Lääkehoidon kirjaaminen ensihoidossa - PDF\nDownload "Lääkehoidon kirjaaminen ensihoidossa"\nAki Raimo Pesonen\n1 Anni Alanen & Riikka Viertola Lääkehoidon kirjaaminen ensihoidossa Kirjallisuuskatsaus Opinnäytetyö Kevät 2016 SeAMK Sosiaali- ja terveysala Sairaanhoitaja (AMK)\n2 2 SEINÄJOEN AMMATTIKORKEAKOULU Opinnäytetyön tiivistelmä Koulutusyksikkö: Sosiaali- ja terveysala Tutkinto-ohjelma: Sairaanhoitaja (AMK) Tekijät: Anni Alanen & Riikka Viertola Työn nimi: Lääkehoidon kirjaaminen ensihoidossa Kirjallisuuskatsaus Ohjaajat: Virpi Maijala, TtM, lehtori & Hilkka Majasaari, THM, lehtori Vuosi: 2016 Sivumäärä: 30 Liitteiden lukumäärä: 2 Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli kuvata, mitä lääkehoidon kirjaaminen sisältää ensihoitotyössä. Tavoitteena oli tuottaa tietoa kirjallisuuskatsauksen avulla lääkehoidon kirjaamisesta ensihoidossa. Kirjallisuuskatsauksessa etsittiin vastauksia kysymyksiin mitä lääkehoidon kirjaaminen sisältää ensihoidossa ja mitä ongelmia lääkehoidon kirjaamisessa on havaittu ensihoidossa. Opinnäytetyön menetelmänä sovellettiin systemaattista kirjallisuuskatsausta. Tiedonhaku toteutettiin Arto-, Aleksi-, Medic-, Cinahl-, MedLine/PubMed- ja Joanna Briggs Institute-tietokantoihin sekä manuaalisesti. Kirjallisuuskatsauksen aineisto koostuu tieteellisistä artikkeleista, pro gradu -tutkielmasta sekä ammattikorkeakoulussa toteutetusta opinnäytetyöstä. Kirjallisuuskatsauksen aineisto analysoitiin sisällönanalyysillä. Kirjallisuuskatsauksen tuloksista havaittiin, että lääkehoidon kirjaaminen toteutui hyvin. Lääkehoidosta kirjattiin oleellisimmat asiat, kuten lääkkeen nimi, annostus, antoreitti ja antoaika sekä lääkkeen antajan tunnistemerkintä. Myös aikaisemmista lääkityksistä kirjattiin siihen tilanteeseen merkitykselliset asiat. Kuten kaikessa kirjaamisessa, myös lääkehoidon kirjaamisessa ensihoidon toiminta-alueilla havaittiin puutteita ja virheitä. Puutteet ja virheet ilmenivät kirjausten vajavaisuutena tai ne puuttuivat kokonaan tai kirjattu tieto oli jo muuttunut. Kyseisiä virheitä ei kuitenkaan saisi ilmetä, sillä ne ovat riskitekijöitä potilasturvallisuudelle. Kirjallisuuskatsauksen tuloksia voi hyödyntää ensihoidon parissa työskentelevät eri ammattiryhmät sekä alan opiskelijat. Avainsanat: ensihoito, lääkehoito, kirjaaminen\n3 3 SEINÄJOKI UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Thesis abstract Faculty: School of Healt Care and Social Work Degree programme: Degree Programme in Nursing Authors: Anni Alanen & Riikka Viertola Title of thesis: Documentation of medication in emergency care A literature review Supervisors: Virpi Maijala, MNSc, Senior Lecture & Hilkka Majasaari, MNSc, Senior Lecture Year: 2016 Number of pages: 30 Number of appendices: 2 The aim of this thesis was to describe how medication has been documented in emergency care. The purpose of this thesis was to provide information about medication documentation in emergency care using a literature review. The literature review was guided by the following research questions: What does documentation of medication in emergency care include? What kind of problems have occurred in medication documentation in emergency care? A systematic literature review was applied as a method in this thesis. The data were collected using various databases and also manually. The databases were Medic, JBI, Cinahl and MedLine. The literature included scientific articles, a Master s thesis and a Bachelor s thesis. The material was analyzed using content analysis. The results of the literature review indicated that the documentation of medication was carried out well. People knew how to document the most essential aspects regarding medication, such as the name of the medicine, dosage, route and time, and the identifying note of the medicine provider. In addition, significant matters regarding previous medication were also recorded. As in all documentation, also in the recording of medication shortcomings and mistakes were perceived within the areas of operation of the emergency care. The shortcomings and mistakes detected were, for example, a deficiency or a complete lack of documentation, or the documented information was no longer accurate. However, the mistakes in question should not appear because they are a risk factor for the patient safety. This literature review results can be utilized by emergency care workers and students in this profession. Keywords: emergency care, medication, documentation\n4 4 SISÄLTÖ Opinnäytetyön tiivistelmä... 2 Thesis abstract... 3 SISÄLTÖ JOHDANTO HOITOTYÖN KIRJAAMINEN Kirjaaminen hoitotyössä Kirjaaminen ensihoidossa Lääkehoidon kirjaaminen OPINNÄYTETYÖN TAVOITE JA TARKOITUS KIRJALLISUUSKATSAUKSEN TOTEUTUS Systemaattinen kirjallisuuskatsaus Tiedonhaku Aineiston valinta ja kuvailu Aineiston analyysi TULOKSET Lääkehoidon kirjaamisen sisältö ensihoidossa Lääkehoidon kirjaamisessa havaitut ongelmat ensihoidossa POHDINTA Tutkimustulosten tarkastelu Johtopäätökset ja jatkotutkimusehdotukset Tutkimuksen eettisyys ja luotettavuus LÄHTEET KIRJALLISUUSKATSAUKSESSA KÄYTETYT LÄHTEET LIITTEET... 31\n5 5 1 JOHDANTO Ensihoito on lääkinnällistä pelastustoimintaa, joka tapahtuu erilaisissa toimintaympäristöissä. Ensihoidossa koulutuksen saanut henkilö arvioi tilanteen ja antaa sen mukaisesti potilaalle hoitoa. Hoito on joko elintoimintojen uudelleenkäynnistämistä, ylläpitämistä tai turvaamista. Ensihoito on myös terveydentilan parantamista erilaisilla välineillä, lääkkeillä ja hoitotoimenpiteillä. (Kuisma ym. 2013, ) Tässä opinnäytetyössä käsitellään lääkehoidon kirjaamista sairaalan sisäisessä ja ulkopuolisessa ensihoidossa. Ensihoidon tekemä potilaskertomus on potilaan hoidon kirjaamisen alku. Kirjaamista toteuttaa jokainen hoitoalan ammattilainen. Ensihoidossa kirjaaminen on tärkeää, sillä se on dokumentti annetusta hoidosta ja takaa sen, että potilaan hoidon jatkuvuus toteutuu parhaalla mahdollisella tavalla. Lisäksi se kertoo hoitoa antaneen ammattitaidosta. Oikein toteutettu kirjaaminen estää haittatapahtumia ja on myös osa potilasturvallisuutta. (Castrén ym. 2012, 81 83; Uusitalo 2015, ) Kirjaaminen on aina ajankohtaista hoitotyössä ja sitä harjoitetaan jatkuvasti sen eri osa-alueilla. Kirjaaminen on hoitotyön osaamisen ydinaluetta. Jokainen hoitotyön työntekijä on velvollinen kirjaamaan potilasasiakirjoihin keskeiset ja tarpeelliset potilaan hoitoon liittyvät tekijät. (Rautava-Nurmi ym. 2012, 40.) Lääkehoidon kirjaamista ensihoidon toimintaympäristöissä on tutkittu vähän, vaikka se on tärkeä osa potilaan hoitoa ja siitä on annettu määrityksiä ja ohjeistuksia eri tahojen toimesta. Opinnäytetyön tavoitteena on tuottaa tietoa kirjallisuuskatsauksen avulla lääkehoidon kirjaamisesta ensihoidossa. Opinnäytetyön tarkoituksena on kuvata, mitä lääkehoidon kirjaaminen sisältää ensihoitotyössä. Opinnäytetyö on Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin tilaama.\n6 6 2 HOITOTYÖN KIRJAAMINEN 2.1 Kirjaaminen hoitotyössä Hoidolla ja huolenpidolla tarkoitetaan kaikkea sitä toimintaa, mikä auttaa yksilöä ratkaisemaan sairaus- tai terveysongelmansa, kehittämään voimavarojaan ja saavuttamaan mahdollisimman hyvä elämänlaatu (Anttila ym. 2008, 69). Rautava-Nurmen ym. (2012, 22 25) mukaan hoitotieteessä on määritelty hoitotyön periaatteet, jotka ohjaavat hoitotyötä. Ne perustuvat hoidon perusarvoihin sekä ihmiskäsitykseen. Periaatteet auttavat hoitajaa toimimaan oikein erilaisissa hoidollisissa tilanteissa ja löytämään oikeanlaisia ongelmanratkaisukeinoja. Potilasasiakirjoilla tarkoitetaan hoidon järjestämisessä ja toteuttamisessa käytettäviä, laadittuja tai saapuneita asiakirjoja tai teknisiä tallenteita, jotka sisältävät potilaan terveydentilaa koskevia tai muita henkilökohtaisia tietoja (L /785). Potilastietojärjestelmään kirjattavalla tiedolla on suuri merkitys potilaan hoidon järjestämisessä ja toteutuksessa. Tämä edellyttää yhdenmukaista ja rakenteellista kirjaamista. Kirjaamisen kautta muodostetaan kuva potilaan hoidosta sekä sen etenemisestä. Sitä suorittavat kaikki ammattiryhmät, jotka osallistuvat potilaan hoitotyöhön ja se pyritään toteuttamaan yksinkertaisesti ja ymmärrettävästi. Kirjaamisessa pyritään yksinkertaisuuteen sekä ymmärrettävyyteen. (Saranto ym. 2007, 12, 72.) Turun yliopiston vuodeosastolla tehdyn tutkimuksen mukaan potilaan sairaalaantulosyy, aikaisemmat sairaudet, yliherkkyydet ja kotilääkitys olivat erittäin hyvin kirjattuja. Kirjaukset avun tarpeesta ja sosiaalisesta tilanteesta olivat lisääntyneet, lukuun ottamatta potilaan psyykkisen tilan kirjaamista. Hoitotyön vaikuttavuuden kirjaaminen oli lisääntynyt, kuten myös potilaan ja omaisten ohjaukseen liittyvät kirjaukset. Kirjaaminen mahdollisti hyvän kokonaiskuvan saamisen potilaan tilasta ja mahdollisista hoitotyön ongelmista, annetuista hoidoista sekä niiden vaikuttavuudesta, ohjauksesta ja tuesta hoidon aikana ja potilaan psykososiaalisesta voinnista hoidon aikana ja sen päättyessä. (Lehti 2004, 4 9.)\n7 7 Neurologisella vuodeosastolla tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että kirjaaminen painottui potilaan fyysisen tilan ja oireiden kuvaamiseen ja siihen liittyvään hoitohenkilökunnan toimintaan (Virta-Helenius, Mäenpää & Eriksson 2004, 10 15). Hoitotyön yhteenvedon kirjaaminen takasi potilaan hoidon jatkuvuuden ja sitä voitiin hyödyntää potilaan turvallisen jatkohoidon takaamiseksi (Kuusisto, Asikainen & Saranto 2014, ). Kaakisen, Kääriäisen ja Kyngäksen (2014, 12 21) mukaan hoitajat kirjasivat hyvin omaisille annetun ohjauksen sisällön sekä heidän osallistumisensa ohjaukseen. Opetuksen ja ohjauksen kirjaaminen oli lähes olematonta eräällä neurologisella vuodeosastolla. Kyseisellä osastolla hoitajat olivat kirjanneet heikosti potilaan omatoimisuudesta ja omasta osallistumisesta hoitotyöhön. Lisäksi hoidon jatkuvuus jäi puuttumaan hoitotyön kirjaamisesta. Oli myös mahdollista, että kuntouttava toiminta, potilaiden opetus ja ohjaus sekä omatoimisuuden tukeminen jäivät kirjaamatta, vaikka hoitajat sitä todennäköisesti toteuttivatkin. (Virta-Helenius ym. 2004,10 15.) Potilaan terveyskäyttäytymiseen liittyvät asiat olivat jollakin osa-alueilla kirjattu huonommin. Havaittuna ongelmana on kirjaamismerkintöjen vähäisyys asioissa, jotka liittyvät salassapitoon. (Lehti 2004, 4 9.) Leikkausosaston hoitajat kirjasivat heikosti aseptisen hoitotyön. Oli kuitenkin todennäköistä, että se jäi kirjaamatta, koska se kuului hoitajien rutiineihin. Tekonivelleikkauksessa olleiden potilaiden senhetkistä vointia ja tuntemuksia oli kirjattu heikosti. Perioperatiivisen hoitotyön kirjaamisesta oli saatu epäselvä kokonaiskuva siitä, miten potilaan hoito toteutettiin, suunniteltiin ja arvioitiin. (Tiusanen ym. 2009, ) Kinnunen, Erkko ja Saranto (2008, 70 81) havaitsivat tutkimuksessaan, että potilasasiakirjoissa on vähän kirjauksia haavaninfektiosta ja haavan paranemisvaiheista. Haavavuodon määrät on kirjattu hyvin mutta haavan kokoa ei ole mainittu. Broderickin ja Coffeyn (2012, 309, , 316) mukaan hoitotyön kirjaamista ei toteuteta yhteistyössä potilaan kanssa ja on vain vähäisiä viitteitä siitä, että potilaat ovat sitoutuneet päätöksiin, jotka liittyvät heidän hoitoonsa. Hoitajat antavat myös heikosti ohjausta tai sitä ei ollut kirjattu potilasasiakirjoihin. Pitkäaikaissairaiden ohjauksen kirjaaminen oli minimaalista ja käsitti lähinnä laajojen asiakokonaisuuksien\n8 8 kirjaamista. (Kaakinen ym. 2014, ) Paansin ym. (2010, ) tutkimuksessa selviää, että hoitajien tekemä kirjaaminen hoitotyön diagnosoinnista ja tarpeen määrittelystä on epätarkkaa ja epäselvää. Hoitotyön kirjaamisen rakenne pohjautuu hoitotyön prosessin eri vaiheisiin. Hoitajien kirjaamisen luonne on pääosin kronologista ja kuvailevaa ja vähemmän ongelmalähtöistä. Tehokas kirjaaminen auttaa hoitajaa tekemään hoitotyön tarpeen määrittelyn, seuraamaan kehitystä ja arvioimaan seurauksia. Jotta tarkkaa kirjaamista voitaisiin parantaa, olisi tarpeen tehdä lisätutkimusta siitä, mitkä tekijät vaikuttavat hoitotyön kirjaamiseen. (Paans ym. 2010, ) Kirjaamista pystytään kehittämään määrällisesti sekä laadullisesti jatkuvalla koulutuksella (Lehti 2004, 4 9). 