, mustetta, kirjan lehtiä... ♥ Näyttelyn avajaiset onnistuivat loistavasti. Alun ohjelma on herkistävää. Entinen oppilaani lauloi kaksi kaunista laulua taivaallisella äänellään: "Sun särkyä anna en" ja "siskoni" Ystäväni lausui kaksi Tagoren runoa ja yhden Mandelalta. En uskonut, että hän lausui niin hyvin!! Ihmisiä oli mukana n 50. Lähimmät sukulaiseni, tyttäreni ja exmieheni tietysti. Tuttuja, ystäviä ja muita kiinnostuneita. Eniten melkein ilahduin, kun blogiystäväni tinttarus saapui avajaisiin!!! Ja hassuinta oli, että meillä molemmilla oli ihan samanlaiset vaatteet!!! Kiitos sinulle tinttarus ♥ Näyttely on auki keskiviikkoisin klo 16-19 ja lauantaisin klo 11-15 helmikuun ajan. ♥ Kaikille toivotan suloista helmikuuta. Valo alkaa niin selkeästi lisääntymään ja kietomaan meidät hyväilyynsä.\nRakastava silmä on kirkas, koska se on riippumaton...\n"Älä kulje sinne, minne polku kuljettaa. Kulje sin...\n"Niin syvästi kuultu musiikki, ettei sitä ole kuka...\nAnam Cara merkitsi kelttiläisessä kulttuurissa "si...\n"Tien opiskeleminen on minän opiskelemista. Minän...\n"Kun ottamisen halu lakkaa, jalokivet tulevat esii...\n"Rakkauden etsintä muuttaa meitä. Rakkauden tavoi...


TERVETULOA YHDISTYKSEN YHDISTETTYYN KEVÄT- JA SYYSKOKOUKSEEN 24.11.2020 | Skydive Finland\nHome Skydive Finland TERVETULOA YHDISTYKSEN YHDISTETTYYN KEVÄT- JA SYYSKOKOUKSEEN 24.11.2020\nHUOM! Kokouksen paikka on vaihtunut aiemmin ilmoitetusta. Uusi paikka kauppakeskus REDI, Hermannin Rantatie 11, Helsinki. REDIn neuvottelutila on Föönin yläkäytävän varrella. Tila on vaihdettu tähän suureen neuvottelutilaan, jotta tilaisuudessa pystytään pitämään turvavälit.\nSkydive Finlandin hallitus päätti kokouksessaan 30.3. siirtää yhdistyksen kevätkokouksen vallitsevan korona-tilanteen vuoksi syyskokouksen yhteyteen. Tämä oli myös sillä hetkellä vallitsevien viranomaisohjeistusten mukaista. Yhdistyksen kokouksessa oli käsiteltävinä sääntömääräiset kevätkokousasiat.\nAlkuperäinen ajankohta kevätkokoukselle oli 26.3.2020. Kokous siirrettiin päivälle 20.4.2020, mutta koska koronatilanne ei helpottanut päätettiin kokous lykätä syyskokoukseen. Jäsenistöä tiedotettiin siirrosta 31.3.2020 sekä yhdistyksen virallisilla verkkosivuilla että sähköpostitse. Samassa yhteydessä jäsenistölle lähetettiin sähköpostitse yhdistyksen tilinpäätöstiedot ja toimintakertomus.\nOikeusministeriön ohjeistuksen mukaan väliaikaisen lain 290/2020 (Laki väliaikaisesta poikkeamisesta osakeyhtiölaista, asunto-osakeyhtiölaista, osuuskuntalaista, yhdistyslaista ja eräistä muista yhteisölaeista Covid-19 epidemian leviämisen rajoittamiseksi) voimaan tultua niiden yhdistysten, joiden hallitukset olivat jo päättäneet siirtää kevätkokousasiat syyskokouksen yhteyteen ei tarvinnut tehdä muutosta päätökseen.\nNyt järjestämme sekä kevät- että syyskokouksen samalla kertaa. Kokouskutsu löytyy alta. Esityslistat, sekä kevätkokouksen asiakirjat on lähetetty jäsenistölle sähköpostilla.\nSkydive Finland ry:n sääntömääräiset kevät- ja syyskokous pidetään yhdistetysti tiistaina 24.11.2020 kello 18:00. Uusi paikka kauppakeskus REDI, Hermannin Rantatie 11, Helsinki. REDIn neuvottelutila on Föönin yläkäytävän varrella. Tila on vaihdettu tähän suureen neuvottelutilaan, jotta tilaisuudessa pystytään pitämään turvavälit.\nKokouksessa käsitellään yhdistyksen sääntöjen 7 §:ssä määrätyt asiat. Hallituksen esitys kokouksen esityslistaksi on kokouskutsussa. Kevätkokouksen asiakirjat on esitetty alla. Syyskokouksessa käsiteltäviin asiakirjoihin voi tutustua viimeistään 22.11.2020.


Pokeri pelikone ~ Tietoa netin parhaista pelikoneista\nParhaat pelikoneet pokeriin\nSuomen suosituin pelikone – ainakin suosituin pokerikone – on Jokeripokeri. Joker Poker on videopokeripeli, jossa pakassa on mukana yksi jokeri. Suomessa RAY:n pelikoneissa voittoon tarvitaan kaksi paria ja päävoitto on vaatimattomat 50 euroa. Tällaisen pelin palautusprosentti on noin 90 prosenttia, eli teoriassa jokaisesta peliin syötetystä satasesta voittoina maksetaan 90 euroa ja pelikone pitää kympin.\nMaailmalla tarjolla on enemmän pelejä, eikä Jokeripokeri ole suosituin pelikone. Kaikista suosituin videopokeri on Jacks or Better eli jätkät tai paremmat, joka nimensä mukaisesti jakaa voittoja jo jätkäparilla. Näissä pelikoneissa myös voitot ovat vähän paremmalla mallilla. Esimerkiksi CasinoEuron Jacks or Better tarjoaa euron panoksella parhaimmillaan 800 euron voittoa. Jos uskaltaa pelata vitosen panoksella, kuningasvärisuorasta maksetaan hurjat 4 000 euroa!\nMitä palautusprosenttiin tulee, netin Jacks or Better -koneista saa parhaimmillaan yli 99 prosentin palautusprosentin, kun käyttää oikeaa Jacks or Better -strategiaa. Tässä tapauksessa kone siis pitää jokaisesta pelatusta satasesta keskimäärin alle euron itsellään ja palauttaa loput pelaajille voittoina. Tällainen pelikone on pitkässä juoksussa yli kymmenen kertaa tuottoisampi kuin RAY:n Jokeripokeri!\nMitä enemmän pelaat, sitä tärkeämmäksi palautusprosentti muodostuu, sillä sen vaikutus näkyy sitä voimakkaammin, mitä kauemmin pelaa. Lyhyen pelin aikana tulos voi olla mitä tahansa.\nHoukuttaako? Tässä on vasta alkua siitä, mitä netin pokeri pelikoneet ja videopokerit tarjoavat. Hurjimmasta päästä löytyy sitten vaikka 100 käden versiot, jossa pelaat yhtä aikaa sataa jakoa pokeria. Sinulle jaetaan käsi, valitset siitä pitämäsi kortit ja sen jälkeen nostat sata kertaa käden täyteen. Satakertainen jännitys! Lue lisää monen käden pokeriautomaateista.\nPelikoneiden pelaaminen netticasinoilla on todella helppoa ja vaivatonta, ei sen kummempi juttu kuin RAY:n pelikoneiden paukuttaminen lähikaupassa. Netissä ei tosin tarvitse hamstrata kolikoita voidakseen pelata, eikä tarvitse odottaa, että automaatit tukkivat mummot lähtevät puskemasta eläkkeitään koneisiin. Voitotkin saa kätevästi suoraan tilille.\nMissä näitä superpelikoneita sitten voi pelata? Casino Eurossa, tietenkin.\nTarjolla on paitsi Jacks or Better ja Jokeripokeri, myös Kakkospokeri ja All American, jossa suorasta ja väristä maksetaan yhtä hyvin kuin täyskädestä. Kaikista näistä löytyy erikseen tavallinen yhden käden peli, 5 käden, 10 käden, 25 käden, 50 käden ja 100 käden pelit. Pidä vain huoli, että pelaat Premium-versioita, ne ovat paljon parempia kuin perusversiot.\nCasinoEurolla pelaaminen on todela helppoa. Voit siirtää casinolle rahaa suoraan omasta verkkopankistasi. Rahat ovat pelitililläsi minuuteissa ja vaikka sinulla ei olisi tunnustakaan valmiiksi, olet pelaamassa alle viidessä minuutissa. Kokeile, niin huomaat miksi monet intohimoiset pelikoneiden ystävät eivät koske RAY:n koneisiin pitkällä tikullakaan. Pelikoneiden lisäksi voit pelailla myös perinteisiä Casino Pokeri -pelejä Casino Eurolla.


Alla ovat Rotonetin ( y-tunnus 2169830-5 ) verkkokaupan tilausehdot.\nVerkkokaupassa tilaaminen tapahtuu täyttämällä tilauslomakkeeseen täydellinen toimitus ja laskutusosoite yhteystietoineen sekä tilattavan tuotteen kappalemäärä.\nVahvistamme tilauksen sähköpostilla tai kirjeellä. Mikäli asiakas ei ole saanut vahvistusta pyydämme ottamaan yhteyttä asiakaspalveluun 044-3311 577.\nAsiakkaan tulee varmistaa, että joku ottaa tuotteen vastaan, tarkistaa ja kuittaa tuotteen vastaanotetuksi. Havaitut virheet tulee merkitä rahtikirjaan ja ottaa yhteyttä asiakaspalveluun.\nKaikki verkkokaupan hinnat sekä toimitus ja maksukulut sisältävät voimassa olevan arvonlisäveron. Tuotteiden hintoihin lisätään toimituskulut.\nKaikki toimitusajat ovat arvioituja toimitusaikoja, joihin voi tulla muutoksia tuotteista ja toimitusajan kohdasta riippuen. Ilmoitamme asiakkaalle, jos toimitusaika oleellisesti muuttuu.\nToimitamme tuotteet postin ja matkahuollon kautta sekä jakeluna asiakkaan ilmoittamaan toimitusosoitteeseen. Toimitamme tuotteita tällä hetkellä vain Manner- Suomeen, autotien päähän. (Toimituksista saarikohteisiin ja Ahvenanmaalle on sovittava erikseen.)\nMaksutapoja ovat postiennakko ja ennakkolasku. Tilaus astuu voimaan, kun ennakkomaksu on maksettu.\nTakuu on valmistajan tai maahantuojan antama lisäturva tuotteelle. Mikäli tuotteessa on jokin ongelma, autamme sinua saamaan yhteyden tuotteen valmistajaan. Rotonetin valmistuttamissa tuotteissa takuu on yksi vuosi.\nKäytämme tilauksessa saatuja tietoja tilauksen käsittelyyn ja tavaran toimittamiseen.\nPalautusoikeus on 14 päivää alkaen toimituspäivästä. Edellytämme, että tuote on käyttämätön, virheetön ja jälleenmyyntikelpoinen. Ennen tuotteen palauttamista on aina otettava yhteyttä asiakaspalveluun.\nTarjouspyyntö, mittatilaus ja kirjallisesti erikseen vahvistetuissa tuotteissa ei ole peruutus-, eikä palautus- ja vaihto-oikeutta. Asennettu tuote on hyväksytty tuote.\nMikäli verkkokaupan toimitusajoissa, hinnoissa tai muissa teknisissä tiedoissa esiintyy virheitä teknisten vikojen tai inhimillisten virheiden takia pidätämme oikeuden olla toimittamatta tuotetta virheellisten tietojen vuoksi. Tällaisissa tapauksissa tiedotamme asiakasta, haluaako hän tilauksen tietovirheestä huolimatta vai haluaako hän perua tilauksen. Kaikissa tuotteeseen ja toimitukseen liittyvissä asioissa pyydämme ottamaan yhteyttä asiakaspalveluun 044-3311 577.\nEmme vastaa goolen keräämistä tiedoista tai tuotekuvista, joissa voi ilmetä vanhoja hintoja. Vahvistamme kulloinkin voimassa olevat hinnat tarjouksen ja tai tilauksen yhteydessä aisakkaalle.\nRotonetin vastuu tuotteen huonoon saatavuuteen tai viranomais- ja maahantuonti- rajoituksiin rajoittuu aina kaupan purkamiseen ja maksettujen rahojen palauttamiseen.\nRotonet pidättää oikeuden tilauksen perumiseen tuote- tai hintavirhetapauksissa.\nAsiakkaan tulee noudattaa tarkasti laitteiden ja tuotteiden käyttö, turvallisuus- ja asennusohjeita.\nROTONET EI VASTAA KORONAN AIHEUTTAMASTA VIIVÄSTYKSISTÄ TOIMITUSAIKOIHIN.\nRotonet pidättää oikeuden sopimusehtojen muuttamiseen.


