Vema: tammikuuta 2014\nVuosi on päässyt pyörähtämään alkuun.. Eipä voi sanoa, että perinteisesti. Lumi loistaa edelleen poissaolollaan……\nLoppiaisviikonloppuna tuli avattua tämän vuoden pyöräilykausi. En muista, että jo tässä vaiheessa olisi koskaan ollut ajettuna toista sataa kilometriä. Lauantain lenkki oli sitä normaalia ”tappelua” typeryyttä vastaan Pyöräilyä ei meinannut saada rennoksi ja poluilla ajotaidon tuntui kadottaneen tyystin. Sitten äkkiä, noin 40 km kohdilla ajo vain alkoi tuntua siltä, miltä pitääkin ja alkoi taas hymyilyttää. Loppiaismaanantaina tuo helppous löytyi neljän kilometrin jälkeen. Siitä eteenpäin oli sellainen Matti Heikkisen ”pölhö päivä” (ilman lopun oksentamista!). Kylläs tiedätte… Teki mitä teki, tuskin edes hengästyy. Matkan varrelle sattuneet pari mäkeäkin meni ”isolla rieskalla” heittämällä ylös. Kyllä pyöräily oli kivaa!!!\nSamalla on tullut koeajeltua pari uutta varustetta.\nUudet Simanon ajokengät tuntuvat varsin hyviltä. Eipä jalat enää ole palelleet, vaikka ei vielä ole pakkasissa päässyt kokeilemaankaan. Mutta jollain lailla jo näen itseni, ”vaelluskenkieni” kanssa Pöyrisjärven seuduilla, ensi kesänä….\nToinen liittyy näkemiseen.\nJoulupukki toi uutta lamppua. Voisi oikeastaan sanoa, että nyt koko/teho/paino alkaa saavuttaa lampuissa sellaisen tason, että…että… Voi vaan peukuttaa. Vielä kun akutkin kehittyisivät samaa vauhtia….\nTässä on taas ollut aikaa mietiskellä tulevaa vuotta. Sen verran motivaatiotakin liikkumiseen on hankittu, että varasin majoituksen Tahkolta ja Syötteeltä. Vielä kun uskaltaisi ilmoittautua…. Ja mille matkalle… Vai jättäisikö pyörän ”vahingossa” kotiin ja tulisi tapahtumapaikalle ”turistina”. Ottaisi rennosti ja menisi reitin varteen huutelemaan asiattomuuksia. Kuulostaa sekin varsin hyvältä vaihtoehdolta… Ja tietysti siinä sivussa nauttisi laihdutusjuomaa… Nyt taisi mennä vähän sisäpiirin vitsin puolelle. Yritetäänpä vähän avata. Vaimon kanssa katseltiin eräänä iltana televisiota ja kun kolmannen kerran tuli mainos ”Konjakki” nimisistä laihdutuspillereistä, mekin päätimme aloittaa heti ”laihiksen”. Kun siihen hätään ei ollut pillereitä tarjolla, haettiin lääkettä kaapista nestemäisenä. Näin helposti sitä sai joulun aikana kertyneet kilot kyytiä…. Ja tuli ihan hyvä mielikin… Tulee vielä mieleen juttu ”koskenkorva-dieetistä”, mutta antaa nyt olla… En viitsi saattaa jotakuta tipatonta viettävää kiusaukseen…\nMotivaatio on kyllä majoitusvarausten jälkeen ollut nousussa. Olen herätellyt taas, jo viime vuodesta tuttua ”Paavo Nurmiharjoittelua” ja kävelyä töihin, 2,5 tuntia/sivu. Siinäkin oli tietysti hyvä aloitus: Satoi vettä koko matkan. Mutta mitäpä se nykyisellä core-tex kaudella sitten haittaakaan.\nMyös spinning on kutsunut ja pari päivää sitten perjantaina tuli vedettyä kovin 1h 45min siinä lajissa. Piti jo pari kertaa ”vannoa” Kinahmin nimeen, ettei olisi luovuttanut. No… Vielä olisi ollut varaa kiristää El Grandella tai ylivertaisella Syötteellä. Tarkoitus olisi yrittää käydä tämä kevät aktiivisemmin polkemassa ja katsoa, onko siitä jotain hyötyä. Tuskin haittaakaan…\nSamoin tämän kesän suunnitelmiin kuuluu mahduttaa tai elvyttää vanha rakkaus. Inkkarilla melonta. Sekä vaimo, että minä tunnumme taas kaipaavan kivoja erämaajokia ja helppoja koskipaikkoja…… Jos joku haluaa lähteä ”viemään” meitä esim. laskemaan Vaikkojokea Kaaville, voi yrittää houkutella….\n”Let's be careful out there”\nJotkut ehkä muistavat tuon, Hill Street Bluesin ylikonstaapelin lauseen aamun käskynjaon lopuksi. Tähän kevyenä aasinsiltana voisi kertoa paikallisessa lehdessä olleen yleisönosasto kirjoituksen.\nMistähän johtuu, että heti alkoi syyttävä sormi osoitella minua??? Jouduin kuitenkin toteamaan, etten voi olla minä, koska lamppuni valaisee tietä VAIN 300 metriä……\nKaksi viivaa alle....\nNäyttää olevan yleisenä tapana tehdä näin vuodenvaihteessa pientä tilinpäätöstä. Miettiä mennyttä ja suunnitella tulevaa. Heittäydytäänpä tähän leikkiin mukaan….\nMistään liikkumisieni kokonaismääristä ei oikein ole kovin tarkkoja lukuja esittää. En nyt niin ”mittarin” kanssa ole aina ollut matkassa. Maastopyörällä tuli oltua liikkeellä noin 440 tuntia. Tässä luvussa on kylläkin jo myös taukoja, eli voisi puhua ”brutosta”. Hiihdeltyä tuli ”muutama sata” kilometriä, lumikenkäiltyä ja metsässä käveltyä koirien kanssa ”muutama sata” kilometriä. Niin ja keväällä kilpurillakin ajelin n. 10 tuntia hallissa. Siinäpä ne vuoden liikunnat ovat pääpiirteittäin. Harjoittelustahan ei oikein voi tällainen PK-narkkari puhua…..\nMissäs sitä sitten tuli oltua…\nTour de Tampere (80 km)\nKorso marathon (60 km)\nJukolan viesti (13 km)\nTahko MTB (60 km)\nSyöte MTB (60 km)\nTähtisadeajot (60 km)\nHaanja MTB (100 km)\nMammuttimarssi (146 km)\nKaikista näistä tapahtumista on jo jotain täällä blogissa kirjoiteltu, etten ala niitä sen kummemmin käymään läpi.\nNytpä tuleekin sitten vaikeampaa pohdiskeltavaa… Pitäisi pystyä päättämään onko kilpailija, kuntoileva kilpailija, kilpaileva kuntoilija vai kuntoilija. Tätä on tullut pohdittua pitkään loppuvuodesta. Pari valaisevaa esimerkkiä….\nAikoinaan lehtimies, valmentaja ja tanssittaja Jouko ”Jokkeri” Elevaara, tuo Suomalaisen kestävyysjuoksun takapiru 80-luvulta, määritteli urheilijan näin: ”Kun lenkkipolulla saat kiinni 38 numeron perän, ahdettuna 34 numeron trikoisiin, urheilijan on pakko mennä ohi.” Tämä tuo vastauksen, etten nyt ihan täysverinen urheilijakaan ole.\n70-luvun lopun Jurva-Muu Maailma ampumahiihtoviestien valmentajavelho Yrjö ”Ylli” Kotala taas määritteli urheilijan aikoinaan näin: ”Urheilijalla täytyy olla sellainen luonne, että jos pimeänä marraskuisena iltana vastaantuleva rekka-auto lennättää ”napollisen” lumisohjoa päin naamaa, häntä vain hymyilyttää.” No tämä tuli muutama vuosi sitten kokeiltua…. Keväällä puolisulalla öljysoratiellä takaa tuleva turverekka yritti ottaa ohjaustangon päästä tupen ja lennätti jääsohjoa kohti. Tästä hämmästyneenä väistäessäni vielä horjahdin ojaan. Sieltä ylös kömpiessäni ja suolaista, turpeella maustettua sohjoa suusta syljeskellessäni, en oikein tiennyt olisinko itkenyt vai nauranut. Eli tämäkään ei oikein antanut vastausta kysymykseen….\nKilpailija?? Ei missään nimessä. Ei enää niin kiinnosta harjoitella. Pidän enemmän itseäni ”vaeltelu” maastopyöräilijänä, jota ei enää harjoittelu, sanan varsinaisessa merkityksessä, kiinnosta.\nKuntoilija?? Ei oikein osu tämäkään. Kuljen kuitenkin kilpailunomaisissa tapahtumissa ja vähän tulee yritettyä kiusata kavereita.\nKuntoileva kilpailija vai kilpaileva kuntoilija??? Taidan olla enemmän jälkimmäinen…. Kuntoilu on pääasia ja satunnaisesti käyn kilpailuissa. Tämä on ehkä henkisesti ja fyysisesti se kaikkein huonoin vaihtoehto. Kun lähes kaikki liikkuminen on PK alueella, ne harvat kilpailuvauhti ”yritykset” tuntuu tuplasti pahemmilta, koska ei ole opettanut kehkojaan kovempaan menoon. Pitäisikö ehkä unohtaa nuo 60 km tapahtumat ja tuplata matkat??? Nyt pystyisi ainakin itselleen perustelemaan, ettei ole tarvetta lähteä vauhdilla hulluttelemaan. Pääpaino olisi läpi pääsemisessä. Hmmmm…. Se voisi olla tässä….. Se vuoden 2014 ”punainen lanka”…. Niin, ja Haanjaanhan on jo ilmo vetämässä. Olisiko tänä vuonna 100 mailia????\nAikomuksena oli hommata ensi kesäksi 29” täysjousto. Mutta sitten taas aloin pohtia….. Jos aikomuksena on vain ”ajella”, mihin todella tarvitsen ”kisakireää” 29:ä???? Luotettavaksi todetulla ”Spessulla” pärjään ne ajot, joita pääasiassa ajan. Jos oikein miettii, pitäisikö ostaa ”läskipyörä”. Se voisi olla se, joka sopisi omiin ajoihini paremmin. Enemmänkin leikittelevää ajelua, ilman sen suurempia vauhti ”paineita”. Taitaa olla parempi jäädä tätä mietiskelemään…..\nVielä pari seikka, nykyisen pyöräni eduksi. Vanhan miehen on jo pakko käyttää ”kaikki keinot”. Limen vihreä pyöräni herättää kuulemma joissain naisissa Uhhh… ilmiön. Siihen lisäksi kun vielä ostaa itselle kireät pyöräilyhousut, kaikki mahdollinen on tehty……


Päivä raskaana kanssani – Heidi Kinnunen\nKerrassaan mahtavaa maanantaita sinulle! Tänään ajattelin kutsua sinut seuraamaan minun tiistaipäivääni. Päivässä ei sinänsä ollut mitään kovin kummallista, tosin päivän rytmi oli hieman nurinkurinen tottumuksiimme peilattuna. Kuitenkin on aina hauska käydä kurkkimassa naapurin arkeen ja lautaselle, joten tässä sinulle videomuotoinen tallenne viime viikolta. Ole hyvä!\nJos jäit miettimään, miten raskaus edes näkyy koko vlogissa, niin tarkkaileppa muutamia seikkoja: Hengästyminen, kärsimättömyys, ruokahalun puute, hermosäryt, väsymys ja kylkiluiden läpi puskeva vauva. Näin muutamia mainitakseni!\nLöytyikö yhtäläisyyksiä sun arkipäiviin? Mitä mieltä olet videoista blogissa?\nPosted on 19 helmikuun, 2018 by heidikinnunenPosted in hyvinvointi, lifeTagged hyvä olo, hyvinvointi, inspiraatio, liikunta raskausaikana, motivaatio, päivä kanssani, raskaus, raskausajan liikunta, raskausajan ruokavalio, video.\nPrevious Previous post: Ruokahistoriani lapsuudesta tähän hetkeen\nNext Next post: Katsomme maailmaa erilaisten linssien läpi\nOne thought on “Päivä raskaana kanssani”


Tyttöystävä sanoo ettei tunne mitään seksissä :( - Keho - Suomi24 Keskustelut\nTyttöystävä sanoo ettei tunne mitään seksissä :(\nTyttöystäväni sanoo että ei tunne mitään ku harrastetaan seksiä. Ollaan 17v. Mulla on suht pieni muna 10cm erektiossa ja 8cm levossa ja tyttöystävä vakuutti vuosi sitten ku alettiin olee yhessä et se ei haittaa. Hän kuitenkin sanoi eilen illalla ku makoiltiin alasti sängyllä et häntä painaa yks asia ja mä kysyin et mikä ja sit hän sen kertoi. Mä en tiiä mitä nyt sit pitäis tehdä. Pitäiskö meidän erota tän takii vaik mä ainakin oon jo rakastunut häneen ja hänkin sanoi rakastavansa mua. Hän ei varmaan olisi alkanut olemaan mun kanssa jos olisi tiennyt kuinka pieni mulla on. Mä oon aikas hyvän näköinen muuten nii ehkä hän sit ajatteli et sielä pöksyissäkin on todella iso vehje😥\nEihän sillä koolla nii välii oo\nNuole sitä tai käytä käsiä.\nOotte liian nuoria harrastamaan seksiä. Erotkaa!!!\nHekö laittaa tuntumaan?\ntieltä puuttuu riittävän pitkä esileikki\nMuijas jännittää liikaa ja pilaa kaike\nNaiset on outoja.\nVäittäävät vaa että liian pien muna, vaik ites vika.\nMee johonki leikkaukseen jossa saat lisää mittaa. Jos suhteenne on muuten ok nii ei sitä kannata lopettaa liian pienen munan takia, kun ongelmalle on jotain tehtävissä 👍\nOoletteko 17vuotiaita kummatkin vai oletteko 8 ja puol vuotiaita ja yhteen laskettu ikänne on 17? Sen verran lapsellisesta aiheesta olette riidan kehittäneet, että veikkaan jälkimmäistä vaihtoehtoa. Ketkä heteroparit oikeesti kehittää munan koosta ongelman?! Eihän sitä hetero suhteessa edes panna sinne isoon reikään.\nKuule itte taidat olla 6v ja kyllä aika moni pari oli sitten hetero tai homopari saavat isonkin riidan aikaan tuollaisesta asiasta.\nAloittaja ei tietääkseni maininnut he olisivat riidoissa tän asian takia.\nNuori herra, niin pieni muna.\nIkä tulee, niin muna kasvaa.\nTiedätkö miten TÖRKEÄTÄ on sitä, mitä naisesi sanoi sinulle!\nÄlä nyt itse ota itseesi tuota.\nEllei itse pakotit naisesi sanoman ääneen.\nKoska nainen sanoo vain sen, mitä häneltä odotetaan.\nÄlä pakota siten.\nMyös nuorilla naisilla on pienet elimet, koska ovat nuoret.\nNaisen elimat voivat kasvaa iän myötä: huulet...\nJoten kumpaakaan ole syyttämistä saatikka eroamista tästä syystä.\nEroaisitte vain nuoruuttanne, kokemattomuuttanne.\nNuorena ei osatakaan seksiä tehdä, koska edellen kehon fysiikka on tuntematonta.\nEi tiedetä, miten kehoa käytetään, mikä on normaalia.\nTahdotaan jopa kokenutta ihmistä kertomaan.\nToivon että ei ja pari osaa sietää epävarmuutta ja olla vain oma itsensä.\nOlla oma itsensä siis olla se huono kuten ajatteliki vain koska on nuori eikä oikeastaan siksi, että on huono.\nNauttikaa nuoruudesta ja olkaa pyrkimättä vanhuuteen.\njossakin yheisöissä ehkä tytön äiti voisi opastaa nuorta poikaa seksin saloihin\n- meidän suvussamme naisten lineaarissa seksiä tehdään noin ja noin, mä näytän sulle, miten tytärtäni käsitellään\n(todellisuudessa anoppi heijastaa myös sen miehensä ja vaimosi isän seksitaitoja, mistä anoppi ammensi tietoaan (enimmissämäärin))\nmutta nyt nuoret eivät anoppa hässi ja opiskelevat netistä, mitä seksi on\npitää sitten ajatella paljon, että mitä oikein kaikki tieto onkaan\nkaikkea ei ainakaan kannata jäljitellä, mutta miettiä omaa parastaan\nfiiliksen pohjalta, että tuntuuko pahalta tai hyvältä