2.2 Kirjaaminen ensihoidossa Ensihoitotyö määritellään lääkinnälliseksi pelastustoiminnaksi, jossa hoito on elintoimintojen uudelleenkäynnistämistä sekä niiden ylläpitämistä ja turvaamista. Ensihoidossa pyritään parantamaan myös potilaan terveydentilaa erilaisin lääkkein, välinein tai hoitotoimenpitein. Akuuteissa tilanteissa hoitaja joutuu miettimään paineen alla parhaan mahdollisen ratkaisun potilaan tilan kannalta. (Kuisma ym. 2013, ) Potilaalla tarkoitetaan terveyden- ja sairaanhoitopalveluja käyttävää tai muuten niiden kohteena olevaa henkilöä. Palveluita potilas käyttää terveydentilansa määrittämiseksi, terveytensä palauttamiseksi tai ylläpitämiseksi. (L /785.) Ensihoitopotilas on akuutisti sairastunut henkilö, joka tarvitsee apua. Hätätilapotilas määritellään äkillisesti sairastuneeksi tai vammautuneeksi henkilöksi, joka tarvitsee kiireellistä apua. Tällöin potilaalla on suuri riski menehtyä tai vammautua tilanteen johdosta. (Castrén ym. 2012, ) Kirjaaminen kuuluu ensihoitoon, kuten muuhunkin hoitotyöhön. Kaikki, mitä hoitotilanteeseen liittyy, tulee kirjata huolellisesti. Jotta voidaan turvata potilaan hoidon jatkuvuus, tulee kirjata huolellisesti potilaan henkilötiedot, tapahtumatiedot ja potilaan senhetkinen tila. Raportointi kuuluu myös ensihoidossa dokumentointiin. Raportointia toteutetaan kirjallisesti ja suullisesti. Kirjallinen raportointi on siis kirjaa-\n9 9 mista ensihoitokaavakkeeseen. On tärkeää, että kirjallinen raportointi sisältää kaiken oleellisen, sillä suullinen raportti ei koskaan korvaa kirjallista raportointia. Hyvä raportointi turvaa potilaan hoidon jatkuvuuden. (Castrén ym. 2012, ) 2.3 Lääkehoidon kirjaaminen Lääkehoidon kirjaamisen tarkoituksena on edistää hoidon laatua ja potilasturvallisuutta (Erkko & Johansson 2013, 144). Lääkehoidon toteuttaminen ja sen tulokset tulee kirjata huolellisesti potilasasiakirjoihin. Lääkehoitoa saa toteuttaa ja kirjata vain terveydenhuoltoalan ammattilainen, jolla on lääkehoidon koulutus. (Sosiaali- ja terveysministeriö 2006, 3, 37.) Oikein kirjatut asiat potilaskertomuksessa ovat tärkeä apuväline eri ammattihenkilöiden tiedonkulun välillä. Oikein kirjatusta dokumentista tulee saada kuva potilaan hoidon kokonaisuudesta. Lääkehoidon asianmukainen kirjaaminen sisältää lääkityksen suunnitelman, toteutuksen ja sen vaikutukset. (Erkko & Johansson 2013, 151, 155.) Lisäksi Sosiaali- ja terveysministeriön (2006, 60) määrityksen mukaan lääkehoitosuunnitelma on oleellinen osa lääkehoidon kirjaamisen toteutumista. Sosiaali- ja terveysministeriön (2006, 25) määritelmän mukaan potilasasiakirjoissa tulee ilmetä lääkehoidon tarve, lääketieteelliset perusteet lääkitykselle ja lääkemääräys. Lisäksi tulee huolellisesti kirjata lääkkeen nimi sekä vahvuus, antomuoto, annostus, antotapa ja aika, lääkkeen antaneen henkilön nimi ja lääkemääräyksen antaja. Erkon ja Johanssonin (2013, ) mukaan lääkehoidon kirjaamisen tukena voi käyttää myös kysymyssanoja: mitä, minne, miten, milloin ja kenen toimesta lääkettä on annettu. Jotta lääkehoidon vaikuttavuutta pystytään seuraamaan, se vaatii yhteisesti päätettyjä kirjaamistapoja, kuten lääkehoidon seurantaa ja tiedottamista. Mäkelä-Bengs, Virkkunen ja Vuokko ovat määritelleet, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen julkaisussa (2015, 38, 45 46), mitä lääkehoidosta tulee kirjata potilaskertomusmerkintään. Lääkemerkinnöistä on määritelty kirjattavaksi perustiedot, joihin kuuluvat määrätyn lääkkeen tyyppi, lääkkeen aloitus-, määräys- ja päättymispäiväys sekä lääkkeen jatkuvuus. Annetusta lääkityksestä tulee kirjata valmisteen vahvuus,\n10 10 nimi ja lääkemuoto, johon sisältyy lääkkeenantoreitti sekä lääkkeenantotapa. Lääkityksen annostus täytyy kirjata aina kun se on mahdollista. Lääkkeen määrääjän nimi on pakollinen potilaskertomuksessa ilmenevä kirjaus. Pitkäsen ym. (2014, 184) tutkimuksen mukaan hoitohenkilökunta koki, että lääkehoidosta aiheutuvien vaaratapahtumien syitä olivat työn järjestelyyn ja työntekijöiden taitoihin liittyvät seikat sekä inhimilliset tekijät. Heikot työolosuhteet ja hoitohenkilökunnan vähäisyys aiheuttivat tutkimuksen mukaan vaaratapahtumia lääkehoidon eri osa-alueiden kirjaamisessa. Lisäksi tutkimuksessa todettiin, että saman toteutetun lääkehoidon kirjaaminen moneen eri paikkaan oli yksi vaaratapahtumien riskitekijä. Osaamiseen liittyvät vaaratapahtumat johtuivat lääkehoidon toteuttamisen osaamattomuudesta sekä kielivaikeuksista. Väsymys, unohdus ja huolimattomuus oli määritelty inhimillisiksi teoiksi tutkimuksessa. Lääkehoidon kirjaaminen takaa asianmukaisen lääkitsemisen ja on siten osa potilasturvallisuutta. Haittatapahtumien ennaltaehkäisy ja niistä oppiminen vaativat lääkehoidon asianmukaisen kirjaamisen. Väärin toteutettu lääkehoidon kirjaaminen hankaloittaa potilaan hoitoa ja sen sujuvuutta. Myös eri ammattiryhmien toteuttaman lääkehoidon ja määräysten kirjaaminen voi johtaa vaaratapahtumiin. Unohdukset ja monenlaiset kirjaamistavat sekä kirjaaminen vääriin potilaspapereihin ovat merkittäviä vaaratapahtumien aiheuttajia. (Erkko & Johansson 2013, )\n11 11 3 OPINNÄYTETYÖN TAVOITE JA TARKOITUS Opinnäytetyön tavoitteena oli tuottaa tietoa kirjallisuuskatsauksen avulla lääkehoidon kirjaamisesta ensihoidossa. Opinnäytetyön tarkoituksena oli kuvata, mitä lääkehoidon kirjaaminen sisältää ensihoitotyössä. Opinnäytetyö tehtiin Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirille. Opinnäytetyö on suunnattu akuuttihoitotyötä tekeville ja sitä opiskeleville. Tämän opinnäytetyön tutkimuskysymykset olivat seuraavat: 1. Mitä lääkehoidon kirjaaminen sisältää ensihoidossa? 2. Mitä ongelmia on havaittu lääkehoidon kirjaamisessa ensihoidossa?\n12 12 4 KIRJALLISUUSKATSAUKSEN TOTEUTUS 4.1 Systemaattinen kirjallisuuskatsaus Kirjallisuuskatsaus on kattava tulkinta tietyn aiheen tutkimuksista. Kirjallisuuskatsauksessa tulee määrittää tutkimuskysymys pohjautuen teoreettiseen viitekehykseen ja etsiä sille vastauksia. Löytämällä sopivia tutkimuksia ja analysoimalla niitä saa vastauksen tutkimuskysymykseen. Kirjallisuuskatsaus voi olla tutkimus itsessään tai pohjustus suuremmalle projektille. (Aveyard 2014, 2, 42.) Stoltin, Axelin ja Suhosen (2016, 7) tutkimuksessa kerrottiin, että kirjallisuuskatsaus mahdollistaa kokonaiskuvan luomisen jostain aihealueesta tai asiakokonaisuudesta. Yksi kirjallisuuskatsauksen tyypeistä on systemaattinen kirjallisuuskatsaus. Systemaattinen kirjallisuuskatsaus on järjestelmällinen ja erittäin yksityiskohtainen. Systemaattisen kirjallisuuskatsauksen tarkoituksena on olemassa olevan tutkimuskirjallisuuden systemaattinen löytäminen, sen laadun tarkastelu, analysointi ja syntetisointi sekä tulosten esittäminen. Systemaattinen kirjallisuuskatsaus sisältää tarkan kertomuksen siitä, miten tiedonhaku on tehty ja miten aineisto on arvioitu. (Kääriäinen & Lahtinen 2006, 39; Aveyard 2014, 2 3; Stolt ym. 2016, 8,13 14.) 4.2 Tiedonhaku Tiedonhauissa haettiin suomalaisista Arto-, Aleksi- ja Medic-tietokannoista. Ulkomaalaisista tietokannoista käytettiin Cinahl-, Medline/PubMed- ja Joanna Briggs Institute-tietokantoja. Lisäksi tiedonhakuja toteutettiin manuaalisesti. Suurin osa tiedonhaun tuloksista oli englanninkielisiä, koska suomenkielisiä julkaisuja aiheesta oli tarjolla vähän. Tiedonhaku rajattiin vuosille Tutkimusten tuli olla suomen- tai englanninkielisiä mutta tietokantaan ei tehty erillistä kielirajausta. Suomenkielisten hakusanojen määrittelyssä käytettiin apuna Hoidokki-sanastoa. Aleksi- ja Arto-tietokannoista haettiin hakusanoilla kirjaaminen, lääkehoito ja ensihoito ja näiden sanojen eri muodoilla ja yhdistelmillä. Haut eivät kuitenkaan tuotta-\n13 13 neet tulosta ja kyseisistä tietokannoista ei valikoitunut ainuttakaan tutkimusta kirjallisuuskatsaukseen. Medic-tietokannasta haettiin hakusanoilla kirjaaminen, dokumentaatio, lääkehoito ja ensihoito sekä näiden sanojen eri muunnoksilla ja yhdistelmillä. Medic-tietokannasta hakutuloksia saatiin 114, joista otsikon perusteella valittiin luettavaksi neljä tutkimusta. Näistä neljästä tutkimuksesta koko tekstin perusteella valikoitu yksi tutkimus kirjallisuuskatsaukseen. Ulkomaalaisten tietokantojen englanninkieliset hakusanat olivat emergency care, emergencies, emergency care, emergency nursing, emergency treatment, acute care, ambulances, first aid, documentation, medical records, patient records, health records, medication ja drug therapy. Hauissa käytettiin näiden sanojen eri yhdistelmiä. Englanninkielisten hakusanojen määrittelyssä käytettiin apuna MOT-sanakirjaa sekä tutkimusten key wordseja eli avainsanoja. Cinahl-tietokannasta hakutuloksia saatiin 309, joista ostikon perusteella valittiin 22 tarkempaa lukemista varten. Näistä 22 tutkimuksesta valikoitui yksi tutkimus kirjallisuuskatsaukseen. Medline/PubMed-tietokantaan tehdystä tiedonhausta tulokseksi saatiin 188 tutkimusta. 188 tutkimuksesta valittiin otsikon perusteella kaksi tutkimusta tarkempaa lukemista varten, mutta kumpikaan näistä tutkimuksesta ei valikoitunut kirjallisuuskatsaukseen. Joanna Briggs Institute-tietokannasta saatiin 133 hakutulosta, joista otsikon perusteella valittiin 12 luettavaksi. Yksikään tutkimus ei valikoitunut kirjallisuuskatsaukseen. Manuaalista tiedonhakua tehtiin eri tutkimusten lähdeluetteloihin, alan lehtiin, opinnäytetöiden verkkokirjastoon Theseukseen ja muihin internet-sivustoihin. Manuaalisen tiedonhaun avulla pystyttiin etsimään tutkimuksia, joita ei löytynyt valituista tietokannoista ja näin saatiin täydennettyä tiedonhakua. (Greener & Grimshaw 1996; McManus ym. 1998, Kääriäisen & Lahtisen 2006, 40 mukaan.) Manuaalisen tiedonhaun avulla kirjallisuuskatsaukseen löydettiin kaksi tutkimusta. Liitteessä 1 on kuvattu tiedonhakua ja sen tuloksia eri tietokannoista taulukon muodossa. Tiedonhaussa käytettiin apuna Boolen operaattoria sekä hakusanan katkaisumerkkiä. Lehtiön ja Johanssonin (2016, 38 39) mukaan Boolen operaattorissa on kolme pääasiaa AND-, OR- ja NOT-sanat. AND-sanalla yhdistetään hakukokonaisuudet, jota suositellaan käytettäväksi korkeintaan kolme kertaa hakulausekkeen sisällä.\n14 14 OR-sanalla yhdistetään saman sanan eri vaihtoehdot hakulausekkeeseen. NOTsanaa käytetään, kun hakusanoista halutaan sulkea jokin sana pois. Tiedonhakuja tehtäessä käytettiin apuna tietokantojen omia asiasanastoja, kuten PubMedin MeSH-databasea ja Cinahlin Headingsia. Lisäksi näihin kahteen tietokantaan haku kohdistettiin otsikkohakuun käyttämällä samoja hakusanoja niiden eri yhdistelmillä. 4.3 Aineiston valinta ja kuvailu Tiedonhakua rajattiin sisäänotto- ja poissulkukriteereiden avulla. Tutkimusten sisäänottokriteereinä olivat, että tutkimusten tuli liittyä mihin tahansa ensihoitotyön vaiheeseen sekä lääkehoitoon liittyvään kirjaamiseen. Aikarajaukseksi määriteltiin, että tutkimusten tuli olla julkaistu vuonna 2004 tai sen jälkeen vuoteen 2016 asti. Kirjallisuuskatsauksesta poissuljettiin tutkimukset, jotka eivät liittyneet ensihoitotyöhön, jotka käsittelivät muuta hoitoa kuin lääkehoitoa tai jotka eivät käsitelleet kirjaamista. Vuotta 2004 vanhemmat ja muut kuin suomen- ja englanninkieliset tutkimukset hylättiin kirjallisuuskatsauksesta. Tiedonhakua ei rajattu erityisesti hoitajien toteuttamaan kirjaamiseen mahdollisimman laajan viitemäärän saavuttamiseksi. Tutkimukset valittiin ensin otsikon perusteella sisäänotto- ja poissulkukriteereitä apuna käyttäen. Seuraavaksi valituista julkaisuista luettiin tiivistelmät ja tarkasteltiin, vastaako tutkimus johonkin opinnäytetyön tutkimuskysymyksistä. Tiivistelmän perusteella valitut tutkimukset luettiin kokonaan ja valittiin tarkempaan tarkasteluun. Tiedonhaut tuottivat aluksi paljon tuloksia, mutta tarkemman arvioinnin ja valinnan jälkeen suurin osa ei vastannut sisäänotto- ja poissulkukriteereihin. Lopulliseen kirjallisuuskatsaukseen valikoitui neljä lähdettä: kaksi englanninkielistä tieteellistä artikkelia sekä suomenkieliset pro gradu -tutkielma ja ammattikorkeakoulututkinnon opinnäytetyö. Kaksi tutkimuksista löytyi tiedonhakujen perusteella, ensimmäinen Medic-tietokannasta ja toinen Cinahl-tietokannasta. Loput kaksi tutkimusta löydettiin manuaalisen haun avulla. (Liite 1.) Tutkimukset sijoittuivat vuosille , ja ne olivat tehty Australiassa, Isossa-Britanniassa sekä Suomessa.\n15 15 Valittu aineisto luettiin useita kertoja läpi yksin ja toisen tutkijan kanssa. Kumpikin tutkija luki aineistot ja suomensi englanninkieliset tutkimukset oman ymmärryksen mukaan. Tämän jälkeen vertailtiin molempien suomennoksia ja tulkintoja tutkimuksista. Näin saatiin mahdollisimman tarkka kuva tutkimusten tuloksista ja valittiin kirjallisuuskatsaukseen sopivat tutkimukset. 