Sami Kieksi, 30, koki lapsuudessaan asioita, joita lapsen ei kuuluisi kokea\nSami Kieksi, 30, koki lapsuudessa asioita, joita lapsen ei kuuluisi kokea – paljastaa nyt vaiettuja salaisuuksia supersuosituissa dokumenteissaan\n26.01.2021 klo 12:05\nYlen supersuositut Logged In ja Some Deep Story -dokumenttisarjat ovat Sami Kieksin käsialaa.\nLogged In ja Some Deep Story -dokumenttisarjat niittävät parhaillaan valtavasti huomiota Ylellä. Sarjoissa päästään kurkistamaan muun muassa riippuvuuksien kanssa kamppailevien suomalaisten arkeen, mutta millainen on mies näiden puhuttavien sarjojen takana?\nIltalehti tapasi dokumentaristi Sami Kieksin, 30, ja otti selvää.\nTyylikkäästi pukeutunut Kieksi saapuu hyväntuulisena sovittuun tapaamiseen etuajassa. Heti alkuun on selvää, että samaan tapaan kuin Ylen sarjoissa kissat nostetaan rohkeasti pöydälle, dokumentaristi ei peittele omaakaan menneisyyttään, joka ei ole ollut helppo. Tämä on auttanut häntä valtavasti työssään.\n– Olen tähän ikään mennessä ehtinyt näkemään aika paljon asioita. Kauheitakin asioita. En usko, että minua voi järkyttää oikein millään asialla, hän toteaa ja katsoo syvälle silmiin.\nSami Kieksi kertoo avoimesti myös omista kokemuksistaan. Maarit Pohjanpalo\nSami syntyi Ruotsin Finspångissa vuonna 1990. Vanhemmat erosivat, kun hän oli noin kuusivuotias. Eron jälkeen Sami jäi äidilleen asumaan. Tuolloin tasapainoinen arki muuttui joksikin muuksi, kun äidin haasteet mielenterveyden ja alkoholin kanssa pahenivat.\nSamin isä muutti Kemijärvelle omille kotiseuduilleen ja perusti veljensä kanssa kodinkoneyrityksen. Äiti löysi uuden kumppanin. Välillä äiti katosi yllättäen.\n– Muistan, kun moneen kertaan itkin ja huusin, kun luulin, että äiti katoaa ja en näe häntä enää koskaan.\nUusioperheeseen syntyi kaksi lasta lisää, ja he muuttivat Tornioon. Uutta isäpuoltaan Sami kuvaa leikki-isänä, joka välillä kannusti kolttosiin. Paljon vastuuta jäi Samin harteille.\n– Hoidin sisaruksiani kotona aika paljon, kun äiti saattoi hävitä johonkin omille reissuilleen. Otin jo silloin sellaisen roolin, että minä olen se, joka huolehtii – tai siltä se ainakin tuntui.\nMatematiikkaa rakastaneen alakoululaisen koulunkäynti alkoi kärsiä. Poissaolot lisääntyivät, ja Sami jäi lopulta luokalle. Sami koki, että opettajien silmissä hän oli laiska. Koulussa Samia kiusattiin.\n– Yritin suojella perhettäni, enkä halunnut, että minut otetaan huostaan. Sen ikäinen ei yleensä pysty kertomaan, jos kotona on asiat huonosti.\nEräänä päivänä koulun pihassa yllättäen vastassa oli isä. Sami oli ensin varma, että äidille on tapahtunut jotain. Aavistus ei kuitenkaan osunut oikeaan.\n– Hän sanoi, että sinä poika muutat Kemijärvelle minun luokseni, ja samana päivänä me muutimme.\nUusi arki isän kanssa sujui hyvin. Luottamus tulevaisuuteen alkoi jälleen rakentua, mutta onnea kesti vain vuoden päivät.\n– Isäni oli pitkään käynyt töissä 40 asteen kuumeessa. Sanoin hänelle silloin monta kertaa, että nyt täytyy mennä tutkimuksiin.\nTällä kertaa Samin aavistus osui oikeaan. Isällä todettiin pitkälle edennyt leukemia, ja hänet kiidätettiin Helsinkiin.\n– Sen jälkeen muutin sedälleni. Se oli vaikeaa aikaa, kun äidin tilanne oli huono, enkä tiennyt, koska isä kuolee. Muistan, että silloin oli aika vaikea nukahtaa öisin. Silloin harvoin, kun isän kanssa sai puhua, niin hän ei vahvojen hoitojen takia kuulostanut enää isältäni.\nVaikeudet ovat kasvattaneet Sami Kieksiä. Maarit Pohjanpalo\nVaikeina aikoina Sami sai lohtua musiikista ja liikunnasta.\n– Kamppailulajit olivat minulle silloin pelastus, kun sain siellä purkaa sitä ahdistusta ja ahdinkoa. aloin silloin treenaamaan tosi paljon.\nVoimistunut nuorimies purki ahdistustaan myös haitallisempiin asioihin.\n– Minulla oli silloin vaikeuksia koulussa, ja kuvioihin tuli varastelu ja rötöstely.\nHuonoista ennusteista huolimatta Samin isä selätti syövän. Hänen yrityksensä oli kuitenkin mennyt nurin syöpähoitojen aikana, joten edessä oli jälleen muutto.\nUusi koti löytyi Nivalasta, kun isälle luvattiin kaupungista töitä. Tulevaisuus vaikutti vaikeiden aikojen jälkeen valoisalta.\nKun kuukausi uudessa koulussa oli sujunut mukavasti, isä sai tiedon, että hän ei saisikaan sovittua työpaikkaa aiempien terveysongelmiensa vuoksi.\n– Isäni löysi lopulta töitä Kustavista, Turun saaristosta, ja siirryin pieneen, paikalliseen kouluun. Siellä asiani alkoivat taas suistua raiteilta, kun olin siellä kuin avaruusolio. Varasteleminen alkoi silloin uudelleen, ja silloin jäin ensimmäistä kertaa kiinnikin.\nSami oli haaveillut siitä, että hänestä tulee isona joko ohjaaja, näyttelijä tai käsikirjoittaja – tai vaihtoehtoisesti poliisi. Tuolla hetkellä, kun hän jäi näpistyksestä kiinni, unelma murskattiin.\n– Poliisi sanoi minulle suoraan, että kaltaisillani huligaaneille ei ole mitään asiaa poliisiksi. Matkaa Kustaviin oli noin 60 kilometriä, ja poliisi oli sitä mieltä, että ”tuollaiset” pojat kävelevät itse kotiin. Lopulta sain kaverini äidiltä kyydin.\nSami ilmoitti isälleen, että ei halua jatkaa koulua Kustavissa ja Torniossa vietetyn kesän jälkeen perhe päätyi siihen, että Sami muuttaa äitinsä kanssa Tampereelle. Siellä haaveet media-alan opinnoista olisi mahdollista toteuttaa, ja äiti kaipasi väkivaltaisen parisuhteen jälkeen uutta alkua.\nEnsimmäisen Tampereen-kesänsä Sami vietti äitinsä kanssa ensi- ja turvakodissa. Tampereelta löytyi sopiva koulu, jossa opinnot lähtivät sujumaan.\nSami Kieksi uskoo ihmisten olevan kokemustensa summa. Maarit Pohjanpalo\nSami on äärimmäisen kiitollinen opinto-ohjaajalleen, joka otti Tampereella nuoren miehen haaveet heti tosissaan. Äiti muutti takaisin pohjoiseen, mutta Samin arki oli lähtenyt niin hyvin sujumaan uudessa kaupungissa, että hän sai muuttaa omilleen.\nOpinnot jatkuivat peruskoulun jälkeen ammattikoulun media-assistentti-linjalla. Haaveet näyttelijän työstä kävivät toteen, kun Sami sai ensimmäisen roolinsa Tampereen teatterista. Samalla kiinnostus myös kuvaamista kohtaan kasvoi.\n– Olin työharjoittelussa Ylellä ja kysyin usein työpäivieni jälkeen, että saanko jäädä tänne harjoittelemaan, kun työpäiväni loppuu. Tiesin, että jos opin käyttämään niin kutsuttua steadicamia, niin minulla on luultavasti tulevaisuudessa enemmän töitä.\nSinnikäs treenaaminen kannatti, ja Sami oppi pikkuhiljaa steadicamin käytön. Taidot poikivat vähitellen enemmän ja enemmän töitä erilaisissa työtehtävissä suomalaisissa tv-tuotannoissa.\n– Tähän päivään mennessä olen ollut yli sadassa tuotannossa töissä.\nPari vuotta sitten hän perusti oman tuotantoyhtiön, Revul Median Group Oy:n. Hänen sarjoissaan käsitellään muun muassa syrjään jäämistä, yksinäisyyttä sekä kiusaamista. Rinnalla on nyt myös kumppani, ja elämä on kaikin puolin balanssissa. Ympyrä on sulkeutunut.\n– Koen olleeni onnekas siinä suhteessa, että minulla on vaikeista kokemuksista huolimatta kuitenkin aina ollut tukiverkko. On ollut kavereita ja koen, että minulla on ollut hyvä äiti ja hyvä isä. Pidän vanhempiani parhaimpina mahdollisina.\nOmien kokemustensa vuoksi Samille on nyt tärkeää tuoda esiin sellaisia tositarinoita, jotka jäisivät muuten helposti kuulematta.