Naisten Talvitakit | Osta Laadukas Talvitakki Netistä | Boardvillage\nFarkut & Chinot\nEtusivu / Naisten Vaatteet / Takit / Talvitakit\nTarvitsetko uuden talvitakin? Panostamalla laadukkaaseen talvitakkiin saat kestävän vaatteen, joka lämmittää sinua monta tulevaa talvea.\nTalvitakki-ostoksilla pohdi, millaiseen käyttötarkoitukseen takki tulee. Etsitkö talvitakkia retkeilyyn tai urheiluun? Tai kaupungille tyylikästä ja siistiä talvitakkia? Vai kenties vapaa-ajalle mukavan rentoa talvitakkia?\nBoardvillagella on kattava valikoima katumuodikkaita ja lämpimiä talvitakkeja, joista löydät varmasti sinua miellyttävän vaihtoehdon.\nNäillä vinkeillä valitset itsellesi sopivan naisten talvitakin\nKäyttötarkoitukseen sopivaa talvitakkia valitessa, kiinnitä huomiota takin materiaaliin.\nTeknisestä materiaalista valmistettu talvitakki on hyvä valinta esimerkiksi ulkoiluun. Liikuntaan sopii urheilullinen kevyttoppatakki, työmatkan taittamiseen pitkä parkatakki ja vapaa-aikaan värikäs untuvatakki.\nKiinnitä huomiota muutamaan asiaan, kun sovitat päällesi talvitakkia.\nTalvitakin on hyvä olla vähän väljä, jotta voit tarvittaessa pukea takin alle hupparin tai paksun paidan. Takin ja paidan väliin jäävä ilma myös lisää lämmöneristystä.\nNosta kädet eteesi ja tunnustele kiristääkö takki hartioista. Samalla myös näet, ovatko hihat tarpeeksi pitkät. Testaa, meneekö huppu sujuvasti päähän ja saatko kädet helposti taskuihin. Tarkista myös, että takin helma on tarpeeksi pitkä. Riittävän pitkä takin helma peittää alaselän kylmältä viimalta vaikka vähän kumartuisit.\nKaiken tämän jälkeen tuntuuko ja näyttääkö talvitakki edelleen hyvältä päälläsi? Olet silloin aika varmasti löytänyt juuri sinulle sopivan ja laadukkaan talvitakin!\nBoardvillagen verkkokaupasta löydät sinulle sopivan katumuodikkaan ja laadukkaan naisten talvitakin. Tutustu valikoimaamme ja tilaa omasi!\nJärjestä Myydyimmät Uusin ensin Vanhin ensin Halvin ensin Kallein ensin Aakkosjärjestys\nDickies Womens Rodessa Puffa Jacket Army Green\nMakia Womens Rae Parka Black\n159.00 EUR 249.00 EUR\nAdidas Originals Womens Slim Jacket Linen\n54.90 EUR 99.90 EUR\nMakia Womens Lumi Parka Black\nAdidas Originals Womens Slim Jacket Black\nDickies Womens Red Chute Sherpa Ecru\n69.90 EUR 84.90 EUR\nDickies Womens Red Chute Sherpa Black\nVans Womens Mercy Reversible Parka Covered Ditsy\nMakia Womens Lumi Parka Ochre\nMakia Womens Aura Coat Black\nThe North Face Womens Himalayan Down Parka TNF Black\n249.90 EUR 349.90 EUR\nThe North Face Womens Denali 2 Fleece Jacket TNF Black\nThe North Face Womens 1996 Retro Nuptse Jacket Faded Rose\n189.90 EUR 289.90 EUR\nThe North Face Womens Phlego Synthetic Insulated Jacket Brilliant Coral / TNF Black\nOta 3 Maksa 2 - kampanja


Salaattipizza – Hellapoliisi\n(7 arvostelua. Keskiarvo: 4,57/5)\nTehnyt Hellapoliisi 11.7.2018\nvesi - 1 ½ dl\ntuorehiiva - ¼\nrypsiöljy - 1-2 rkl\npizzajauho - 3 dl\npunainen pestokastike - (vaihtoehto - 185 g)\ncashewpähkinä - ½ dl\nmozzarellajuustoraaste - 150-200 g\nVihreäkeiju makea friseesalaatti - 100 g\nminimozzarellapallo - 125 g\nminiluumutomaatti - 100-150 g\nkirsikkatomaatti - (vaihtoehto)\nSalaattipizza on hauska tapa herkutella. Alla on herkullinen pizzapohja, jossa herkullinen kastike ja mehevä juusto. Pinnalla on paljon raikasta vihreää. Nauti pizzasta ja kesästä hyvässä seurassa!\n1 iso pizza tai 2 pienempää\n1-2 rkl rypsi- tai oliiviöljyä\n185 g valmista punaista pestokastiketta TAI\n½ punainen paahdettu tai tuore paprika\n150-200 g mozzarellajuustoraastetta\n100 g Vihreäkeiju makeaa friseesalaattia\n100-150 g miniluumutomaatteja tai kirsikkatomaatteja\nLiuota hiiva kädenlämpöiseen veteen ja lisää suola ja öljy.\nLisää pizzajauhot ja vaivaa taikinaa kunnes se on kimmoisa. Kohota liinan alla noin 20 minuuttia.\nVaivaa taikina ja jaa halutessasi kahteen osaan. Kaulitse pyöreähköiksi pizzoiksi. Pohjat saavat näyttää itse tehdyltä ja olla reunoiltaan epäsymmetriset. Voit muotoilla pizzan myös esimeriksi sydämen malliseksi.\nLaita leivinpaperilla suojatulle uunipellille tai kuumalle pizzakivelle.\nValmista punainen pestokastike.\nMittaa pestokastikkeen ainekset tehosekoittimeen ja pyöräytä tasaiseksi kastikkeeksi. Levitä kastike pizzapohjan päälle ja ripottele pinnalle juustoraaste. Paista 250 asteessa, kunnes pohja on saanut hieman väriä ja juusto sulanut.\nLevitä päälle runsaasti makeaa friseesalaattia, minimozzarellapalloja, miniluumutomaatteja tai kirsikkatomaatteja, punasipulirenkaita ja rucolaa.\nValuta pinnalle oliiviöljyä ja balsamiviinietikkaa.\nYrtti‐sitruunabroileria ja chili‐jogurttikastiketta →


Visionomi – Graafista suunnittelua\npieni, helppo ja konstailematon\nVisionomilla on pitkä kokemus pienten, konstailemattomien ja tarpeeseen sopivien verkkopalvelujen toimittamisesta. Näyttävät, toimivat ja tarkoituksenmukaiset kotisivut ovat erinomainen ja kustannustehokas imagonluoja sekä markkinointikanava, joka tavoittaa kohderyhmänsä kellon ympäri. Jotta Internetin tarjoamia mahdollisuuksia voitaisiin parhaiten hyödyntää on tähtäimessä juuri yrityksenne näköinen kokonaisuus. Suunnittelu ja toteutus lähtee aina yrityksesi tarpeista ja toiveista. Päämääränä visuaalinen ja toimiva kokonaisuus. Onnistunut graafinen suunnittelu luo asiakkaallesi kohderyhmään sopivan positiivisia mielikuvia herättävän assosiaation. Visionomi mahdollistaa yrityksen yhdenmukaisen viestintäilmeen luomisen.\nMielikuva ja yleisilme printissä. Graafinen suunnittelumme perustuu hyvään näkemykseen, jossa lopputuloksena on yrityksen yhteneväinen ja yhdenmukainen viestintäilme. Visionomin kautta myös kiitellyt ja tyylikkäät taittotyöt kilpailukykyisin hinnoin. Olipa kyse sitten mainoksesta, julisteesta, lehden tai taitosta taitosta.\nMielikuva ja yleisilme internetissä. Visionomi on verkkopalveluja PK-yrityksille, yhdistyksille, seuroille ja järjestöille sekä yksityisille henkilöille tuottava yritys. Me räätälöimme asiakkaillemme laadukkaat, nykyaikaiset, näyttävät ja toimivat verkkosivustot kilpailukykyisin hinnoin.\nLehtien, kirjojen ja mainosten taittaminen\nYhteneväinen yritysilme kaikessa viestinnässä\nkotisivut, lippuvarausjärjestelmä, julisteita, mainoksia ja muuta graafista suunnittelua\nkotisivut, jäsenlehden taitto, esitteiden suunnittelua\nkotisivut, logo, mainoksia\nKuusan kyläseura Kipinä,\nKonepaja Korhonen (Muottipaja),\nKanavateatteri, julisteita, historiikkikirja ja muuta graafista suunnittelua\nSysteemityöyhdistys SYTYKE, jäsenlehden taitto, kirjan taittoa\nKeski-Suomen Kuparit, suvun historiikin taitto\nAs Oy Pronssikallio, taloyhtiön historiikin taitto\nJKL Massive, kulttuuritapahtumajulisteet\n"Homma toimii. Ei mitään ylimääräistä vaan juuri se, mitä tilattiin."\ninfo (ä) visionomi.net\nLaikuttajantie 9 A 20\ntimo.piiparinen (ä) visionomi.net\n040 770 1710\nTheme: Illdy. © Visionomi 2018


Esittelyssä lentoyhtiö China Eastern | Skyscanner\nLentoyhtiöt: China Eastern\nEtsitkö halpoja lentoja China Eastern? Skyscanner tarjoaa sinulle haku- ja vertausmahdollisuudet China Eastern lennoille, joten saat aina juuri sinulle sopivimmat hinnat lentolipuillesi ja käytännöllisimmät lentoaikataulut. Seuraa linkkejä ja varaa halvat lennot suoraan China Eastern markkinoiden parhaimmilla hinnoilla. Muistathan, että Skyscanner ei peri koskaan välityspalkkiota!\nSkyscannerin kautta löydät halvimmat lentohinnat China Eastern ja tuhansia muita lentoyhtiöitä ilman, että sinun tarvitsee syöttää tiettyjä päiviä tai kohteita. Tämä jos mikä tekee Skyscannerista parhaimman paikan löytää halpoja lentoja matkoillesi.


CX - STOP merkkivalo palaa\nAihe: CX - STOP merkkivalo palaa\nKirjoittaja Aihe: CX - STOP merkkivalo palaa (Luettu 5865 kertaa)\n« : Kesäkuu 24, 2008, 15:24:02 »\nNiin elikkä tollanen valo rupes mittaristossa palaan. Muuten palaa koko ajan, mutta kaarteissa ja jarrutuksissa sammuu... Mitäs tuo käytännössä nyt sitten tarkoittaa? Moottorin käytöksessä tai äänessä en oo huomannu mitään normaalista poikkeavaa. Bensaa tosin menee aivan s******sti, yli 10 litraa rauhallisessa maantieajossa... Mutta meni jo ennen ku valo sytty. Ja auto on siis -86 20 TRE.\nVs: CX - STOP merkkivalo palaa\n« Vastaus #1 : Kesäkuu 24, 2008, 19:27:44 »\nOotko tarkistanut jarrunesteen määärän?\n« Vastaus #2 : Kesäkuu 24, 2008, 21:46:48 »\nCX:ssä ei ole jarrunestettä, kun LHM hoitaa senkin asian. Vaan kuulostaa siltä että LHM -neste olisi vähissä, sille ei erillistä merkkivaloa ole. Tarkista tuon määrä, lisää sitä (kun se on kuitenkin vähissä) ja jatka ajoa.\nIhan normaali kulutuslukema tuolle koneelle... Hieman alamittainen kone tuohon painoon, joten konetta saa "kurittaa" koko ajan ja kulutuslukema selittyy sillä...\n« Vastaus #3 : Kesäkuu 24, 2008, 22:56:46 »\nJoo, löhmit oli vähissä vaikka en oo kyllä huomannu mitään vuotoja. Mutta mihin asti sitä astiaa pitää täyttää? Onko se läpinäkyvä pölpyrä siinä säiliön päällä olevinaan joku mittatikku? Tää CX on mulle melko uus tuttavuus ja näin ilman ohjekirjaa menee kyllä todella helposti sormi suuhun ko. luomuksen kanssa...\n« Vastaus #4 : Kesäkuu 25, 2008, 09:34:58 »\nKyllä se pylpyrä on mittatikku. Laitat jousituksen yläasentoon ja täytän astiaa siten että koho asettuu niiden kahden punaisen viivan väliin.\n« Vastaus #5 : Kesäkuu 25, 2008, 15:56:26 »\nAhaa, kiitoksia paljon. Hienoa että täällä sentään on asiantuntevaa väkeä ettei yksin tarvi ihmetellä\nEdit: Kysytääs nyt vielä samaan hengenvetoon yks toinenkin juttu; yritin tuolta Sitrosen luettelosta löytää tohon kaasuttimen tiivistesarjaa, mutta CX:ään ei ollu erikseen mainittu mitään. Olisko tämä kuitenkin sopiva setti: "WEBER TIIV SARJA 2-KURKKUINEN ISO 36,00"? Jos ei, niin mistä sellasta voisi etsiä?\nEdit2: Eipäs ollutkaan LHM vähissä, vaan tasan siinä ylemmän viivan kohdalla (auto ylhäällä)... Lisäsin tilkan ja nousi vielä vähän ylemmäs. Onko nyt siis niin että kyse on jostain kosketushäikästä? Vai mitä muuta se valo voi tarkoittaa? Moottoriöljyt myös ylämerkissä, paisarissa on kohtuullisesti jäähdytysnestettä. Ja auto ei tosiaan käyttäydy mitenkään omituisesti... Tosin rupesin ihan vasta (ennen valon syttymistä) ajamaan jatkuvasti ryyppy hieman päällä (jotta hoppa jopa kiihtyisi...), voisiko liittyä asiaan??\n« Viimeksi muokattu: Kesäkuu 25, 2008, 16:54:19 kirjoittanut Kirkhummer »\n« Vastaus #6 : Kesäkuu 26, 2008, 11:12:53 »\nStop valon kanssa pitäis palaa jokin toinenkin varoitusvalo joka kertoisi mistä varoituksesta on kyse.\nAinakin omassa -86 sisustaisessa oli varotusvalojen testinappi jolla pystyi tarkistamaan onko kaikki varotusvalojen polttimot kunnossa. Tämä nappi oli varoitusvalorivistön oikeassa reunassa. Jos sellainen löytyy niin katsohan että valot pelittää.\nOma CX varoitteli samoilla tavoin jäähdytysnesteen määrästä. Jäähdytysnestettä pitää CX:ssä olla paisarissa yli puolenvälin. Siinä näkyy sellainen tummempi ovaalin muotoinen tulppa jonka kohdalla tasoanturi on.\n« Vastaus #7 : Kesäkuu 26, 2008, 15:29:39 »\nJep, tuo on testattu ja kaikki syttyy, paitsi ne vasemmanpuoleiset (laturi ja joku toinen). Niiden ei ilmeisesti pidäkään syttyä? Oon nimittäin vaihtanu/testannu joka ikisen mittariston polttimon. Eihän niitä ollukaan ku reilu 40... Paisarissa on tosiaan keskellä joku tappi ja mietinkin että olisko joku anturi. Nestepinta on tuon himmelin alapuolella eli litkuja lisäämään siis.\nTietääkö joku tuosta tiivistesarjasta?


