Espoon uhanalaiset ja silmälläpidettävät. toinen päivitys Noora Korri - PDF\nEspoon uhanalaiset ja silmälläpidettävät. toinen päivitys Noora Korri\nDownload "Espoon uhanalaiset ja silmälläpidettävät. toinen päivitys 2011. Noora Korri"\n1 Espoon uhanalaiset ja silmälläpidettävät eläimet ja kasvit: julkaisun toinen päivitys 2011 Noora Korri Espoon ympäristökeskuksen monistesarja 2/2011\n2 KUVAILULEHTI Julkaisija Espoon ympäristökeskus Julkaisun päivämäärä Tekijä(t) Noora Korri Julkaisun nimi Espoon uhanalaiset ja silmälläpidettävät eläimet ja kasvit: julkaisun toinen päivitys 2011 Tiivistelmä Vuonna 2010 valmistui uusi Suomen lajiston uhanalaisuuden arviointi, Suomen lajien uhanalaisuus Julkaisu sisältää ns. punaisen listan, jossa on lueteltu Suomessa tavattavat uhanalaiset ja lähellä uhanalaistumista olevat silmälläpidettävät lajit. Uhanalaisella lajilla tarkoitetaan sellaista eliötä, joka on vaarassa hävitä Suomen luonnosta. Punaisella listalla ovat mukana nyt myös puutteellisesti tunnetut lajit, joiden osalta ei pystytä sanomaan, ovatko ne uhanalaisia vai elinvoimaisia. Suomen noin lajista lähes voitiin ottaa mukaan arviointiin: arvioiduista lajeista noin kymmenes (2 247) on uhanalaisia kun punaisella listalla lajeja on yhteensä Edelliseen, vuonna 2001 ilmestyneeseen kansalliseen arviointiin verrattuna, arvioitujen lajien määrä on tiedon lisääntymisen myötä kasvanut useammalla tuhannella. Myös lajiston luokituksissa on tapahtunut paljon muutoksia: osa aikaisemmin uhanalaisiksi tai silmälläpidettäviksi lajeiksi luokitelluista on nykyään katsottu elinvoimaisiksi ja vastaavasti punaiselle listalle on tullut myös paljon uusia lajeja. Tässä julkaisussa on kerätty havaintotietoja Espoon alueella tavatuista uhanalaisista, silmälläpidettävistä ja puutteellisesti tunnetuista lajeista. Ennen tätä päivitystä Espoosta oli tietoja 174 uhanalaisesta tai silmälläpidettävästä lajista. Näistä 54 lajia on kuitenkin uusimman luokituksen mukaan elinvoimaisia, eli ne ovat poistuneet punaiselta listalta. Nyt tietoja on 357:stä Espoossa tavatusta punaisen listan lajista, joista 124 on uhanalaisia (silmälläpidettävät: 230, puutteellisesti tunnetut: 3). Paljon uusia lajeja on esimerkiksi perhosissa, kovakuoriaisissa ja linnuissa, jotka ovat myös tarkastellun Espoon lajiston kolme suurinta eliöryhmää. Lajeille tärkeitä elinympäristöjä ovat metsät, ihmisten luomat perinneympäristöt ja erilaiset vedet aina pienvesistä (purot, lähteiköt) runsaskasvisiin lintuvesiin. Lajeja uhkaa niiden elinympäristöissä tapahtuvat muutokset, jotka ovat seurausta paitsi metsien käsittelystä ja maatalouden tehostumisesta myös mm. rakentamisesta. Kaikista suurin häviämisuhka kohdistuu äärimmäisen uhanalaisiin lajeihin: näistä jouhisammalen ja turvetorvijäkälän Suomen ainoat esiintymät tunnetaan Espoosta. Muita Espoon kannalta mielenkiintoisia lajeja ovat liito-orava, jonka Nuuksion kanta on Suomen tiheimpiä ja ainoastaan Suomen rannikkovesistä tavattu (endeeminen) meriuposkuoriainen. Esimerkkinä kosteikkojen lintulajeista mainittakoon vielä liejukana, jonka Suomenojan altaan pesimäyhdyskunta on Suomen