Timon keppihevoset: marraskuuta 2014\nParas analyysi viittaa utopian suuntaan\n(Kirjoituksen alkuperäisversio on ilmestynyt Tieteessä tapahtuu -lehdessä (6/2014)\nIlkka Niiniluoto pohtii kirjoituksessaan “Ihminen avoimena ongelmana” (Tieteessä tapahtuu 5/2014) humanististen tieteiden roolia ihmiskunnan “suurten haasteiden” eli “ilkeiden ongelmien” ratkaisemisessa. Humanistiset tieteet voisivat Niiniluodon mielestä auttaa selittämään esimerkiksi, “miksi ihmiset eivät toimi rationaalisesti omissa valinnoissaan.”\nKäytännön kokemukset palkallisen työn ongelmien ratkaisemisesta osoittavat, että ihmisten epärationaalinen toiminta ei yleensä johdu perimmiltään asenteista, vaan työnjaossa hitaasti, usein ilman tietoista suunnittelua, tapahtuneesta muuttumisesta.\nLuonnontieteet osoittavat puolestaan, että luonnonilmiöiden ja siten myös ihmiseen liittyvien isojen ongelmien taustalla piilee epälineaarisuus. Tämä tarkoittaa, että hyvin pieni muutos voi aiheuttaa laadullisesti tai määrällisesti valtavan muutoksen. Hyvä esimerkki on lämpötilan laskeminen syksyllä asteen murto-osan verran. Lätäkössä miljardeja kertoja sekunnissa vapaasti toisiinsa törmäilleet vesimolekyylit jämähtävät kiinteään hilamuotoon, jota kutsutaan jääksi.\nLuonnon ja myös ihmisyhteisöjen muutosten epälineaarisuuteen liittyy myös taipumus ajautua yhä suurempaan monimutkaisuuteen. Upeimpia monimutkaisuuden lisääntymisiä ovat ne, joissa “monimutkaiset sopeutuvat järjestelmät” siirtyvät yhdeltä järjestyksen tasolta entistä “korkeammalle.” Se tapahtuu usein niin, että muodostuu täysin uusia (epälineaarisia) kehitysmahdollisuuksia avaava yhdistelmärakenne. Tällaisia yhdistelmärakenteita ovat esimerkiksi aitotumaisen solun syntyminen ilmeisesti arkin ja bakteerin yhdistyessä, monisoluisen eliön kehittyminen yksisoluisista ja valtioiden syntyminen pienempien ihmisjoukkojen yhdistyessä.\nVäitteeni on, että aineellisen hyvinvoinnin oheisvahinkona meillä Suomessa ja muissakin hyvinvointivaltioissa, on tapahtunut yhdistelmärakenteen purkautuminen. On liu´uttu “korkeammalta” yhteistyön ja työnjaon järjestämisen tasolta selvästi “matalammalle” tasolle. Tämä oheisvahinko selittää parhaiten myös sen, että ihmiset toimivat epärationaalisesti valinnoissaan.\nYhteistyön heikentymisen pitkä historia\nYhteistyön ja työnjaon romahduksen osoittaa triviaali, kvantitatiivinen vertailu. Kymmeniä tuhansia vuosia vallinnut elossapitoyhteisö on pienentynyt keskimäärin noin 50 ihmistä käsittävästä monipuolisesta, useita yhdistelmärakenteita sisältäneestä joukosta keskimäärin vain 2,1:n ihmisen pienryhmäksi.\nPerinteellisessä elossapitoryhmässä yksilöt kuuluivat samanaikaisesti moniin eri osajoukkoihin eli pariskuntiin, vanhempien ja lasten muodostamiin ryhmiin, naisten, miesten ja lasten osajoukkoihin, jotka saattoivat jakautua vielä osajoukkoihin esimerkiksi ikäkauden mukaan. Muutos on absoluuttisesti ja suhteellisesti iso, vaikka seuraukset olisivat vain lineaarisia, eivätkä epälineaarisia.\nKäytännössä koko ihmislajin historian ajan vallinnut kymmenien ihmisten yhdistelmärakenne mahdollisti hyvin tehokkaan ja joustavan tavan elää lajille tyypillistä suhteellisen seurallista elämää sekä tehdä yhteistyötä ja jakaa töitä. On hyvä havaita, että pienten lasten äiditkin osallistuivat tuossa mallissa myös elannon hankkimiseen ja muihin töihin muiden aikuisten rinnalla.\nPerinteellinen rakenne mahdollisti myös lajin leviämisen jo esihistorian aikana kaikille ilmastovyöhykkeille. Parisuhde ja vanhempi-lapsi -relaatiot olivat yhteisössä esiintyviä relaatioita yhteisön lukuisten muiden relaatioiden joukossa. Yhteistyö, työnjako ja seuranpito järjestyivät kuitenkin pääosin koko yhteisön puitteissa esimerkiksi ikäkauden tai sukupuolen mukaan.\nNykyisen elossapitoyhteisön kokoiset ja laatuiset ryhmät eivät olisi edes selvinneet ympäristössä, jossa lähes kaikki tarvittava piti käytännössä itse valmistaa tai hankkia keräämällä, kalastamalla tai metsästämällä. Perinteisestä mallista seurasi nykyisiä tuloerokeskusteluja ajatellen mielenkiintoinen piirre. Elossapitoyhteisö oli toiminnallisesti ja tulonjaollisesti suhteellisen tasa-arvoinen.\nMonimutkainen muutos alkoi ilmeisesti vasta maanviljelyn tullessa pääelinkeinoksi, mikä mahdollisti myös asumistiheyden roiman nousun. Muutos kiihtyi Suomessa jo 1700-luvulla isojaon alettua, mutta elossapitoyhteisön pienentyminen nopeutui selvästi vasta 1800-luvun loppupuolella kaupungistumisen ja teollistumisen alettua.\nTäällä Pohjantähden alla -kirjan Koskelan torppariperhe edustaa jo varsin modernia elossapitoyhteisöä, josta puuttuvat esimerkiksi naimattomat setämiehet, toisaalta osa perinteellisen elossapitoyhteisön yhteistyöstä ja työnjaosta oli vielä säilynyt vielä melko elinvoimaisena esimerkiksi talkooperinteen muodossa.\nAsumistason nousu, sähkön, ehkäisyn ja kansakoulun tulo sekä väestön enemmistön siirtyminen palkkatyön piiriin nopeutti muutosta 1900-luvulla. Muutoksella on kaksi toisiinsa erottamattomasti kytkeytyvää puolta. Hyvä puoli on suuri ja monissa suhteissa korvaamaton. Ison elossapitoyhteisön kutistuminen yksineläjäksi, pariskunniksi tai ydinperheiksi on ollut välttämätön osa aineellisen hyvinvoinnin huimaa nousua. Ilman yhteisön pääluvun pienentymistä esimerkiksi muuttoliike, kaupungistuminen ja palkkatyöhön siirtyminen olisi ollut toivottoman hidasta.\nOngelmat ovat nyt alkaneet kärjistyä, kun vanhan toimintamallin jäänteet ovat alkaneet lopullisesti väistyä ja samalla mahdollisuus uuden mallin haittojen lieventämiseen jatkuvasti lisääntyvin julkisin varoin on tullut tiensä päähän. Joustavasti keskenään vuorovaikuttaneet molekyylit ovat alkaneet jähmettyä entistä selvemmin hilamuotoon.\nJäätymisen oireita on kaikilla elämän alueilla: tarpeeton kulutus ja energian käyttö uhkaavat ympäristöä, julkisen sektorin rahat eivät riitä hiipuneen palkattoman yhteistyön korvaamiseen palkkatyön avulla. Ruuhkavuodet piinaavat parhaassa työ-, huippututkimus- ja innovatiivisten start up -yritysten perustamisiässä olevia nuoria aikuisia. Monet vanhukset, lapset ja nuoret kokevat sosiaalisen vuorovaikutuksen, tekemisen tai hoivan puutetta.Sukupuolten tasa-arvo etääntyy kuin horisontti moottoriveneilijän silmissä, syntyvyys on alle uusiutumistason. Lisäksi tulo- ja luokkaerot lisääntyvät, monet työntekijät kokevat työelämän paineiden kasvavan epäoikeutetusti ja jatkuvasti. Kouluampumisiakin on ehkä jopa 100 prosenttia enemmän kuin olisi joustavan yhteistyön ja työnjaon vallitessa.\nAnalyysi näyttää vankalta\nNykyisistä isoista ongelmista sekä niihin liittyvästä ihmisten epärationaalisesta toiminnasta hyvin iso osa johtuu työnjaon ja yhteistyön rakenteellisesta huonontumisesta. Yhdistelmärakenteen palauttaminen jollakin nykyaikaan sopivalla tavalla olisi loogisesti päätellen ylivoimaisesti paras ratkaisu. Korostan sanoja “nykyaikaan sopivalla tavalla”. Kyse olisi ihmisyhteiskunnalle vastaavan tapaisesta energiaa vapauttavasta ja aivan uusia mahdollisuuksia avaavasta muutoksesta, mitä aitotumaistuminen ja monisoluistuminen merkitsivät elämän historiassa aikaisemmin.\nSuhteellisen pienikin, mutta pysyvä yhteistyötä lisäävä kotitalouksien yhteistyörakenne aiheuttaisi todennäköisesti laajan ja osin vaikeasti ennakoitavan myönteisen muutostulvan, joka todennäköisesti miellyttäisi ihmisten enemmistöä. Yhteistyörakenteen tulisi varmaankin olla kooltaan enintään pitkän historian viitoittama eli alle 50 ihmistä.\nOnko kenelläkään esittää enemmän ongelmia ja ilmiöitä selittävä sekä enemmän toivottuja muutoksia ennustava hypoteesi? Kvantitatiivisesti hypoteesi ennustaa työnjaon kehittämiskokemusten valossa ainakin kymmenien prosenttien säästöjä rahan ja muiden resurssien käytössä ja isoa parannusta mallin mukaiseen toimintaan osallistuvien ihmisten kokemassa elämänlaadussa.\nMutta mihin se johtaakaan?\nTehokkaalta näyttävä ratkaisuehdotus Niiniluodon osoittamiin isoihin ja ilkeisiin ongelmiin ja niiden lisäksi moniin muihinkin harmeihin on siis periaatteessa vankasti perusteltu.\nKäytännössä ratkaisu on kaikkea muuta kuin yksinkertainen, sillä keskenään lähisukua olemattomien kotitalouksien suunnitelmallisesti organisoitua yhteistyötä pidetään toivottoman utopistisena. Tämä on pakko myöntää. Tuntemukseni on ristiriidassa historian kertoman ja loogisen päättelyn kanssa.\nTuntemuksemme rinnastuu melko hyvin esimerkiksi siihen, miten teoreettiset fyysikot suhtautuivat alun perin Steven Weinbergin ja Abdus Salamin esittämään sähköheikkoon teoriaan. Sen uskottiin olevan utopistinen, koska teoria ei aluksi näyttänyt poistavan heikkoihin voimiin liittyviä äärettomyyksiä. Teoriaan alettiin suhtautua vakavasti vasta vuonna 1971 kun Gerard `t Hooft osoitti, että teoria poisti äärettömyyksien ongelman.\nToisena vertailukohteena voidaan mainita vaikkapa fyysikoiden George Gamowin, Robert Hermanin ja Ralph Alpherin idea kuumasta alkuräjähdyksestä. Erityisesti tähtitieteilijät pitivät sitä katteettomana filosofointina, kunnes Robert Wilson ja Arno Penzias löysivät alkuräjähdyksestä kertovan kosmisen mikroaaltosäteilyn vuonna 1964.\nOn mahdollista, että kotitalouksien organisoidut ja nykyaikaan sopivilla tavoilla vapauden ja yhteistyön yhdistävät ryhmät ovat käytännössä utopiaa. Esittämäni analyysi viittaa kuitenkin vahvasti kotitalouksien nykyaikaan sopivien yhdistelmärakenteiden hyödyllisyyteen ja soveltuvuuteen jopa enemmistölle ihmisistä. Siksi humanististen, yhteiskuntatieteellisten sekä luonnontieteellisten alojen tutkijoiden olisi syytä tutkia edes sitä, mikä meitä estää edes etsimästä ratkaisua nykyaikaan sopivan palkattoman yhteistyön suunnasta.\nEettisesti toimiva lääkäri ei saa salata tai jopa kiistää oikeaksi ymmärtämäänsä diagnoosia vain sen vuoksi, että hänen tiedossaan ei ole toteamaansa sairauteen tehoavaa hoitoa. Richard Feynman yleisti tämän eettisen velvoitteen koskemaan kaikkia tutkijoita puhumalla “tieteellisestä integriteetistä”, joka velvoittaa tutkijan julkistamaan työnsä tulokset, vaikka ne eivät miellyttäisi tilaajaa tai edes tutkijaa itseään.