4.4 Aineiston analyysi Analyysin tarkoituksena on yhtenäistää katsauksen tutkimusten tuloksia. Sen avulla tutkija pystyy pohtimaan, miksi samanlaisilla tutkimuksilla voi olla erilaiset tulokset. Analyysin avulla tutkija voi havaita myös miten eri aineistonkeruumenetelmät muovaavat tutkimuksen tuloksia. Analyysi auttaa löytämään syyn tutkimusten eroavaisuuksille ja yhtäläisyyksille. (Aveyard 2014, ) Sisällönanalyysillä voidaan kuvata analyysin kohteena olevaa tekstiä systemaattisesti (Kylmä & Juvakka 2007, 112). Kankkusen ja Vehviläinen-Julkusen (2013, ) mukaan sisällönanalyysiä käytetään usein laadullisen tutkimuksen lähestymistapana. Sen avulla voidaan analysoida erilaisia aineistoja sekä kuvailla niitä. Sisällönanalyysi on määritelty tuottavan laajan mutta tiivistetyn tiedon tutkittavasta aineistosta. Tällöin tutkittava ilmiö saadaan kuvattua yleistettävästi. Tutkittavasta aineistosta saadaan tarvittava aineisto tutkimuskysymysten johdattamana. Sisällönanalyysi voi olla teorialähtöistä eli deduktiivista tai aineistolähtöistä eli induktiivista. Deduktiivinen sisällönanalyysi pohjautuu tutkimuksen teoreettiseen viitekehykseen. Induktiivisella sisällönanalyysillä on eri vaiheita. (Tuomi & Sarajärvi 2009, 108, 113.) Tämän opinnäytetyön aineisto analysoitiin laadullisen tutkimuksen sisällönanalyysiä mukaillen. Aineisto analysoitiin induktiivisesti. Kylmän ja Juvakan (2007, 117) teoksessa kuvataan, että induktiivisessa sisällönanalyysissä kerättyä aineistoa tulee tulkita mahdollisimman avoimesti ja tarkastella, mitä tietoa aineisto sisältää tutkittavasta ilmiöstä. Näin saadaan alkuperäisilmaisuja, jotka kuvaavat tutkittavaa ilmiötä.\n16 16 Aineiston analyysi aloitettiin käymällä kerätty tutkimusaineisto läpi ja alleviivaamalla alkuperäisilmaisut, jotka vastasivat opinnäytetyön tutkimuskysymyksiin. Seuraavaksi alkuperäisilmaisut pelkistettiin. Pelkistäminen on alkuperäisilmaisujen tiivistämistä ja paloittelua. (Kylmä & Juvakka 2007, ; Tuomi & Sarajärvi 2009, 109.) Tutkimuksesta löytyi alkuperäisilmaisuja 14. Kylmän ja Juvakan (2007, ) sekä Tuomen ja Sarajärven (2009, 109) mukaan kerätty aineisto tulee jakaa osiin alkuperäisilmaisujen mukaan, joista etsitään joko yhtäläisyyksiä tai eroavaisuuksia tai niitä molempia. Nämä osat nimetään aineiston yhtäläisyyksien ja/tai eroavaisuuksien mukaan alaluokiksi. Seuraavaksi aineiston analyysissä alkuperäisilmaisut ja pelkistykset ryhmiteltiin sisällön mukaisesti alaluokiksi. Alaluokkia muodostettiin lääkehoidon toteuttamiseen liittyvien tekijöiden avulla. Esimerkiksi lääkkeen tunnistamiseen liittyvät kirjattavat tekijät, kuten lääkkeen nimi ja vahvuus tai lääkkeen annostelemiseen liittyvät kirjattavat tekijät, kuten annostus, antoreitti ja antoaika. Näitä alaluokkia muodostui yhteensä kahdeksan. Määritellyt alaluokat yhdistettiin niiden yhteneväisyyksien tai eroavaisuuksien mukaan kahteen yläluokkaan. Yläluokkia määriteltäessä se, mitä lääkehoidosta kirjataan ja mitä ongelmia lääkehoidon kirjaamisessa esiintyy, osoittautuivat erottaviksi tekijöiksi. Tutkimuskysymykselle 1. muodostui yksi yläluokkaa ja alaluokkia muodostui viisi. Tutkimuskysymykselle 2. muodostui yksi yläluokka ja kolme alaluokkaa. (Kylmä & Juvakka 2007, ; Tuomi & Sarajärvi 2009, 109.) Liitteessä 2 on kuvattu sisällön analyysia alkuperäisilmaisuiden pelkistämisestä sekä alaluokkien ja yläluokkien muodostamisesta.\n17 17 5 TULOKSET 5.1 Lääkehoidon kirjaamisen sisältö ensihoidossa Kirjallisuuskatsauksen tulokset osoittavat, että lääkehoidosta kirjataan ensihoidossa lääkehoidon toteuttamiseen vaikuttavia tekijöitä. Nämä tekijät voidaan jakaa viiteen eri luokkaan, joita ovat potilaan lääkehistoriaan, lääkkeen tunnistamiseen, lääkkeen annostelemiseen sekä lääkkeen antajaan liittyviin tietoihin ja potilaan ilmoittamiin lääkehoidon esteisiin. Potilaan lääkehistoriaan liittyvistä tiedoista koettiin tärkeimpänä kirjata aiemmista lääkityksistä nykyhetkeen vaikuttavat lääkkeet sekä peruselintoimintoihin vaikuttavat lääkkeet (Ahonen 2006, 40). Lääkkeen tunnistamiseen liittyvistä tekijöistä kirjattiin lääkkeen nimi, jonka perusteella voitiin tunnistaa annettu lääke myös jatkohoitopaikassa (Ahonen 2006, 40; Heikkinen, Pehkonen & Pennanen 2015, 22 25). Myös saadusta lääkehoidon hoito-ohjeesta kirjattiin lääkkeen nimi (Heikkinen ym. 2015, 25). Myös Crossmanin (2012, 4) tutkimuksessa lääkkeen nimi oli määritelty tärkeäksi kirjattavaksi tiedoksi lääkehoidosta. Lääkkeen annostelemiseen liittyvät tiedot sisältävät lääkehoidon annostuksen, antoreitin ja kellonajan milloin lääkettä on annettu sekä lääkehoidon vasteen, miten lääke on vaikuttanut ja tuleeko lääkettä mahdollisesti annostella lisää (Ahonen 2006, 41; Crossman 2012, 4). Myös Heikkisen ym. (2015, 22 25) tutkimuksessa todetaan, että lääkehoidon annostelemiseen liittyvistä tiedoista tulee kirjata lääkkeen annoskoko sekä antoaika. Heikkinen ym. (2015, 22 25) olivat selvittäneet, että lääkehoidon antajaan liittyvistä tiedoista kirjattiin lääkkeen antajan allekirjoitus tai jokin muu tunnistemerkintä 95 prosentissa tapauksista. 70 prosentissa tapauksista oli molemmat, sekä allekirjoitus että jokin muu tunnistemerkintä kirjattu antajan tiedoiksi. Potilaalta saatavia tietoja, jotka vaikuttavat lääkehoidon toteuttamiseen oli määritelty erikseen Crossmanin (2012, 4) tutkimuksessa. Potilaan ilmoittamia lääkehoidon esteitä olivat esimerkiksi mahdolliset potilaalla olevat lääkeaineallergiat tai tahto kieltäytyä annettavasta lääkehoidosta. Allergiat ovat merkittäviä riskejä potilasturvallisuudelle ja voivat aiheuttaa näin vakavia vaaratapahtumia. Joissain tapauksissa\n18 18 potilaat voivat kieltäytyä lääkehoidosta, jolloin potilaan itsemääräämisoikeutta tulee kunnioittaa ja kieltäytyminen tulee kirjata huolellisesti potilasasiakirjoihin. 5.2 Lääkehoidon kirjaamisessa havaitut ongelmat ensihoidossa Kirjallisuuskatsauksen tuloksista löydettiin 2. tutkimuskysymykseen vastauksia, jotka voitiin jakaa kolmeen eri luokkaan. Luokat ovat: lääkkeen antamiseen liittyvät kirjaamisen ongelmat, lääkehoidon dokumentoinnin puuttuminen ja lääkehoidosta aikaisemmin dokumentoidun tiedon muuttuminen. Lääkkeen antamiseen liittyviä kirjaamisen ongelmia ilmeni Heikkisen ym. (2015, 22 25) tutkimuksessa. Esimerkiksi saadusta lääkehoidon hoito-ohjeesta kirjattiin harvoin lääkkeen antoreitti ja lääkeannoksen toistuvuus. Lääkkeen antoreitti oli myös kirjattu heikoiten, kun tarkasteltiin lääkkeen nimen, antoajan, annostuksen ja antoreitin kirjaamista ensihoidon kaavakkeille. Lääkehoidon dokumentoinnin puuttumista ilmeni paljon Murrayn, Crouchin ja Ainsworth-Smithin (2012, 26) tutkimuksessa, jossa vertailtiin ensihoidon ja päivystyspoliklinikan tekemiä potilasasiakirjamerkintöjä. Tutkimuksessa havaittiin muun muassa, että ensihoidossa annetuista lääkkeistä oli kirjaus heidän tekemässä ensihoitokertomuksessa, mutta kyseisistä lääkkeistä ei ollut merkintää päivystyspoliklinikan potilasasiakirjoissa. Esimerkiksi eräässä tapauksessa potilaalle oli annettu sairaalan ulkopuolisessa ensihoidossa glukoosia hypoglykemian hoitoon, mutta päivystyspoliklinikan potilasasiakirjoissa ei ollut siitä merkintää. Myös toisessa tapauksessa potilaalle oli annettu atropiinia sairaalan ulkopuolisessa ensihoidossa, mutta tästäkään ei ollut merkintää päivystyspoliklinikan potilasasiakirjoissa. Myös potilaan penisilliini-allergia oli kirjattu sairaalan ulkopuolisessa ensihoidossa, mutta kyseisestä allergiasta ei ollut merkintää päivystyspoliklinikan potilasasiakirjoissa. Samaisessa tutkimuksessa havaittiin myös, että sairaalan ulkopuolisen ensihoidon merkinnöissä oli kirjaus määrätyistä lääkkeistä, atenololi ja amoxicillin, mutta päivystyspoliklinikan merkinnöissä ei ollut tietoa kyseisistä määrätyistä lääkkeistä. Kolmas kirjallisuuskatsauksen toiselle tutkimuskysymykselle muodostuneista luokista oli lääkehoidon aikaisemmin dokumentoidun tiedon muuttuminen. Murray ym.\n19 19 (2012, 26) havaitsivat tutkimuksessaan, että neljän potilaan lääkeaineallergiat oli merkitty ambulanssin hoitajien toimesta, mutta päivystyspoliklinikan potilasasiakirjoissa oli merkintä: ei lääkeaineallergioita tiedossa. Samaisessa tutkimuksessa ilmeni myös, että triagen hoitajan yhteenvedossa oli merkintä, että potilas oli ottanut kokaiinia klo 10.00, vaikka todellisuudessa potilas oli ottanut kyseistä huumetta klo\n20 20 6 POHDINTA 6.1 Tutkimustulosten tarkastelu Kirjallisuuskatsauksen tulokset olivat suurimmaksi osin odotettuja eivätkä tuottaneet yllätystä tutkimuksen tekijöille. Tulosten mukaan lääkehoidon toteuttamiseen liittyvät tekijät kirjatiin melko hyvin. Sekä Ahosen (2006, 40 42) että Heikkisen ym. (2015, 22 25) tutkimuksista selvisi lääkehoidon kirjaamisen sisältö ensihoidossa. Crossmanin (2012, 4) tekemän kirjallisuuskatsauksen tuloksista selvisi, mitä lääkehoidosta tulee kirjata. Nämä kolme tutkimusta tukevat vahvasti toisiaan. Niissä kaikissa mainitaan lääkehoidon kirjauksen sisällöksi lääkkeen nimi, annostus, antoreitti ja antoaika. Kyseiset asiat ovat lääkehoidon perustietoja, mitkä jokaisen lääkehoitoa toteuttavan tulisi muistaa kirjata myös ensihoidon ympäristöissä. Erkon ja Johanssonin (2013, 151, 155) mukaan väärin toteutettu lääkehoidon kirjaaminen voi aiheuttaa potilaan hoidolle ja sen jatkuvuudelle ongelmia. Tulokset eivät tuottaneet poikkeusta aiempaan tutkittuun tietoon, kun tarkasteltiin lääkehoidon kirjaamisen sisältöä. Sosiaali- ja terveysministeriön (2006, 25) ja Mäkelä-Bengs ym. Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselle (2015, 45 46) tekemässä julkaisuissa annettiin määritelmät mitä lääkehoidosta tulee kirjata. Kyseisten määritelmien kanssa samassa linjassa olivat Ahosen (2006, 40 42), Heikkisen ym. (2015, 22 25) ja Crossmanin (2012, 4) tutkimukset. Oli mielenkiintoista havaita Ahosen (2006, 40 42) ja Heikkisen ym. (2015, 22 25) tutkimusten tukevan parhaiten Sosiaali- ja terveysministeriön (2006, 25) ja Mäkelä- Bengs ym. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (2015, 45 46) määritelmiä, sillä kyseisissä tutkimuksissa puhuttiin myös lääkemääräyksen antajasta ja hoito-ohjeesta. Poikkeuksellisesti Crossmanin (2012, 4) kirjallisuuskatsauksessa ei puhuta hoitoohjeesta tai sen tekijästä, mutta siinä mainittiin, että potilaan mahdolliset lääkeaineallergiat ja mahdollinen kieltäytyminen lääkehoidosta tulisi kirjata. Herää kysymys, miksei Ahosen (2006) ja Heikkisen (2015) tutkimuksissa käsitelty näitä edellä mainittuja asioista. Tai miksei Crossmanin (2012, 4) katsauksessa tule ilmi hoitoohjeeseen tai aikaisempiin lääkityksiin liittyviä asioita. Löytyisikö syy siitä, että tutkimusten tarkoitukset ja menetelmät olivat niin erilaisia ja siitä syystä myös tämän\n21 21 kirjallisuuskatsauksen tuloksissa havaittiin eroavaisuuksia. Lisäksi tutkimukset sijoittuvat eri maihin, joissa on käytössä erilaiset hoitotyön kirjaamisen käytänteet, kuin Suomessa. Heikkinen ym. (2015, 22 25) havaitsivat tutkimuksessaan, että lääkehoidon kirjauksissa oli merkitty heikoiten lääkkeen antoreitti. Tämä tutkimustulos on kiinnostava, sillä voisiko olla mahdollista, että lääkehoitoa kirjatessa oletettaisiin kirjausta lukevien henkilöiden tietävän, mitä antoreittiä lääkettä saa antaa ja tämän vuoksi jätettäisiin lääkkeen antoreitti kirjaamatta? Pääsääntöisesti ensihoidon tekemät kirjaukset on kohdistettu jollekin hoitoalan tai lääketieteen ammattilaiselle. Tällöin on mahdollista, että kirjauksen tekijä voisi olettaa vastaanottajan ymmärtävän mistä on kyse. Tällaiselle käytännölle voi myös altistaa tilanteiden kiireellisyys sekä rutiininomaiset kirjaamiskäytänteet, jolloin lääkkeen antoreitin kirjaaminen voi unohtua täysin. Ellei kirjausta tekevä henkilö ole omaksunut vääriä kirjaamistapoja rutiineikseen, voisi ajatella, että siihen sisältyisi myös lääkkeen antoreitin kirjaaminen. Ehkäpä todennäköisimmät syyt lääkkeen antoreitin kirjaamisen heikkoudelle voisi kuitenkin olla olettamukset lukijan ymmärryksestä tai hoitotilanteiden kiireellisyydet. Kirjallisuuskatsauksen tulosten perusteella löytyi lisää lääkehoidon kirjaamisen puutteita. Murrayn ym. (2012) tutkimus esitti lääkehoidon kirjaamiseen liittyviä virheitä. Tutkimus