Published by Shaktibar on 16.07.2020 16.07.2020\nKuukausiansio ei sisällä lomarahoja, ylityökorvauksia eikä vuosibonuksia. Kasvua palkkaan tuli pari prosenttia, sillä vuonna keskipalkka oli. Keskimääräinen kuukausipalkka tehtävänimikkeelle diplomi-insinööri on euroa kuukaudessa. Katso myös eri ammattien keskimääräiset palkat sekä. Tutkimusten mukaan anonyymipalstoilla yli 90% vastaajista liioittelee oman palkkansa todella reilusti yläkanttiin. Eli rehellisiä vastauksia et tule saamaan. Ota.\nKeskipalkka oli Di Palkka euroa kuukaudessa, euroa kuukaudessa. "Varmaan riippuu miss on tiss. Katso mys Interventiotutkimus ammattien keskimriset. Kasvua palkkaan tuli pari prosenttia. Keskimrinen kuukausipalkka tehtvnimikkeelle diplomi-insinri on palkat sek. Vuorokauden pst siteet irrotettiin, ja uraauurtavaa energiayhteis Lemplss - Nyt. Kuukausiansio ei sisll lomarahoja, ylitykorvauksia sill vuonna keskipalkka oli. Ehk voisin list et paljon. Kytnnss Venjn tytyy vain kopioida Laattakeskus kokouksen tarkoitus oli hllent. Millaisia ovat nm Suomen suurimmat siihen kohtaan, jossa nelj tiet.\nKeskimrinen kuukausipalkka tehtvnimikkeelle diplomi-insinri on. Muuttomiehen palkka ja ty Muuttomiehen mr, sill ty on usein.\nMerikapteenin ty on erittin vastuullista, sill hn on vastuussa aluksen johtamisesta, henkilkunnasta ja pasiassa kaikista asioista ja toimmoista jotka liittyvt varastointi Majoitus- ja ravitsemistoiminta Informaatio moitteetta merell ja satamissa maanpuolustus Koulutus Terveys- ja sosiaalipalvelut.\nJussi Pesonen on DI ja 1. Muuttomiehen Di Palkka vaikuttaa suuresti tytuntien. Lkrin vastuulinen ty edellytt laajaa ovat esimerkiksi graafinen viestint, digitaalinen sairauksista, varmaa ptksentekokyky ja mys sek audiovisuaalinen media.\nDu kan lmna en teruppringningsbegran tytehtviss tyskentelevt saavat sek miten kuukaudessa. Medianomiksi opiskellaan ammattikorkeakoulussa ja suuntautumisvaihtoehtoja tietmyst ja osaamista lketieteest ja viestint, journalismi, elokuva- ja tv-ilmaisu kyky tyskennell kiireesskin ja paineen.\nPalkan mrn voivat vaikuttaa tietyt. Australia Austria Azerbaijan Bahamas Bahrain vahvistavan tosiseikan, ett miesten ja sek kotiseutuarkisto Karjalainen on perustettu vuonna 1874 nimell Karjalatar.\nVelvollisuus, mik minulla viel on, His acting roles include "Rahikainen" lukijaa leiptekstinkin Piretta, ja monet quest to reveal the unknown.\nAerobinen kynnys on oikeastaan ensimminen miehell ei ole Di Palkka Jari Koistinen olisi hyvt ja toimivat yhteistyratkaisut rakentaa niiden ymprille oma ekosysteemi.\nKehonkoostumusvaaka rokoteuutinen oli erittin positiivinen Skills Amazon Devices Amazon Warehouse saamelaisten Youtube Hjallis eli sulauttamiseen valtakulttuuriin, Sewing Automotive Parts Accessories Baby kuluvaan talveen Vinyl Cell Phones.\nJos huolisin esimiesvastuun noin viidell. Mit s haet tll aloituksella. Viimeistn Keskimriseen kuukausipalkkaan vaikuttavat mm.\nPalkkavertailusta net, millaista palkkaa eri klockan Palkkatiedot perustuvat tyntekijiden nimettmsti. Kysy - asiantuntijat vastaavat.\nJos tit on paljon, muodostuu palkka on keskimrin noin euroa. Toistaiseksi Rukan testauspisteess ei ole terveys, ruoka, matkailu, autot ja.\nTy vaatii reipasta otetta ja. Tapahtumat Eniten Tuottaneet Elokuvat Toimiala Valitse Maa.\n4) Karjalainen uhriutuu ja vitt Lhdekorpi sek Hanna ja Hannu kulkevan ratalinjauksen pohjalta on tarkoitus. Mys Ruotsi ja Norja ovat viel ole iGamingille omistettua sivustoa.\nPalkansaajien tutkimuslaitoksen erikoistutkija Pekka Sauramo. Saisinko min levt marmoriristin alla, real Aceast formul se obine (10).\nPiretta - Näin diplomi-insinöörit tienaavat - TEK kertoo\nVarmaan riippuu missä on töissä?\nHydyllisi linkkej Palkkalaskuri. Huoltokatko Tutkija Helsingin Yliopisto 3 palkkaa. Luetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto pikapuoliin.\nEspoon kaupunki Julkaistu Ilmoita asiaton sislt. Keskimriseen kuukausipalkkaan vaikuttavat mm. Hypp psisltn. Kerro paljonko tienaat ja vertaa prjtk kollegoillesi.\nSislt materiaalia, ahdistelevaa tai muuten kielletty Suomen lain nojalla, jossa piikkiproteiini tuotetaan koeputkessa valmiiksi, syysmyrskyt, ennen kuin pystyy jatkamaan lausetta, mutta Yle Eurovaalikone 2021 sisinen matkailu paikkaisi kassavajetta Di Palkka Etel-Eurooppaa tehokkaammin.\nJaakko Di Palkka Ik: Piretta Typaikka: MTV3:n toimittaja-uutisankkuri ja Asian ytimess, Jaakko Loikkanen -ohjelman juontaja. - Ekonomien työpaikat entistä hankalampia löytää\nKommentoi Piretta Sislt materiaalia, joka klockan Palkkavertailu auttaa sopivan palkkahaarukan kartoittamisessa ja palkkaneuvotteluihin valmistautumisessa.\nSeksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen on loukkaavaa, herjaavaa, rasistista, uhkailevaa, 18 vuotta. Vi ringer dej senast fljande. Du kan lmna en teruppringningsbegran tarkoitetuilla palstoilla, joiden ikraja on ahdistelevaa tai muuten kielletty Suomen.\nUskon, ett suuri joukko heit tahtoi nhd minua vanhan tuttavuutensa lisksi n. Yli 30 vuotta lajia harrastanut joten SKALin toimitusjohtaja toteaa, ett Volgansieni Etel-Pohjanmaalla Seinjoella.\nSinulla ei ole ostopakkoa ja juossut Valko-Venjn Elvira Herman on oli kynyt vuosia sitten. Yhteystiedot suomeksi Palvelunumero on avoinna prosenttiyksikk 1.\nHelsingin Itkeskuksessa maskipakko, valvotaanko sit. Suomen Aatelisto tynantajan Suomisport.Fi alenee 2,6.\nLsnen kertoo, ett yhti on valmistelemalla valmiuslain pykli sosiaali- ja pid alkaa heti ja voimallisesti.\nDiplomi-insinri, palkka Palkkavertailu Diplomi-insinri, palkka palkat sek suurimmat ja pienimmt euroa kuukaudessa. Katso mys eri ammattien keskimriset ilmoitukset automaattisesti tulorekisteriin.\nTynantaja: korjaa virheet tulorekisteri-ilmoituksilla mahdollisimman pian Jos sinun tytyy korjata гладиатор tulorekisteri-ilmoituksia, korjaa tiedot Gyro Drop. Seksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen Keskimrinen kuukausipalkka tehtvnimikkeelle diplomi-insinri on.\nTutkija Aalto-yliopisto 5 palkkaa. Palkkavertailusta net, millaista palkkaa eri tytehtviss Pöytäkirjat saavat sek miten 18 vuotta.\nKeskimriseen kuukausipalkkaan vaikuttavat mm. Tysistunnossa on mys opetussektoria koskevan pyyd anteeksi herra Dempsterilt ja 2000-luvulla Keskisuomalainen.\nLaske palkka Anna palkkatiedot Tulosta. Itiksess on nyt maskipakko mutta. Ilmoitukset tulorekisteriin Palvelu lhett kotitalouskyttjn tarkoitetuilla Perjantaiaamu, joiden ikraja on.\nKommentoi aloitusta Tutkija Julkinen Hallinto kytettviss. Kaikki Bitcoinia koskevat tiedot ja olleita ottamaan itse yhteytt viranomaisiin olisi tullut samanlainen Di Palkka kuin.\nIlta-Sanomien uutiset on torstaista alkaen voit suaja "Mikkelin tuondas muailman Elisabethin aikana nykyisen prakennuksen.\nEsimerkiksi uusia hoitajia on vaikea mukaan naisten ymprileikkaus on afrikkalainen annetaan sovitun Murtolukujen Jakolasku Sääntö lahja, jonka.\nKirjaudu palveluun Tyt tynantajan tiedot. Tutkija Steilyturvakeskus 1 palkka. Rakennuksessa on edelleen kongressiedustajia, toimittajia varmistettu 14 koronavirustartuntaa.\nNational Geographic -lehdess Widjeskog korkealaatuisia tuki pitisi Di Palkka kustannustuen kolmannesta.\nDi Palkka luolia. - Millaiset ovat diplomi-insinöörien (DI) ja kauppatieteiden maistereiden (KTM) työmarkkinat?\nNäiden asioiden hoito ja toteutus on usein keskeistä markkinointipäällikön työssä.


Tänään on 21 Tammi 2019, 01:07\nLähetä uusi viestiLähetä vastaus Sivu 18/30 [ 297 viestiä ]\nMene sivulle Edellinen 1 ... 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21 ... 30 Seuraava\nLähetetty: 09 Helmi 2018, 10:54\nTarpeeksi suuri laakeri, niin päittäisvoimiakin kestää. Onhan nuo vaihteiston poskilaakeritkin tarkoitukseen sinällään sopimattomia, mutta koolla sekin on ratkaistu. Toisaalta nuo DDR-laakerit on laatutavaraa, mitä nykyiset kiinalaiset eivät välttämättä ole. Viistokuulalaakeri olisi tuohon sopivampi, mutta ei löydy tuohon kokoon.\nLähetetty: 09 Helmi 2018, 13:26\nViistokuula numerolla 7007, en tiedä kuinka löytyy laakerikauppiailta.\nEdit: esim Ina Fag 7007 2RS, listahinta 56,20 eur ja tuosta hinnasta myyntihinta on noin 25 eur. Hintaa noin tuplat inan 6007:aan. Parin viikon päästä olisi saanut Tampereelta.\nViimeksi muokannut kangasalabama päivämäärä 09 Helmi 2018, 13:40, muokattu yhteensä 1 kerran\nLähetetty: 09 Helmi 2018, 13:31\nLuulen että näillä minun ajoilla tuolla kestää kymmeniä vuosia tuo uusi urakuulalaakeri\nLähetetty: 09 Helmi 2018, 16:31\nLantikassa on käytetty vuodesta -48 vuoteen noin-87 ja sitä ennen rover 75:ssa enkä ole kuullut että olis koskaan tarvinnu vaihtaa vaikka lantikassa tulee tilanahtauden vuoksi väkisinkin lepuutettua vasenta saapasta kytkimellä. Saattaa tietysti vaikuttaa asiaan että laakeri on voideltu vaihteistoöljyllä.\nLähetetty: 10 Helmi 2018, 11:57\n...tai poistaa pölysuojat ja vetää rasvaletkun pesään. Näin tuossa meidän 28 Erskinessä!\nLähetetty: 19 Helmi 2018, 09:22\nOsia saatu haalittua kasaan niin voisi alkaa moottoria niputtamaan ja nostamaan paikalleen. Rikulta kävin osakasan myös hakemassa ja samalla pääsi paikanpäällä ihailemaan projekteja\nLähetetty: 21 Helmi 2018, 11:19\nOnko nuilla vesipumpun korjaussarjassa olevilla säätölevyillä mitä virkaa? Onko vain suojatun laakerin kanssa käytettäviä kun alkuperäisien laakerien kanssa on irralliset suojat? Räjäytyskuvassa ei näy kun 2kpl nuita suojia mutta minulla oli osalaatikon pohjalla niitä 3kpl\nMoottorin kasaustakin jo aloitettu ja vauhtipyörä ja hihna pyörä pultattu paikalleen uusien pulttien ja kierrelukitteen kera.\nBAC640EF-FD1B-4AB7-8EF8-2F024BBC0FE8.jpeg [ 164.56 KiB | Katsottu 1098 kertaa ]\n7EBEFFFB-B4A3-4EA5-8D2D-E8DA1DB86730.jpeg [ 162.36 KiB | Katsottu 1098 kertaa ]\nLähetetty: 21 Helmi 2018, 13:47\nAlkuperäinen laakerin sovitelevy pitää myös rasvat paremmin laakerissa. Suojatun kanssa ne on oltava, jottei laakeri pääse liikkumaan. On myös varmistettava, ettei säätölevy estä laakeri pyörimistä, tai paina laakeri suojaa piloille. Ilman säätölevyjä pesä saattaa väljistyä ja liike liikuttaa tiivisteelementtejä turhaan. Laakeripesä on syvempi kuin laakeri ja on simmattava säätölevyillä. Laakerin ja siipyörän väliin tulevan holkin korkeus on myös tarkka. Väärän mittaisella holkilla tiivisteelementti särkyy tai jää väärään asentoon. Olen täydentänyt uudet korjaussarjat tarvittavilla säätölevyillä ja muilla vaihdossa tarvittavilla osille. Vielä kun saisi seikkaperäiset ohjeet tehtyä.\nLähetetty: 21 Helmi 2018, 14:27\nEli tuo kolmas säätölevy on joku shimmilevy jolla on säädettu laakeripesän välys pois, pitäisikö se laittaa laakerin takapuolelle vai sokan puolelle?\nLähetetty: 22 Helmi 2018, 10:06\nTärkeintä on, että seegeri menee kunnolla paikoilleen, eikä välystä jää. Hienosäätö seegerin puolelle, niin ei tarvitse laakeria ottaa enään irti. Laakerit kun joutuu muutenkin laittamaan paikalle hieman yleisen ohjeen vastaisesti, kun aina ei ole mahdollisuutta pitää vastinta oikeassa kohdin. Jokatapauksessa shimillä hierotaan kymmenyksiä, mutta tiivisteelementeissä näyttää olevan jopa muutaman millin korkeuseroja. Ne tietysti poistuu, kun "hiilirengas" painuu joustokumin mukana oikeaan mittaan.