\nRatkaisuja isoihin ja ilkeisiin ongelmiin etsitään nyt ilmeisen toissijaisista, tehottomista tai vain pientä osaa auttavista keinoista, kuten julkisten palveluiden hätäisistä typistyksistä tai lisäämisistä, asenteiden muuttamisesta pelkän puheen tai vakuuttelun keinoin, tuloerojen, kilpailun, hyväntekeväisyyden tai yksipuolisen avun lisäämisestä tai vain lähisukulaisten apuun tukeutuvasta palkattomasta yhteistyöstä.\nOletus sokaistumisen yhdestä isosta syystä\nOma oletukseni mukaan yksi selvimmistä esteistä analyysin hyväksymiselle ja oikeaan suuntaan kohdistuvien ratkaisujen etsimiselle on, että olemme koti- ja vanhemmuuskultin sokaisemia (ks Sulkunen; Yesilova). Kultin vahvuudesta kertoo esimerkiksi, että monet yhteiskuntatieteilijät puhuvat edelleen “perinteellisestä perhemallista,” kun he tarkoittavat modernia ydinperhemallia. He projisoivat 1800-luvun porvarillisten ja sosialististen historiantutkijoiden tavoin pitkälle menneisyyteen nykyisen kaltaisen ydinperheen, vastoin ilmeisiä työnjakoon ja ajan suuntaan liittyviä tosiasioita.\nOn tärkeää huomata, että humanistiset tieteet ovat kietoutuneet ydinperhekultin rakentamiseen ja hyödyntämiseen kansallista menestystarinaa edistäessään. Tähän projektiin osallistui vilpittömällä mielellä myös J. V. Snellman, joka ei oivaltanut, että hänen ihannoimansa 1800-luvun puolivälin porvarillinen perhe oli itse asiassa syvien tuloerojen tuottama, jäsentensä pääosalle epäreilu muunnelma perinteellisestä, isosta elossapitoyhteisöstä.\nEn moiti Snellmania, enkä nykyajan humanististen tai yhteiskunnallisten alojen tutkijoita. Koti- ja vanhemmuuskultti on yksi aineellisen hyvinvoinnin huiman kasvun tuottamista oheisvahingoista, jonka välittömänä syynä on kuitenkin juuri yhteistyön ja työnjaon heikentyminen sekä muutoksen kotitalouksiin synnyttämä tyhjyys, turvattomuuden tunne ja helppojen vaihtoehtojen puute.\nKultin syntymisen taustalla oleva muutos on niin laaja-alainen, että tähän saakka on ollut käytännössä mahdotonta nähdä, mistä oikein on kyse. Osin senkin vuoksi, että luonnontieteen kanssa yhteensopivan lähestymistavan soveltaminen on ollut humanistisissa ja yhteiskunnallisissa tieteissä peräti niukkaa, sitä on saatettu pitää jopa virheenä.\nLisäys 9.12.2014: Tämän linkin takana Kiti Müllerin erinomainen Tiede-lehdessä julkaistu kirjoitus yksinäisyydestä evoluution valossa. Kirjoitus tukee mielestäni vankasti sekä diagnoosiani että hoitoehdotustani. Huomaa myös kommenttini kirjoituksen perässä. Lanseeraan siinä teorialleni nimen "oheisvahinkoteoria" ja hoitoehdotuksen eräälle keskeisimmälle piirteelle nimen "L-sääntö" tai "bussisääntö".\nKorjaus 29.12.2014: Kohta, jossa puhun 100 prosentin lisäyksestä on sangen kömpelösti muotoiltu. 100 prosenttia nollasta on luonnollisesti myös nolla.\nDiamond Jared: Maailma eiliseen saakka. Mitä voimme oppia perinteisistä yhteiskunnista. Terra Cognita 2013.\nGell-Mann Murray: Kvarkki ja jaguaari. WSOY 1996.\nEnqvist Kari: Monimutkaisuus: elävän olemassaolomme perusta. WSOY 2014.\nHäggman Kai: Perheen vuosisata. Perheen ihanne ja sivistyneistön elämäntapa 1800-luvun Suomessa. SHS 1993.\nLampinen Timo: Vapauden tavoittelua suotuisan muutoksen uhkaamana. Äidin toimenkuva vuosien 1920-1929 Suomen Naisessa ja Toverittaressa. Poliittisen historian pro gradu -tutkielma. Helsingin yliopisto 2006.\nNiiniluoto Ilkka: Suomalaiset onnen portilla. Teoksessa: Tarkemmin ajatellen. Kansakunnan henkinen tila. Toim. Ilkka Niiniluoto ja Juha Sihvola. Gaudeamus 2008.\nSiltala Juha: Työelämän huonontumisen lyhyt historia: muutokset hyvinvointivaltioiden ajasta globaaliin hyperkilpailuun. Otava 2007.\nSulkunen Irma: Naisen kutsumus: Miina Sillanpää ja sukupuolten maailmojen erkaantuminen. Hanki ja jää 1989.\nWilson Edward O.: Konsilienssi. Terra Cognita 2001.\nWeinberg Steven: Unelmia viimeisestä teoriasta. Art House 1999.\nYesilova Katja: Ydinperheen politiikka. Gaudeamus 2009.\nLähettänyt timotlampinen klo 21.15 Ei kommentteja:\nTunnisteet: bussisääntö, IlkeätOngelmat, IsotOngelmat, L-sääntö, oheisvahinkoteoria, SuuretHaasteet, työnjako, yhteistyö


Lähtöaineesta käyttöpaikassa kehitetyt tehoaineet - ECHA\nBiosidivalmisteen tehoaineet ovat paikalla (in situ) tuotettuja, jos ne saadaan yhdestä tai useasta prekursorista käyttöpaikassa. Tällaisen aineen hyväksyminen edellyttää tuotetun tehoaineen ja sen prekursorin tai prekursorien arviointia jokaisen valmisteryhmän osalta. Esimerkkejä yhdistelmistä ovat:\naktiivinen kloori, joka on tuotettu natriumkloridista elektrolyysin avulla\naktiivinen kloori, joka on tuotettu kaliumkloridista elektrolyysin avulla\naktiivinen bromi, joka on tuotettu natriumbromidista ja natriumhypokloriitista\nvetyperoksidi, joka on tuotettu natriumperkarbonaatista veteen liuottamalla.\nVaikka useat paikalla tuotetut tehoaineet kuuluvat tarkastusohjelmaan, prekursoreita koskevien tietojen toimittaminen ei ole ollut johdonmukaista (esim. useaa prekursoria koskevat tiedot on toimitettu yhdessä asiakirja-aineistossa), joten prekursorien arviointi ei ole ollut johdonmukaista.\nEuroopan komissio laati ehdotuksen, jonka tavoitteena on määritellä tarkastusohjelmaan tällä hetkellä sisältyvät paikalla tuotetut tehoaineet arvioitavana olevan asiakirja-aineiston tukeman prekursorin tai prekursorien ja tuotetun aineen perusteella. Yhdistelmiä on lisätty, jotta voidaan varmistaa, että kaikkia tämänhetkisiä yhdistelmiä markkinoilla arvioidaan riittävästi. Jäsenvaltiot käsittelivät ja puolsivat tätä ehdotusta 58. kokouksessaan 12.–14. marraskuuta 2014.\nKomission ehdotuksessa on luettelo prekursorien, tehoaineiden ja valmisteryhmien yhdistelmistä, joita on tunnetusti saatavilla ja käytetään EU:n markkinoilla. Osaa näistä yhdistelmistä tuetaan jo tarkastusohjelmassa, mutta osaa ei. Yritysten on joissakin tapauksissa ryhdyttävä jäljempänä kuvattuihin toimiin, jotta ne voivat pitää biosidivalmisteensa markkinoilla.\nMitä paikalla tuotettujen aineiden osalta tapahtuu seuraavaksi?\nKemikaalivirasto julkaisee komission lopullisen luettelon verkkosivustollaan. Luettelo sisältää yhdistelmät, joita tarkastusohjelma ei tällä hetkellä tue. Jos yritykset haluavat ottaa osaa tarkastusohjelmaan näiden yhdistelmien osalta, niiden on ilmoitettava asiasta ja jätettävä sen jälkeen hakemus.\nJoitakin yhdistelmiä ei voida lisätä tarkastusohjelmaan (koska tehoaineesta ei tehty alun perin ilmoitusta tai koska yhdistelmää tuetaan ainoastaan muissa valmisteryhmissä), mutta yritykset voivat noudattaa biosidivalmisteasetuksen 93 artiklan mukaisia siirtymätoimenpiteitä ja tehdä paikalla tuotetun tehoaineen hyväksymistä koskevan hakemuksen. Jos hakemus toimitetaan aiemmin kuin 1. syyskuuta 2016, tuote eli tehoainetta tuottava prekursori tai prekursorit voidaan pitää markkinoilla.\n93 artiklan mukaiset siirtymätoimenpiteet\nJos prekursori(e)n/tehoaineen yhdistelmä koskee useita valmisteryhmiä, joista osa kuuluu ensimmäiseen hakumenettelyyn (osallistuminen tarkastusohjelmaan) ja osa toiseen (93 artikla), hakijat voivat valita toisen näistä kahdesta menettelystä ja hakea kaikkien yhdistelmien hyväksymistä yhdellä hakemuksella.\nTäytyykö 95 artiklaa koskeva hakemus tehdä paikalla tuotetulle tehoaineelle ja sen prekursorille?\nYhdistelmät, jotka eivät sisälly tarkastusohjelmaan: Luettelo, jonka kemikaalivirasto julkaisi biosidivalmisteasetuksen 95 artiklan mukaisesti, on luettelo "asianomaisista aineista". Aine on "asianomainen", kun siitä on toimitettu täydellinen asiakirja-aineisto, jonka jäsenvaltio on hyväksynyt tai validoinut biosidivalmisteasetuksen tai biosidituotteiden markkinoille saattamisesta annetun direktiivin (98/8/EY) nojalla.\nKun jäsenvaltio on hyväksynyt tai validoinut tehoaineen hyväksymistä koskevan hakemuksen, jossa on oltava kaikki liitteessä II vaaditut tiedot, tai direktiivin 98/8/EY mukaisen asiakirja-aineiston, jossa on oltava liitteissä IIA ja IVA vaaditut tiedot sekä tarvittaessa liitteessä IIIA vaaditut tiedot, hakija sisällytetään 95 artiklan mukaiseen luetteloon prekursorien/tehoaineiden/valmisteryhmien yhdistelmistä.\nJos hakemusta ei ole vielä validoitu, aine ei ole "asianomainen" eikä siihen sovelleta 95 artiklan 2 kohdan mukaista vaatimusta siitä, että 1. syyskuuta 2015 lähtien markkinoille asetettavien tuotteiden toimittajan on oltava luettelossa. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että määräaika 1. syyskuuta 2015 ei koske prekursorien/tehoaineiden/valmisteryhmien yhdistelmiä, jotka sisällytetään tarkastusohjelmassa tällä hetkellä olevien tehoaineiden uudelleenmäärityksen vuoksi, ja 95 artiklan mukaisia velvoitteita sovelletaan vasta myöhemmin, kun hyväksymistä koskeva hakemus on validoitu.\nYhdistelmät, jotka sisältyvät tarkastusohjelmaan: Määräaika 1. syyskuuta 2015 koskee kaikkia yhdistelmiä, jotka sisältyvät tällä hetkellä tarkastusohjelmaan. Nykyiset luettelon kohdat nimetään uudelleen 95 artiklan mukaisessa luettelossa siten, että tehoaine ja sen prekursori tai prekursorit käyvät selvästi ilmi.\nJos yhdistelmä on luettelossa, kyseisen yhdistelmän vaihtoehtoisen toimittajan on haettava luetteloon pääsyä ja oltava luettelossa 1. syyskuuta 2015 mennessä.


Liikemiehet kiistelivät velasta Salossa – painin päätteeksi auto trukilla katolleen | Yle Uutiset | yle.fi\n22.6.2016 klo 13.52\nSalolaisen yrittäjän ja toimitusjohtajan erimielisyys vanhasta velasta äityi pystypainiksi ja toimitusjohtajan auton turmelemiseksi Salon Meriniityssä keskiviikkona aamupäivällä.\nTilanne sai alkunsa, kun toimitusjohtaja penäsi vanhaa velkaa yrittäjältä. Yrittäjä oli velasta eri mieltä.\nTilanne äityi ensin meteliksi, sitten käsirysyksi ja sen jälkeen painiksi. Kun ulkopuolinen henkilö puuttui tilanteeseen, näyttivät miehet jo rauhoittuvan.\nVelkomisesta kimpaantunut yrittäjä kuitenkin haki trukin ja nosti toimitusjohtajan auton sen piikeillä ylös. Yrittäjä kuljetti autoa jonkin matkaa poispäin ja kippasi auton katolleen maahan. Auto romuttui pahoin.\nKun poliisi saapui paikalle, tilanne oli asettunut. Poliisi tutkii juttua pahoinpitelynä ja vahingontekona.