vertasi sairaalan ulkopuolisen hoidon ja ensiapupoliklinikan tekemiä merkintöjä keskenään. Tuloksista voitiin päätellä, että potilaan siirtyminen ambulanssin työntekijöiden hoidosta ensiavun henkilökunnan hoidettavaksi, on heikko kohta hoitotietojen siirtymiselle. Aikaisemman tutkitun tiedon mukaan Pitkänen ym. (2014, 184) havaitsivat, että lääkehoidon kirjaaminen moneen eri paikkaan on riskitekijä. Voisiko siis ensihoitokertomuksen sisällön siirtäminen päivystyspoliklinikan potilasasiakirjoihin aiheuttaa kirjaamisen virheitä. Pitäisikö tietoja siirrettäessä kahden sairaanhoitajan tarkistaa ensihoitokertomuksesta siirretty tieto, vai riittääkö yhden hoitajan huolellisuus ja tarkkuus tietojen täsmälliseen siirtämiseen. Pitkänen ym. (2014, 184) havaitsivat myös, että heikot työolosuhteet, hoitohenkilökunnan vähäisyys sekä ammattitaidon puute aiheuttivat lääkehoidon kirjaamisen vaaratapahtumia. Onko mahdollista, etteivät hoitajat ehdi kirjata huolellisesti lääkehoidosta tilanteiden kiireellisyyden vuoksi tai hoitoyksikköön ei ole annettu selkeitä\n22 22 ohjeistuksia siitä, mitä lääkehoidon kirjaamisen tulee sisältää. Suomessa sairaanhoitajan koulutus on laadukasta ja hoitajien ammattitaitoon voi luottaa. Olisi kuitenkin hyvä huolehtia hoitajien ammattitaidon ylläpitämisestä ja kehittämisestä työpaikkakoulutusten avulla. Vaikka kirjallisuuskatsauksen tulokset eivät yllättäneet, lääkehoidon kirjaamisen virheet herättivät kuitenkin monia ajatuksia. Murrayn ym. (2012, 26) tutkimuksessa havaitut virheet voivat aiheuttaa vakavia ongelmia ja ovat suuri riski potilasturvallisuuden vaarantumiselle. Kirjaamisen tärkeyttä ja täsmällisyyttä korostetaan sairaanhoitajan opinnoissa paljon, eikä siihen liittyvien kurssien määrää tulisi ainakaan vähentää päinvastoin. Silti on hyvä muistaa, että jokainen kirjaamista toteuttava henkilö on ihminen, joka voi tehdä inhimillisiä virheitä. 6.2 Johtopäätökset ja jatkotutkimusehdotukset Kirjallisuuskatsauksen tuloksista voitiin päätellä Suomen ensihoidossa lääkehoidon kirjaamisen toteutuvan kohtuullisen hyvin, pieniä puutteita lukuun ottamatta. Kuitenkin lääkehoidon kirjaamista ensihoidossa tulisi tutkia laajemmin Suomessa. Myös lääkehoidon kirjaamisessa tapahtuu virheitä, eikä kaikkia virheitä tuskin pystytään koskaan estämään. Ensihoidon toiminta-alueiden henkilökuntaresursseihin sekä henkilökunnan ammattitaitoon pystytään vaikuttamaan lisäämällä työpaikkakoulutuksia ja kehittämällä yhtenäiset käytänteet siitä, miten ja mitä kirjataan. On kuitenkin selvää, että lääkehoidon kirjaamisen toteutumista ensihoidon toimintaalueella on tutkittu liian vähän ja aihetta tulisi tutkia vielä lisää. Suomessa on melko yhtenäinen ja selkeä linja siitä mitä kirjataan, sillä ammattikorkeakoulututkinnot ovat pääosin saman sisältöisiä. Lisäksi Sosiaali- ja terveysministeriö sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ovat antaneet tarkat ohjeistukset siitä, mitä kirjausten tulee sisältää. Lääkehoidon kirjaamisen virheet sekä niihin johtavat syyt Suomessa ensihoidon eri toiminta-alueilla olisi tärkeä jatkotutkimusaihe. Olisi tärkeää selvittää, miten paljon\n23 23 Suomessa esiintyy virheitä ja erityisesti mistä syystä ja missä tilanteissa niitä ilmenee eniten. Näin voitaisiin kehittää lääkehoidon kirjaamista ja pystyttäisiin välttämään sen virheistä aiheutuvat vaaratapahtumat. Toinen tärkeä jatkotutkimusaihe olisi tarkan lääkehoidon kirjaamismallin kehittäminen jollekin ensihoidon toimintayksikölle. Lääkehoidon kirjaamismallin hyötyä ja toimivuutta voisi tarkastella tietyn ajan jälkeen. Siten saataisiin hyödyllistä tietoa siitä, miten kyseinen kirjaamismalli on toiminut. Olisi tärkeää, että kaikilla olisi samanlainen kirjaamistapa lääkehoidon osalta, mikä varmasti helpottaisi kirjauksia lukevan henkilön työtä sekä vähentäisi väärinymmärrysten määrää ja virheitä siirrettäessä tietoja asiakirjoista toiseen. 6.3 Tutkimuksen eettisyys ja luotettavuus Kankkusen & Vehviläinen-Julkusen (2009, 172) mukaan eettisyys on tärkeää tieteellisissä tutkimuksissa. Opinnäytetyötä tehtäessä molemmat tutkijat osoittivat mielenkiintoa aihetta kohtaan sekä halukkuutta tuottaa uutta tietoa kyseisestä aiheesta. Ilman näitä tekijöitä olisi opinnäytetyön eettisyys ja luotettavuus kärsinyt (Tuomi & Sarajärvi 2002, 129; Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2009). Kiinnostus valittua aihetta kohtaan ja halu tuottaa uutta tietoa auttaa tutkijoita viemään toteutuksen huolellisesti alusta loppuun. Jos kiinnostus työtä kohtaan lopahtaa, on vaarana tutkimuksen etenemisen hidastuminen. Opinnäytetyön raporttia kirjoitettaessa kerrottiin rehellisesti ja tarkkuutta vaalien kirjallisuuskatsauksen eri vaiheet ja tulokset. Ne ovat osa hyviä tieteellisiä käytänteitä ja tekevät näin tutkimuksesta eettisesti hyväksyttävän sekä luotettavan (Hirsjärvi, Remes & Sajavaara 2007, 23 24; Tutkimuseettinen neuvottelukunta 2012, 6). Tutkimuksen luotettavuuskriteerejä ovat uskottavuus, vahvistettavuus, reflektiivisyys ja siirrettävyys (Kylmä & Juvakka 2007, ). Tutkimuksen tulosten uskottavuutta lisää se, että ne eivät poikkea aiemmasta tutkitusta tiedosta. Voidaan siis todeta, että tulokset ovat uskottavia, koska ne eivät eroa aiemmasta tutkitusta tiedosta.\n24 24 Tutkimuksen vahvistettavuudella tarkoitetaan sitä, että lukija pystyy seuraamaan tutkimuksen raportista tutkimuksen kulkua. Tässä kirjallisuuskatsauksessa on pyritty kuvaamaan tutkimuksen etenemistä tarkasti ja huolellisesti. Koska kyseessä on kirjallisuuskatsaus, tulisi tutkimus olla toistettavissa täsmällisesti jonkin toisen henkilön toimesta. (Kylmä & Juvakka 2007, 129.) Tässä tutkimuksessa reflektiivisyyttä pohdittaessa voi huomioida tekijöiden kokemattomuus, sillä Kylmän ja Juvakan (2007, 129) mukaan tutkijan on oltava tietoinen omista lähtökohdistaan, kun tehdään tieteellistä tutkimusta. Tämän kirjallisuuskatsauksen tuloksia voi hyödyntää myös muissa hoitotyön ympäristöissä. Opinnäytetyön tekijöiden omien kokemusten mukaan tutkimuksen tulokset vastaavat heidän kokemuksiaan siitä, miten muissa hoitotyön ympäristöissä kirjataan lääkehoidosta. Täten tämän tutkimuksen tuloksia voi hyödyntää myös muissa hoitotyön ympäristöissä, kun kirjataan lääkehoidosta. (Kylmä & Juvakka 2007, 129.) Tutkimuksen luotettavuutta lisäsi huolellinen ja tarkka tiedonhaku. Kirjallisuuskatsauksen tiedonhauissa hyödynnettiin korkeakoulukirjaston informaatikkoa, jonka avulla pystyttiin varmistamaan tehokas ja teknisesti oikein toteutettu tiedonhaku (Petticrew 2001, Kääriäisen & Lahtisen 2006, 40 mukaan; Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2009, 73). Tiedonhaut voivat olla vaikeita, koska viitekannat ovat suuria. Siksi hakustrategia tulee tehdä oikein (Sindhu & Dickson 1997, Kääriäisen & Lahtisen 2006, 40 mukaan). Tiedonhakuja toteutettiin parityöskentelynä kahden viikon ajan. Kirjallisuuskatsauksen tiedonhaku koettiin hankalaksi ja aikaa vieväksi opinnäytetyön tekijöiden kokemattomuuden sekä aiheesta löytyvän vähäisen kirjallisuuden vuoksi. Tiedonhakua hankaloitti se, että haut jouduttiin kohdistamaan vieraskielisiin tietokantoihin kotimaisten tutkimusten vähäisyyden vuoksi. Tietokantahakua toteutettiin yhdessä kirjaston informaatikon avustuksella muutamaan otteeseen. Tietokantojen hakutulokset käytiin läpi useaan kertaan, jotta kaikki mahdolliset tutkimukset löytyisivät. Tiedonhaussa tietokantoihin ei käytetty kielirajausta, sillä se voisi sulkea ulkopuolelle aiheeseen liittyviä hyviä tutkimuksia. Tätä kutsutaan kieliharhaksi. (Dickersin ym. 1994; Khan ym. 2003, Kääriäisen & Lahtisen 2006, 40 mukaan). Manuaalisella haulla saatiin kerättyä kaikki sopivat alkuperäistutkimukset, koska tietokoneella tehdyt tiedonhaut eivät välttämättä tavoittaneet jokaista sopivaa tutkimusta (Kääriäinen\n25 25 & Lahtinen 2006, 41). Ellei manuaalista hakua olisi toteutettu, olisi tiedonhaku ja sen tulokset jääneet mitättömiksi. Kirjallisuuskatsaukseen valittiin vuoden 2004 ja sitä uudemmat tutkimukset. Tällä tavoiteltiin mahdollisimman tuoreita tutkimuksia. Sisäänotto- ja poissulkukriteereiden aikarajausta olisi mahdollisesti voinut laajentaa paremman tiedonhaun tuloksen toivossa, mutta vanhemmat tutkimukset olisivat voineet olla sisällöltään epäluotettavia hoitotyön muuttuneiden käytänteiden vuoksi. (Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2009, 70.) Kirjallisuuskatsaukseen valittuja tutkimuksia arvioitiin tutkimuskysymykset mielessä pitäen. Aineistoon valikoitui kaksi englanninkielistä tutkimusartikkelia. Toisessa englanninkielisessä tutkimusartikkelissa käsiteltiin melko suppeasti lääkehoidon kirjaamista. Koska kirjallisuuskatsauksen aineisto olisi jäänyt näiden kahden englanninkielisen tutkimusartikkelin kanssa suppeaksi, aineistoon valittiin myös pro gradu - tutkielma ja ammattikorkeakoulun opinnäytetyö. Tämän kirjallisuuskatsauksen luotettavuutta arvioitaessa voi joutua kyseenalaistamaan ammattikorkeakoulun opinnäytetyön kuulumisen katsauksen aineistoon (Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2009, 71). Katsaukseen valittu opinnäytetyö oli kuitenkin sisäänottokriteereiden mukainen. Opinnäytetyö oli johdonmukainen ja eettisesti kestävä, lisäksi kyseisen opinnäytetyön tulokset tukivat muiden tutkimusten tuloksia. Koska kaksi tutkimuksista oli vieraskielisiä, saattoi se vaikuttaa tutkimusten tulkittavuuteen. Tutkimusten tulkintaa ei kuitenkaan pidetty vaikeana, sillä tutkimukset olivat selkeitä ja hyvin ymmärrettävissä. Tutkimusten suomentamisessa käytettiin apuna MOT-sanakirjaa, jotta saatiin luotettava käännös vieraskielisestä tutkimuksesta. Tutkimuksia tarkasteltiin yhdessä opinnäytetyön parin kanssa ja yksilötyönä, jolla pyrittiin välttämään vääriä tulkintoja ja siten tutkimustulosten epäluotettavuutta (Janhonen & Nikkonen 2003, 36). Kirjallisuuskatsauksen luotettavuuteen vaikuttaa varmasti se, ettei aihetta ole tutkittu paljoa. Jos aineistoa olisi ollut enemmän valittavana, olisi se mahdollistanut kriittisemmän tutkimusten laadun ja soveltuvuuden arvioinnin. Lääkehoidosta ja kir-\n26 26 jaamisesta oli tehty paljon tutkimuksia. Lääkehoidon kirjaamista oli tutkittu esimerkiksi teho-osastolla ja lastenosastoilla. Erityisesti lääkehoidon kirjaamista ensihoidon toiminta-alueella käsitteleviä tutkimuksia oli kuitenkin niukasti. Kirjallisuuskatsauksen tulosten siirrettävyyttä käytäntöön tulee myös harkita, sillä kaksi tutkimuksista oli ulkomaalaisia ja niiden tulokset eivät välttämättä ole yleistettävissä Suomen hoitotyön käytäntöihin (Kankkunen & Vehviläinen-Julkunen 2015, 71, 152, 158). Alustavasti opinnäytetyön aihe käsitteli sairaalan ulkopuolisen ensihoidon kirjaamista. Aihetta päädyttiin kuitenkin rajaamaan lääkehoidon kirjaamiseen ensihoidossa, jolloin määritelmä sairaalan ulkopuolinen jätettiin pois. Tähän päädyttiin siksi, koska epäilynä oli, etteivät tiedonhaut tuottaisi tulosta, jos hakua olisi rajattu vain sairaalan ulkopuoliseen ensihoitoon. Opinnäytetyön edetessä pohdittiin, oliko aiheen rajaus sittenkin liian suppea sekä olisiko jostain muusta ensihoidon kirjaamisen osa-alueesta löytynyt enemmän tutkimuksia? Aiheen rajaus oli kuitenkin välttämättömyys, sillä laajemman aihealueen tutkimiseen ei olisi ollut riittäviä resursseja.\n27 27 LÄHTEET Anttila, K., Hirvelä, M., Jaatinen, T., Polviander, M. & Puska, E-L Sairaanhoito ja huolenpito. Helsinki: WSOY. Aveyard, H Doing a literature review in health and social care: a practical guide. 3. ed. England: Mc Graw Hill Education, Open University Press. Broderick, M. C. & Coffey, A Person-centred care in nursing documentation. [Verkkolehtiartikkeli]. International Journal of Older People Nursing 8 (4), [Viitattu ]. Saatavana Cinahl with Full Text tietokannasta. Vaatii käyttöoikeuden. 309, , 316. Castrén, M., Helveranta, K., Kinnunen, A., Korte, H., Laurila, K., Paakkonen. H., Pousi. J. & Väisänen. O Ensihoidon perusteet. 4. korj. p. Keuruu: Suomen Punainen Risti. Erkko, P. & Johansson, P Lääkehoidon kirjaaminen. Teoksessa: Hoitotyön vuosikirja 2013, Sairaanhoitaja & Lääkehoito. Helsinki: Fioca Oy Hirsjärvi, S., Remes, P. & Sajavaara, P Tutki ja kirjoita. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Tammi. Janhonen, S., Nikkonen, M Laadulliset tutkimusmenetelmät hoitotieteessä. Helsinki: Sanoma Pro Oy. Kaakinen, P., Kääriäinen, M. & Kyngäs, H Pitkäaikaissairaan aikuispotilaan ohjauksen laatu kirjaamisen perusteella. Tutkiva Hoitotyö 12 (1), Kankkunen, P. & Vehviläinen-Julkunen, K Tutkimus hoitotieteessä. Helsinki: WSOYpro Oy. Kankkunen, P. & Vehviläinen-Julkunen, K Tutkimus hoitotieteessä. Helsinki: Sanoma Pro Oy. Kinnunen, U-M., Saranto, K. & Ensio, A Haavanhoidon sähköisen kirjaamisen kehittäminen. Hoitotiede 20 (2), Kuisma, M., Holmström, P., Nurmi, J., Porthan. K. & Taskinen, T Ensihoito. Helsinki: Sanoma Pro Oy. Kuula, A Tutkimusetiikka. Tampere: Vastapaino.\n28 28 Kuusisto, A., Asikainen, P. & Saranto, K Hoitotyön yhteenveto potilaan hoidon jatkuvuuden turvaajana erikoissairaanhoidon ja perusterveydenhuollon välillä. Hoitotiede (4), Kylmä, J. & Juvakka, T Laadullinen terveystutkimus. Helsinki: Edita. Kääriäinen, M. & Lahtinen, M Systemaattinen kirjallisuuskatsaus tutkimustiedon jäsentäjänä. Hoitotiede 18 (1), L /785. Laki potilaan asemasta ja oikeuksista. Lehti, T Hoitotyön kirjaamisen kehitys Turun yliopistollisessa keskussairaalassa. Tutkiva Hoitotyö 2 (2), 4 8. Lehtiö, L. & Johansson, E Järjestelmällinen tiedonhaku hoitotieteessä. Teoksessa: Kirjallisuuskatsaus hoitotieteessä. 2. korj. p. Turku: Turun yliopisto. Hoitotieteen laitoksen julkaisuja: Tutkimuksia ja raportteja, Sarja A73, Mäkelä-Bengs, P., Virkkunen, H. & Vuokko, R Lääkemerkinnän tekeminen ja tietosisältö [Verkkosivu]. Helsinki: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL). [Viitattu ]. Saatavana: Paans, W., Sermeus, W., Nieweg, R. M.B. & van der Schans, C. P Prevalence of accurate nursing documentation in patient records. [Verkkolehtiartikkeli]. Journal of Advanced Nursing 66 (11), [Viitattu ]. Saatavana Cinahl with Full Text tietokannasta. Vaatii käyttöoikeuden. Pitkänen, A., Teuho, S., Ränkimies, M., Uusitalo, M., Oja, K. & Kaunonen, M Lääkehoitoon liittyvien vaaratapahtumien taustalla olevat tekijät. Hoitotiede 26 (3), Rautava-Nurmi, H., Westergård, A., Henttonen, T. & Ojala, M. Vuorinen, S Hoitotyön taidot ja toiminnot. Helsinki: Sanoma Pro Oy. Saranto, K., Ensio, A., Tanttu, K., Sonninen, A Hoitotietojen systemaattinen kirjaaminen. Helsinki: WSOY. STM = Sosiaali- ja terveysministeriö Turvallinen lääkehoito: Valtakunnallinen opas lääkehoidon toteuttamisesta sosiaali- ja terveydenhuollossa. Sosiaalija terveysministeriön oppaita. Helsinki: Yliopistopaino. Oppaita 2005:32. Stolt, M., Axelin, A. & Suhonen, R Erilaiset kirjallisuuskatsaukset. Teoksessa: Kirjallisuuskatsaus hoitotieteessä. 2. korj. p. Turku: Turun yliopisto. Hoitotieteen laitoksen julkaisuja: Tutkimuksia ja raportteja, Sarja A73, 7 22.\nSuomalaisen sairaanhoitajan käytännön toiminta ja keinot lääkehoidon poikkeamien ehkäisemiseksi oraalisessa lääkehoidossa Loimula, Tuuli Penttinen, Laura Laurea-ammattikorkeakoulu Tikkurila 2014 Tikkurila


Rise and SPARKLE: HAUTOMOSSA\nTuutti muni lopulta viisi munaa joita se on nyt hautonut kolme viikkoa (alussa tosin hautoi melko huonosti). Ykkösen olisi pitänyt jo kuoriutua, joten Tuutin käydessä päivittäisellä jaloittelullaan päätin tarkistaa ykkösen ja samalla myös muiden munien tilan läpivalaisemalla ne nopeasti niitä liikuttamatta.\nLäpivalaisulla selvisi kaikkien munien olevan hedelmöittyneitä, mutta ikävä kyllä muna numero ykköstä käy vähän surku sillä se ei ole hedelmöittymisestä huolimatta kehittynyt alkua pidemmälle. Tämä johtunee ehkä siitä, että Tuutti ensikertalaisena aloitti hautomaan kunnolla vasta kolmannen munan ilmestyttyä. Tässä kolmen viikon aikana ykkönen onkin ollut usein erillään muista eikä sitä ole enää haudottu tämän viimeisen viikon aikana.\nLopuista neljästä ainakin kolme munaa näytti omaan silmään hyvin kehittyneiltä, mutta yhdestä en ole aivan varma, koska sen ilmapussi on munan pitkällä sivulla eikä kärjessä kuten muilla. Yhdellä munalla (mielestäni oli kakkonen) on enää pienen pieni ilmapussi näkyvissä ja jos olen tulkinnut kakkosen tilan oikein pitäisi sen kuoriutua nyt minä hetkenä hyvänsä, mutta kuitenkin ihan viimeistään torstaina.\nPäätin varmuuden vuoksi lisätä ilmankosteutta laittamalla pesäpöntön päälle kostean pyyhkeen. Silti hiukan pelkään, että olen tulkinnut munien tilat väärin ja ne kaikki ovatkin suutareita tai eivät syystä tai toisesta tule näkemään päivänvaloa...no okei ehkä alan vaan vainoharhaiseksi yhdessä Törpön kanssa (joka päivystää jatkuvasti pesäorrella). Tuutti poistuu enää tuskin lainkaan pesästä enkä ole sitä kertaakaan häirinnyt sen ollessa sisällä pesässä, joten loppujen munien kohtalon näyttää vain aika :)\nLaura 21. huhtikuuta 2015 klo 8.18\nVoi, kun alkoi ihan säälittämään tuon nro 1:n takia :/. Toivottavasti joku edes kuoriutuisi :). Kiva, kun teet näistä postauksia - itseäni ainakin tämä bird project kiinnostaa, koska en ole aikaisemmin sen enempiä lintuihin tai munien kehittymiseen perehtynyt :).\nKitty / Modern Wife 24. huhtikuuta 2015 klo 21.59\nNo niinpä, pikku raukka <3 Näyttää nyt siltä, ettei mikään kolmesta ensimmäisestä munasta kuoriutuisi...Tuutilla on munien hautominen ollut muutoinkin vähän hakusessa kun se ei meinaa saada niitä kaikkia pysymään allaan- aina kun se törkkää nokalla yhtä munaa syvemmälle alleen kierii joku munista vatsan alta pois. Kahdella vielä olisi toivoa - katsotaan kuin käy :)\nps. kiva kuulla, että bird project kiinnostaa :)


Manduka - grp® joogamatto, 215 cm - AlignPilates.fi\nRakkaat hikoilun ja hotjoogan ystävät, tulette rakastamaan tätä mattoa.\nGRP on Mandukan teknisesti kehittynein matto. Lisäksi se sisältää erilaisia innovatiivisia ominaisuuksia, kuten puuhiiltä sisältävä valostekniikalla toteutettu luonnonkumiydin ja 100 % open airflow rakenne. Ja mikä parasta? Pyyhkeitä ei tarvita.\nHe, jotka haluavat kokeilla rajojaan, tulee GRP olemaan siellä heidän kanssaan.\nGRP on ensimmäinen pyyhkeetön joogamatto. Riippumatta siitä, kuinka paljon hikoilet, tarjoaa matto ylivoimaista pitoa ilman liukastumisvaaraa. Nahan kaltaisesta pinnasta puuhiili-infusoituun luonnonkumiytimeen on tämä todella innovatiivinen matto, jota on pakko päästä kokeilemaan.\nMitat: 215 x 66 x 0,6 cm\nInnovatiivinen pintakerros tarjoaa todistettua liukastumisenestoa\nPuuhiili-infuusioitu luonnonkumiydin imee hikeä ja poistaa hajuja\n100% open airflow siirtää kosteuden välittömästi ja mahdollistaa pyyhkeettömän kokemuksen\nKäyttö- ja hoito-ohje:\nPäivittäinen huolto. Suihkuta puhdistusainetta sienelle tai kankaalle. Pyyhi maton koko pinta. Huuhtele huolellisesti raikkaalla vedellä tai puhtaalla liinalla. Pyyhi ylimääräinen vesi ja ripustaa kuivumaan. Älä säilö mattoa märkänä.\nSyväpuhdistus. Täytä kylpyamme tai muu iso astia vedellä, jossa on mietoa pesuainetta. Liota mattoa 5-10 minuuttia ja liikuttele mattoa ajoittain. Huuhtele matto huolellisesti makealla ja puhtaalla vedellä, purista ylimääräinen vesi. Ripusta ja anna kuivua 24 tuntia.\nGRP tehdään kestävästi korjatusta luonnonkumipuusta. Tehtaassa noudatetaan tiukkoja päästövaatimuksia, eikä tuotannosta synny myrkyllisiä päästöjä.


Saat meiltä kaikki mahdolliset laituritarvikkeet "pikkunippelistä" uimaportaisiin.\nKäyntisillat yhdistävät laiturin kelluvia päätyjä maatukeen. Käyntisillan vakiokorkeus on 1,2 m ja kelluvasta päädystä riippuen metalli- tai puukäyntisilta voi olla enintään 10 m pitkä. Paikoissa, joissa kelluvalle päädylle riittävä vedensyvyys on rannikosta kaukana, pitkien käyntisiltojen tukemiseen käytetään ponttoneja tai ruuvipilareita.\nKelluvan laiturin omaperäisyyttä voidaan korostaa asentamalla kaiteet. Kaiteet lisäävät mm turvallisuutta. Niitä voidaan käyttää vaikkapa mukavana pyyheliinatelineenä uimaan mennessä tai niihin voidaan nojata auringonlaskua nauttiessa. Tuotevalikoimastamme löytyy myös penkillisiä kaiteita.\nMaatuki valitaan maaperästä riippuen. Helpoin tapa kiinnittää kelluva laituri rantaan on käyttää ruuvipaaluilla varustettua maatukea. Kivikkoisilla paikoilla suositellaan betonimaatuen käyttöä.\nVenepoijumme ovat tukevarakenteisia ja helppokäyttöisiä. Poijut ovat huoltovapaita, ne kestävät pakkasta ja UV-säteilyä. Venepoiju koostuu kuumasinkitystä metallivarresta ja EPS-vaahdolla täytetystä muovikellukkeesta. Venepoijuja on kolme eri kokoa: 40 ltr, 60 ltr ja 120 litraa. Venepoijun kokoa valittaessa on otettava huomioon aluksen paino ja veden syvyys.\n- Venepoijun ankkurin paino riippuu aluksen painosta, purjeen pinta-alasta ja vesistön pohjan ominaisuuksista.\n- Perän kettingin pituus E valitaan maksimisyvyyden perusteella, jolle lisätään 1 m. Avoveden poijujen kettingin pituus tulee olla kolminkertainen vesisyvyys.\n- Kettingin nimellismitta valitaan aluksen painon mukaan. Sakkelin nimellismitan on oltava aina suurempi kettingin mittaan verrattuna. Sakkeleiden kiinnityspultit on lukittava ja ne on tarkistettava joka kevät.\n- Venepoijun etäisyys laiturista F on aluksen pituus C + kolminkertainen vesisyvyys H.\nVahvasta polyuretaanista valmistettujen merkkipoijujen tilavuus on 40 litraa. Niitä voidaan käyttää vesialojen tai vaarallisten paikkojen merkitsemiseen. Verkkopoijuja ja merkkipoijuja on erivärisiä ja niitä voidaan tilata asiakkaan tarpeiden mukaan. Niitä voidaan käyttää mm venesatamien ja piensatamien sisääntuloväylien merkitsemiseen.\nVenepoijujen tekniset tiedot\nVenepoiju 40 ltr\nVenepoiju 60 ltr\nVenepoiju 120 ltr\nVenepoijun varren pituus X (mm)\nKorkeus vesipinnan kohdalla Y (mm)\nVenepoijun kellukkeen halkaisija W (mm)\nVenepuomi on edullinen ja turvallinen tapa pienveneiden kiinnitykseen venesatamassa. Puomeja on helppo asentaa ja tarvittaessa siirtää.\nVakiovarusteinen venepuomi koostuu vahvasta kuumasinkitystä metallirungosta, muovikellukkeesta ja kahdesta venerenkaasta. 120l EPS- vaahdolla täytetty muovikelluke on mm puomipäädyn törmäyssuojana.\nPuomi kiinnitetään laituriin metallisaranoilla tai joustavalla kumipulttiliitoksella. Lisävarusteena voidaan tilata 300 mm leveän puisen kävelytason, metallikiskot venepaikan leveyden muuttamiseksi ja törmäyssuojat 44 x 85 x 940 mm.\nPuomin pituus on yleensä ~2/3 aluksen pituudesta.\nVenepuomien tekniset tiedot\nVenepuomi FLEXI 4 m\nVenepuomi FLEXI 5 m\nVenepuomi FLEXI 6 m\nVenepuomi FLEXI 7 m\nVenepaikan pituus A (m)\nVenepaikan leveys B (m)\nVeneen pituus C (m/jalga)\nVeneen leveys D (m)\nMetallirungon materiaali (mm)\nPuomin korkeus veden pinnasta (m)\nVarmin ratkaisu alusten kiinnitykseen on venepuomi kävelysillalla. Puomi koostuu kuumasinkitystä metallirungosta, muovikellukkeista, erikoismuovista valmistetusta puomipäädystä ja puisesta kävelytasosta.\n300 ltr EPS-vaahdolla täytetyt muovikellukkeet takaavat suuren kantavuuden. Kartiomuotonsa ansiosta kellukkeet kestävät jäätä ja jäätymistä sekä ovat uppoamattomia. Puomin puuosat on valmistettu painekyllästetystä männystä ja kansirakenne on liukkauden estämiseksi profiloitu. Kyllästetty puumateriaali ei sisällä arseenia eikä kromia.\nAlusten kiinnitystä varten puomi voidaan varustaa venerenkailla tai ristipollareilla.\nKaikki venepuomissa käytetyt metalliosat ovat kuumasinkittyjä.\nPäädystä levenevän venepuomin vakioleveys on 0,6 m.\nPuomi kiinnitetään laituriin metallisaranoilla tai joustavalla kumipulttiliitoksella.\nVenepuomi kävelytasolla / tekniset tiedot\nVenepuomi kävelytasolla FLEXI 6 (m)\nVenepuomi kävelytasolla FLEXI 7 (m)\nVenepuomi kävelytasolla FLEXI 8 (m)\nVenepuomi kävelytasolla FLEXI 9 (m)\nVenepuomi kävelytasolla FLEXI 10 (m)\n4 x 300 ltr\nPuomin leveys (m)\nKelluvan laiturin etuna kiinteään laituriin verrattuna on sen kyky liikkua ylös ja alas veden mukaan. Laiturien tulee olla kiinnitettynä huolellisesti vaakasuunnassa. Laiturin ankkurointiin voidaan käyttää betoniankkureita, kiinnitysputkia tai vetokiinnittimiä.\nLaitureiden ja ankkuripoijujen kiinnitys betoniankkureilla ja kettingeillä on käytetyin ankkurointitapa. Itse ankkuroituvien betoniankkurien asennus on helppo ja turvallinen sekä takaa laiturin riittävän liikkuvuuden. Betoniankkureiden käyttö edellyttää riittävää syvyyttä (min 1,0 m). Ankkurien raudoitettu betoni ja kiinnityslenkki ovat meriveden ja iskunkestäviä. Ankkureiden koko ja määrä valitaan laiturin koon ja pohjan mukaan. Ankkurointivoimaa voidaan korottaa välipaineita lisäämällä. Ankkurin kiinnityskettingin pituus on viisikertainen veden syvyys. Välipaino kiinnitetään kettingin keskelle.