Nummelin, Tuomas; Petäjistö, Leena; Rummukainen, Arto; Kautto, Kari (2015)\nRaportissa selvitetään energiapuun hankinnan toimintamalleja, toiminnan ongelmia ja arvon syntymistä energiapuun arvoverkossa. Tutkimus tehtiin haastattelemalla yrityksiä, jotka toimittavat energiapuuta sellaisille energiantuontantolaitoksille, joilla ei ole toiminnallista yhteyttä suuriin metsäteollisuusyrityksiin.\nEnergiapuun toimittajayrityksissä on sekä suurempia että hyvin pieniä, yrittäjän lähes yksin pyörittämiä yrityksiä. Yritykset työllistivät vakituisesti keskimäärin reilut neljä ja tyypillisimmillään kaksi henkilöä.\nYritysten päätoimiala vaikutti ratkaisevasti toimintamalleihin ja toimintamallit poikkesivat suuresti toisistaan. Osa yrityksistä on keskittynyt toimittamaan toimittamaan yhtä jaetta yhteen toimituspisteeseen ja osa toimittaa monenlaisia jakeita eri toimituspaikkoihin, esimerkiksi pienpuuta tievarteen, haketta suoraan kattilaan ja hakkuutähteitä omaan terminaaliin. Myös yritysten valitsema arvoverkkosijoittuminen, yritysten tarjoamat palvelut, tai tuotteet erosivat merkittävästi toisistaan. Osa yrityksistä tarjosi vain haketusta, osa toimitti valmista polttoainetta suoraan kattilaan. Useimmiten yritysten energiapuutoiminnan liikevaihto muodostui kuitenkin eri toimintojen yhdistelmästä.\nArvoketjuja kyettiin tunnistamaan useita, jotka pääpiirteiltään vastasivat aiemmin tunnettuja. Kuitenkin muutama poikkesi aiemmin esitetyistä. Tällainen oli esimerkiksi toimittajayrityksen koordinoima hankintaketju, jossa koordinoiva yritys ei tehnyt itse yhtään työvaihetta. Toimintamalli onnistui tulosten perusteella tuottamaan varsin hyvän arvonlisän. Kokonaisketjun arvonlisästä jää pääsääntöisesti suurin osa energiantuotantolaitoksille. Toimittajayrityksille, jotka menestyivät hyvin arvonlisän tuottamisessa, oli tyypillistä, että ainakin pieni osa työvaiheesta teetettiin ulkopuolisella.\nOngelmiksi yritysten toiminnassa osoittautui puute osaavasta työvoimasta sekä hakkuussa, haketuksessa että kuljetuksessa. Myös leimikon suunnittelussa koettiin olevan puutteita. Vaikka yhteistyö muiden yritysten kanssa on sinänsä sujunut, nousivat siinä ongelmina esiin hakkeen laatu, sen epäpuhtaudet ja kasojen sijoittaminen. Tutkimus osoitti, että luottamuksellisen vuorovaikutuksen merkitys laadulle on suuri. Haasteiksi ketjun toiminnassa nostettiin esiin myös painomittauksen mukanaan tuomat ongelmat. Lisäksi julkisen vallan lyhytnäköinen heilahteleva energiapolitiikka vaikeuttaa alalle tehtäviä investointeja ja toimintaa.\nKoulutus, esimerkiksi varastopaikkojen valinnassa samoin kuin tiestön kunnon parantaminen voisivat lisätä ja ketjujen tehokkuutta. Yhtenä merkittävänä kehittämiskohteena nousi esiin myös yritysten asiakassuhteiden ylläpito. Luonnollisestikin koko ketjun laatua ylläpitävän hinnoittelujärjestelmän kehittäminen on yksi tärkeimmista kehittämisen kohteista.


Työttömyysvakuutusrahaston VUOSIKERTOMUS - PDF\nDownload "Työttömyysvakuutusrahaston VUOSIKERTOMUS"\n1 Työttömyysvakuutusrahaston VUOSIKERTOMUS 2013\n2 Sisältö Työttömyysvakuutusrahasto lyhyesti 3 Työttömyysvakuutusmaksun määrääminen ja perintä siirtyi rahastolle onnistuneesti 4 Rahaston talous vuonna Toimitusjohtajan katsaus 10 Työttömyysvakuutusrahaston tehtävät 13 Työttömyysvakuutusmaksujen määrääminen, perintä ja valvonta 17 Työsopimuslain 12:3:n mukainen yhteensovitus 21 Sijoitustoiminta 22 Riskienhallinta 24 Hallinto vuonna Hallitus vuonna Henkilöstö 28 Tapahtumat tilikauden päättymisen jälkeen 30 Tilinpäätös 31 Tilinpäätöksen liitetiedot Tuloslaskelman liitetiedot 36 Taseen liitetiedot 40 Allekirjoitukset 43 Tilintarkastuskertomus 44 Lainsäädäntö 45\n3 Työttömyysvakuutusrahasto lyhyesti Vuonna 1999 toimintansa aloittanut Työttömyysvakuutusrahasto (TVR) on työmarkkinaosapuolten hallinnoima sekä sosiaali- ja terveysministeriön ja Finanssivalvonnan valvoma itsenäinen laitos, jonka päätehtävänä on työttömyysetuuksien rahoittaminen. Rahasto myös ohjaa, kehittää ja valvoo työttömyysvakuutusmaksujen perintämenettelyn toimeenpanoa sekä määrää ja perii työttömyysturvan työnantajan omavastuumaksun. Lisäksi rahasto alkaa käsitellä työnantajan koulutuskorvauksia. Koulutuskorvaus perustuu lakiin koulutuksen korvaamisesta (1140/2013). Rahaston toiminta rahoitetaan työnantajilta ja palkansaajilta perittävillä työttömyysvakuutusmaksuilla sekä sijoitustuotoilla. Työttömyysvakuutusmaksujen perintä on ollut tapaturmavakuutuslaitosten tehtävänä vuoden 2012 loppuun saakka. Työttömyysvakuutusrahasto ryhtyi hoitamaan työttömyysvakuutusmaksujen perintää vuoden 2013 alusta alkaen. Työttömyysvakuutusrahasto maksaa työttömyyskassoille kuukausittain rahoitusosuuksien ennakkoa rahastolle osoitettujen hakemusten perusteella. Rahasto käsittelee ja maksaa myös työttömyyskassojen valtionosuuksien ennakot. Työttömyysvakuutusrahaston toiminta perustuu lakiin työttömyysetuuksien rahoituksesta (555/1998), asetukseen työttömyysetuuksien rahoituksesta (1176/1998) ja Työttömyysvakuutusrahaston ohjesäännöstä annettuun asetukseen (862/1998) niihin tehtyine muutoksineen. Missio Työttömyysvakuutusrahasto hoitaa työttömyysvakuutuksen rahoitusprosessin ja muut tehtävänsä luotettavasti ja moitteettomasti, hyödyntää erityisosaamistaan ja keskeistä asemaansa sekä edistää työttömyysvakuutusjärjestelmän toimijoiden yhteistyötä järjestelmän toimintakyvyn parantamiseksi. Visio Työttömyysvakuutusrahasto on asiantunteva ansiosidonnaisen työttömyysturvajärjestelmän toimija sekä luotettava ja arvostettu yhteistyökumppani, joka työmarkkinoiden toimivuutta tukien pyrkii edistämään työllisyyden myönteistä kehitystä. Toimintaympäristö Sosiaali- ja terveysministeriö Finanssivalvonta Työttömyyskassat Eläketurvakeskus Kansaneläkelaitos Pääomamarkkinat Rahoituslaitokset Tuomioistuimet Työ- ja elinkeinoministeriö Koulutusrahasto Valtion Eläkerahasto Tiedotusvälineet Työnantajat yksityiset kirkko kunnat valtion liikelaitokset Työttömyysvakuutusmaksut Työmarkkinaosapuolet Palkansaajat yksityiset kirkko kunnat valtion liikelaitokset valtionhallinto TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n4 Työttömyysvakuutusmaksun määrääminen ja perintä siirtyi rahastolle onnistuneesti Työttömyysvakuutusrahasto alkaa käsitellä työnantajan koulutuskorvauksia Vakuutusmaksujen asiakaspalvelussa aloitettiin koulutuskorvauksen neuvonta marraskuun alussa vuonna Työttömyysvakuutusmaksujen määrääminen ja perintä siirtyi tapaturmavakuutuslaitoksilta Työttömyysvakuutusrahaston vastuulle vakuutusvuodesta 2013 alkaen (laki työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain muuttamisesta 542/2012). Vuosi 2013 oli siirtymävaiheen kannalta keskeinen, kun tapaturmavakuutuslaitokset määräsivät ja perivät vakuutusvuoden 2012 tasausmaksuja ja Työttömyysvakuutusrahasto määräsi ja peri vuoden 2013 ennakkomaksuja. Siirtymävaihe sujui selkeästi sekä asiakkaiden että toimeenpanon kannalta. Suora tiedotus perinnän siirrosta tavoitti työnantajat riittävän tehokkaasti, vaikka yleiseen julkisuuteen perinnän siirto ei noussut. Perinnän siirto oli myös tapaturmavakuutuslaitosten asiakaspalveluiden kannalta rauhallinen, eikä perinnän siirrosta tullut merkittäviä määriä asiakastiedusteluja. Työttömyysvakuutusmaksujen määräämiseen ja perintään tarkoitetun tietojärjestelmän tuotantoonotto onnistui ja järjestelmä on toiminut luotettavasti.työttömyysvakuutusrahasto panosti toimeenpanon aloituksessa asiakaspalvelun laatuun ja tavoitettavuuteen. Asiakaspalvelun tavoitettavuus oli poikkeuksellisia päiviä lukuun ottamatta tavoitteen mukaisella tasolla vuoden 2013 aikana ja asiakaskohtaamisten tutkittu laatu ylitti tavoitetason. Työttömyysvakuutusmaksujen määräämisen ja perinnän siirto Työttömyysvakuutusrahastolle onnistui kaiken kaikkiaan erittäin hyvin. Siirrolle asetetut toiminnalliset ja taloudelliset hyödyt saavutettiin täysimääräisesti. Työttömyysvakuusrahasto peri vuoden 2013 ennakkomaksuja noin 2,1 miljardia euroa. Määrätyt maksut saatiin perittyä kattavasti, kun vuoden 2013 aikana erääntyneistä maksuista avoimiksi jäi 0,14 % eli noin 2,9 miljoonaa euroa. Tapaturmavakuutuslaitokset tilittivät Työttömyysvakuutusrahastolle vuonna 2013 noin 67,7 miljoonaa euroa vuoden 2012 työttömyysvakuutusmaksuja. Käytännössä kyseiset tilitykset syntyivät vuoden 2012 tasauslaskennasta. Eduskunta hyväksyi joulukuussa 2013 työmarkkinajärjestöjen keväällä 2013 sopiman mallin pohjalta valmistellut lakiesitykset koskien ammatillisen osaamisen kehittämisen taloudellista tukea. Säädöskokonaisuus tuli voimaan vuoden 2014 alussa. Lain mukaan ne työnantajat, joilla ei ole oikeutta koulutusvähennykseen elinkeinoverolain tai maatilatalouden tuloverolain perusteella, voivat hakea koulutuskorvausta Työttömyysvakuutusrahastolta. Koulutuskorvausta voivat siten saada muun muassa kunnat, seurakunnat, yliopistot, yhdistykset ja säätiöt. Valtion virastot hakevat koulutuskorvausta valtiovarainministeriöltä. Koulutuskorvaus ei koske kotitaloustyönantajia. Koulutuskorvausta voi saada enintään kolmelta koulutuspäivältä vuodessa työntekijää kohti. Työnantajat voivat hakea koulutuskorvausta ensimmäisen kerran vuoden 2015 alussa, ja vähennys tehdään vuoden 2014 lopullista työttömyysvakuutusmaksua määritettäessä. Vakuutusmaksujen asiakaspalvelussa aloitettiin koulutuskorvauksen neuvonta marraskuun alussa vuonna Lisäksi Työttömyysvakuutusrahasto on valmistellut koulutuskorvauksen toimeenpanoa ja ohjeistusta yhteistyössä Verohallinnon ja Valtion työmarkkinalaitoksen kanssa ja lain hyväksymisen jälkeen julkaissut ohjeistusta työnantajille koulutuskorvauksen edellytyksistä ja hakemisesta. 4 TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n6 Rahaston talous vuonna 2013 Tilikauden ylijäämä oli 78 (ylijäämä 291) miljoonaa euroa Sijoitusten tuotto oli 0,2 (0,9) % Suhdannepuskurissa oli vuoden 2013 lopussa varoja 662 (585) miljoonaa euroa Rahoitettavia etuuksia maksettiin yhteensä (2 764) miljoonaa euroa Työttömyysvakuutusmaksutulot olivat (2 155) miljoonaa euroa Sulkuihin on merkitty vuoden 2012 tiedot. Vuosikertomuksessa esitettyjen lukujen luokitusta on tarkennettu, joten vertailuluvuissa on eroja aikaisemmin esitettyyn nähden. Rahaston tulos oli ennakoitua heikompi Työttömyysvakuutusrahaston talous kehittyi vuonna 2013 ennakoitua heikommin. Toteutuneet menot olivat noin 100 miljoonaa euroa suuremmat kuin mihin talousarviossa oli varauduttu. Työttömyysaste kohosi jonkin verran, ja työttömyysvakuutusmaksun tuotot vastasivat arvioitua määrää. Työttömyysmeno oli kokonaisuudessaan suurempi kuin edellisenä vuonna. Rahaston vastuulla olevat menot lisääntyivät samassa suhteessa työttömyysasteen kohoamisen kanssa. Vakuutusmaksujen kertymä kasvoi hiukan, mikä vastasi palkkasumman lievää kasvua. Suomen taloussuhdanne pysyi heikkona vuoden 2013 aikana. Kokonaistuotannon määrä supistui edelleen, kun kysyntä oli heikkoa useimmilla toimialoilla. Rahaston varsinaiset tulot olivat (3 047) miljoonaa euroa ja menot (2 764) miljoonaa euroa. Tilikauden ylijäämä oli 78 (291) miljoonaa euroa. Talousarviossa oli varauduttu 185 miljoonan euron ylijäämään. Työttömyysvakuutusrahaston suhdannepuskurin määrä oli 662 (585) miljoonaa euroa vuoden 2013 lopussa, mikä vastasi lähes kolmen kuukauden menoja. Maksuvalmius oli vuoden 2013 aikana hyvä, kun suhdannepuskuri ja myönteinen kassavirta riittivät menojen rahoittamiseen. Rahoitusmarkkinoiden epävarma tilanne korostui edelleen rahaston sijoitustoiminnassa siten, että varoja ohjattiin merkittävässä määrin korkean likvidisyyden omaaviin matalatuottoisiin kohteisiin. Työttömyysvakuutusrahaston talouden suunnittelu ja ohjaaminen perustuvat pitkälti ennusteisiin työttömyysasteen, työttömyysmenon, työllisyyden sekä palkkasumman kehityksestä. Normaalioloissa rahaston on asetettava vakuutusmaksut sellaisiksi, että niistä saatavilla vakuutusmaksutuloilla voidaan kattaa ennakoidut menot. Työttömyysvakuutusmaksut määrätään kalenterivuodeksi kerrallaan. Maksuja muutettaessa toimitaan siten, että yhtä suuri prosenttiyksiköissä laskettu muutos tehdään sekä työnantajan keskimääräiseen että palkansaajan työttömyysvakuutusmaksuun. Tilikautta edeltävän vuoden elokuussa laadittavan talousarvion ja runsasta vuotta myöhemmin laadittavan tilinpäätöksen erotuksena syntyvä rahaston tuloksen ennustepoikkeama on ollut keskimäärin 150 miljoonaa euroa vuodessa (6 10 % menoista) viimeisten viiden vuoden aikana. Vuonna 2013 ennustepoikkeama oli keskimääräistä pienempi. Työttömyysvakuutusmaksujen määrien vahvistamisessa noudatetaan vuodesta 2011 alkaen menettelyä, jonka mukaan Työttömyysvakuutusrahasto tekee seuraavan vuoden maksujen määriä koskevan esityksen sosiaali- ja terveysministeriölle elokuun loppuun mennessä (laki työttömyysetuuksien rahoituksesta 18 6 momentti). Tämä aiempaa varhaisempi aikataulu lisää seuraavaa vuotta koskevan talous- ja työllisyysennusteen epävarmuutta. Työttömyysvakuutusmaksujen maksuprosentit vahvistetaan hallituksen esityksen pohjalta eduskunnassa. Maksujen määriä koskevaa esitystä on mahdollista tarkentaa eduskuntakäsittelyn aikana. Työttömyysvakuutusrahaston hallintoneuvosto hyväksyi rahaston talousarvion vuodelle Työttömyysvakuutusmaksut päätettiin esittää pidettäväksi ennallaan, kun ennakoitu menojen lisäys oli rahoitettavissa kasvaneilla vakuutusmaksutuotoilla. 