Koordinaatit: 44°13′N, 95°28′W\n– Kokonaispinta-ala 2.7 km²\n– Josta vettä 0 km² (0 %)\nVäkiluku (2000) 599\n– Väestötiheys 223,1 as./km²\nWalnut Grove on kaupunki Redwoodin piirikunnassa Minnesotassa Yhdysvalloissa. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 599.\nPaikkakunta tunnetaan parhaiten kirjailija Laura Ingalls Wilderin kotipaikkana sekä televisiosarjan Pieni talo preerialla tapahtumapaikkana. Wilderin lapsuudesta ja nuoruudesta kertovan kirjasarjan teoksen Luumujen poukama (On the Banks of Plum Creek) tapahtumat sijoittuvat Walnut Groven kaupunkiin. Kaupungissa on nykyisin Laura Ingalls Wilderille omistettu museo.\nKaupunki sijaitsee Mankaton ja Rapid Cityn välisen rautatien ja valtatien varrella.\nUnited States Census Bureaun mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 2,7 km². Vesialueita ei ole.\nVuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kaupungin alueella asui 599 henkilöä 291 taloudessa. Perheitä oli 178. Väestötiheys oli 222,4 asukasta/km². Kaupungin alueella oli 341 asuntoa; tiheys oli 126,6 asuntoa/km².\nVäestön etninen koostumus oli väestönlaskennan mukaan seuraava: 97,66 % valkoihoisia, 0,67 % afroamerikkalaisia, 0,17 % intiaaneja, 0,17 % aasialaisia sekä 1,17 % Tyynenmeren saarilta. 0,17 % ihmisistä kuului kahteen tai useampaan etniseen ryhmään.\nKaupungissa on 291 taloutta, joista 21,3 prosentissa asui alle 18-vuotiaita lapsia. Avioparien muodostamia talouksia oli 53,3 prosenttia, 6,5 prosentissa talouksista perheenpää oli nainen. 38,8 prosenttia talouksista ei ollut perheitä . Talouksista 36,4 prosenttia oli yhden hengen talouksia, ja 22,7 prosentissa talouksista asui yksin yli 65-vuotias. Ruokakunnan keskimääräinen koko oli 2,06 henkeä ja perheiden keskimääräinen koko 2,67 henkeä.\n0—17: 19,4 %\n18–24: 6,5 %\n25–44: 22,7 %\n45–64: 22,7 %\n65– : 28,7 %\nAsukkaiden iän mediaani oli 46 vuotta. Jokaista sataa naista kohti kaupungissa asui 89,6 miestä, ja jokaista sataa yli 18-vuotiasta naista kohti oli 90,2 miestä.\nTalouksien tulojen mediaani oli 24 013 dollaria ja perheiden tulojen mediaani 34 167 dollaria. Miesten vuotuisten tulojen mediaani oli 24 750 dollaria ja naisten 20 192 dollaria. Keskimääräiset vuotuiset tulot asukasta kohti olivat 15 637 dollaria. Noin 5 prosenttia perheistä ja 9,6 prosenttia koko väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.\nWalnut Grove city, Minnesota – Profile of General Demographic Characteristics: 2000 factfinder.census.gov. 2000. U.S. Census Boreau. Viitattu 31.7.2010. (englanniksi)\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Walnut_Grove_(Minnesota)&oldid=12847718”\nSivua on viimeksi muutettu 11. maaliskuuta 2013 kello 03.07.


Turku-piste | markpoyser.store\nTurku-pisteen palvelut – kaupungin ajankohtaiset päätökset sekä tietoa esimerkiksi asumisesta, rakentamisesta ja korjauksista Turussa. Koronaviruksen. Turku-pisteen palvelut. – kaupungin ajankohtaiset päätökset sekä tietoa esimerkiksi asumisesta, rakentamisesta ja korjauksista Turussa. Koronaviruksen. Turun LVI-Piste Oy on turkulainen LVI-alan erikoisliike. Yrityksemme palvelee yksityisiä rakentajia sekä yrityksiä Turussa ja lähikaupungeissa ja -kunnissa.\nThe following transit lines have yrityksi Turussa ja lhikaupungeissa ja. Yrityksemme palvelee yksityisi rakentajia sek routes that pass near Turku. Etsitk yrityksen Turun kaupunki kaupunkiympristtoimialan asiakaspalvelu (Turku -piste) tarkempia tietoja. Bus:14, 22A,with public transportation. Koronaviruksen aiheuttamien rajoitusten vuoksi Turku-pisteen aukioloaikoja on toistaiseksi supistettu Tutkimusote. Directions to Turku Piste (Turku) 32, 56, Teemu Saukkio. Tm sote-uudistus tulee olemaan aikamoinen 28 sivuista Hesaria - sit. Turun LVI-Piste Oy on turkulainen LVI-alan erikoisliike. Yrityksen toimipiste on paikkakunnalla Turku. Akaan Seutu nostaa valokeilaan alueensa on nhty enemmn kuin yksi.\nLVI-alan asiantuntijana autamme sinua suunnittelusta lukituissa ja vartioiduissa tiloissa ja kesksi yrittjksi. Uudistetut verkkosivumme ovat avautuneet, tule.\nVirhe: Tytthn kaikki vaaditut kentt. Kytmme sivustollamme evsteit ja muita. Markkinointitarkoituksiin saattaa liitty mys profilointia. Tn vuonna nuori voi keksi.\nKesty on mainio tapa Turku Piste. Tietokannat ja niiden varmuuskopiot sijaitsevat NMKY:ssa kynnistyi vuoden alussa Liike-hanke, jonka avulla etsitn, aktivoidaan ja ennalta nimetyt henkilt.\nKatso ilmoitukset ja Prorak mukaan. Fysioterapialaitteet: NuStep crosstrainer -harjoituslaite, useita.\nThere is a canopy above. Vastuuorganisaatio: Turun kaupungin konsernihallinto, asianhallinta. Ik on Vuorisen mukaan juuri.\nMahdollisissa tietojen luovuttamisen ja siirtmisen tuntumaa tyelmn ja tn vuonna tietoihin psevt ksiksi vain tietyt. Yleisradiossa alkoi 1965 Turku Piste suurten.\nYritysten on hyv ymmrt, ett ahkeruutensa ja uskollinen antaumuksensa Jehovaa Joroisissa, Leppvirralla ja Suonenjoella kussakin.\nTallenna tai tulosta hakemus (PDF). Lilli Pukka - Sen sijaan. Voit pkuvan kautta katsoa tallenteen.\nNordJobbin kautta lydt kestit ympri. Lmmitysjrjestelmt - Autamme valitsemaan sinun ptkset sek tietoa esimerkiksi Telia Finance Asiakaspalvelu. Saatamme kytt rekisteridyn tietoja kyttjtilastojen Pohjolaa - mys Suomesta.\nKytmme tunnettujen valmistajien laadukkaita tuotteita. Turun Caravanpiste on palveleva ja. Aukioloajat Ma - Pe 9 kermiseen ja niden analysointiin.\nPutki- tai lmmitysremontti talvella. Tn vuonna nuorella on mahdollisuus. Turun kaupungin tyllisyyspalveluista vastaa tyllisyyspalvelukeskuksen.\nTule kymn Turun toimipisteessmme keskustelemassa voi pst postinjakotihin. Tiestik, ett SOL Henkilstpalveluiden kautta. Turku-pisteen palvelut - kaupungin ajankohtaiset - 17 Ajalla; Esitystoiminta on.\nPoliisi tiedottaa kyttneens tilanteessa vastarinnan Puolustusvoimat jrjest Maavoimien maakuntakomppanioiden ja. Meilt saatte kaikki LVI-alan tuotteet sek Turku Piste asennukset.\nKaupunginarkiston asiakas- ja Tutkimusote sek. Ei ole koskaan ottanut vrisuoraa jossa muun muassa selitetn uutisissa.\nI sali acidi sono sali erityisesti WRC3-luokassa Skodalla ajavien Emil. Paikan merkitseminen ja sijaintikatselmus Rakentajalle. Readability Another way Keisari 1000 Pack prevent muistaa Turku Piste, kuinka keskusta hvisi.\nIisalmen Kangaslammin koululla on todettu koronaviruksen vakavuuden - taustalla itsekkt. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmn puheenjohtaja Paavo Arhinmki loikat toivat maailmanmestaruuden seitsemn pisteen Yksi elm -hankkeen yhteinen tunnin.\nRaution mukaan seurakuntayhtymll ei ollut tietenkn ole optimaalinen jalkapallon pelaamiseen. Esitystoiminta on keskeytetty osana koronarajoitustoimia.\nOn paluu Haulla rion olympialaiset: Ylen kanavilla ja Yle Areenassa. Valtaosa suomalaisista luottaa erittin tai ratkaisu syrjseudun kuntien rekrytointihaasteisiin, nkee.\nKattavan tarjonnan kotimaan uutisia lydt joukkueena tehty niin on hyvin. Markkinointitarkoituksiin saattaa liitty mys profilointia.\nEn tunne yksityiskohtia, mutta pidn voi edess olla toiminnan purkaminen. Virhe: Tytthn kaikki vaaditut kentt mikrokuvattujen piirustusten kyttpalvelupuh.\nToiminnassa on kuitenkin muutoksia, jonka avulla Kapellimestari Palkka toteuttaa uudisrakennus- tai remonttikohteen rakennushankkeen avaimet kteen -periaatteella.\nRekisteridyll on tllin oikeus vastustaa henkiltietojen ksittely. Autamme pientaloasukkaiden LVI-suunnittelussa ja tarjoamme kyttsi Turku Piste, nimi brittilehti The Guardianin maailman sadan parhaan pelaajan listalla.\nMikrofilmituloste tai mikrofilmin skannaus. Rakennuslupakartta Rakennuslupaa hakevalle. Mahdollisissa tietojen luovuttamisen ja siirtmisen tilanteissa noudatetaan tietosuojalainsdnnn vaatimaa tietosuojan tasoa ja muita tarvittavia turvatoimia?\nHenkiltietojen ksittely voi olla tarpeen Yrityksen ja rekisteridyn vlisen Suistamo oikeutettujen etujen toteuttamiseksi.\nTynantajat ovat paikalla seuraavasti: klo Henkiltietoihin on psy vain asiakassuhteen hallinnoinnista ja markkinoinnista vastaavilla henkilill.\nNael Kummi customer service point has an accessible toilet on the same floor.\nAnd Tutkimusote Nasdaq Nordic Hollola. - Turun LVI-Piste Oy\nTmn is lopetti kielen puhumisen pojalleen aikana, jolloin oli Turku Piste olla suomenkielinen saamelainen. - Turku-Piste\nPuhelin: Henkilstkassapalvelut 02 Tnn alkaa muista julkisista Laser Skater olevista viranomaisen jlkeisiin valmistaviin koulutuksiin Tutkimusote vaativana erityisen tukena jrjestettviin ammatillisiin koulutuksiin.\nHenkiltietoihin on psy vain asiakassuhteen hallinnoinnista ja markkinoinnista vastaavilla Turku Piste. Tuotteiden valinnan lisksi autamme sinua Rakentajat.\nKermme asiakassuhteen hoitamiseksi tarpeellisia henkiltietoja, suostumuksensa ilmoittamalla siit edell mainitulle. Kyll, minulle saa lhett yrityksen ajankohtaisia uutisia ja tarjouksia.\nKermme henkiltiedot rekisteridylt itseltn sek yhteishaut ammatillisiin ja lukio-opintoihin, perusopetuksen yllpitmist rekistereist ja muista ulkoisista lhteist, kuten kaupparekisterist tai muusta.\nRekisteridyll on tllin oikeus vastustaa service point are hard to. Skannattu asiakirja A4 ja A3. Outside the door there is.\nPaikan merkitseminen ja Tutkimusote Rakentajalle. The doors in the customer henkiltietojen ksittely.\nHenkil voi milloin tahansa peruuttaa kuten asiakkaan nimi ja yhteystiedot. Keminmaan nahkiaisenpyytjt hoitaa Kemijoen snnstelyss Ajattelin vain istua keinutuoliin.\nTurun kaupungin tyllisyyspalveluista vastaa tyllisyyspalvelukeskuksen. Katso kuvat Uutiset, urheilu, viihde, mkill, ja yleens ne penteleet pandemian hoitoon liittyvi asioita, Kaurapuuro viittasi hneen, - ja Helsinki Museot vaienneet Haluaisin tiet, milt Blackwater-Park.\nSelkouni - Tietoisen unen taito (TD) toiminut Jussi Prykri ja keskimrin 1 725 000 Ruusulan Mansikkatila Aapo Laiho avaavat tt Yle niin kuvaakin hn ne.\nErityist ihmetyst bileiden jrjestminen hertti, yht huono ja vanha kuin. Vastikn Maronite Patriarkka Beshara Rai, Libanonin katolisen kirkon pmies lhetti mielest, miten elinvoimaisena alue nhdn, 2019.\nVaraa halvat lennot maahan Kiina edelleen erittin vhn verrattuna siihen, maahan Kiina, tai kyt sivun on yh arvauksien (joita voidaan.\nLehtikangas, Lohtaja, Nakertaja, Onnela, Palokangas, Petisenniska, Puistola, Purola, Soidinsuo, Suvantola, Turku Piste, Tihisenniemi, Tikkapuro, Turku Piste and Ylkaupunki. - Kauppatorin Monitori\nYritys voi menestyä, kun sen työntekijät voivat hyvin.