\nLeveys x pituus x korkeus (mm)\n50 kg välipaino\n200 kg välipaino\n500 kg ankkuri\n900x900 x 270\nUimalaiturin, venelaiturin sekä 40 ltr ja 60 ltr venepoijujen ankkuri\n1000 kg ankkuri\n1000 x 1200 x 360\nVenelaiturin, satamalaiturin sekä 60 ltr ja 120 ltr venepoijujen ankkuri\n2000 kg ankkuri\n1200 x 2000 x 36\nSatamalaiturin ja 120 ltr venepoijun ankkuri\nPutkiankkurointia käytetään matalassa vedessä ja rinnakkaisasennuksissa rantaan nähden. Se on erittäin turvallinen kiinnitystapa, sen puutteena on paikaltaan siirtyminen jäätymisen vaikutuksesta.\nVeneen kiinnitykseen tarjoamme eri renkaita ja ristipollareita. Kaikki venerenkaamme on valmistettu kuumasinkitystä ruostumattomasta materiaalista:\n• Veneen kiinnitysrengas M12 x 265 mm\n• Veneen kiinnitysrengas M16 x 265 mm\n• Veneen kiinnitysrengas Ø 12 mm, ruuvilla\n• Veneen kiinnitysrengas Ø 12 mm, kiila-ankkurilla\n• Veneen kiinnitysrengas Ø 12 mm, levyllä\n• Ristipollari kuumasinkitty\n• Ristipollari ruostumaton\nMukavaa ja turvallista veteen laskeutumista sekä vedestä nousemista varten uimalaiturit kannattaa varustaa portailla. Tuotteet ovat säänkestäviä, profiloiduilla askelmilla varustettuja, sopivat sekä suolaiseen että makeaan veteen. Tuotevalikoimassamme on kuumasinkitystä metallista valmistettuja portaita. Lyhyissä portaissa on 4 askelmaa ja pitkissä portaissa 7 askelmaa.\n1610 Portaat KZn 7 askelmalla\n- Venelaiturin uimaportaat kansirakenteen korkeudelle 0,5 m veden pinnasta.\n- Portaat on valmistettu kuumasinkitystä teräksestä, pituus 2,7 m (pituus laiturin kansirakenteesta 1,87 m)\n- Portaiden askelmien leveys 0,6 m. Askelmat on valmistettu painekyllästetystä profiloidusta puusta.\n1620 Portaat KZn 4 askelmalla\n- Venelaiturin uimaportaat kansirakenteen korkeudelle 0,3 m veden pinnasta.\n- Portaat on valmistettu kuumasinkitystä teräksestä, pituus 1,8 m (pituus laiturin kansirakenteesta 1,05 m)\nPelastusrenkaiden sarja on satamien turvallisuuden oleellinen osa. Käytetään satamissa ja uimarannoilla.\nTurvaporras kuuluu satamien turvavarusteisiin. Kuumasinkitty teräsporras on pinnoitettu keltaisella jauhemaalilla. Portaan pituus on 1, 53 m, siinä on 5 askelmaa. Askelmien leveys 0,6 m.\nSäänkestävästä alumiinista valmistetut sähkö- ja vedenjakelupylväät helpottavat merimiesten elämää satamissa. Eri malleista on mahdollista valita tarpeita vastaavan pylvään.\nJotta alus pystyisi kiinnittymään turvallisesti kelluvaan laituriin, siihen kiinnitetään pehmusteet. Pehmeät ja kestävät laiturin törmäyssuojat on valmistettu EPS-muovista ja ne kiinnitetään ruuveilla. Törmäyssuojan vahvuus on 100 mm ja pituus 1 m.\nPurjevenepukkimme takaavat turvallisen talvisäilytyksen. Pukkien rakenne on valmistettu kestävästä kuumasinkitystä metallista, venetuet on päällystetty pehmusteilla. Pukkeja on helppo koota ja purkaa, ne tarvitsevat vähän tilaa varastoinnin yhteydessä.\nKestävällä kuumasinkityllä metallirungolla purjevenepukit ovat tarkoitettu aluksille, joiden pituus on enintään 15 m ja paino enintään 15 tonnia. Pukit ovat helposti asennettavissa, kuljetettavissa ja varastoitavissa.\nPurjevenepukkien tekniset tiedot\n2010 Purjevenepukki 3t purjeveneelle 7,5 2,9 1,4 3\n2020 Purjevenepukki 6t purjeveneelle 10,5 3,5 2,1 6\n2030 Purjevenepukki 10t purjeveneelle 12 3,9 2,3 10\n2040 Purjevenepukki 10t purjeveneelle (lisätuella) 12 3,9 2,3 10\n2050 Purjevenepukki 12t purjeveneelle 13,5 4,2 2,5 12\n2060 Purjevenepukki 15t purjeveneelle 15 5 2,7 15\nMoottoriveneen siirtäminen perävaunulta venepukeille on nopeaa ja mukavaa. Säädettävällä leveydellä ja korkeudella pukkien runko on valmistettu kuumasinkitystä metallista. Venetuet on päällystetty pehmeällä tekstiilillä.\nMoottorivenepukkien tekniset tiedot\n2130 Moottorivenepukki 1500/2,0 1500 2 0,65-0,85 34\n2131 Moottorivenepukki 5000/2,0 5000 2 0,7-0,9 50\n2132 Moottorivenepukki 5000/2,5 5000 2,5 0,7-0,9 54\n2133 Moottorivenepukki 5000/3,0 5000 3 0,7-0,9 57


Italia – Sivu 2 – Kastanjan varjossa\nOn 25.9.2016 23.9.2018 Tekijä Kastanjan varjossa4 kommenttia\nTulin kotiin Italiasta jo viikko sitten, mutta viikon verran olen ollut flunssassa. Kävin Riminillä Adrianmeren rannalla. Rimini on ihan rantaloma kohde, onhan siellä 15 kilometriä hiekkarantaa. Historiallinen keskusta toki on mutta siellä on vain muutama kohde ja muuta ei sitten mielestäni niin erikoista olekkaan , en ole mikään rannalla makoilija vaan haluan nähdä ja kokea erilaisia paikkoja.\nNiin sitten varasin matkatoimistolta muutamia retkiä joten kävin myös San Marinossa, Firenzessä, Venetsiassa ja pienessä Mondainon kylässä juusto ja viinitila retkillä.\nKukka istutuksia ei juurikaan ollut, mutta tällaisia puita oli yhden kadun varrella ja siinä oli hienoja kerrottuja kukkia.\nSan Giulianon alueella on talojen seinissä hienoja maalauksia\nTiberiuksen silta valmistui 21 jKr eli hyvin kestävää tekoa\nAugustuksen riemukaari valmistunut 27 eKr\nRiminin hiekkarantaa maailmanpyörästä nähtynä\nSan Marinon huikeita maisemia\nSan Marinossa oli vähän kukkaistutuksia\nMondainon kylässä on vain yksi katu\nja kadun varella hienoja yksityiskohtia tässä yksi\nPecorino juustoja kypsytetään vanhasa myllyssä maan alla olevissa kuopissa 3 kuukauden ajan, nytkin siellä oli 15 000 juustokiekkoa kypsymässä, juustot tuodaan sinne eri puolilta Italiaa. Saatiin maistiaisia, oli tosi hyvää ja Akasiahunaja-balsamico toi vielä lisä säväyksen\nJuuston lisäksi myynnissä oli muitakin tuotteita\nAina on yhtä ihanaa käydä Italiassa mutta ettei tule liian pitkää postausta jätän Venetsian ja Firenzen seuraavaan kertaan.\nHyvää syyskuun viimeistä viikkoa kaikille!\nOn 1.2.2016 23.9.2018 Tekijä Kastanjan varjossa2 kommenttia\nKoska olen ihastunut Italiaan ja opiskelen myös sen kieltä, niin blogissa on myös Italia juttuja. Ollaan käyty nyt viisi kertaa Italiassa, ensimmäisellä kerralla käytiin Liguriassa ja siellä tietysti Cinque Terressä ja Portoveneressä ja La Speziassa majoitus oli Levanto nimisessä kylässä.\nToinen matka suuntautui Gardajärvelle majoitus oli Riva del gardassa ja käytiin myös Malcesinessä, Limonessa ne hohtavat vuoret olivat kyllä vaikuttavan näköisiä.\nKolmas matka tehtiinkin sitten Sisiliaan majoitus oli Giardino del naxos:sessa Käytiin Taorminassa ja Castelmolassa. Neljäs matkakohde oli Ischian saari, siellä käytiin Foriossa Ischia portossa majoitus oli Ischia pontessa, Capri ja ihastuttava Procida olivat myös kohteena.\nViides kerta ja kohde oli taas Gardajärvi nyt käytiin myös järven eteläpäässä majitus oli Malcesinessä ja kohteina olivat Limone, Garda, Sirmione, Bardolino. No onpa vaikeaa saada kuvat oikeisiin kohtiin, joten olkoon noin.\nEka kuva Ischia Capri ja Procida\nLevanto ja Cinque Terre


Mika Lehkosuo liikuttui fanien tuesta | Veikkausliiga | Iltalehti.fi\nMika Lehkosuo liikuttui fanien tuesta\nTiistai 11.2.2014 klo 13.57\nHongan pois potkittu päävalmentaja Mika Lehkosuo liikuttui tiedotustilaisuudessaan kiittäessään pelaajia ja faneja tuesta.\nMika Lehkosuo arvostaa Hongankolistajien tuen todella korkealle. (JARNO JUUTI)\n- Olen saanut lähipäivinä uskomattoman paljon kannustavia yhteydenottoja. Myös raivoa on viesteissä esiintynyt, mutta ei minua kohtaan, Lehkosuo kertoi.\n- Hongankolistajien kannanotot jäävät ikuisesti sydämeeni.\nLehkosuo oikaisti virheellisiä asiota, joita hänestä on esitetty. Hän joutui hakemaan saataviaan oikeusteitse tammikuussa.\n- En lähtenyt tekemään sitä köykäisin perustein. Oikeudenkäynti, jossa vaadin saataviani, on oman ymmärykseni mukana todellinen syy potkuihin, Lehkosuo sanoi.


Tradehitin historia - Tradehit Oy\nEtusivu » Tradehitin historia\nElämme vuotta 1995. Ruutupaperille syntynyt visio liiketoiminnasta siirtyy hetkeksi yrittäjä, toimitusjohtaja Jouni Raitasen pöytälaatikon yrityshautomoon. Myöhemmin samana vuonna luottamus liikeidean ainutkertaisuuteen ja toimivuuteen vaatii tarttumaan toimeen ja Tradehit on totta. Tänään saman toiminta-ajatukseen uskovat muun muassa Karto, Unilever ja L’Oréal, sekä muut noin 30 asiakkaastamme: Tradehit on kasvanut vähittäiskaupan ympäristössä tapahtuvan menekinedistämisen suunnannäyttäjäksi.\nTradehitin tarina juontaa juurensa tilanteeseen, jossa kiristyvä kilpailu pakotti teollisuuden ja kaupan pohtimaan omien kenttäorganisaatioittensa kustannustehokkuutta: Kustannuksia oli leikattava, mutta myynnin kasvettava.\nVastaukseksi raskaisiin, omiin organisaatioihin Tradehit tarjosi teollisuudelle jakelutiessä tapahtuvan menekinedistämisen ostopalveluna. Henkilöstövuokraamisen sijaan Tradehitin ”kuin omasi” -ajattelua on aina määrittänyt laatu ja työntekijöiden sitouttaminen toimeksiantajiin.\nTradehitin liikeidea ei syntynyt tyhjästä: yrityksen taustalla on vahva kaupan ja teollisuuden toimintatapojen tuntemus. Teollisuudelle menestystä ei takaa se, mitä kauppaan myydään vaan mitä kaupasta myydään ulos. Kuluttajan ostopäätöstä ja tuotevalintaa tukee osaava ja ammattitaitoinen menekinedistäminen ja juuri tämä on Tradehitin vahvuus.\nMyös toiminnan läpinäkyvyys on yksi Tradehitin toimintaperiaatteista. Yrityksen myyjä-menekinedistäjät edustavat kentällä toimeksiantajien aisteja ja käsiä ja reaaliaikainen yhteydenpito asiakkaan ja kenttähenkilöstön välillä mahdollistuu Tradetool-toiminnanohjaus järjestelmän kautta.\nKun Tradehit sai alkunsa, oli vähittäiskaupassa tapahtuva myynninedistäminen toimialana visio. Tänään se on usean toimijan kilpailukenttä.\nUuden luominen ja ratkaisujen tuottaminen on Tradehitin toiminnan pohja ja se näkyy vahvasti myös yrityksen toiminnassa tänään. Innovointi, teknologian mukanaan tuomien mahdollisuuksien hyödyntäminen ja alan seuraaminen tuottavat asiakkaille myynninedistämisen viimeisimmän tieto-taidon.\nKorkean palvelun laadun lisäksi Tradehit on historiansa alusta asti panostanut teknologian hyödyntämiseen osana palvelun tarjoamista. Käytössämme on itse kehittämämme toiminnanohjaus järjestelmä Tradetool, joka mahdollistaa asiakkaallemme reaaliaikaisen palvelun seurannan. Tradetool mahdollistaa täysin läpinäkyvän toiminnan.\nSamaa edelläkävijyyttä määrittävät myös Tradehitin synnyttämät työpaikat: yrityksen tavoite on luoda pysyvyyttä työpaikkojen suhteen alalla, jossa epätyypilliset työsuhteet ovat arkipäivää. Tavoitteessa on onnistuttu, sillä vaihtuvuus yrityksen sisällä on hyvin pientä.\nTradehit on kasvanut historiansa aikana toimialansa menestyjäksi ja suunnannäyttäjäksi. Yritykseksi, johon luottavat niin työntekijät kuin asiakkaat. Pitkät, useita vuosia jatkuneet asiakassuhteet ovat Tradehitille kunnia-asia. Palvelemme tällä hetkellä joustavasti noin 35 asiakasta päivittäistavaroista rautakauppaan.\nKasvu synnytetään vahvalle pohjalle ja Tradehitin missiona on tarjota ensiluokkaista, laadukasta ja läpinäkyvää palvelua asiakkailleen kotimaisilla markkinoilla. Sitoutuneen henkilöstön ja joustavan palvelutarjonnan avulla pystymme tarjoamaan kaikille asiakkaillemme tarvittavan jouston palvelussa.


Mikä on NMKY / YMCA? – YMCA Kuopio\nNMKY-liike sai alkunsa Lontoossa 1844. Liikkeen perustaja oli George Williams, joka oli huolestunut aikansa nuorten kasvupohjasta ja vapaa-ajan harrastus- ja toimintamahdollisuuksista. Nykyisin NMKY on maailman suurin ei-poliittinen nuorisoliike, jonka toimintaan osallistuu 64 miljoonaa ihmistä 120 maassa.\nSuomeen NMKY tuli v. 1886. Työn perustana on NMKY:n kolmio, joka kertoo, että ihminen on fyysinen, henkinen ja hengellinen kokonaisuus. Työmme pohjana on Joh. 17:21″Että he kaikki olisivat yhtä”.\nMikä on valtakunnallinen ja maailmanlaajuinen YMCA?\nToimintamme on avointa kaikille, erityisesti lapsille, nuorille ja nuorille aikuisille. Monipuolisessa toiminnassamme korostuu kasvatuksellinen lähtökohta. Kaikki saavat toimia persoonansa mukaan yksilöllisyytensä säilyttäen. YMCA edistää lasten ja nuorten yhdenvertaisuutta, kansalaistaitoja, kuulemista sekä harrastustoimintaan osallistumista.\nToimintamme perustana on osallisuus, yhdessä tekeminen ja yhteisön hyvinvoinnin lisääminen.\nToimintamme on läpinäkyvää, hyvien tapojen mukaista sekä luotettavaa.\nToimintamme tarkoituksena on luoda turvallinen ympäristö, jossa voi viettää aikaa ja harrastaa.\nHaluamme antaa toiminnassa mukana oleville henkilöille ja jäsenyhdistyksille mahdollisuuksia verkostoitumiseen sekä osallistua kansainvälisiin tapahtumiin ja koulutuksiin.\nIhminen on ainutkertainen ja arvokas. Kristilliset arvot näkyvät käytännön toiminnassa erilaisuuden hyväksymisenä ja työskentelyssä yhdenvertaisuuden vahvistamiseksi.