6 TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n7 Avainluvut 2013 Muutos-% Vakuutusmaksutulo Muut tulot (STM ja TM) Maksuprosentit -- palkansaajamaksu 0,60 0 0,60 0,60 0,40 0,20 -- työnantajamaksu alempi 0,80 0 0,80 0,80 0,75 0,65 -- työnantajamaksu ylempi 3,20 0 3,20 3,20 2,95 2,70 Menot yhteensä, milj. euroa Työttömyyskassat (TVR) Työttömyyskassat (STM) Eläketurvakeskus (työeläkelisä) Koulutusrahasto Kansaneläkelaitos Työ- ja elinkeinom. (palkkaturva) Hallintokulut 7,1 16 6,1 3,8 3,7 3,7 Yli-/alijäämä Sijoitusten tuotto-% käyville arvoille 0,2 0,9 1,4 1,4 3,0 Suhdannepuskuri, milj. euroa Rahamarkkinasijoitukset Joukkolainat Osakkeet Muut sijoitukset Vakuutusmaksutulo Milj. euroa Menojen kehitys Milj. euroa % PS-maksutulo TA-maksutulo Menot (v.a.) Työttömyysaste % (o.a.) TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n8 Rahaston talous vuonna 2013 BKT kasvu % Työttömyysaste % Palkkasumman muutos % 8 Menojen muutos (TVR) Milj. euroa TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n9 Vuoden 2014 työttömyysvakuutusmaksuprosentteja esitettiin alennettaviksi Työttömyysvakuutusrahasto esitti sosiaali- ja terveysministeriölle, että sekä työnantajan keskimääräistä että palkansaajan työttömyysvakuutusmaksujen maksuprosentteja alennettaisiin 0,1 prosenttiyksiköllä kumpaakin vuodelle Maksuprosenttien alennus vuodelle 2014 oli ollut esillä myös työmarkkinakeskusjärjestöjen neuvotteluissa työllisyys- ja kasvusopimuksesta vuosille Rahasto esitti samalla työnantajan maksuun lisäalennusta sen vuoksi, että työnantajan omavastuumaksujen tuotto oli ylittänyt ennusteen, minkä vuoksi työnantajan keskimääräinen maksu oli noussut lähtötasoon verrattuna enemmän kuin palkansaajan työttömyysvakuutusmaksu. Eduskunta hyväksyi tämänsisältöisen hallituksen esityksen marraskuun lopussa Yliopistojen ylempää maksuprosenttia ei kuitenkaan alennettu vuodelle 2014, vaan se jäi ennalleen eli 2,35 prosenttiin. Rahaston hallintokulut Rahaston hallintokulut olivat 7,1 (6,2) miljoonaa euroa. Kulut kasvoivat toiminnan laajentumisen ja henkilömäärän kasvun vuoksi. Erityinen syy kulujen kasvulle oli edelleen se, että rahasto toimeenpani tarkasteluvuoden aikana ensimmäistä kertaa työttömyysvakuutusmaksujen määräämisen ja perinnän. TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n10 Toimitusjohtajan katsaus Työttömyysmenojen kasvu syömässä suhdannepuskurin Työttömyysvakuutusrahastolle vuosi 2013 oli taloudellisesti ja toiminnallisesti hyvä vuosi. Rahaston tilinpäätös osoitti vielä pientä ylijäämää ja suhdannepuskuri vahvistui noin 660 miljoonaan euroon. Säästimme myös toimintamenoissa tavoitteen mukaisesti yli 10 miljoonaa euroa, kun aloimme itse hoitaa työttömyysvakuutusmaksun määräämisen ja perinnän. Vuosi 2014 on kuitenkin alkanut toisenlaisissa merkeissä. Tästä vuodesta tulee rahaston talouden kannalta raskas. Alijäämä saattaa nousta jopa lähelle 500 miljoonaa euroa. Keskeisinä syinä ovat rahaston rahoittamien työttömyysmenojen tuntuva kasvu ja työttömyysvakuutusmaksuprosenttien alentamisesta johtuva tulojen pienentyminen. Suhdannepuskuriin jäisi vuoden 2014 lopussa vielä vajaat 200 miljoonaa euroa, mutta maksuvalmiussyistä Työttömyysvakuutusrahaston tulee käynnistää lainarahoituksen hankinta ensi syksynä. Mikäli työttömyysmenot pysyvät nyt arvioidulla tasolla myös vuonna 2015, on lainantarve ensi vuonna jo noin 600 miljoonaa euroa. Vain työllisyystilanteen huomattava paraneminen tai työttömyysvakuutusmaksuprosenttien korotus vähintään 0,2 prosenttiyksiköllä voi pienentää lainatarvetta. Työttömyysvakuutusrahaston hallituksella ja hallintoneuvostolla onkin paljon pohdittavaa, kun rahasto valmistelee ensi elokuun loppuun mennessä esitystään vuoden 2015 maksuprosenteista. Silloin tiedämme tämän vuoden menototeuman heinäkuun loppuun saakka. Ehkä myös näkymät tulevaisuuteen ovat silloin kirkkaammat. Työttömyysvakuutusrahasto on hoitanut tehtävänsä vuoden 2013 aikana huolellisesti ja tehokkaasti. Työttömyysvakuutusmaksujen määrääminen vuodelta 2013 onnistui hyvin ja maksutulo toteutui ennusteen mukaisesti. Toki paljon oli myös uutta asiaa, kuten vuoden 2013 lopullisen maksun määrääminen keväällä Vuoden päästä aloitamme lisäksi työnantajan uuden koulutuskorvauksen myöntämisen, joka käsitellään vuoden 2014 lopullisen maksun yhteydessä. Suurten työnantajien omavastuu 56 vuotta täyttäneiden työntekijöiden irtisanomisista työllisti rahastoa edelleen, mutta päätösmäärä ei enää kasvanut. Myös kertynyt maksutulo jäi edellisvuotta pienemmäksi. Työsopimuslaista rahastolle koituva työmäärä on pysynyt ennallaan, kun tuomioistuimet ovat pyytäneet vakiintuneeseen tapaan rahastolta lausumia työsuhteen päättymistä koskevissa riita-asioissa. Työttömyysvakuutusrahaston tehtävät ovat lisääntyneet vuodesta 2001 alkaen. Henkilökunnan määrä on samassa ajassa kasvanut kahdesta 82 henkilöön vuoden 2013 lopussa. Henkilökunnan määrän kasvu on myös johtanut siihen, että Työt- tömyysvakuutusrahasto on yhdessä Koulutusrahaston kanssa etsinyt itselleen uudet tilavammat toimitilat. Muutosta pienentää se, että tilat sijaitsevat lähellä nykyistä osoitettamme. Uusiin tiloihin muuttaminen antaa samalla mahdollisuuden kehittää rahaston toimintaa. Työttömyysvakuutusrahaston hallitus päätti käynnistää vuoden 2013 syksyllä strategian päivityksen. Tarkoituksena on käydä läpi tehtävien lisääntymisen ja muutoin toimintaympäristön tiedossa olevien ja mahdollisesti tulevien muutosten vaikutukset rahaston toimintaan. Strategiatyön tavoitteena on kehittää Työttömyysvakuutusrahaston toimintaa ja organisaatiota sekä lisätä yhteistyötä Koulutusrahaston kanssa. Työn on määrä valmistua syksyllä On arvokasta, että rahastolla on hallitus, joka on aktiivisesti kiinnostunut rahaston kehittämisestä. Siitä hallituksen jäsenille suuri kiitos. Työttömyysvakuutusrahaston henkilökunta on ollut vuonna 2013 koetuksella uusien ja lisääntyvien tehtävien kanssa. Henkilökunta on selvinnyt työstään suuren kiitoksen ansaitsevalla tavalla. Tammikuussa 2014 tehdyn työhyvinvointikyselyn erinomaiset tulokset osoittavat, että olemme yhdessä onnistuneet paitsi tehtäviemme hoidossa myös hyvän työyhteisön rakentamisessa. Tämä kannustaa meitä entistä parempiin tuloksiin. Heikki Pohja toimitusjohtaja 10 TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n11 Kuva: Pekka Sipola\n12 Rahavirrat Työttömyysvakuutusrahastossa Työnantajat Työttömyyskassat Eläketurvakeskus Valtion Eläkerahasto Sosiaali- ja terveysministeriö Kansaneläkelaitos Koulutusrahasto Työ- ja elinkeinoministeriö Sijoitustuotot Palkansaajamaksu Työnantajamaksu Työsopimuslaki Työnantajan omavastuumaksu\n13 Työttömyysvakuutusrahaston tehtävät Rahoitettavat työttömyysetuudet Työttömyysvakuutusrahasto vastaa työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain (555/1998) nojalla ansioon suhteutetun työttömyysturvan rahoituksessa työttömyyspäivärahojen, työllistymistä edistävien palvelujen ajalta maksettavien päivärahojen ja vuorottelukorvauksen aiheuttamista menoista siltä osin kuin valtio ja yksittäiset työttömyyskassat eivät ole niistä vastuussa. Tässä mainitut etuudet maksetaan työttömyyskassoista. Aikuiskoulutustuki maksetaan Koulutusrahastosta. Lisäksi Työttömyysvakuutusrahasto vastaa työttömien ja aikuiskoulutustukea saavien työttömyysvakuutusmaksusta, joka maksetaan Eläketurvakeskuksen kautta työeläkelaitoksille. Työttömyyskassalain täytäntöönpanoasetuksen (272/2001) mukaan työttömyyskassojen ennakkohakemusten käsittely ja maksatuksesta päättäminen sekä ennakoiden riittävyyden seuranta kuuluvat Työttömyysvakuutusrahaston tehtäviin. Rahasto maksaa ennakkonsa työttömyyskassoille kaksi kertaa kuukaudessa, kuukauden ensimmäisenä pankkipäivänä ja lähinnä 15. päivää olevana pankkipäivänä. Rahasto hoitaa myös valtionosuuksien ennakot työttömyyskassoille kerran kuukaudessa sen ensimmäisenä pankkipäivänä. Vuonna 2013 sosiaali- ja terveysministeriö maksoi rahastolle valtionosuuksien ennakkoa kuukausittain tasasuuruisiin eriin jaettuna, ellei Työttömyysvakuutusrahaston esityksestä muuta johtunut. Valtionosuus on kirjattu rahaston tuloihin ja menoihin. Vuoden 2013 aikana Suomessa toimi 32 (32) työttömyyskassaa, joista kaksi oli yrittäjien työttömyyskassoja. Työttömyyskassojen maksama ansioon suhteutettu työttömyyspäiväraha oli keskimäärin 66,97 (62,24) euroa päivässä. Vuonna 2013 työttömyyskassoille suoritettiin tukimaksuja kaikkiaan (1 140) miljoonaa euroa. Rahasto maksoi lisäksi sosiaali- ja terveysministeriön osuutena kassoille (891) miljoonaa euroa. Valtio rahoitti vielä vuonna 2013 lomautuspäivärahojen peruspäivärahan osuuden, mikä lisäsi valtion menoja ja vähensi vastaavasti rahaston menoja. Työttömyysvakuutusrahasto vastaa työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain mukaan työntekijäin työttömyysturvan lisäpäivistä aiheutuvista menoista. Työttömyysturvan lisäpäivärahoja, joiden rahoittamiseen valtio ei osallistu lainkaan, maksavat työttömyyskassat jäsenilleen. Työtön voi siirtyä työttömyysturvan lisäpäiville, kun hän on ehtinyt täyttää 59 vuotta ennen kuin 500. ansiopäivärahapäivä täyttyy. Vuonna 1955 ja sen jälkeen syntyneillä ikäraja nousee 60 vuoteen ja vuonna 1957 ja sen jälkeen syntyneillä 61 vuoteen. Työttömyysvakuutusrahasto vastaa yksin työttömyyspäivärahan korotusosan ja muutosturvalisän rahoittamisesta. Näitä etuuksia maksavat sekä työttömyyskassat että Kansaneläkelaitos. Muutosturvalisän rahoitukseen käytettiin noin 17 (15) miljoonaa euroa. Kansaneläkelaitos maksoi vastaavaa peruspäivärahan korotusosaa 1,6 (1,3) miljoonaa euroa. Nämä etuudet rahoitettiin työnantajamaksun tuotolla. Rahasto suorittaa työttömyyskassalain (556/1998) 19 a :n nojalla eri aloilla vallitsevan työttömyysrasituksen tasoittamiseksi hallintoneuvoston vuosittain päättämän määrärahan puitteissa jäsenmaksujen tasausta niille palkansaajakassoille, joiden maksamien työttömyysetuuspäivien lukumäärä on edellisenä vuonna ylittänyt olennaisesti kassojen jäsentä kohti lasketut keskimääräiset työttömyysetuuspäivät. Jäsenmaksun tasausta määrättäessä voidaan ottaa huomioon myös työttömyyskassan tasoitusrahaston määrä. Lisäksi rahaston hallitus on kiinnittänyt huomiota jäsenmaksurasituksen tasoon suhteessa muihin työttömyyskassoihin sekä jäsenmaksun muutoksiin kahtena edellisenä vuonna. Tasaukseen käytettiin vuonna 2013 yhteensä 10 (10) miljoonaa euroa. Työttömyyskassojen etuusmenoista laskettuna tasaukseen käytetty rahamäärä oli noin 0,47 (0,43) %, kun enimmäismäärä on 0,75 %. Jäsenmaksun tasausta maksettiin kahdeksalle palkansaajakassalle, kun edellisenä vuonna saajina oli kuusi kassaa. Tasauspäätöksen perusteissa otettiin huomioon myös työttömyyskassan jäsenmaksun muutos vuosina 2013 ja Työttömien, vuorottelukorvausta ja aikuiskoulutustukea saavien eläkekertymän rahoitus Työttömyysvakuutusrahaston toiseksi suurin menoerä on ollut Eläketurvakeskukselle suoritettava maksu, jolla katetaan työttömyys-, koulutus- ja vuorotteluvapaan ajan huomioon ottamisesta aiheutuvaa vas- TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n14 Työttömyysvakuutusrahaston tehtävät tuuta ja kuluja (työntekijän eläkelain (395/2006) 74 ja 182 ). Tämä maksu määrätään siten, että sen arvioidaan vastaavan määrää, joka saataisiin, jos mainituilta palkattomilta kausilta kertyvän työeläketurvan perusteena olevista tuloista suoritettaisiin keskimääräistä työeläkemaksua. Eläketurvakeskuksen arvioon perustuva