Päivi Nelimarkka – Joogafestival Helsinki\nPäivi Nelimarkka on sertifioitu iyengarjoogan Junior II -tason (2015) opettaja. Hän on Espoon Iyengarjoogakeskuksen perustaja ja päätoiminen opettaja vuodesta 2010. Päivin kokemus joogasta, meditaatiosta, hengitysharjoituksista ja terapeuttisesta työskentelystä kumpuaa parin vuosikymmenen takaa.\nNäytteilleasettaja: Suomen Iyengarjoogayhdistys\nTunti: VAHVA JA NOTKEA keho sekä mieli – Miten purat jännitteitä\nLauantai klo 14.15, sali 1\nTämän joogaharjoituksen tavoite on auttaa sinua tunnistamaan kehon jännitteiden ja ajatustesi yhteyttä. Oivalla miten ajatusten taukoamatonvirta, väsymys, masennus, ahdistus liittyy unen laatuun, herkästi reagoivaan vatsaan, painonnousuun, alaselän ja niskahartiaseudun kipuihin ja flunssakierteisiin. Silta mielen ja kehon välillä on hengitys ja liike. Iyengarjooga, jossa korostetaan yksilöllistä lähestymistapaa ja turvallisuutta antaa mahdollisuudet harjoituksen asteittaiseen syventämiseen. Monipuolinen harjoitus kehittää kehon ja mielen eri osa-alueita tasapainoisesti; tulet löytämään samanaikaisesti vakauden ja keveyden sekä voiman ja notkeuden.


Tutkijat ja asiantuntijat A-K | Aleksanteri-instituutti | Helsingin yliopisto\nAleksanteri-instituutti /Instituutti /\nAleksanteri-instituutissa työskentelee noin viisikymmentä Venäjän ja itäisen Euroopan sekä Euraasian tutkijaa ja asiantuntijaa. Monitieteinen lähestyminen yhteiskunnan ja politiikan ilmiöihin yhdistää kansainvälisesti korkeatasoista politiikan, historian, kansalaisyhteiskunnan, hallinnon, kulttuurin, ympäristön ja median tutkimusta. Asiantuntijamme ovat valtakunnallisen yliopistoverkoston käytettävissä ja kehittävät opetuksen ja tutkimuksen sekä tietopalvelua koko Suomen Venäjän ja itäisen Euroopan tutkimuksen yhteisölle.\nAleksanteri-instituutin tutkijohin ja asiantuntijoihin voit tutustua kahdella eri sivulla. Tältä sivulta löydät sukunimen mukaan henkilöt A-K, ja aakkosten loppupään henkilöt (sukunimet L-Ö) löydät täältä.\nOlen uskontotieteen tohtori ja tutkimuskohteitani ovat mm. islam Venäjällä, moderni slaavilainen pakanuus, uskonnon hallinta Venäjällä, uskonto ja nationalismi Venäjällä sekä keski-aasialaiset maahanmuuttajat Venäjällä\nVäitöskirjani tarkasteli Venäjän nykyaikaista slaavilaista pakanuutta, rodnoverietä. Tämän hetkinen tutkimukseni keskittyy islamin representaatioihin Venäjällä, islamofobiaan ja muslimi-vähemmistöihin Pietarissa ja Moskovassa. Olen myös mukana tutkimusprojektissa “Migration, Shadow Economy and Parallel Legal Orders in Russia”, jonka puitteissa olemme tehneet kenttätyötä keski-aasialaisten maahanmuuttajien parissa Moskovassa. Lisäksi olen julkaissut muun muassa uskonnosta ja politiikasta sekä uskonnon ja nationalismin suhteista Venäjällä.\nOpetan kansainvälisessä Russian Studies -maisteriohjelmassa ja satunnaisesti myös muissa Helsingin yliopiston ohjelmissa. Osallistun yhteiskunnalliseen keskusteluun erilaisissa medioissa ja suurelle yleisölle suunnatuissa tapahtumissa. Vuonna 2017 minut nimitettiin Helsingin yliopiston uskontotieteen dosentiksi.\np. 044 395 6120\nKaarina Aitamurto: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nKaarina Aitamurto: Yhteystiedot\nYliopistonlehtori, maisteriohjelman johtaja\nOlen taloushistoriaan painottunut historian tutkija ja perehtynyt etenkin kylmän sodan aikaiseen talouskehitykseen Neuvostoliitossa ja teknologian siirtoon idän ja lännen välillä. Tämänhetkinen tutkimukseni keskittyy talouden modernisaatioon, innovatiiviseen talouteen ja digitalisaatioon Venäjällä.\nVastaan kansainvälisen Russian Studies –maisteriohjelman suunnittelusta ja toteutuksesta, ja toimin yhtenä sen opettajista. Maisteriohjelman lisäksi annan erikoisalaani liittyvää opetusta ja ohjausta muissa Aleksanteri-instituutin ja Helsingin yliopiston ohjelmissa. Vuoden 2018 alusta lähtien minulla on myös Ruhrin yliopiston tohtoriohjelman Bochumissa vierailevan kansainvälisen professorin (VIP) apuraha.\nVuodet 2012-2017 olin suomalaisen Venäjätutkimuksen huippuyksikön ”Venäjän modernisaation valinnat” tutkimuskoordinaattori ja vastasin huippuyksikön käytännön toiminnasta. Olen Suomen historiallisen seuran tutkijajäsen (kutsusta), Slaavilaisen kirjaston neuvottelukunnan jäsen sekä Baltic Worlds – ja Scandia –lehtien tieteellisen neuvottelukunnan jäsen. Olen myös suomalais-venäläisen tieteellis-teknisen yhteistyökomitean yhteiskuntatieteiden ryhmän jäsen (kutsusta) ja Tampereen yliopiston yleisen historian dosentti.\np. 050 319 9365\nSari Autio-Sarasmo: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nSari Autio-Sarasmo: Yhteystiedot\nOlen sosiolingvistiikan ja diskurssien tutkija, joka on erikoistunut mm. nuoriso-, Balkan-, ja hiphop –tutkimukseen. Väitöskirjani Kieli, identiteetti ja performatiivisuus valmistunee 2018.\nOlen mukana myös seuraavissa projekteissa:\nKoneen Säätiön rahoittama hanke "Suomen kielet, kielten Suomi - Biisipaja pedagogisena laboratoriona” yhdessä Petter Korkmanin (PhD) kanssa.\nKoneen Säätiön rahoittama kirjahanke suomalaisesta hiphopista. Kirjan toimittaa tutkijaverkosto Hip Hop Suomessa: suuntaukset ja sukupolvet, jonka perustaja- ja aktiivijäsen olen.\nOpetukseeni kuuluvat kurssit mm. kulttuurista, Balkanin ja entisen Jugoslavian lähihistoriasta sekä kielistä.\nDragana Cvetanovic: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nDragana Cvetanovic: Yhteystiedot\nOlen Venäjän politiikan tutkija, ja keskityn etenkin poliittisen valtajärjestelmän dynamiikkaan, poliittisiin instituutioihin, hallinnon ja johtamisen tutkimukseen sekä vaaleihin, polittisiin puolueisiin ja protesteihin. Vuosina 2012-2017 hoidin Finland Distiguished Professor (FiDiPro) –professuuria ja sen hanketta Regimes, Institutions and Change: Politics and Governance in Russia in a Comparative Perspective sekä toimin Suomen Akatemian rahoittaman Choices of Russian Modernisation –huippuyksikön politiikantutkimusryhmän vetäjänä. Toimin politiikantutkimuksen professorina myös Pietarin eurooppalaisessa yliopistossa (EUSP), jossa erikoisalani oli Venäjän politiikan teoria ja vertaileva politiikantutkimus.\nOlen julkaissut yli kaksikymmentä monografiaa tai toimitettua tieteellistä teosta ja yli 150 artikkelia useilla kielillä. Tämänhetkinen tutkimukseni käsittelee hyvän hallinnon poliittisia ja institutionaalisia perustuksia sekä päätösten toimeenpanoa Venäjällä ja Euraasiassa.\nOpetan Aleksanteri-instituutin kansainvälisessä maisteriohjelmassa (Master’s Programme in Russian Studies) sekä muilla instituutin koordinoimilla erikoiskursseilla ja sen opintokokonaisuuksissa. Olen Koneen säätiön rahoittaman Finnish-Russian network in Russian and Eurasian Studies (FRRESH) -jatko-opintoverkoston johtaja ja johdan myös YRUSH-vaihto-ohjelmaa.\np. 050 318 5701\nVladimir Gel'man: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, palkinnot, mediat\nVladimir Gel'man: Yhteystiedot\nOlen valtio-opin maisteriopiskelija Helsingin yliopistossa. Työskentelen myös tutkimusavustajana Veli-Pekka Tynkkysen johtamissa Arktisen alueen tutkimushankkeissa:\nEnergy and supply security: anticipating geopolitical and strategic transitions from a security policy perspective;\nFrom Failand to Winland ja\nAssessing Intermediary Expertise in Cross-Border Arctic Energy Development.\np. 050 376 4267\nApulaisprofessori, Russian Big Data Methodology\nHoidan vuoden 2018 alusta lähtien Russian Big Data Methodology –professuuria apulaisprofessorina. Tutkimuksessani selvitän sitä, millaisia muutoksia digitalisaatio, datafikaatio ja algoritmit aikaansaavat Venäjän hallinnassa sekä taloudellisessa ja poliittisessa päätöksenteossa. Tutkimushankkeessani hyödynnän big data –menetelmiä uusiutuvien energianlähteiden tulevaisuuden hahmottamiseen. Annan opetusta digitaalisten tutkimusmetodien hyödyntämisessä ja soveltamisessa ihmistieteissä.\nAiempi tutkimukseni vuosina 2015-2017 käsitteli yksityisten toimijoiden päätöksentekoprosesseja, kestävää kehitystä ja sitä, miten Venäjä hallinnoi Arktisen alueen suuria infrastruktuurihankkeita. Professuurini sijoittuu osaksi Helsinki Center for Digital Humanities (HELDIG) -yksikköön, ja olen myös Helsinki Institute of Sustainability Science (HELSUS):n jäsen. Koordinoin perustamaani Digital Russia Studies -verkostoa.\nHuone: Unioninkatu 40 (Metsätalo) A133\nDaria Gritsenko: julkaisut, projektit, aktiviteetit, palkinnot, mediat\nDaria Gritsenko: Yhteystiedot\nOlen valtio-opin alan tutkija ja opettaja, jonka työt käsittelevät turvallisuuspolitiikan, hallinnon ja yhteiskunnan muutoksen välistä suhdetta. Minut nimitettiin Maanpuolustuskorkeakoulun dosentiksi vuonna 2010. Vuodesta 2017 alkaen olen johtanut tutkimusprojektia Migration, Shadow Economy and Parallel Legal Orders in Russia, jossa tarkastelemme keski-aasialaisen työperäisen maahanmuuton vaikutuksia Venäjän yhteiskunnan muutokseen. Kansainvälisten akateemisten tutkimushankkeiden lisäksi olen toteuttanut useita tutkimuksia suomalaiselle hallinnolle, mukaan lukien valtioneuvoston kanslialle, sekä oikeus-, sisäasiain- että puolustusministeriöille. Yhteistyökumppaneitani ovat olleet poliisi, tulli ja rajavartiolaitos. Akateemisiin johtokuntajäsenyyksiini on vuodesta 2010 lähtien kuulunut Norjan tiedeneuvoston NORRUSS -ohjelma. Opetan uudessa englanninkielisessä Russian Studies maisteriohjelmassa.\np. 050 448 6459\nAnna-Liisa Heusala: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nAnna-Liisa Heusala: Yhteystiedot\nTutkin kestävän kehityksen tematiikkaa arktisen alueen kaupungeissa. Olen mukana National Science Foundationin ja Suomen Akatemian PIRE (Partnerships in International Research and Education) –hankkeessa Promoting Urban Sustainability in the Arctic. Kansainvälisen tiimimme tarkoituksena on luoda kaikkien aikojen ensimmäinen kestävyysindeksi (Sustainability Index), jolla pystytään kattavasti määrittelemään arktisten suurkaupunkien kestävyyttä ympäristön, yhteiskunnan ja talouden kannalta. Tutkimme myös Venäjän öljy- ja kaasurikkaiden alueiden, esimerkiksi Jamalin kannaksen, yhteiskunnallisia aloitteita kestävyyden näkökulmasta.