Kehitysvammaisen raa'asta murhasta 10 vuotta vankeutta - Rikos - Uutiset - MTV.fi\nKehitysvammaisen raa'asta murhasta 10 vuotta vankeutta Rikos\nJulkaistu 25.08.2011 10:27\nSuomussalmelainen mies on tuomittu kehitysvammaisen nuoren murhasta.\nKainuun käräjäoikeus määräsi hänet yhdeksän vuoden ja kymmenen kuukauden vankeuteen nuorena henkilönä tehdystä murhasta ja törkeästä ryöstöstä.Rikos tapahtui Suomussalmella keväällä 2009, jolloin tekijä oli kuukautta vaille täysi-ikäinen. Hän tunkeutui yhdessä nuoremman ystävänsä kanssa lievästi kehitysvammaisen nuorukaisen asuntoon, jossa he surmasivat tämän julmalla tavalla.\nNuorempi rikostoveri tuomittiin 9,5 vuoden vankeuteen syksyllä 2009.Nyt tuomittu mies oli heti teon jälkeen pidätettynä, mutta poliisin keräämä näyttö vei vain toisen tekijöistä oikeuteen.Poliisi aloitti viime talvena uudelleen esitutkinnan syytteittä jääneen miehen osuudesta. Oikeus katsoi hänen syyllistyneen poliisikuulusteluissa viiteen väärään ilmiantoon, jotka osaltaan nostivat rangaistusta.Lue merkillisen murhatutkinnan vaiheista: Kavereille rehvastelu paljasti osallisuuden murhaan – vankeutta lähes 10 vuotta


Ota mittasuhteet huomioon pukeutumisessasi - ohjeet lyhyen naisen pukeutumiseen - Naisten haku by Klingel\nOta mittasuhteet huomioon pukeutumisessasi – ohjeet lyhyen naisen pukeutumiseen\n07.12.2013 | Lukuaika: 1 minuutti\nNyrkkisääntönä pituuden kanssa pätee muistisääntö, että n. 160cm lyhyemmillä naisilla lyhyet mitat näyttävät aina parhailta. Lyhyelle ihmiselle oikea mekon helman pituus on ehdottoman tärkeää. Lyhyen naisen kannattaakin käyttää mekkoja ja hameita, joiden helma jää polven ylle polvet paljastaen.\nKoroilla luot helposti lisäpituutta\nNudeilla, ihonvärisillä kengillä saat huijattua optisen harhan avulla itsellesi pituutta. Myös samanvärisillä kengillä, sukilla ja housuilla saat itseesi lisäsenttejä. Esim. mustat korolliset kengät ja mustat pitkät lahkeet luovat yhtenäisen pitkän linjan. Unohda muutenkin korottomat kengät, ja pue jalkaasi rohkeasti korot.\nKorot – oli sitten lyhyt tai pitkä – tuovat aina ryhtiä ja naisellista olemusta kantajalleen. Lyhyt nainen tuo helpoiten itselleen toivottuja lisäsenttejä korollisilla kengillä. Niiden avulla pohkeet saavat naisellisen muodon, sekä automaattisesti ryhti paranee ja olemus ikään kuin viehkeytyy samalla. Jos koroilla kävely on hankalaa, harjoittele rauhassa kotona. Harjoitus tekee tässäkin asiassa mestarin.\nValitse kuosit ja asusteet oikein\nVaikka poikittaiset linjat lyhentävätkin, voit välillä tehdä täydellisiä löytöjä, kun uskaltaudut rohkeasti kokeilemaan kuoseja. Kuoseja valitessa pidä mielessä, että pienet kuosit sopivat pienemmille ihmisille.\nKoruja, kenkiä ja laukkuja valitessasi kannattaa myös kaikista isoimmat säkkimäiset laukut sekä muodottomat möhkälekengät jättää pidemmille ja isommille ihmisille. Niillä korostat pienuuttasi liikaa, ja helposti hävitä itse asusteiden alle.\nKoita myös rohkeasti haalareita; niillä luot helposti niitä toivottuja pitkiä linjoja. Tarkista kuitenkin, ettei vyötärönmalli katkaise turhaan linjaa. Lyhyet yläosat, eli esim. jakun lyhyt malli saavat jalat näyttämään tavallista pidemmiltä.\nMuista myös kantaa vartalosi oikein; suora ryhti antaa aina kuvan pidemmästä ihmisestä. Kanna siis itsesi ylväästi pituuttasi murehtimatta.\nKLiNGELin lyhyet koot ovat normaalikokoja lyhyempiä ja tarkoitettu enintään 168 cm pitkille naisille. Lyhyen koon housut ja paidat on suunniteltu lyhyemmille naisille eikä vain lyhennetty lahkeesta tai helmasta ja siten taskut ja muut istuvat oikeilla paikoilla.\nAnneli Hartikainen sanoo:\nOlen 156cm pitkä vähän pyöreä kuitenkin normaalivartaloinen . Haluaisin kesäksi vaatteet, joita voin pitää kaupungilla ja vierailuilla. Olen 64vuotias,mutta en kaavoihin kangistunut. Värikartan mukaan olen kevät ja pidän väreistä. Nyt olen jotenkin hukassa tämän vaatevalintojen kanssa. Toivoisin vinkkejä.\nKlingelin mallistojen housuja ja hameita on saatavissa lyhyissä ko’oissa, joten kesän trendeistä löytyy paljon vaihtoehtoja myös lyhyille naisille.\nLöysin muutaman vinkin, joista voit hakea inspiraatiota kesän tyyliisi:\nKevät-ihmisen väreihin sopiva raikas pusero: http://bit.ly/2mrMyEC\nPitkät lahkeet, jotka pidentävät jalkoja: http://bit.ly/2lMwujH\nRaikkaammat, värikkäät housut: http://bit.ly/2mrYg25\nLahkeiden väriset korkokengät: http://bit.ly/2lgi4VV\nPitkä kaulakoru, joka luo pitkittäisen linjan: http://bit.ly/2lyJol0\nToivottavasti pääset näillä alkuun kesän tyylin etsinnässä!\nE. Svensson sanoo:\nMiksi pitäisi näyttää pidemmältä? Suorat pitkät vartalonmyötäiset hameet ja mekot on tosi kauniita hoikkien pienten naisten yllä. Polven yläpuolelle ylettyvät helmat on tosi rumia koska ne paljastaa naisten rumat polvet, en ole nähnyt yhdelläkään naisella enkä myöskään miehellä kauniita polvia.\nHei! Tietystikään ei tarvitse näyttää pidemmältä ja jokainen näyttää parhaimmalta sellaisissa vaatteissa, jotka itsestä tuntuvat päällä hyvältä 🙂 Tässä tekstissä halusimme kuitenkin antaa pukeutumisvinkkejä siihen, jos haluaa antaa itsestään pidemmän vaikutelman. /Terveisin Senni\nLeena Ojala sanoo:\nHei! Apua! Onko olemassakaan ulkoilupukua talvi ja/tai kesäkäyttöön kokoiselleni eli ns lyhyiden kokoni on 22-23 taulukkonne mukaan. Nyt kaupoissa on vain pitkille vaatteita, muttei tällaiselle joka on 156 cm ja paino 66 kg, vyötärö on 90 cm, haarasta lahkeeseen 64 cm.\nTeilläkin on eräskin puku, mutta lahje raahaisi maata 25 cm.\nNimim. Epätoivoinen ulkoilua kun ei voi harrastaa\nIkävä kuulla ettet ole löytänyt sopivaa asua. Voisitko kokeilla löytää erikseen takin ja housut valikoimastamme? 🙂 Toivottavasti tästä olisi apua!\nVien palautteesi ulkoilupukujen mitoista eteenpäin siitä vastaavalle taholle.


Sisäministeriö: "Eurooppaan suuntautuva siirtolaisuus ei ole vähenemässä" — ToniRintala\n"Eurooppaan suuntautuva siirtolaisuus ei ole vähenemässä" - siksi pitää varautua yhä suuremman siirtolaismäärän vastaanottoon. Miksi? Eikö Euroopan rajavalvonta toimi?\n"Suomessa on noin 3 000 000 asuntoa, joissa useimmissa on runsaasti neliöitä asuttaa ihmisiä. Lisäksi lämmitettyjä varastoja on runsaasti. Vaikka vastuu vastaanotosta on valtiolla, kapasiteettien ylittyessä tilanne kysyisi kuitenkin kansalaiskulttuuria ottaa vastaan turvapaikanhakijoita.", kertoo sisäministeriön asiakirja.\nJa jokainen kansalainen kutsuttiin asuntonsa majoitukselle pantavaksi.\nGCM:n tavoitteena on, että kymmenet miljoonat siirtolaiset pääsevät mihin maahan vain haluavat.\nTämä on yhtä absurdia kuin Suomea paljon rikkaampien valtioiden Bahrainin ja Qatarin avustaminen rahallisesti = ihan järjetöntä!\nMontako miljoonaa pakolaista Bahrain ja Qatar voisi vastaanottaa? Tai miksi ei jo ole vastaanottanut? Toistaiseksi niistä on vain paettu.. "93 people from Bahrain have fled in 2017 and applied for asylum in other countries. "\nTimo Hietanen 14.12.2018 23:34\nYlen 14.12. klo 21 alkaneen Perjantai-ohjelman ja islamin halaustunnin\nagenda pähkinänkuoressa oli seuraava: kaikille suomenkieltä harrastaneille\npitää antaa oleskelulupa, turvapaikka ja Suomen kansalaisuus. Ja Sisupassi,\nlienee eurooppalaisten arvojen sisäistämisestä ja sharialain unohtamisesta ?\nKeijo Räävi 14.12.2018 23:37\n"EUROOPAN unionin johtajat ovat tällä erää luovuttamassa maahanmuuttopolitiikan uudistamisessa. EU:n kunnianhimoinen tavoite on uudistaa Euroopan turvapaikanhakujärjestelmä ja löytää pysyviä ratkaisuja mahdollisien uusien kriisien torjumiseksi ennen kevään EU-vaaleja.\nBrysseliin perjantaina kokoontuneet johtajat sopivat ympäripyöreästi jatkavansa uudistusten edistämistä, mutta kaikki yksityiskohdat ovat kadonneet matkan varrelle. Yksi nopeista uudistuksista piti olla Euroopan raja- ja merivartioston Frontexin työntekijöiden kasvattaminen 10 000 henkeen.\n”On valitettavaa, että jotkut jäsenmaat vastustavat tätä, mutta jatkamme työtä”, sanoi Frontexin työntekijöiden määrän kasvattamista vaativa Itävallan liittokansleri Sebastian Kurz.\nYKSI ehdotusta vastustavista maista on Suomi."\nOn siinä Sipilä taas tekemässä karhunpalvelusta Suomen ja EU:n sisäiselle turvallisuudelle.\nSeija Nylund 14.12.2018 23:44\n"Suomessa on noin 3 000 000 asuntoa, joissa useimmissa on runsaasti neliöitä asuttaa ihmisiä. Lisäksi lämmitettyjä varastoja on runsaasti. Vaikka vastuu vastaanotosta on valtiolla, kapasiteettien ylittyessä tilanne kysyisi kuitenkin kansalaiskulttuuria ottaa vastaan turvapaikanhakijoita.", kertoo sisäministeriön asiakirja."\nLinkki puuttuu, ja ennen kaikkea tämä:\nMiljoonan tulijan skenaariossa käsiteltiin mahdollisuuksia vakavista kriiseistä hyvin vakaviin kriiseihin. Toimenpiteet olisivat osittain riippuvaisia skenaariosta. Esimerkiksi, jos turvapaikkavirta johtuisi ydinonnettomuudesta rajoja ei todennäköisesti voitaisi moraalisesti ja poliittisesti laittaa samalla tavalla kiinni kuin poliittisessa kriisissä. Tarkastelussa olisi jatkossa otettava huomioon näin ollen mahdollisuus lähialueiden erilaisiin katastrofeihin, kriisityyppeihin ja niiden implikaatioihin.\nYdinvoimalaonnettomuuttako enteilet jossain lähialueella?\nToni Rintala 14.12.2018 23:56\nLinkki oli ekalla rivillä.\nSeija Nylund 15.12.2018 00:22\nNo lue se ja yritä sisäistää mitä siinä tarkoitetaan.\nKalevi Kämäräinen 15.12.2018 00:35\n"Sisäministeriö: Mikä on Suomen kyky vastaanottaa turvapaikanhakijoita?"\n"GCM:n tavoitteena on, että kymmenet miljoonat siirtolaiset pääsevät mihin maahan vain haluavat."\nBlogissa sekoitetaan eri henkilöryhmät.\nToni Rintala 15.12.2018 00:53\nSuomessa turvapaikahakijat ja siirtolaiset ovat usein synonyymejä. Blogin aiheena olevassa asiakirjassakin mainintaan siirtolaisten määrä ongelmaksi.\nJyrki Immonen 15.12.2018 01:38\nMene kammioosi ja mieti oletko nyt oikealla asialla. Kukaan ei halua hallitsematonta maahanmuuttoa.\nJyrki Kankaanpää 15.12.2018 03:19 Vastaus kommenttiin #11\nEi varmaan haluakaan, mutta jotkut haluavat, että kaikki tulijat otetaan vastaan ja heidän tp-hakemuksensa käsitellään yksilöllisesti riippumatta siitä, onko tulijoita 10 vai 10 miljoonaa. Lisäksi pitää tietysti olla mahdollisuus vuosien valituskierteeseen ja jos ei halua senkään jälkeen lähteä, niin pitää tarjota toimeentulo, majoitus ja terveydenhoito, vaikka oleskelisikin laittomasti maassa.\nMihin muuten itse vetäisit rajan?\nKalevi Kämäräinen 15.12.2018 01:41\nTuomo Niemelä 15.12.2018 01:07\nKiitos Bahrain-linkistä. Ei ole nöyristelyllä mitään rajaa.\nSeija Nylund 15.12.2018 01:31\nJuu, sinne vaan.\nBahrainin valtio sijaitsee pienellä saarella Persianlahdella. Pinta-ala 778 km² (Suomen 338 448,72)\nPS. "Montako miljoonaa pakolaista Bahrain voisi vastaanottaa? Tai miksi ei jo ole vastaanottanut?"\n- Ei näytä Rintalan älyttömyyksillä olevan mitään rajaa.\nTuomo Niemelä 15.12.2018 02:20\nNylynd tietää että puhutaan rahan lahjoittamisesta jo ennestään ökyrikkaalle valtiolle. Se on sitä "kehitysyhteistyötä". Kun näemmä haluat lahjoittaa öljysheikeille rahaa, niin samalla voit mennä sinne vaikka puoleksi vuodeksi työpalvelukseen. Enkä sillä tietenkään tarkoita haaremia, vaan vaikka tiskaajaksi kuninkaan keittiöön. Näin maailma pelastuu ja hyville ihmisille tulee hyvä mieli.\nSeija Nylund 15.12.2018 11:09 Vastaus kommenttiin #14\nYritätkö pelastaa Rintalaa, joka ei ilmeisesti tiennyt minkä kokoinen Bahrain on? Tekstissä lukee ihan selvästi:\n"Montako miljoonaa pakolaista Bahrain voisi vastaanottaa? Tai miksi ei jo ole vastaanottanut?"\nLauri Kiiski 15.12.2018 12:48 Vastaus kommenttiin #21\nRikkaat öljyvaltiotkin voisivat ottaa osaa humanitääriseen apuun omilla alueillaan ja Lähi-Idässä kokonaisuutena.