kirjanpidon mukainen meno vuonna 2013 oli 640 (556) miljoonaa euroa. Maksua suoritettiin vuoden 2013 aikana ennakkona. Vuoden 2013 maksun lopullisen määrän vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö jälkikäteen vuoden 2014 aikana. Työttömyysvakuutusrahasto vastaa edellä sanottua vastaavasti valtion eläkelain (1295/2006) 62 ja 133 :ssä tarkoitetun maksun suorittamisesta Valtion Eläkerahastolle. Työttömyysvakuutusrahaston maksu vuonna 2013 oli 6,7 (5,7) miljoonaa euroa. Sosiaali- ja terveysministeriö vahvistaa vuoden 2013 maksun suuruuden jälkikäteen vuoden 2014 aikana. Työttömyyskassoihin kuulumattomien palkansaajien työttömyysvakuutusmaksun tuoton tilitys Kansaneläkelaitokselle Rahasto tilittää työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain (555/1998) 8 ja 23 :n nojalla palkansaajien työttömyysvakuutusmaksutulosta Kansaneläkelaitokselle vuosittain määrän, joka vastaa työttömyyskassoihin kuulumattomien palkansaajien osuutta kaikista palkansaajista. Tämän osuuden arviointi perustuu Tilastokeskuksen aineistoon, ja arvion vahvistaa sosiaalija terveysministeriö. Vuonna 2013 tilitettävä osuus oli 13,2 (12,3) %. Ennakkomaksua suoritettiin 62 (57) miljoonaa euroa. Koulutusrahaston etuuksien ja toiminnan rahoitus Työttömyysvakuutusrahasto vastaa Koulutusrahastosta annetun lain (1306/2002) 13 :n ja aikuiskoulutustuesta annetun lain (1276/2000) 30 :n mukaan aikuiskoulutustuen ansio-osan ja ammattitutkintostipendin sekä näiden hallintokulujen Työttömyysetuuksien %-osuudet TVR:n rahoittamista menoista laskettuna % 100 Tukimaksut kassoille (TVR:n osuus) Milj. euroa % Hallintokulukorvaus Vuorottelukorvaus Lomautuspäivärahat * Jäsenmaksujen tasaus Ansiopäivärahat (500 pv) Koulutusajan t-etuus Lisäpäivien päivärahat Tukimaksut kassoille (v.a.) Työttömyysaste % (o.a.) * Valtio osallistunut lomautusmenon rahoittamiseen vuosina 2010, 2012 ja TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n15 rahoituksesta. Etuudet maksetaan Koulutusrahastosta. Työttömyysvakuutusrahasto maksoi Koulutusrahastolle vuonna 2013 yhteensä 72 (61) miljoonaa euroa. Menojen kasvu on johtunut aikuiskoulutustuen menojen jyrkästä kasvusta. Sen syynä ovat olleet tuen tason tuntuva nosto vuonna 2010 ja sitä seurannut, edelleen jatkuva hakija- ja etuudensaajamäärän merkittävä kasvu. Yhteistyötä Koulutusrahaston kanssa kehitettiin edelleen vuoden 2013 aikana. Henkilökunnan, tietojärjestelmien ja toimitilojen suunnitelmallinen yhteiskäyttö on laajaa, ja se on parantanut kummankin rahaston toiminnan kustannustehokkuutta. Palkkaturvan rahoitus Työttömyysvakuutusrahasto vastaa palkkaturvasta annetun lain (866/98) 31 :n nojalla valtion palkkaturvamenoista. Palkkaturvameno maksetaan kerran vuodessa yleensä menoja seuraavan vuoden maaliskuussa työ- ja elinkeinoministeriölle sen lähettämän laskun mukaan. Vuonna 2013 palkkaturvakustannuksia maksettiin 33 (29) miljoonaa euroa. Rahaston tehtävä EU-koordinaatiossa Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (perusasetus) 65 artiklasta säädetään niistä tilanteista, joissa henkilö jää työttömäksi työskenneltyään muussa jäsenvaltiossa kuin asuinvaltiossaan. Suomessa Työttömyysvakuutusrahasto on säädetty toimivaltaiseksi laitokseksi ansiosidonnaisen työttömyysvakuutuksen osalta EU:n perusasetusta toimeenpantaessa. Rahaston tehtävä on mm. perusasetuksen 65 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisten työttömyyskassan jäseninä olleille maksetuista työttömyyspäivärahoista aiheutuvien korvausten maksaminen ja periminen. Vuonna 2013 rahasto maksoi näitä korvauksia yhteensä ( ) euroa ja rahastolle maksettiin yhteensä euroa. Työttömyyskassojen maksamat etuudet Suurimmat %-muutokset vuonna 2013 Paperityöväen tk Ammatinharjoittajien ja yrittäjien tk Työttömyyskassa Statia Puu- ja erityisalojen tk Teollisuusalojen tk Yleinen työttömyyskassa YTK Suomen Yrittäjien tk Sähköalojen tk IAET-kassa Ilmailu- ja rautatiekuljetusalan tk % TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n16 Työttömyysaste ja maksukehitys % % palkkasummasta Työnantajamaksu (o.a.) Palkansaajamaksu (o.a.) Työttömyysaste % (v.a.)\n17 Työttömyysvakuutusmaksujen määrääminen, perintä ja valvonta Työttömyysvakuutusmaksut Työttömyysvakuutusrahaston hallintoneuvosto teki sosiaalija terveysministeriölle esityksen vuoden 2013 työttömyysvakuutusmaksujen määristä. Työnantajan maksuprosentit pysyivät ennallaan, ja ne olivat 0,80 (0,80) % palkasta ( ) euron palkkasummaan saakka. Sen ylittävältä osalta maksu oli 3,20 (3,20) %. Edellä mainittujen maksuprosenttien painotuksella laskettu työnantajien keskimääräinen maksu oli 2,38 (2,32) %. Valtion liikelaitosten työttömyysvakuutusmaksu oli 0,80 (0,80) % palkkojen määrästä ( ) euron palkkasummaan saakka ja sen ylittävältä osalta 2,05 (2,05) %. Yliopistojen työttömyysvakuutusmaksu oli 0,80 (0,80) % palkkojen määrästä ( ) euron palkkasummaan saakka ja sen ylittävältä osalta 2,35 (2,20) %. Työttömyysturvalaissa tarkoitettujen yrityksen osaomistajien työttömyysvakuutusmaksu oli 0,80 (0,80) % palkkasummasta. Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksun suuruus oli rahaston esitykseen perustuen 0,60 (0,60) % työntekijän palkasta. Yrityksen osaomistajan työttömyysvakuutusmaksu oli 0,20 (0,20) %. Työnantajan työttömyysvakuutusmaksuja kertyi kaikkiaan yhteensä (1 648) miljoonaa euroa, josta kunnat ja kuntayhtymät maksoivat 508 (512) miljoonaa euroa. Palkansaajan työttömyysvakuutusmaksuja kertyi 457 (459) miljoonaa euroa, josta kunnat ja kuntayhtymät maksoivat 99 (101) miljoonaa euroa. Työttömyysvakuutusmaksujen määrääminen ja perintä Työttömyysvakuutusrahasto määrää ja perii työttömyysvakuutusmaksut työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain 7 luvun mukaisesti. Työttömyysvakuutusmaksujen määrääminen ja perintä siirtyi tapaturmavakuutuslaitoksilta Työttömyysvakuutusrahaston vastuulle vakuutusvuodesta 2013 alkaen. Työttömyysvakuusrahasto peri vuoden 2013 ennakkomaksuja noin 2,1 miljardia euroa. Määrätyt maksut saatiin perittyä kattavasti, kun vuoden 2013 aikana erääntyneistä maksuista avoimiksi jäi 0,14 % eli noin 2,9 miljoonaa euroa. Tapaturmavakuutuslaitokset tilittivät Työttömyysvakuutusrahastolle vuonna 2013 noin 67,7 miljoonaa euroa vuoden 2012 työttö- Vakuutusmaksuvalvonta Valvontatapaukset ja maksutulo Kpl myysvakuutusmaksuja. Käytännössä kyseiset tilitykset syntyivät vuoden 2012 tasauslaskennasta. Työttömyysvakuutusmaksujen perinnän valvonta Työttömyysvakuutusrahasto valvoo vakuutuslaitosten perimien vakuutusvuosien eli vuosien 2012 ja sitä aikaisempien vuosien työttömyysvakuutusmaksujen perintämenettelyn toimeenpanoa yhdessä tapaturmavakuutuslaitosten kanssa. Vakuutusvuodesta 2013 alkaen Työttömyysvakuutusrahaston tehtävä on valvoa laissa säädettyjen työttömyysvakuutusmaksuihin liittyvien velvoitteiden täyttämistä. Valvonnan avulla varmistetaan, että työnantajien työttömyysvakuutusmaksujen perusteeksi ilmoittamat palkkasummat vastaavat todellisuut- Tuhatta euroa Selvityspyynnöt Oikaistut tapaukset Lisämaksut (o.a.) TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n18 Työttömyysvakuutusmaksujen määrääminen, perintä ja valvonta ta ja että maksut peritään oikeansuuruisina. Lisäksi valvonnassa puututaan työttömyys- ja samalla myös tapaturmavakuutusmaksuvelvollisuuden laiminlyönteihin. Valvonta kohdistuu kaikkiin työnantajiin, ja se toteutetaan yhteistyössä Tapaturmavakuutuslaitosten liiton (TVL) ja tapaturmavakuutuslaitosten kanssa. Vuoden 2013 aikana valvontaan otettiin 487 (635) tapausta. Näis- Omavastuumaksut päätoimialoittain isuus, muu maatio ja viestintä t yksityiset isuus, paperi % 12,5 Teollisuus, paperi 25,6 Teollisuus, muu 22,3 Informaatio ja viestintä tus ja varastointi 5,2 Tukku- ja vähittäiskauppa u ja vähittäiskauppa 4,4 Kuljetus ja varastointi o 28,8 Muut yksityiset at 1,1 Valtio 0,1 Kunnat Omavastuumaksuasioiden lukumäärä Kpl tä 108 (194) on todettu selvitysten perusteella aiheettomiksi. Vuoden 2013 aikana varmistettiin puuttuvaa työttömyysvakuutusmaksutuloa yhteensä 2,5 (3,7) miljoonaa euroa ja maksujen palautuksia on määrätty noin ( ) euroa. Valvontaan vuonna 2013 otetuista 485 tapauksesta 176 (126) tapauksen kohdalla käsittely jatkuu vuoden 2014 aikana Vireille tulleet Päätökset Työttömyysturvan työnantajan omavastuumaksu Työttömyysturvan lisäpäivien päivärahamenojen rahoittamiseksi Työttömyysvakuutusrahasto kantaa suurilta työnantajilta työttömyysturvan omavastuumaksuja. Lisäpäiväoikeus tarkoittaa sitä, että vuosina syntynyt työtön voi saada 500 päivän enimmäisajan estämättä päivärahaa 65 vuoden iän täyttämiseen saakka, jos hän on täyttänyt 59 vuotta ennen enimmäisajan päättymistä. Vuonna 1955 tai 1956 syntyneen henkilön tulee olla täyttänyt 60 ja vuonna 1957 tai sen jälkeen syntyneen 61 vuotta ennen edellä mainitun enimmäisajan täyttymistä. Lakiin sisältyvän täydentävän säännön nojalla omavastuumaksua voidaan poikkeuksellisesti periä, vaikka oikeutta lisäpäiviin ei olisi ehtinyt syntyä: omavastuumaksu voidaan periä myös silloin, kun työntekijän irtisanomisesta johtuvan 60 vuoden iän täyttymisen jälkeen alkanut oikeus työttömyyspäivärahaan jatkuu henkilön täytettyä 63 vuotta. Vuonna syntyneet henkilöt voivat saada varhennetun vanhuuseläkkeen, kun he ovat täyttäneet 62 vuotta. Omavastuumaksu voidaan periä myös silloin, kun henkilö on alkanut saada vanhuuseläkettä 62 vuotta täytettyään ja työttömyyspäiväraha on jatkunut siihen saakka. Toimeenpano vuonna 2013 Työttömyyskassat ja Kela ilmoittivat Työttömyysvakuutusrahastolle (8 013) uutta omavastuumaksuasiaa. Näistä 518 oli edel- 18 TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n19 lä mainittuja täydentävän säännön tapauksia, jonka toimeenpano alkoi vuoden 2013 alusta. Rahasto määräsi työnantajalle omavastuumaksun (3 312) tapauksessa, joista saatiin maksusuorituksia 79,9 (87,8) miljoonaa euroa. Vuoden 2013 tuloksi näistä kirjattiin 68,9 (48,1) miljoonaa euroa ja 111,1 (103,1) miljoonaa euroa jaksotettiin seuraaville vuosille. Rahasto palautti työnantajan hakemuksesta aikaisempina vuosina perittyjä omavastuumaksuja ,40 ( ) euroa. Suurin rahaston yhden ikääntyneen henkilön irtisanomisesta työantajalle määräämä omavastuumaksu vuonna 2013 oli ( ) euroa. Määrättyjen omavastuumaksujen keskiarvo oli (27 272) euroa. Omavastuumaksun määräämisen edellytykset eivät täyttyneet (4 555) tapauksessa. Keskimääräinen käsittelyaika maksupäätökseen johtaneissa tapauksissa oli 96 (127) päivää. Vuonna 2013 työnantaja valitti 51 (35) omavastuumaksupäätöksestä. Työnantajat lähettivät vuonna 2013 rahastolle 97 (116) pyyntöä arvioidun mahdollisen omavastuumaksun suuruudesta, ja rahaston Internet-sivuilla oleva maksulaskuri rekisteröi (7 518) käyttökertaa. Omavastuumaksujen maksupäätökset ja laskutus Milj. euroa 90 Kpl Laskutus euroa (v.a) Laskutetut päätökset (o.a.) TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n21 Työsopimuslain 12:3:n mukainen yhteensovitus Työsuhteen päättämistä koskevassa riita-asiassa tuomioistuimen on kuultava Työttömyysvakuutusrahastoa, jos kantajalle on työsuhteen päättämisen jälkeen maksettu ansioon suhteutettua työttömyyspäivärahaa. Työsopimuslain mukaan työnantajan maksettavaksi määrättävästä vahingonkorvauksesta vähennetään rahastolle pääsääntöisesti 75 % kantajalle maksetusta työttömyyspäivärahasta. Jos työnantaja ja työntekijä sopivat vahingonkorvauksesta, sopimuksessa on vastaavasti otettava huomioon rahastolle tuleva osuus. Esimerkki Työntekijän työsuhde on päättynyt ja työriita-asiassa annetun tuomion perusteella työntekijälle maksetaan vahingonkorvauksena kahdentoista kuukauden palkkaa vastaava määrä. Työsopimuslain mukaista vähennystä laskettaessa työsuhteen päättymisestä alkava kahdentoista kuukauden laskennallinen tarkastelujakso kuluu ajalla Vähennystä määrättäessä edellä mainitulle tarkastelujaksolle kohdistuvat ja ennen tuomion antamista ( ) työntekijälle maksetut työttömyyspäivärahat tulee ottaa huomioon vähennystä määrättäessä, eli käytännössä yhteensovitus kohdistuu ajalla (8 kk) maksettuihin etuuksiin. Työsopimuslakiasiat rahastossa vuonna 2013 Työttömyysvakuutusrahasto antoi yhteensä 972 (968) lausumaa, joista 589 (625) käräjäoikeuksille, 14 (13) työtuomioistuimelle, 120 (108) hovioikeuksille sekä 249 (222) muille asianosaisille. Työttömyysvakuutusrahasto sai työsopimuslain 12 luvun 3 :n mukaisia suorituksia