suurin. Avainsanat uhanalainen, silmälläpidettävä, elinympäristöt, uhkatekijät, jouhisammal, turvetorvijäkälä, liito-orava, meriuposkuoriainen, liejukana Sarja Espoon ympäristökeskuksen monistesarja 2/2011 ISBN Sivuja 97 Painopaikka Espoon kaupunki 2\n3 PRESENTATIONSBLAD Utgivare Esbo miljöcentral Utgivningsdatum Författare Titel Sammandrag Noora Korri Hotade och missgynnade djur och växter i Esbo: den andra uppdatering av publikationen 2011 År 2010 gjordes en ny bedömning av utrotningshotade arter i Finland. Resultaten har samlats i publikationen Suomen lajien uhanalaisuus Publikationen innehåller den så kallade röda listan, som räknar upp alla hotade och nära hotade arter i Finland. Med en hotad art avses en organism som riskerar att försvinna från den finländska naturen. Också bristfälligt kända arter är rödlistade, det vill säga arter för vilka man inte kan bedöma om de är hotade eller livskraftiga. Av de omkring arterna i Finland kunde inkluderas i bedömningen. Omkring en tiondel av de bedömda arterna (2 247) är hotade, medan sammanlagt arter är rödlistade. Jämfört med den föregående nationella bedömningen från 2001 har antalet bedömda arter i och med den allt större informationsmängden ökat med flera tusen. Också klassificeringen av arterna har förändrats i hög grad. En del av de arter som tidigare var hotade eller nära hotade anses nu vara livskraftiga, men samtidigt har flera nya arter blivit rödlistade. Publikationen samlar ihop observationer av hotade, nära hotade och bristfälligt kända arter. Före uppdateringen fanns information om 174 hotade eller nära hotade arter i Esbo. Av dessa är 54 arter enligt den nya klassificeringen livskraftiga, det vill säga de är inte längre rödlistade. I Esbo finns nu 357 rödlistade arter, av vilka 124 är hotade (nära hotade: 230, bristfälligt kända: 3). Många nya arter finns till exempel bland fjärilarna, skalbaggarna och fåglarna, som också utgör de tre största grupperna bland organismerna i Esbo. Viktiga livsmiljöer för dessa arter är skogar, kulturmiljöer som skapats av människan och olika vattendrag allt från småvattendrag (bäckar, källområden) till fågelvatten med riklig vegetation. Arterna hotas av förändringar i deras livsmiljö, vilka är en följd av bearbetning av skogarna och jordbrukets effektivisering, men också av byggande. Det största hotet berör de akut hotade arterna. Av dessa förekommer skuggmossan och torvbägarlaven i Finland endast i Esbo. Övriga arter som är intressanta med tanke på Esbo är flygekorren, vars population i Noux är en av de tätaste i Finland, och den (endema) stora natebocken som endast påträffats i kustvattnet i Finland. Som ett exempel på fågelarter som trivs i sankmarkerna kan man också nämna rörhönan, vars häckningskoloni i Finnobassängen är den största i Finland. Ämnesord Nyckelord: hotad, nära hotad, habitat, hot, skuggmossa, torvbägarlav, flygekorre, stor natebock, rörhöna Serie Esbo miljöcentralens publikationsserie 2/2011 ISBN Sidor 97 Tryckeri Esbo stad 3\n4 Sisällysluettelo 1 JOHDANTO SUOMEN LAJIEN UHANALAISUUS Uhanalaisluokitus ja kriteerit Elinympäristöt ja uhkatekijät