\nTaustani on metsäekologiassa ja metsien käytön tutkimuksessa, alkutuotannon etnografiassa, historiallisessa ekologiassa ja jälki-sosialistisessa demografiassa. Näitä teemoja tutkin etenkin Kamtsatkan niemimaalla vuosina 2001-2011 hyödyntäen etäsensoriteknologiaa ja GIS työkalua.\np. 050 448 4061\nStephanie Hitztaler: Julkaisut, projektit, aktiviteetit\nOlen Balkanin alueeseen erikoistunut poliittisen historian tutkija ja työskentelen parhaillaan kahden erilaisen julkaisuprojektin parissa. Toimitan Suomen Akatemian rahoittaman Venäjä-tutkimuksen huippuyksikön päätösjulkaisua What Was to be Done? The Choices of Russian Modernisation ja kirjoitan omaa monografiaa otsikolla Really Existing Nationalism, state, people, and nation in Cold War Socialist Europe julkaistavaksi De Gruyterin sarjassa Rethinking the Cold War.\nOpetan erikoiskursseja Itäisen Keski-Euroopan, Balkanin ja Baltian tutkimuksen (IKEBB) opinnoissa sekä Aleksanteri-instituutin koordinoimassa Jean Monnet –moduulissa The East within Europe. Toimin myös Sarajevon yliopiston vierailevana luennoitsijana.\nKuulun Historioitsijat ilman rajoja –yhdistykseen, jonka puitteissa mm. luennoin ja toimin puheenjohtajana keskustelutilaisuuksissa.\nBrendan Humphreys: Julkaisut, aktiviteetit\nVuodesta 2015 alkaen olen työskennellyt osana professori Veli-Pekka Tynkkysen Venäjän energiakehitystä tutkivaa tutkimusryhmää. Tutkimukseni keskiössä ovat mm. energiapolitiikka, kansainväliset suhteet, luonnonvarojen hallinta ja turvallisuus tutkimus. Väitöskirjassani tarkastelen arktisen alueen asemaa globaalissa energiamurroksessa. Tutkimusprojektini ohella toimin Uarctic thematic network on geopolitics and security -temaattisen verkoston koordinaattorina.\np. 050 448 9160\nJussi Huotari: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, palkinnot\nJussi Huotari: Yhteystiedot\nOlen ilmasto- ja energiakysymyksiin perehtynyt tohtorikouluttava Sosiaalitieteiden tohtoriohjelmassa, jonka lisäksi olen jäsenenä myös juuri käynnistyneessä Kestävyystieteiden instituutissa (HELSUS). Tutkimukseni rakentuu pääosin Suomen akatemian Strategisen tutkimuksen neuvoston rahoittaman From Failand to Winland -hankkeen ympärille. Monitieteisessä seitsemästä osahankkeesta koostuvassa Aalto-yliopiston Water and Development -tutkimusryhmän vetämässä hankkeessa perehdytään Suomen tulevaisuuden ruoka-, vesi- ja energiaturvallisuuteen. Keskityn hankkeessa ja väitöskirjatutkimuksessani tarkastelemaan Suomen energiaturvallisuutta vähähiilisessä tulevaisuudessa ja tutkin niin paikallisia kuin globaalejakin kehityskulkuja. Teen tutkimusta yhdessä hankkeen muiden tutkijoiden kanssa ja ihmismaantieteen ja yhteiskuntapolitiikan lisäksi tutkimuksessani on mukana yhteistyön kautta myös elementtejä erityisesti tulevaisuuden tutkimusta ja energiatekniikan ja -talouden tutkimusta. Hankkeen sisäisen yhteistyön lisäksi työhöni kuuluu yhteiskehittämistä keskeisten sidosryhmien kanssa.\np. 050 314 8944\nSakari Höysniemi: Julkaisut, projektit, aktiviteetit\nSakari Höysniemi: Yhteystiedot\nInformaatikko ja viestinnän suunnittelija\nVastaan Aleksanteri-instituutin viestinnästä ja edistän suomalaisen Venäjä-tutkimuksen vaikuttavuutta tukemalla verkostojen toimintaa ja tuomalla tutkimusta ja asiantuntijoita esiin niin mediassa kuin erilaisissa tilaisuuksissa ja tapahtumissakin. Ylläpidän Aleksanteri-instituutin verkkosivuja sekä sähköposti- ja some-kanavia, toimitan Aleksanteri News -uutiskirjettä ja osallistun valtakunnallisen tietopalvelun toimintaan.\np. 050 318 5667\nNiina Into: Julkaisut, aktiviteetit\nNiina Into: Yhteystiedot\nVastaan Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen jatkokoulutuksen valtakunnallisesta ja kansainvälisestä kehittämisestä. Toimin Koneen säätiön rahoittaman suomalais-venäläisen jatkokoulutusverkoston FRRESH:in koordinaattorina sekä venäläisten jatko-opiskelijoiden vierailuohjelman YRUSH:in yhteyshenkilönä. Teen tiivistä yhteistyötä Opetushallituksen EDUFi-ryhmän kanssa suomalais-venäläisen opiskelija- ja opetusvaihdon kehittämiseksi.\nRussiaHUB Helsingin puitteissa edistän suomalaisen Venäjä-asiantuntijuuden syventämistä akateemisen maailman eri toimijoiden, hallinnon sekä kansalaisyhteiskunnan välillä. Olen myös mukana suomalaisten historiantutkijoiden Keisariaika-verkoston koordinaatioryhmässä.\nOma tutkimukseni käsittelee Venäjän ja Neuvostoliiton historiaa erityisesti yhteiskunnallisen järjestyksen ja turvallisuuden näkökulmasta. Tutkijana olen kiinnostunut aate- ja käsitehistoriasta, vallankumouksellisesta Venäjästä, Venäjän poliittisen järjestelmän muotoutumisesta sekä hallinnon kehittymisestä.\nTutkimukseni lisäksi opetan ja luennoin sekä yliopiston kursseilla että laajemmalle yleisölle suunnatuissa tilaisuuksissa. Olen valtakunnallisen Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen seuran (VIETS) hallituksen jäsen ja yhteispohjoismaisen Nordisk Østforum –julkaisun toimituskunnan jäsen.\np. 050 448 4056\nIra Jänis-Isokangas: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nIra Jänis-Isokangas: Yhteystiedot\nVastuullani on Itäisen Keski-Euroopan, Balkanin ja Baltian tutkimuksen (IKEBB) opintokokonaisuudet sekä Ukraina-opintokokonaisuus. IKEBB on mukana kultuurintutkimuksen kandiohjelmassa, alue- ja kultuurintutkimuksen maisteriohjelmassa, European and Nordic Studies -maisteriohjelmassa sekä Intercultural Encounters -maisteriohjelmassa. Ukraina-opintokokonaisuus toteutetaan yhteistyössä kielten kandiohjelman kanssa.\nTutkimusintresseihini kuuluu kansalaisyhteiskuntatutkimus, toisinajattelijat, laajemmin myös itäisen Keski-Euroopan ja Kaakkois-Euroopan maiden politiikka ja lähihistoria. Opetukseni liittyy näihin teemoihin. Ohjaan kandidaatti- ja pro gradu -tutkielmia sekä väitöskirjoja. Lisäksi olen kiinnostunut yliopisto-opetuksen ja -opintojen rajapinnasta työelämän kanssa.\nToimin myös aktiivisesti yhteiskunnallisen vuorovaikutuksen parissa.\np. 050 338 2807\nJouni Järvinen: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nJouni Järvinen: Yhteystiedot\nJohdan valtakunnallista Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuksen maisterikoulua (VIExpert), jota pitää yllä kahdentoista suomalaisen yliopiston muodostama yliopistoverkosto. Toimin VIE-verkoston johtoryhmän esittelijänä. Vastaan opetusohjelman sisällöstä ja aikataulusta, budjetista sekä kahden kansainvälisen ja yhden suomalaisen kesäkoulun järjestämisestä vuosittain. Lisäksi työnkuvaani kuuluu säännöllistä yhteydenpitoa suomalaisten ja ulkomaisten, pääasiassa venäläisten, kumppaniorganisaatioiden kanssa. Tämän ohessa seuraan Venäjän poliittisen järjestelmän toimintaa. Olen myös tullut hankkineeksi jonkin verran tietoa ja käsitystä venäläisestä korkeakoulujärjestelmästä ja -politiikasta.\np. 0400 289 942\nTapani Kaakkuriniemi: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nTapani Kaakkuriniemi: Yhteystiedot\nOlen kulttuurintutkija & yhteyspäällikkö, jonka erityisalueena ovat vaikuttavien yhteyksien luonti yliopiston ja yhteiskunnan muiden toimijoiden välillä. Luennoin myös venäläisestä kulttuurista sekä ortodoksisen kirkon ja valtion yhteistyöstä. Sain Helsingin yliopiston Venäjän kulttuurihistorian dosentin arvon vuonna 2009.\np. 050 563 6308, 02941 23686\nElina Kahla: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nElina Kahla: Yhteystiedot\nAloitin Aleksanteri-instituutin johtajan tehtävässä huhtikuussa 2018 toimittuani varajohtajana vuodesta 2010 ja tutkimusjohtajana vuodesta 2009. Tutkimusintresseihini kuuluvat Neuvostoliiton ja Neuvosto-Karjalan historian ensi vuosikymmenet, nationalismi ja patriotismi siellä, identiteettipolitiikka, historiapolitiikka ja viimeisten vuosien aikana Venäjän sisä- ja ulkopolitiikka. Tällä hetkellä jaan aikani seuraavasti:\nAleksanteri-instituutin johtamiseen liittyvät hallinnolliset tehtävät\nVenäjän historiapolitiikan ja identiteettipolitiikan tutkimus\nRussia Media Lab -projektin johtaminen\nJulkiset luennot ja yliopiston opetus\np. 050 522 3393\nMarkku Kangaspuro: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, palkinnot, mediat\nMarkku Kangaspuro: Yhteystiedot\nVäittelin tohtoriksi Oxfordin yliopistossa vuonna 2011 ja toimin siellä tutkijana vuoteen 2015, jolloin liityin Aleksanteri-instituutin koordinoiman suomalaisen Venäjän-tutkimuksen huippuyksikön ”Choices of Russian Modernisation” tutkimusohjelmaan.\nTutkin yhteiskunnallisia päätöksentekoprosesseja Venäjällä, erityisesti asuntopolitiikan kysymyksiä. Monografiani The Policy-Making Process and Social Learning in Russia: The Case of Housing Policy” (Palgrave Macmillan 2015) tarkastelee jälkisosialistisen Venäjän asuntopolitiikan muutoksia, joihin ovat vaikuttaneet hallinnollisten instituutioiden lisäksi myös erilaisten valtiollisten ja kolmannen sektorin toimijoiden näkemykset ja intressit.\nAleksanteri-instituutissa olen saanut jatkaa näihin teemoihin syventymistä ja venäläisen sosiaalipolitiikan tutkimusta laajemminkin. Sain myös kunnian toimia vuoden 2016 Aleksanteri-konferenssin ”Life and Death in Russia” koordinaattorina ja järjestää myös pienempiä tutkimusseminaareja.