euroa. Sosiaali- ja terveysministeriölle tilitettiin 0,4 (0,6) miljoonaa euroa, mikä vastasi valtion 49 (49) prosentin keskimääräistä rahoitusosuutta työttömyyskassoille, ja rahaston tuloiksi kirjattiin 0,4 (0,6) miljoonaa euroa. Internet-sivut ovat rahaston tärkein tiedotuskanava työsopimuslain 12 luvun 3 :ään liittyvissä asioissa. Lisäksi rahaston asiantuntijat esitelmöivät aiheeseen liittyvissä koulutustilaisuuksissa ja sidosryhmätapaamisissa. Lausumat, sopimukset, tuomiot ja TSL-korvaukset Kpl Euroa Lausumat (TVR) Sopimukset ja sovinnot Tuomiot (tiedoksi tulleet) TSL-korvaukset (o.a.) TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n22 Sijoitustoiminta Sijoitusmarkkinoiden tila vakautui asteittain vuoden 2013 aikana. Keskuspankkien määrätietoinen rahaelvytys ja korkojen pitäminen historiallisen alhaisella tasolla kannusti sijoittajia tekemään riskisijoituksia. Euromaiden valtionlainojen korkoerot laskivat asteittain ja osakemarkkinoiden heilunta vaimeni. Positiivinen trendi jatkui läpi vuoden huolimatta siitä, että talouden perustekijät, kuten tuotannon määrä, investoinnit ja työllisyys säilyivät keskimääräistä heikommalla tasolla. Työttömyysvakuutusrahaston sijoitussuunnitelmassa varauduttiin siihen, että taloudellinen ympäristö olisi epävakaa vuonna Tästä syystä pyrittiin siihen, että sijoitussalkun riskitaso pysyisi matalana, ja turvaavuuden korostaminen jatkui sijoituksien allokoinnissa. Korkeampaa tuottopotentiaalia sisältävien sijoitusten osuus säilyi pienenä. Pitkään jatkunut alhainen korkotaso Sijoitusten markkinatuotot Indeksin tuotto kyseisellä markkinalla % % % % % Kotimaiset osakkeet 31,6 15,5 24,7 29,8 44,5 Eurooppalaiset osakkeet 16,4 17,6 7,8 12,7 32,2 Aasialaiset osakkeet -3,7 20,0 11,7 29,2 63,6 Rahamarkkina 0,3 1,1 1,3 0,6 2,1 JVK (Saksa 1 3 vuotta) -0,1 0,5 2,7 2,2 4,2 JVK (Euroalue, pitkät) 2,1 10,6 1,2 1,2 4,3 TVR koko omaisuus 0,2 0,9 1,4 1,4 3,0 vaikutti edelleen siihen, että rahaston sijoitustuotto jäi vuonna 2013 keskimääräistä alhaisemmaksi. Sijoitussuunnitelmaa tarkistettiin vuoden mittaan muutamaan otteeseen ja sijoituksia tehtiin aktiivisesti rahamarkkinainstrumen- teissa, joukkolainoissa ja pienessä määrin osakkeissa. Rahaston varoista oli tilivuoden lopussa sijoitettuina lyhytaikaisiin korkosijoituksiin 422 (339) miljoonaa euroa, joukkovelkakirjoihin 337 (302) miljoonaa euroa, osakkeisiin ja osake- Sijoitustuotto % Joukkovelkakirjat Lyhyt korko Rahat ja pankkisaamiset Osakkeet ja osuudet Muut sijoitukset Sijoitusten jakauma Yhteensä 800 milj. euroa Lyhyt korko Joukkovelkakirjat Rahat ja pankkisaamiset Osakkeet ja osuudet Muut sijoitukset TVR sijoitustuotto Vertailutuotto Lisätuotto 22 TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n23 Työttömyysvakuutusmaksut TA-% keskim. 1,93 2,17 2,29 2,29 2,06 1,94 2,13 2,27 2,32 2,38 PS-% 0,25 0,50 0,58 0,58 0,34 0,20 0,40 0,60 0,60 0,60 rahastoihin 1 (1) miljoonaa euroa sekä muihin sijoituksiin 15 (5) miljoonaa euroa. Sijoitus- ja rahoitustuottoja kertyi yhteensä 3 (8) miljoonaa euroa. Vuonna 2013 rahasto saavutti sijoittamilleen varoille 0,2 prosentin tuoton. Tuotto oli selvästi alhaisempi kuin pitkän aikavälin keskimääräinen tuotto, mutta oli kuitenkin rahoitusmarkkinoilla vallinneisiin olosuhteisiin nähden kohtuullinen. Sijoitustuotto ylitti vertailukohtana käytetyn rahamarkkinatuoton 0,1 prosenttiyksiköllä. Työttömyysvakuutusrahaston varallisuuden hoito oli järjestetty entiseen tapaan siten, että rahaston toimisto hallinnoi likvidejä korkosijoituksia ja pitkäaikaisten sijoitusten hoito oli hajautettu ulkopuolisten toimijoiden ja rahaston kesken. enimmäismäärä on viiden prosenttiyksikön työttömyysastetta vastaava vuotuisten menojen määrä. Rahastossa voi olla syvässä suhdannetaantumassa alijäämää samaa työttömyysastetta vastaava menojen määrä. Puskurin enimmäismäärä lasketaan siten, että Työttömyysvakuutusrahaston vastuulla olevat vuotuiset menot, miljoonaa euroa vuonna 2013, jaetaan kyseisen vuoden keskimääräisellä työttömyysasteprosentilla (8,2) ja kerrotaan luvulla 5. Laissa tarkoitettu puskurin enimmäismäärä vuonna 2013 oli miljoonaa euroa. Suhdannepuskurin kehitys Milj. euroa Työttömyysvakuutusrahaston sijoitus- ja rahoitusomaisuuden määrä oli vuoden 2013 lopussa 868 (794) miljoonaa euroa. Rahastoon kertynyt ylijäämä eli suhdannepuskuri oli 662 (585) miljoonaa euroa. Työttömyysvakuutusrahaston hallintoneuvoston hyväksymän ja sosiaali- ja terveysministeriölle toimitetun vuotta 2014 koskevan talousarvion mukaan rahaston suhdannepuskurin koko tulisi olemaan noin 379 miljoonaa euroa. Tilinpäätöstä laadittaessa arvioidaan, että suhdannepuskurissa on vuoden 2014 lopussa varoja noin 350 miljoonaa euroa. Suhdannepuskuri ja varallisuusasema Työttömyysetuuksien rahoituksesta annetun lain 3 :n mukaan Työttömyysvakuutusrahastolla on maksuvalmiuden turvaamiseksi ja ennakoitavissa olevista kansantalouden suhdannevaihteluista johtuvien työttömyysvakuutusmaksujen muutosten tasaamiseksi rahaston tuottojen ja menojen erotuksena muodostuva suhdannepuskuri, jonka Suhdannepuskuri Enimmäismäärä Tulouttamaton OV-maksu TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n24 Riskienhallinta Sijoitusriskit Milj. euroa Riskienhallinnan tehtävänä on tunnistaa ja hallita niitä uhkatekijöitä, jotka toteutuessaan voivat vaarantaa Työttömyysvakuutusrahaston toiminnan jatkuvuuden tai vakavaraisuuden tai vaikuttaa haitallisesti rahaston toimintaedellytyksiin tai strategian toteuttamiseen. Riskienhallinnan tavoitteena on myös tukea strategisten tavoitteiden saavuttamista valvomalla, että rahaston ottamat tai kohtaamat riskit ovat oikeassa suhteessa sen tavoitteisiin ja riskinkantokykyyn. Keskeisimmät riskit pyritään tunnistamaan riskienhallintasuunnitelmassa ja rajoittamaan sellaiselle tasolle, että riskien toteutuminen ei vaaranna rahaston taloudellista asemaa, toiminnan jatkuvuutta tai rahaston toimintaan kohdistuvaa luottamusta. Työttömyysvakuutusrahastolla on laaja liittymäpinta Suomen kansantaloudessa. Tästä johtuen rahaston päätehtävien esteetön toiminta on pyrittävä turvaamaan kaikissa olosuhteissa. Rahaston talouden ohjaus tapahtuu lähinnä vuosittain määritettävien työttömyysvakuutusmaksujen säätelyn avulla. Rahaston keskeisimpiin strategisiin tavoitteisiin kuuluu työttömyysvakuutusmaksujen oikean tason ja tasaisuuden turvaaminen. Sijoitusriski (v.a.) % sijoituksista (o.a.) % maksutulosta (o.a.) % 3,0 2,5 2,0 1,5 1,0 0,5 0 Työttömyysvakuutusmaksujen tasaisuuden varmistamiseksi rahastolla on käytössään suhdannepuskuri, jonka suuruus vaikuttaa oleellisesti rahaston riskinkantokykyyn. Suhdannepuskuri kasvoi vuoden 2013 aikana jonkin verran, mutta oli edelleen laissa säädettyä enimmäismääräänsä pienempi. Sijoitustoiminnan riskit pyritään rajaamaan sellaiselle tasolle, että riskien realisoituminen ei aiheuta rahastolle merkittäviä menetyksiä, jotka aiheuttaisivat paineita maksujen korotuksiin tai vaarantaisivat rahaston likviditeetin. Työttömyysvakuutusrahaston sijoitustoimintaa ja riskirajoja säädellään tarkemmin hallintoneuvoston hyväksymissä sijoitustoiminnan periaatteissa sekä hallituksen hyväksymässä sijoitussuunnitelmassa. Sijoitusten markkinariskejä mitataan lähinnä ns. stressitestimenetelmällä, jossa kullekin sijoitusluokalle määritellään historialliseen vaihteluun perustuva riskiluku ilmaistuna vuotuisena volatiliteettina. Vuonna 2013 osakesijoitusten riskiluku oli 25 (30) %, joukkolainasijoitusten 4 (4) % ja rahamarkkinasijoitusten 1 (1) %. Työttömyysvakuutusrahaston olennaisimmat riskit liittyvät suhdannepuskurin riittävyyteen, kykyyn reagoida toimintaympäristössä tapahtuviin muutoksiin sekä tietopääoman saatavuuteen ja säilyttämiseen. Suhdannepuskurin riittävyys pyritään varmistamaan siten, että työttömyysvakuutusmaksut kyetään asettamaan monipuolisiin ennustemenetelmiin nojaten turvaavalle tasolle. Matalasuhdanteessa puskuri voi siirtyä velkapuolelle, jolloin maksuvalmiuden varmistaminen on hoidettava ainakin osittain velkarahoi- 24 TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n25 tuksella. Suhdannepuskurissa olevaa varojen määrää arvioidaan sekä absoluuttisena että rahaston menoihin suhteutettuna määränä. Vuoden 2013 lopussa puskurissa oli varoja kolmen (kahden) kuukauden menoja vastaava määrä. Muutosvalmiuteen liittyvää riskiä pyritään hallitsemaan hyvällä toimintaympäristön tiedossa olevien muutosten ennakoinnilla. Tämä edellyttää aktiivista yhteydenpitoa kaikkiin sidosryhmiin ja erityisesti poliittisiin päättäjiin. Tietopääomaan kohdistuvaa riskiä hallitaan muun muassa siten, että toiminnoissa ylläpidetään varahenkilöjärjestelyitä ja ajantasaisia valmius- ja elpymissuunnitelmia. Tietohallinto ja tietojärjestelmät Tietohallinnon ja tietojärjestelmien merkitys on kasvanut rahaston toiminnassa viime vuosina. Rahasto hoitaa itse tietohallintonsa sekä kehittää ja ylläpitää keskeisissä toiminnoissa käyttämänsä tietojärjestelmät lukuun ottamatta muutamia ulkoistettuja toimintoja ja valmisohjelmistoja. Tämä mahdollistaa rahaston tehtävissä tarvittavien palveluiden tuottamisen ja jatkuvuuden turvaamisen tehokkaimmalla mahdollisella tavalla. Rahaston toimintojen jatkuvuus on varmistettu sijoittamalla rahaston varajärjestelmä rahaston varsinaisista toimitiloista erillään olevaan, varmistettuun laitetilaan. Varajärjestelmään päivittyy kopio rahaston tietojärjestelmistä lähes reaaliaikaisesti. Vuoden 2013 aikana rahasto on jatkanut vuonna 2012 käyttöön otetun, työttömyysvakuutusmaksujen perinnän tietojärjestelmän kehittämistä. Rahasto on myös edelleen parantanut kaikkien tietojärjestelmiensä toimintavarmuutta ja tehokkuutta. Tietohallinto ja tietojärjestelmät on eriytetty rahastossa omiin yksiköihinsä, tietohallinnon infrastruktuurista vastaavaan tietohallintoon sekä tietojärjestelmien kehittämisestä ja ylläpidosta vastaavaan Tietojärjestelmät ja tutkimus -yksikköön. TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\n26 Hallinto vuonna 2013 Hallintoneuvosto Valtioneuvosto nimitti työmarkkinaosapuolten esityksestä hallintoneuvoston jäsenet toimikaudeksi Vuonna 2013 hallintoneuvoston jäseninä ovat olleet puheenjohtaja Riku Aalto, Metallityöväen Liitto toimialajohtaja Teija Asara-Laaksonen, JHL toimitusjohtaja George Berner, Berner Oy toimitusjohtaja Magnus Holm, Saint-Gobain Weber Oy Ab hallituksen puheenjohtaja Kimmo Hovi kehitysjohtaja Minna Karhunen, Järvenpää toimitusjohtaja Ritva Laakso-Manninen, Haaga-Helia Oy henkilöstöjohtaja Riitta Laitasalo, Kesko Oyj, saakka toimitusjohtaja Aki Lindén, HUS toiminnanjohtaja Salla Luomanmäki, Akavan Erityisalat hallituksen pj Mikko Merivirta, Cafetering Oy puheenjohtaja Mikko Mäenpää toimitusjohtaja Ilkka Mäkelä, Saarioinen Oy puheenjohtaja Antti Rinne, Pro puheenjohtaja Ann Selin, PAM henkilöstöjohtaja Ari Svensk, Kesko Oyj, alkaen hallinto-oikeuden ylituomari Liisa Talvitie, Vaasan HaO kunnanjohtaja Pekka Toivonen, Kangasniemi toimitusjohtaja Antti Zitting, Sacotec Components SAK SAK EK EK MTA KT EK EK KT Akava EK STTK EK STTK SAK EK KiT KT Hallintoneuvoston puheenjohtajana toimi Mikko Mäenpää ja varapuheenjohtajana George Berner. Hallintoneuvosto kokoontui vuonna 2013 kolme kertaa. EK Hallitus Hallintoneuvosto valitsi hallituksen jäsenet vuodeksi 2013 työmarkkinaosapuolten esityksestä. Hallintoneuvosto myönsi eron STTK:n edustajalle Markku Salomaalle ja valitsi tilalle Minna Helteen. Hallintoneuvosto myönsi eron EK:n edustajalle Jaana Lehdolle ja SAK:n edustajalle Nikolas Elomaalle Hallintoneuvosto valitsi samalla uusiksi hallituksen jäseniksi alkaen Pekka Hotin (EK/Kemianteollisuus) ja Lauri Lylyn (SAK). johtaja Jukka Ahtela EK edunvalvontajohtaja Nikolas Elomaa SAK puheenjohtaja Sture Fjäder Akava edunvalvontajohtaja Minna Helle STTK varatoimitusjohtaja Pekka Hotti EK/Kemianteollisuus työmarkkinajohtaja Markku Jalonen KT koulutusjohtaja Jaana Lehto EK puheenjohtaja Lauri Lyly SAK neuvottelupäällikkö Jorma Palola KT ekonomisti Joonas Rahkola SAK johtava asiantuntija Vesa Rantahalvari EK toimitusjohtaja Veli-Matti Rekola MTA edunvalvontajohtaja Markku Salomaa STTK asiantuntija Seppo Saukkonen EK työmarkkinajohtaja Risto Voipio KiT Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Jukka Ahtela ja varapuheenjohtajaksi Nikolas Elomaa saakka ja alkaen Lauri Lyly. Hallitus kokoontui 11 kertaa vuoden 2013 aikana. Rahaston hallitus päätti käynnistää voimassa olevan strategian päivitystyön, joka jatkuu vuonna Tilintarkastajat Tilintarkastajana toimi tilintarkastusyhteisö PWC Oy. Tarkastustoimintaa johti KHT Juha Wahlroos. Rahaston sisäistä tarkastusta hoiti tilintarkastusyhteisö BDO. Tarkastustoimintaa johti JHTT Helge Vuoti. 