Suomen eliölajiston uhanalaisuuden nykytila ESPOOSSA TAVATUT KANSALLISEN PUNAISEN LISTAN LAJIT Muutokset Espoon lajistossa Espoon lajistosta esitetyt tiedot Esimerkkejä joistakin lajimäärässä mitattuna merkittävistä alueista Espoon uhanalaisten, silmälläpidettävien ja puutteellisesti tunnettujen lajien luettelo Putkilokasvit Sammalet Helttasienet Kääväkkäät Jäkälät Nisäkkäät Linnut Matelijat Kalat Nilviäiset Koskikorennot Nivelkärsäiset Perhoset Vesiperhoset Sääsket Kärpäset Kirput Pistiäiset Kovakuoriaiset ESPOOSSA TAVATUT LUONTODIREKTIIVIN LIITTEEN IV LAJIT Suomessa elinvoimaisiksi (LC) luokitellut luontodirektiivin liitteen IV lajit Nisäkkäät lepakot Muut nisäkkäät Matelijat ja sammakkoeläimet Hyönteiset Uhanalaiset ja silmälläpidettävät luontodirektiivin liitteen IV lajit KIITOKSET LÄHTEET HAKEMISTO... 85, 91 4\n5 1 JOHDANTO Vuonna 1992 Suomi allekirjoitti biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen (Convention on Biological Diversity, CBD) Rio de Janeirossa. Sopimukseen sitouduttuaan Suomi on velvollinen panostamaan biologisen monimuotoisuuden, eli biodiversiteetin, suojeluun. Biodiversiteetti voidaan selittää luonnossa esiintyvänä lajien, elinympäristöjen ja geenien runsautena tai vaihtelevuutena. Käytännössä biodiversiteetin suojelu tarkoittaa esimerkiksi suojelualueiden perustamista ja lajien suojelua. Maassamme näitä ehtoja on toteutettu kansallisella biodiversiteettiohjelmalla ( ), sekä sittemmin luonnon monimuotoisuuden strategialla ja toimenpideohjelmalla Luonnon puolesta ihmisen hyväksi ( ). Toimenpideohjelmaan sisältyy myös ehdotus siitä, että Suomen lajiston uhanalaisuuden arviointi toteutettaisiin joka kymmenes vuosi. Uhanalaisella lajilla tarkoitetaan sellaista eliötä, joka on vaarassa hävitä Suomen luonnosta. 2 SUOMEN LAJIEN UHANALAISUUS 2.1 Uhanalaisuusluokitus ja kriteerit Joulukuussa 2010 ilmestyi järjestyksessään neljäs Suomen lajien uhanalaisuuden arviointi, Suomen lajien uhanalaisuus 2010 Punainen kirja (Rassi ym. 2010). Aikaisemmin Suomen lajien uhanalaisuutta on arvioitu kolmesti vuosina 2001, 1992 ja 1986 ilmestyneissä mietinnöissä. Uudessa arvioinnissa käytettiin edellisen (2001) arvioinnin tapaan Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton (IUCN) uhanalaisuusluokitusta ja päivitettyä kriteeristöä. Luokkia oli Suomessa käytössä yhteensä yhdeksän (kuva 1) ja lajit jaoteltiin niihin neljän populaation kokoon ja levinneisyyteen perustuvan kriteerin avulla. Kriteereillä on olemassa tietyt raja-arvot, minkä perusteella laji päätyy johonkin luokkaan. Punaisen kirjaan sisältyvässä punaisessa listassa luetellaan Suomessa tavatut hävinneet (RE), uhanalaiset (CR, EN, VU), silmälläpidettävät (NT) ja puutteellisesti tunnetut (DD) lajit: - Hävinneet (RE) lajit ovat sellaisia, joiden viimeinen esiintymä Suomessa on kadonnut tai lajia ei ole tavattu maassamme pitkään aikaan. - Varsinaisia uhanalaisuusluokkia on kolme: äärimmäisen uhanalaiset (CR) (suuri häviämisriski), erittäin uhanalaiset (EN) (erittäin korkea häviämisriski) ja vaarantuneet (VU) (korkea häviämisriski). - Uhanalaisten lajien lisäksi punaisen listan