\nKuinka paljon mm. Saudit ja Bahrain mahtavat tukea Yemenin kurjuutta, joka on sekin väestöräjähdyksen sivutuote ?\nMaan väkiluku on noussut vuoden 1950 tasosta 4,0 miljoonaa nykyiselle tasolleen 29,0 miljoonaa huolimatta kasvun edellytysten ( ruoka ) olemassa olosta lainkaan.\nSeija Nylund 15.12.2018 12:51 Vastaus kommenttiin #27\nSiitä en ole kartalla, paitsi mitä nyt olen hiljattain Al Jazeerasta lukenut että\n- Ovat kaiketi olleet erillisinä uutisina, enkä ole haeskellut.\nLauri Kiiski 15.12.2018 12:56 Vastaus kommenttiin #28\nHeh.. Et nyt oikein ymmärtänyt ironiaa...\nSaudit taitavat olla aktiivisesti mukana sotatoimissa Jemenissä. Voihan sitä tappamista tietysti kuvailla monin ilmaisuin esim. aid.\nSeija Nylund 15.12.2018 13:01 Vastaus kommenttiin #29\nSiellähän ovat keskenään sotineet ennen Jemeniäkin, eihän siinä mitään uutta ole.\nJyrki Immonen 15.12.2018 01:28\nSekavasta blogista oli vaikea hahmottaa mitä kirjoittaja yrittää tuoda esille, mutta GCM:n tavoitteet? Oliko se lainaus vai blogistin mielipde...Kymmenet miljoonat siirtolaiset pääsevät ihan mihin maahan vain haluavat....\nHaloo nyt vähän rajaa näille paskapuheille.\nJarmo Makkonen 15.12.2018 01:44\n"Kymmenet miljoonat siirtolaiset pääsevät ihan mihin maahan vain haluavat...."\nLue GCM-sopimus, tähän Suomi sitoutui.\nJyrki Immonen 15.12.2018 02:46\nNiitä me vihervassarisuvakit täällä odotellaann niin hemmetisti kun sopimus ”allekirjoitetaan” Marokossa. Missä ne on, mulla on huone vapaana! Ei näy. Missä ne on,.? Meillä on rajat auki, meillä GCMät ja kaikki, tulkaa tänne, ihana monikulttuurisuus. Okei mun pitää odottaa että GCMstä tulee jotain laihaa lakia Suomeen ja rajat aukeaa!\nJes ja kun asia on valmis Suomen kansa vaihtunut iloisiin arabeihin. Suomalaisia on enää Espanjassa, olemme vihdoikin pääseet esi-isiemme typerästä valinnasta lähteä pohjoiseen viimeinkin eroon. Ja muslimit kykkii Suomessa karvahattu päässä. Siitäs saitte.\nMatti Lehtinen 15.12.2018 07:50\nMerkel kertoi hiljattain että jos 2/3 YK:n yleiskokouksessa kannattaa pakolaistenjakosopimusta niin se tarkoittaa silloin sitä että se koskee silloin kaikkia YK jäsenmaita hyväksyvät ne sen tai eivät.\nRauhanjärjestö YK taitaa olla valmis tarttumaan aseisiin että saavat vitkuttelevat jäsenmaat "kuriin" .\nIlkka Nielsen 15.12.2018 08:54\n"Pakotetaanko kansalaiset tarvittaessa tarjoamaan siirtolaisille kotimajoitus virkamieshallituksen voimalla?" Tyhymä lapinmies ole tiennykhän, että meillä on tuomonen virkamieshallitus. Koska son tullu?\nMax Jussila 15.12.2018 10:48\nRintala, tuolla profiilistasi näkyvän ”tuomarin” pätevyydelläkö näitä kirjoittelet? Laita sinne sentään se etuliite ”ero-”, vaikka ei siitä teksteistä päätellen tietysti ole epäilystä.\nToni Rintala 15.12.2018 18:36\n"Laita sinne sentään se etuliite ”ero-”.."\nValitettavasti en voi, koska en ole saanut erotuomarin koulutusta. Mutta tuomarin koulutuksen olen käynyt.\nErotuomari on kai vain noin 12 lajissa. Muissa lajeissa on tuomari.\nMax Jussila 15.12.2018 18:48\nEi sinua tietysti voi tuomioistuimen tuomariin sekottaa, se olisi törkeää. Laita nyt se lajisi edes sinne.\nTässäkin huomaat, kuinka köyhä suomen kieli on.\nSeija Nylund 15.12.2018 19:09\n"Mutta tuomarin koulutuksen olen käynyt."\nOnhan niitä laidasta laitaan yhdellä jos toisellakin, minkä tuomarin koulutuksen olet käynyt? Ts. onko siitä tässä yhteydessä mainittavaksi?\nPekka Siikala 15.12.2018 11:06\nKun pakolaiset ja siirtolaiset taaas tavalliseen tapaan sekoitetaan keskenään, niin on syytä muistuttaa että ylivoimaisesti eniten pakolaisia ottavat vastaan lähimmät naapurimaat. Tässä vuoden 2017 tilasto:\nEn ehtinyt tarkistaa mikä tuo Globalis on, joten se tietytsi saattaa olla joku suomalaisten punavihreitten suvakkien valesivusto. Mutta olen ihan luotettavistakin lähteistä tarkistanut sen että ylivoimaisesti eniten pakolaisia ovat vastaanottaneet lähi-idän ja Afrikan maat.\nJussi Linjama 15.12.2018 11:29\nNiin kuin öljyrikas Saudi-Arabia?\nRiku Kivelä 15.12.2018 11:32\nEi Bahrain ole maailman rikkain valtio; ei lähelläkään, vaikka ostovoimayhdenvertainen kansantuote asukasta kohti onkin suurempi kuin Suomen.\nNyt linkkisi teksti on yksiselitteisesti virheellinen ja jos lukija ei paina linkistä ja lue tekstiäni, mutta näkee kuitenkin linkin osoitteessa nimeni, hän olettaa, että minä olen esittänyt tämän virheellisen tiedon. Vaikka se on aivan Toni Rintalan itse keksimä.\nToni Rintala 15.12.2018 18:44\n"Ei Bahrain ole maailman rikkain valtio"\nKorjasin. Muistin, että olit Bahrainia jollakin mittarilla rikkaimmaksi valtioksi kutsunut. Taisikin olla naapurissa oleva Qatar.\nMikko Raatikainen 15.12.2018 19:37\n"Muistin, että olit Bahrainia jollakin mittarilla rikkaimmaksi valtioksi kutsunut. Taisikin olla naapurissa oleva Qatar."\nNäinkö teet pohjatyöt blogeihin?\nLukaiset jonkun tekemän tekstinpätkän ja sitten alat bloggaamaan niillä tiedoilla mitä juuri sillä hetkellä satut muistamaan siitä tekstistä.\nMitäs jos Kivelä olisi heittänyt kieliposkessa "Nepal on maailman rikkain valtio".\n"Nepal mailman rikkain valtio....eikun taisikin olla naapuri Burma....eikun sehän onkin nykyisin myanmar....per***e....eihän ne ole edes naapurit...äääh....referoin vähän GMC asiakirjaa....eikun oliko se CGM...noh, saa luvan kelvata, *enter*"\nNyt vähän skarppaat ensi kerralla\nRiku Kivelä 16.12.2018 12:15 Vastaus kommenttiin #39\nNo en varmasti ole ikinä kutsunut Bahrainia millään mittarilla koko MAAILMAN RIKKAIMMAKSI valtioksi, koska tarkistan huolellisesti, mitä kirjoitan. Siitä syystä olen saanut julkaistua paljon vähemmän kuin haluaisin monista asioista, koska kirjoittaminen on niin helvetin työlästä ja aikaavievää. Maailmanpankin ja IMF:n mukaan Katar on edelleen vuonna 2017 saarrosta huolimatta maailman rikkain valtio, vaikka BKT asukasta kohti onkin laskenut joka vuosi lähtien vuodesta 2012. Ei siksi, että talous ei olisi kasvanut paljon tai että tuotannossa olisi ongelmia, vaan koska väkiluku on kasvanut aivan holtittomasti maahanmuuton takia. Ovat noissa maissa niin rikkaita, että työnteko ei maistu paikalliselle väestölle, mutta työstä on valtava kysyntä. Koska ihmiset ovat erilaisia ja he eivät sairasta eurooppalaisten ylimyötätuntoa muiden tunteita ja pärjäämistä kohtaan, he maksavat Katarissakin aika helvetin vähän rakennusmiehille ynnä muille ulkomaisille perustyöntekijöille. Maailmanmarkkinahinnan siis, ei yhtään enempää. Se on kuitenkin enemmän kuin näiden työntekijöiden kotimaissa, joten he lähtevät Katariin ja noihin muihin maihin. Onhan ollut Suomessakin joskus juttua, miten jalkapallostadioneiden ja muiden rakennusmiehiä kuolee ja työskentelee huonoissa oloissa. Passit otetaan pois, jottei pääse karkaamaan tai kilpailuttamaan työtään vaihtamalla työnantajaa. Näiden superrikkaiden maiden omat kansalaiset sitten elelevät tekemättä töitä tai tehden erittäin hyvällä palkalla (eikä ole verotusta!) mukavia töitä (usein julkisella sektorilla). Vesi, sähkö, fossiiliset polttoaineet ja ruoka ovat (olleet) vahvasti subventoituja eli melkein ilmaisia. Luonnonvarojen kulutus ja hiilijalanjälki maailman suurimpia, moninkertaisia Länsi-Eurooppaan verrattuna. CIA:n The World Factbookin mukaan Katar on vasta maailman toiseksi rikkain valtio, MUTTA ykkösenä on Liechtenstein, jonka uusin tieto on edelleen vuodelta 2009, kun Katarin ja muiden tiedot on päivitetty vuosittain. LISÄKSI: $90,100 (2008 est.) $139,100 (2009 est.) . Liechtensteinin talous muka kasvoi CIA:n mukaan aivan uskomattomasti lamavuonna 2009. $91,300 (2007 est.) vaikka jo ennen maailmanlaajuista ja varsinkin Euroopassa kovaa iskenyttä finanssikriisiä talous oli tuon mukaan supistunut asukasta kohti! CIA:n väestötilastot ovat aina olleet aivan väärässä, voitte tarkistaa vaikka Suomen osalta. Suomen veronmaksajat maksavat, että Tilastokeskus julkaisee kaiken englanniksi ja tekee suomen kielen tarpeettomaksi Suomen tilastojen seuraamisessa. Tilastokeskus julkaisee rekistereihin perustuvat viralliset tilastot, ei siis arviot, syntyneistä ja syntyvyydestä, mutta silti CIA käyttää omia arvioitaan, jotka eivät ole oikein. Sitten joskus Suomenkin (netti)lehdet, jopa painetut iltapäivälehdet, ottavat noita CIA:n joka maan kohdalla virheellisiä väestötilastoja lehtiin ja sieltä ne leviävät muka luotettavina muualle, vaikka ovat vääriä. Toki suuntaa-antavia, mutta he eivät käytä oikeita, luotettavia, virallisia tilastoja esim. Euroopan maista. En ole nyt tarkistanut tilannetta muutamaan vuoteen, mutta tämä on ollut tilanne pitkään aikaisemmin, tuskin on politiikka muuttunut. Eli Katarin voit ja voimme sanoa olevan maailman rikkain valtio. Silti se on YK:ssa ja ilmastoneuvotteluissa kehitysmaa ja vaatii Kongojen lomassa tukea Annex II:lta.\nBahrain on Suomea korkeamman ostovoimakorjatun kansantuotteen maa asukasta kohti kaikkien näkemieni lähteiden mukaan. Paras, luotettavin ja vertailukelpoisin lähde usein on Maailmanpankki (World Bank). tradingeconomics.com -sivuston kautta:\nRiku Kivelä 16.12.2018 12:33\nSiis korjasit tekstiä, mutta lisäsit taas väärää tietoa. Minä en kirjoita, että Katar olisi saanut Green Climate Fundilta rahaa. Vain Bahrainille on myönnetty. Onko sinulla tietoa kehitysapurahoista, jotka ovat menneet Katariin? Minulla ei ainakaan ole. Suomi ei kyllä Kataria ole tukenut, toivottavasti. Minulla ei ainakaan ole tietoa sellaisesta.\nIlmastoneuvotteluissa vaatiminen ja sopimuksen mukaan oikeutettuna apuun oleminen ei tarkoita, että Katar olisi saanut mitään.\nTämä on siis uusi väärä virkkeesi: "Tämä on yhtä absurdia kuin Suomea paljon rikkaampien valtioiden Bahrainin ja Qatarin avustaminen rahallisesti = ihan järjetöntä!"\nBahrain ei ole Suomea paljon rikkaampi, vaan jonkin verran, kuten linkistä käy ilmi.\n(Nyt itse asiassa katson, että juuri käyttämäni World Bankin mukaan ero on vain pari tonnia vuodessa, kun IMF:n mukaan kahdeksan tonnia. Saman kahdeksan tonnia CIA:n mukaan Bahrain rikkaampi kuin Suomi.)\nKatar sen sijaan on Suomea asukasta kohti noin kolme kertaa rikkaampi. Mutta jos otetaan köyhät siirtotyöläiset pois, niin kansalaisten vauraus Katarissa on aivan huimaa, eikä omien kansalaisten verotustakaan noissa tunneta. (ALV on tulossa ilmeisesti Katariin ja Bahrainiin ensi vuonna, vain viiden prosentin kannalla)\nPertti Kostiainen 15.12.2018 11:44\nSalolainen nyt ykkösaamussa sanoi että Afrikassa on 100miljoonaa tulijaa lähtökuopissa heti kun se on mahdollista.\nMax Jussila 15.12.2018 12:02\nPitäisi kyllä kieltää afrikkalaisia kaivamasta noita kuoppia. Kohta niitä on joka paikassa.\nLauri Kiiski 15.12.2018 12:31\nAfrikan väkiluku oli v. 1950 250 miljoonaa\nAfrikan väkiluku on nyt 1.3 miljardia\nAfrikan väkiluku on ennusteiden mukaan v. 2050 2,5 miljardia.\nSyntyvyys on nyt luokkaa 4,66\nVuosisadan aikana on tapahtumassa väestön 10 kertaistuminen.\nEuroopan kannalta Välimeri on ehkä paikallaan.\nMatti Lehtinen 15.12.2018 17:20\nTästä pitää antaa propsit kehitysavulle, ehkä järjettömin keksintö ikinä ihmiskunnan historiassa.\nJorma Moll 15.12.2018 13:39\n> "Suomessa on noin 3 000 000 asuntoa, joissa useimmissa on runsaasti neliöitä asuttaa ihmisiä….. kertoo sisäministeriön asiakirja.\nSisäministeriön asiakirja taisi unohtaa kertoa, että pelkästään Helsingissä on lehtitietojen mukaan 1 000 000 m2 vakuutusyhtiöiden tyhjää tilaa.\nSeija Nylund 15.12.2018 13:49\nNiin, jos lähialueella sattuisi vaikka ydinvoimalaonnettomuus niin kyllähän täältä hätämajoitustilaa löytyisi. Jonkun lähialueeella tapahtuvan katastrofin varallehan niitä on laskettu. Rintala vaan ei ymmärtänyt lukemaansa.\nTommi Mäkinen 15.12.2018 16:21\nmaanantai klo 14.00 – 18.00\nKävin eilen jo ostaa honkkarista talven muotia mestoille: http://prntscr.com/lvardn (3,99€) <3