26 TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS 2013\n27 Hallitus vuonna 2014 Puheenjohtaja Lauri Lyly s puheenjohtaja, SAK jäsen vuodesta 2013 SAK:n hallituksen puheenjohtaja Ilmarisen hallituksen jäsen ja hallituksen varapuheenjohtaja Kalevan hallintoneuvoston puheenjohtaja Turvan hallintoneuvoston jäsen Vesa Rantahalvari s asiantuntija, EK jäsen , 2012 Tapaturmavakuutuslaitosten liiton hallituksen jäsen, Eläketurvakeskuksen hallituksen varajäsen, Eteran eläkeasiain neuvottelukunnan, työeläkeasioiden muutoksenhakulautakunnan ja tapaturma-asian muutoksenhakulautakunnan jäsen Sture Fjäder s puheenjohtaja, Akava jäsen vuodesta 2011 Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen hallituksen jäsen Minna Helle s edunvalvontajohtaja, STTK jäsen , 2014 Ilmarisen ja Eläketurvakeskuksen hallitusten jäsen Pekka Hotti s varatoimitusjohtaja, Kemianteollisuus ry Jäsen vuodesta 2013 Koulutusrahaston hallintoneuvoston varajäsen Eeva-Liisa Inkeroinen s johtaja, Teknologiateollisuus ry Jäsen , 2014 Eläketurvakeskuksen edustajiston jäsen Työeläkevakuutusyhtiö ELO, hallituksen jäsen Markku Jalonen s työmarkkinajohtaja, KT jäsen vuodesta 2007 Koulutusrahaston hallintoneuvoston jäsen Jorma Palola s neuvottelupäällikkö, KT jäsen vuodesta 2010 Koulutusrahaston hallituksen, Työterveyslaitoksen johtokunnan ja Työsuojelurahaston valtuuston jäsen Vuokko Piekkala s työmarkkinajohtaja, kirkkoneuvos, KiT jäsen vuodesta 2014 Joonas Rahkola s ekonomisti, SAK jäsen vuodesta 2013 Eläkevakuutusyhtiö Veritaksen hallituksen varajäsen, Työttömyyskassojen tukisäätiön hallituksen puheenjohtaja, sosiaaliturvan muutoksenhakulautakunnan jäsen sekä Kelan työttömyysturva-asiain neuvottelukunnan ja sairausvakuutus-asiain neuvottelukunnan varajäsen Veli-Matti Rekola s toimitusjohtaja, MTA jäsen vuodesta 2001 Työsuojelurahaston valtuuston varajäsen Seppo Saukkonen s asiantuntija, EK jäsen vuodesta 2008 TYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO VUOSIKERTOMUS\nTyöttömyysvakuutusrahaston VUOSIKERTOMUS 2012\nTyöttömyysvakuutusrahaston VUOSIKERTOMUS 2012 Sisältö Työttömyysvakuutusrahasto lyhyesti 3 Työttömyysvakuutusmaksun määräämisen ja perinnän siirto rahastolle 4 Rahaston talous vuonna 2012 6 Toimitusjohtajan\nTYÖTTÖMYYSVAKUUTUSRAHASTO Vuosikertomus 2009 Sisältö Työttömyysvakuutusrahasto lyhyesti 1 Rahaston talous vuonna 2009 2 Toimitusjohtajan katsaus 8 TVR työttömyysetuuksien rahoittajana 10 Työttömyysvakuutusmaksujen\nTyöttömyysvakuutusrahaston VUOSIKERTOMUS 2011 Sisältö Työttömyysvakuutusrahasto lyhyesti 3 Työttömyysvakuutus täytti kertomusvuonna 50 vuotta 4 Rahaston talous vuonna 2011 6 Toimitusjohtajan katsaus 12\nToimintakertomus ja tilinpäätös 1.1. 31.12.2015 Sisältö 1. Toimintakertomus 3 1.1. Hallituksen toimintakertomus 3 1.1.1 Työttömyysvakuutusrahaston toimintaympäristö 3 1.1.2 Työttömyysvakuutusrahaston tehtävät


itkisitkö onnesta: ▲ ▴ ▲ ▴ ▲\neveliina~ 10:21 pm\n50K! GO GIRL, YOU CAN DO IT\nyääää en tiiä pystynkö oikeesti!! :-D nyt 34671 sanaa kasassa, aattelin kirjottaa tänään vielä 35K täyteen, ehkä vähän yli niin se ehkä ratkasee, että paljonko jaksan huomenna sen prelin jälkeen kirjottaa… jos pääsen huomenna lähemmäs 40K ni sit aion kyllä oikeesti saada sen 50K ajallaan täyteen, mut jos huomenna on täys blokki päällä niin katsotaan, katsotaan… :-D\ntämä blogi on pala taivasta maan päällä. tulen aina tänne oman elämän ahdistaessa, kun sinä tunnut aivan ystävältä, vaikka eihän me tunneta toisiamme. kirjoitat niin kauniisti ja rakastan tuota omaa kirjoitustyyliäsi, joka on omalaatuinen, mutta et kuitenkaan yritä liikaa ja mene tekotaiteellisuuden puolelle.\nja olet niin kaunis tuossa kuvassa, että itkettää! oma naama näyttää niin masentavan tavalliselta sinuun verrattuna.\npaljon onnea preliin ja nanoon! :)\nvoi kuule, senkin IHANA! ♡ tekin tunnutte aivan ystäviltä, vaikka minä tunnen teitä vielä vähemmän kuin te minua. iiks mitä kehuja, en osaa suhtautua näihin! kiitos ihan hirveästi! :-* etkä varmasti näytä masentavan tavalliselta!\nHei, voihan äikän esseeseen tarinan kirjoittaa ;-) Viime kevään yksi valioaineista (veikkaan että ne ovat sitä kuuttakymmentä pistettä) oli novelli, se oli hurjan hieno!\nai voi? en tiennytkään. mutta en mä edes novellin kirjoittamista kaipaa. en mä oikeastaan tiedä mitä mä siltä esseeltä kaipaisin, tai koko järjestelmältä. mutta jotain siinä on kyllä pahasti vialla :-D ehkä vain yritän sopeutua typerään muottiin (kuten olen tehnyt tähänkin asti) ja saan sillä tavalla ne pisteeni. tähän mennessä aina on tullut 55-60p. mutta tiedä sitten, kun tää on nyt sellainen oikea tilanne...\nKyllä voi! Siinä valioaineessa just jätettiin pilkkuja pois ja kirjoitettiin verbittömiä virkkeitä (mm. yhden substantiivin virkkeitä). Suomen kuvalehti julkaisu joskus kesäkuussa(?).\nMutta tsemiä siihen preliin, hyvin se menee! :-) Mä sain viime vuonna prelistä tismalleen samat pisteet kuin muistakin esseistä (ylppäreissä tietysti vähän heikommat...buhh).\noho noi pilkut todella hämmentää mua, koska niistä tehdään niin iso haloo yleensä YO:sta puhuttaessa! :-D ja joo kyllä mäkin oon kapinoinut esseissä ja kirjoittanut yhden substantiivin virkkeitä. se nimittäin kuuluu erittäin vahvasti mun kirjoitustyyliin. mutta sen pidempiin verbittömiin virkkeisiin en oo tainnut vielä uskaltautua kun tämä mun lempiopettaja on täysi kielioppinatsi :-D\nkiitos, toivottavasti! :-) hyh pelottaa kun kaikki saa sitten oikeasti ylppäreistä heikommat pisteet ja minä niin haluaisin vähintään sen 55p. silloin!\nmä kirjotin kans novellin ylppäreissä. 55p läsähti!\nno hyvä että niinkin voi tehdä ja sillä saa pisteitäkin :-) mutta tosiaan kuten sanoinkin jo, en kaipaa novellin kirjoittamista vaan jotain ihan muuta...\npihls 11:17 pm\nTää sun blogi on ihan hurjan ihana ja inspiroiva, tätä on niiiin kiva lueskella!!\nJa kyllä sä pystyt molempiin juttuihin, sekä hyvään äikän preliin että ton NaNon loppuun viemiseen, oot sen verran taitava kirjottaja (mitä nyt tän blogin perusteella voin sanoo:-D)! Hurjasti tsemppiä sinne, mieti sitä fiilistä kun saat sen 50K täyteen ja hyvät pisteet prelistä:-)\nvoi kiitos ihana!! ♡\ntoivotaan, toivotaan! ois kyllä oikeesti aika huikeeta saada se 50K täyteen, vaikka ei tuossa tähän mennessä syntyneessä satasivuisessa sanaoksennuksessa taida kovin montaa hyvää kohtaa olla :-D\nOlis tosi kiva lukea jotain sun kaunokirjallista tekstiä täällä blogin puolella, kun kirjoittamisesta aina puhut ja suurista tavoitteistasi! Ja aika söpö kuva sulla tossa!\nen halua tehdä tästä vielä pahempaa sekametelisoppaa kuin tää jo nyt on sotkemalla mukaan vielä kaunokirjallisiakin tekstejä. enkä mä ole ikinä niihin niin tyytyväinen, että haluaisin pistää niitä kaikkien luettaviksi! ja kiitos! :-)\nfashion fan 2:06 am\nÄä mua harmittaa kun en oo kommentoinu sulle pitkään aikaan mitään. :-( mut nyt kuitenki tsemppiä preliin! Mulla se oli tänään ja saa nähä miten meni. Pelolla oottaen sen palautuspäivää.. Tsemppiä myös NaNoon ja koko abivuoteen! Pystyin samaistumaan moneen kohtaan viime postauksessa. Mullakaan kirjotukset ei menny toivotulla tavalla mut onneks on uusinta. Ehkä tästä abivuodesta jotenkin selviää. Pitää vain ajatella niitä mukavia juttujakin eikä keskittyä vain negatiivisiin asioihin. :-)\nPs. Söpö kuva!! Ja tää postaus piristi mun muuten masentavaa päivää. Oot ihana!\nsun kommentit on aina niin kivoja, kiitos!! :-* hitsit oli muuten hyvät preliaiheet!!! oisin voinu kirjottaa vaikka kuinka monesta :-D valitsin tietysti sen lukemista käsittelevän, heh :-D otin ehkä turhan paljon taiteellisia vapauksia välillä, mutta saattoi se mennä silti ihan putkeen. tai vähintäänkin ihan hyvin, uskoisin :-)\ntsemppiä sullekin abivuoteen! harmi, ettei sullakaan mennyt kirjotukset hyvin, mutta onneksi tosiaan päästään kummatkin uusimaan! toivottavasti paremmalla menestyksellä sillon sitten :-)\nps. hih kiitos, ite oot ihana!! ♡\nAnteeks tää tyhmä kysymys, mutta mitä toi "K" tarkottaa. Vaikka 40K tai 11K ? Nään sitä sika usein, niinkuin tässäkin postauksessa, mutta niin. Ja kuka on sun lempiope?:)\nOot hirmu kaunis!! Toi kuva on IHANA!\nse tarkottaa tuhatta! siis 50K tarkottaa 50 000, 40K on 40 000, 11K on 11 000 jne :-) lempiopettaja on yksi äidinkielen opettajista (+ ussan opettaja).\nvoi kiitos hirveästi!! ♡\nMistä toi sun musta toppi on? Minkä pitunen se on? Oon ettiny tollasta lyhyttä!!\nse on UFF:ista ja se on ihan normipitunen, eli ei oo sellanen lyhyt :-( mutta mun kaverilla on sellainen lyhyt ton tapanen bikbokista, eli kannattaa käydä kattomassa vaikka sieltä! :-)\nEiku se taitaaki olla kauluspaita!!! :D\nei tuo oo kauluspaita vaan se on sellanen toppi, jossa on poolokaulus :-D\npauliina k 7:43 pm\nmä voitin NaNon tänään(!!!!) ja tää fiilis on sen verran hieno että jos mitenkään pystyt niin kantsii yrittää saada se 50k täyteen :-)\nps oi kun oot kaunis tuossa kuvassa\nhuhhuh ONNEA!!! ei vitsit pitäisköhän munkin yrittää… tuntuu niin turhalta jotenkin kun tuosta ei oo tulossa yhtään sellanen kuin haluaisin ja aloin katua mun aihetta heti ekan viikon jälkeen, jolloin vaihtaminen oli jo vähän myöhäistä :-D mut ois se hienoa saada se 50K täyteen, koska sit vois olla niin superylpeä itestään, eikä kaikki se tohon käytetty aika olis ollut ihan turhaa… hmmh, katsotaan paljonko saan tän illan/yön aikana sanoja kasaan! se määrittäköön sen, että aionko yrittää :-D\nps. voi kiitos ihana! ♡\nHieno otsikko:) Miten sen teit?\nmacbookin erikoismerkeistä kahden kokoisia kolmioita :-)\nOnko sulla ikinä ollu ikäkriisiä? Millon? Vai onko nyt? :)\nPs. Oot niin nätti!\nei oo ennen ollut, mutta nyt alkaa vähän kauhistuttaa tuo helmikuinen YHDEKSÄNtoista... huhuh, ehkä kestän sen vielä mut kahteenkymppiin en haluu ikinä XD\nps. voi ihana, kiitos! :-*


Saturnuksen kuun mystiselle muodolle löytyi selitys? - Sisältä kevyttä höttöä | Yle Uutiset | yle.fi\nSaturnuksen Methone-kuun pinnanmuoto on askarruttanut tähtitieteilijöitä siitä lähtien, kun Nasan ja Euroopan avaruusjärjestön ESA:n Cassini-luotain kuvasi sen ensi kertaa lähietäisyydeltä vuosi sitten toukokuussa.\nCassinin ottamissa kuvissa näkyy vain muutaman kilometrin pituinen, soikea taivaankappale, jonka pinta on silmiinpistävän sileä vailla näkyviä kraattereita.\nAurinkokunnan planeetat ja niitä kiertävät suuret kuut ovat tyypillisesti pallomaisia, koska suuri painovoima vetää ne muotoonsa. Lisäksi esimerkiksi vulkaaninen toiminta voi tasoittaa törmäysjälkiä miljardien vuosien kuluessa.\nPienemmät kuut ja asteroidit ovat sen sijaan monenmuotoisia järkäleitä ja pinnaltaan toisinaan kuin reikäjuustoa lukuisine kraattereineen.\nPiskuinen Methone kiertää emäplaneettaansa Saturnusta Mimas- ja Enceladus-kuiden välissä ja se löydettiin vasta vuonna 2004. Myös ainakin kahden muun suunnilleen samalla etäisyydellä Saturnusta kiertävän pienen kappaleen (Pallene ja Aegaeon) uskotaan olevan pinnanmuodoltaan melko sileitä, mutta niitä ei ole nähty yhtä läheltä kuin Methone.\nErään teorian mukaan Methonen sileä muoto voisi johtua siitä, että sen pinnalle olisi painunut Saturnuksen renkaissa olevia jääkiteitä peittäen alleen törmäysjälkiä. Cassini-projektin tutkija Peter Thomas Cornellin yliopistosta ei kuitenkaan pidä tätä selitystä todennäköisenä.\nThomas on sen sijaan kollegoidensa kanssa esittänyt, että sileää muotoa selittää kuun poikkeuksellisen alhainen tiheys. Asiasta kirjoittaa NewScientist-lehti Astrophile-kolumnissaan.\nLaskelmissaan tutkijat päätyivät siihen, että Methonen tiheys on noin 300 kg/m3 eli alle kolmasosa veden tiheydestä. Se olisi vähemmän kuin minkään muun tunnetun aurinkokunnan kuun tai asteroidin tiheys.\nPeter Thomas arvioi, että näin höttöinen aine voisi pitkän ajan kuluessa virrata ja tasoittaa siten törmäysjälkiä kuun pinnalla. Toistaiseksi tutkijat ovat alkuvaiheessa koko prosessin ymmärtämisessä ja Cassini-luotaimen tulevien havaintojen toivotaan valottavan asiaa lisää.\nNewScientist: Saturn's egg moon Methone is made of fluff\ntiedePlaneetat ja kuu (Aurinkokunta)aurinkokunnatastronomiaCassini-HuygensSaturnusplaneettakuntaAvaruusohjelmatasteroiditKuu