lajistoon lukeutuvat silmälläpidettävät lajit, joita on syytä tarkkailla, sillä ne saattavat lähitulevaisuudessa tulla uhanalaisiksi. - Edellisestä arvioinnista poiketen nyt myös puutteellisesti tunnetut lajit (DD) kuuluvat punaiselle listalle. Puutteellisesti tunnettujen lajien häviämisriskiä ei ole arvioitu: lajit saattavat olla vaikkapa äärimmäisen uhanalaisia tai vastaavasti jopa elinvoimaisia (LC), mutta vajavaisen lajitiedon takia niitä ei voida sijoittaa muuhun kuin puutteellisesti tunnettujen luokkaan. 5\n6 - Punaisen listan ulkopuolelle jäävät laajalle levinneet ja runsaslukuisena tavattavat elinvoimaiset lajit (LC) kuin myös arviointiin soveltumattomat (NA) ja arvioimatta jätetyt (NE) lajit. Esimerkiksi sellaiset lajit, joita Suomessa ei tavata luonnonvaraisina, ovat arviointiin soveltumattomia. Kokonaan arvioimatta on jätetty muun muassa ne eliölajit, joiden esiintyminen Suomessa tunnetaan huonosti. Arviointiin soveltumattomien tai arvioimatta jätettyjen lajien häviämisriskiä ei ole arvioitu. Eri luokkiin kuuluvilla lajeilla on toisistaan poikkeava häviämisriski: esimerkiksi äärimmäisen uhanalaisella lajilla (suuri häviämisriski) on suurempi todennäköisyys kadota Suomen luonnosta kuin erittäin uhanalaisella lajilla (hyvin korkea häviämisriski). Hävinneet (RE, Regionally Extinct) Äärimmäisen uhanalaiset (CR, Critically Endangered) Erittäin uhanalaiset (EN, Endangered) Elinvoimaiset (LC, least consern) Arviointiin soveltumattomat (NA, Not Applicable) Arvioimatta jätetyt (NE, Not Evaluated) Vaarantuneet (VU, Vulnerable) Silmälläpidettävät (NT, Near Threatened) Puutteellisesti tunnetut (DD, Data Deficient) Kuva 1. Suomen lajien uhanalaisuuden arvioinnissa käytetyt IUCN:n luokat. Vasemmalla olevat luokat (RE, CR, EN, VU, NT, DD) muodostavat punaisen listan. Varsinaiset uhanalaisuusluokat on lihavoitu. 2.2 Elinympäristöt ja uhkatekijät Uhanalaisuusluokan lisäksi punaisessa listassa on kerrottu kunkin lajin osalta sen elinympäristöt, uhanalaisuuden syyt ja uhkatekijät. Ensisijainen elinympäristö tai uhkatekijä on esitetty ensimmäisenä. Mikäli lajin luokitus on muuttunut edelliseen arviointiin verrattuna, on ylös kirjattu myös muutokseen johtanut syy: lajin uhanalaisluokan muuttumiseen on saattanut vaikuttaa esimerkiksi lajitiedon lisääntyminen tai arviointikriteereissä tapahtuneet muutokset (ks. kappale 2.3). Pääelinympäristöluokkia ovat metsät, suot, vedet, rannat, kalliot, tunturipaljakat ja perinneympäristöt ja muut ihmisen muuttamat ympäristöt. Kukin näistä jakautuu vielä alempiin elinympäristöluokkiin. 2.3 Suomen eliölajiston uhanalaisuuden nykytila Nykyisellään Suomessa on ainakin eliölajia, joista kansallisessa arvioinnissa oli mukana liki lajia. Arvioiduista lajeista noin joka kymmenes laji on uhanalainen (2 247 lajia), kun punaisella listalla niitä on yhteensä Edelliseen arviointiin (2001) verrattuna arvioitujen lajien määrä on kasvanut useammalla tuhannella, mutta uhanalaisten lajien suhteellinen osuus arvioitujen lajien kokonaismäärästä on pysynyt samana: vuonna 2001 uhanalaisuusarviointi pystyttiin teke- 6\n7 mään noin :en lajin osalta, joista