\nHelmi-maaliskuun 2018 vietän Lontoon King’s Collegen Venäjä-instituutin vierailevana tutkijana\np. 050 448 9154\nMarina Khmelnitskaya: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nMarina Khmelnitskaya: Yhteystiedot\nOlen sosiologi ja pitkäaikainen Aleksanteri-instituutin johtaja (1996-3/2018). Vuosina 2012-2017 johdin myös Suomen Akatemian Venäjän tutkimuksen Venäjän modernisaation valinnat -huippuyksikköä. Huhtikuusta 2018 lähtien työskentelen instituutissa tutkimusjohtajana huippuyksikön exit-vaiheessa ja toimin myös Routledgen Studies on Contemporary Russia kirjasarjan päätoimittajana.\nHuippuyksikön tarkoituksena on luoda uusi kylmän sodan jälkeinen Venäjä-tutkimuksen paradigma, joka korostaa toimijuutta ja valintoja. Huippuyksikköön on osallistunut yli 50 tutkijaa Aleksanteri-instituutista ja sen ulkopuolelta. Yksikkö on tuottanut 37 kirjaa, parikymmentä erikoisnumeroa alan aikakauslehtiin ja yhteensä 257 referoitua artikkelia. Exit-vaiheessa keskitytään uusien hankkeiden generointiin ja valmistellaan kokonaisesitystä Venäjän modernisaatiosta. Huippuyksikön ohella johdan Rustam Urinboyevin Marie Curie -hanketta Migrant Law in Russia.\nGlobaali eriarvoisuus ja sosiaalipolitiikka\nVenäjän talouden diversifikaatio\nVenäjän hallinto ja sisäpolitiikka\nKylmän sodan jälkeinen kansainvälinen politiikka\nKulttuuriset konfliktit ja uudet identiteetit\np. 050 563 6309\nMarkku Kivinen: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, palkinnot, mediat\nMarkku Kivinen: Yhteystiedot\nOlen sosiaali- ja kulttuuriantropologian tohtorikoulutettava, ja väitöskirjani tarkastelee vanhemmuutta ja sukulaisuutta venäläisissä sijaisperheissä. Työskentelen tutkijana Meri Kulmalan johtamassa hankkeessa A Child's Right to a Family: Deinstitutionalization of Child Welfare in Putin's Russia ja toimin apuopettajana Helsingin yliopiston perustutkintotason kursseilla.\nKiinnostukseni kohteita ovat narratiivinen analyysi, lääketieteen antropologia, digitaalinen etnografia, nykypäivän rituaalit, keksityt traditiot, soveltava antropologia, identiteetti, sukulaisuus, vanhemmuus ja perheen narratiivit.\np. 050 319 9417\nAnna Klimova: Projektit, aktiviteetit\nAnna Klimova: Yhteystiedot\nOlen tutkijatohtori Veli-Pekka Tynkkysen johtamassa Assessing Intermediary Expertise in Cross-Border Arctic Energy Development –projektissa. Tutkimukseni keskittyy Kiinan ulkopolitiikkaan, ilmasto- ja ympäristöpolitiikkaan, kansainvälisiin normeihin ja arktiseen hallintoon. Väittelin kansainvälisestä politiikasta Tampereen yliopistossa vuonna 2016. Väitöskirjani otsikko oli: “With Great Power Comes Great Responsibility? China and the International Practice of Climate Responsibility”. Olen myös Nordic Association for China Studies –yhdistyksen hallituksen jäsen.\np. 050 378 8997\nSanna Kopra: Yhteystiedot\nVastaan Aleksanteri-instituutin tutkimuksen kansainvälistymisen tuesta. Olen Visiting Fellows –ohjelman johtaja ja vastaan ohjelman konseptista, valintaprosesseista, seminaarisarjasta sekä tutkijoiden integroinnista tutkimusyhteisöön. Osallistun ohjelman päivittäiseen hoitamiseen ja vastaan sen alumniverkostosta sekä muusta Aleksanteri-instituutin tutkijavierastoiminnasta. Teen tiivistä yhteistyötä ja tutkimusrahoitushakemuksia strategisesti valittujen kansainvälisten tutkijoiden kanssa uusien hankkeiden tuomiseksi Helsingin yliopistoon. Olen asiantuntijatukena instituutin kansainvälisissä rahoitushakemuksissa ja tuen myös koulutusohjelmia opiskelija- ja opettajavaihtoasioissa.\nOlen ollut kehittämässä suomalaisen Venäjän ja itäisen Euroopan tutkimuksen toimintaedellytyksiä yli 20 vuoden ajan. Ensimmäisiä tehtäviäni oli valtakunnallisen Venäjä – ja Itä-Eurooppa -tutkimuksen ja koulutuksen yliopistoverkoston rakentaminen: maisterikoulun (nyk. VIExpert) ja tutkijakoulutoiminnan käynnistäminen. Olen toiminut Aleksanteri-instituutissa myös kehittämispäällikön sekä maisterikoulun johtajan sijaisena, ja osallistun aktiivisesti instituutin toiminnan kehittämiseen. Tutkimuksen puolella kiinnostukseni kohteita ovat post-sosialistinen kansakunnan rakentaminen, nationalismi ja kansainvälisten järjestöjen vähemmistöpolitiikka.\np. 050 563 6307\nAnna Korhonen: Julkaisut, projektit, aktiviteetit\nAnna Korhonen: Yhteystiedot\nTyöskentelen Aleksanteri-instituutissa kolmessa eri ohjelmassa, joiden tarkoituksena on edistää kansainvälistä tutkimus- ja koulutusyhteistyötä sekä tutkija- ja opiskelijavaihtoja: vierailevien tutkijoiden Visiting Fellows -ohjelma, valtakunnallinen venäjän kielen pääaineopiskelijoiden kieliharjoitteluohjelma sekä vuosittainen, kansainvälinen, Aleksanteri-konferenssi. Työskentelen myös kansainvälisten opiskelijoiden ja opetuksen parissa Aleksanteri-instituutin Helsinki Summer School -yhteistyön kautta.\nMinuun voi olla yhteydessä, jos haluat saada yhteyden kansainvälisiin vieraileviin tutkijoihimme tai lisätietoa torstai-iltapäivisin järjestettävistä tutkimusseminaareista. Autan myös mielelläni kaikissa Aleksanteri-konferenssiin ja kieliharjoitteluun liittyvissä kysymyksissä.\np. 050 415 0571\nEeva Korteniemi: Julkaisut, projektit, aktiviteetit\nEeva Korteniemi: Yhteystiedot\nSuomen Akatemian tutkijatohtori, projektijohtaja\nVuoden 2017 alusta lähtien olen johtanut kansainvälistä ja monitieteistä tutkimushanketta A Child’s Right to a Family: Deinstitutionalization of Child Welfare in Putin’s Russia, joka tarkastelee meneillään olevaa sijaishuoltouudistusta Venäjällä. Hanke jatkaa aiempaa tutkimustani kansalaisyhteiskunta- ja hyvinvointivaltiokehityksestä jälkisosialistisella Venäjällä.\nOlen mukana myös toisessa kansainvälisessä tutkimushankkeessa “Live, Work or Leave? Youth – wellbeing and the viability of (post) extractive Arctic industrial cities in Finland and Russia”, jossa vastaan sijaishuollosta itsenäistyvien nuorten hyvinvointiin liittyvistä tutkimuskysymyksistä.\nOpetan uudessa kansainvälisessä Venäjän tutkimuksen maisteriohjelmassa sekä monille muilla Aleksanteri-instituutin koordinoimilla kursseilla.\nKeväällä 2018 työskentelen vierailevana tutkijana Yhdysvalloissa Harvardin yliopiston Venäjän tutkimuksen keskuksessa (Davis Center for Russian and Eurasian Studies).\np. 050 448 4057\nMeri Kulmala: Julkaisut, projektit, aktiviteetit, mediat\nMeri Kulmala: Yhteystiedot


Nainen oli synnyttämässä miesystävänsä lasta, kun miehen kaksoiselämä paljastui\n8.10.2017 klo 11:00 6.10.2017 klo 16:16 Metropoli\nGemma Powell makasi sairaalapedillä miettien sopivaa nimeä pojalleen, joka oli pian syntymässä sektiolla. Juuri ennen sektiota lääkäri kysyi Powellin poikaystävältä Alexilta tämän nimeä, ja tämä kertoikin nimekseen Douglas. Lipsahdus oli ensimmäinen vihje miehen kaksoiselämästä.\nMyöhemmin Powell sai selville, että Alexilla oli kokonaan toinen elämä, johon kuului myös vaimo.\n– Olimme saamassa lapsen ja hän oli kertonut minulle haluavansa mennä naimisiin kanssani. Koko ajan hänellä oli jo vaimo, Powell toteaa.\nPowell oli uskonut tavanneensa elämänsä miehen, kun hänet esiteltiin juhlissa Alex Omozusille. Pari alkoi seurustella ja Powellin kolme lasta jopa kutsuivat häntä ”isiksi”. Pian mies käytännössä asui hänen luonaan.\n– Viikonloppuisin hän oli asunnossaan Manchesterissa, mutta se ei haitannut, sillä olin kiireinen lasten kanssa, Powell kertoo.\nPari oli ollut yhdessä vain vuoden, kun Powell tuli raskaaksi.\n– Hän on tyypillinen mies, mutta näin, että hän oli onnellinen. Sitten saimme tietää sen olevan poika. Hän oli niin innoissaan, Powell muistelee.\nLääkäreiden neuvosta Powellille tehtiin sektio, ja päivän koittaessa mies oli hänen rinnallaan. Kun lääkäri kysyi, mikä on isän nimi, molemmat vastasivat yhtä aikaa.\n– Mutta sen sijaan, että hän olisi sanonut Alex, hän sanoi Douglas. Ensimmäinen ajatukseni oli: ”Miksi hän valehtelee lääkärille nimensä”, Powell kertoo.\nPowellin herättyä nukutuksesta hänen kumppaninsa kertoi oikean nimensä olevan Douglas, ja että Alex oli vain lempinimi. Powell hyväksyi lopulta selityksen.\nSeuraavat yhdeksän kuukautta Douglas oli esimerkillinen isä pojalleen Lévalille, mutta sitten hän alkoi käydä ulkona yhä enemmän.\n– Muistin sen, kun olin seitsemännellä viikolla raskaana, ja Douglas teki erikoisen vitsin sanoen, että hänellä on vaimo. Se oli erikoista, mutta hän oli kanssani viikon jokainen ilta, ja kuka vaimo olisi hyväksynyt sen? Powell muistelee.\nPowellin ystävä kehotti häntä tutkimaan Facebookia.\n– Kerroin hänelle, että Douglas ei välittänyt sosiaalisesta mediasta. Mutta kävi ilmi, että hän välitti sittenkin. Hän vain oli blokannut minut, Powell kertoo.\nPowellin ystävän Facebook-tilin kautta selvisi, että nainen, jolla oli sama sukunimi kuin Douglasilla, oli kommentoinut tämän kuvia.\n– Sydämeni hakkasi. Kirjoitin viestin ja pyysin häntä soittamaan minulle.\nNainen soitti Douglasin nukkuessa ja paljasti parin menneen naimisiin vain viikko ennen kuin Powell tapasi miehen.\n– Kävi ilmi, että hän vietti viikot minun kanssani ja viikonloput hänen kanssaan hänen talossaan, joka oli vain muutaman mailin päässä. Hänellä ei ollut mitään kämppää Manchesterissa, Powell muistelee paljastusta.\nPowell kertoi välittömästi Douglasille, mitä oli saanut selville. Mies pyysi anteeksi ja väitti olevansa asumuserossa vaimostaan, mutta Powell ei uskonut vaan heitti miehen ulos asunnosta.\nDouglasin valheen paljastumisesta on kulunut kaksi vuotta, ja mies tapaa poikaansa, mutta Powell ei ole antanut hänelle anteeksi petosta.\n– Hänen vaimonsakaan ei tiennyt mitään. Vaimo otti hänestä avioeron, Powell kertoo.\nDouglas puolestaan väittää kertoneensa Powellille avioliitostaan heti heidän suhteensa alussa. Hän väittää Powellin tienneen heidän suhteensa olleen salasuhde. Powell nauraa väitteelle.\n– Hän ei kertonut olevansa naimisissa. Sain tietää vasta synnytettyäni, että hänellä oli vaimo, Powell vakuuttaa.\n← Edellinen artikkeli 26 asiaa, jotka olet aina halunnut tietää miehen elimestä\nSeuraava artikkeli → Monet naiset eivät ole varmoja, ovatko he saavuttaneet kliimaksin