uhanalaisiksi katsottiin noin 10 % (1 505 lajia). Vaikka arvioitujen lajien määrä on kasvanut merkittävästi, on yli puolet Suomen lajistosta edelleen arvioinnin ulkopuolella. Miksi arvioitujen lajien määrä sitten on kasvanut? Syynä tähän on muun muassa lajitiedon lisääntyminen. Uutta tietoa on syntynyt esimerkiksi erilaisten tutkimusohjelmien, kuten Puutteellisesti tunnettujen ja uhanalaisten metsälajien tutkimusohjelman (PUTTE) ja Monimuotoisuuden tutkimusohjelman (MOSSE), ansiosta. Joidenkin jo arvioitujen lajien osalta tietoja lajien ekologiasta on saatu syvennettyä, mutta arviointiin on pystytty sisällyttää myös kokonaan uusia eliöryhmiä. Esimerkiksi koko sääsket-eliöryhmästä ainoastaan kaksi lajia on arvioitu edellisissä uhanalaisuusarvioinneissa, kun nyt niitä arvioitiin peräti Arvioitujen lajien määrän kasvun lisäksi muutoksia on tapahtunut paljon myös jo edellisessä arvioinnissa mukana olleiden lajien luokituksissa. Tämä on seurausta paitsi todellisista muutoksista jonkin lajin Suomen kannassa, myös esimerkiksi IUCN:n kriteereissä tapahtuneista muutoksista, muuttuneesta tulkinnasta tai muutoksista lajien taksonomiassa. Verrattuna vuoden 2001 arviointiin Suomen lajiston uhanalaistuminen on hidastunut metsissä ja perinneympäristöissä ja muissa ihmisen muuttamissa ympäristöissä. Näissä pääelinympäristöluokissa elää kuitenkin valtaosa uhanalaisista lajeista (metsät: noin 36 %; perinneympäristöt ja muut ihmisen muuttamat ympäristöt: noin 23 %). Muissa elinympäristöissä (suot, vedet, rannat, kalliot ja tunturipaljakat) lajiston uhanalaistuminen on kiihtynyt. 3 ESPOOSSA TAVATUT KANSALLISEN PUNAISEN LISTAN LAJIT 3.1 Muutokset Espoon lajistossa Espoon uhanalaisten ja silmälläpidettävien lajien luettelo ilmestyi vuonna 2001 (Heikkinen 2001) ja sen ensimmäinen päivitys vuonna 2004 (Lehtosalo 2004). Päivityksen jälkeen tietoja oli yhteensä 174 Espoon alueella tavatusta uhanalaisesta ja silmälläpidettävästä lajista. Näistä lähes kolmannes (54 lajia) poistui kansalliselta punaiselta listalta uuden, vuoden 2010, arvioinnin myötä, eli ne ovat nykyään elinvoimaisia (LC). Tässä järjestyksessään toisessa päivityksessä tietoja on saatu kerätyksi yli 230:stä uudesta punaisen listan lajista tai aikaisemmin Espoon listalta puuttuneesta lajista, mikä nostaa Espoossa tavattavien kansallisen punaisen listan lajien määrän 357:ään. Näistä hieman yli kolmannes on uhanalaisia (124 lajia) (taulukko 1, kuva 2). Lukuihin ei ole laskettu Espoossa tavattuja istutusperäisiä lajeja (mm. harjus) tai tulokkaita (mm. lehtonata) ynnä muita sellaisia. Uhanalaisten ja silmälläpidettävien lajien lisäksi mukana ovat nyt myös ne puutteellisesti tunnetut lajit, joista on saatu kerättyä havaintotietoja Espoon alueelta. Havaintoja on otettu mukaan pääsääntöisesti vuodesta 1980 lähtien, lukuun ottamatta lintuja, joiden osalta käytettiin vuosien havaintotietoja. Espoon lista saattaa sisältää sellaisia lajeja, joiden esiintymät täällä eivät ole pysyviä tai ne ovat jo ehtineet kadota. Liki kolmannes Espoossa tavatuista punaisen listan lajeista on perhosia (32 %). Seuraaviksi suurimmat ryhmät ovat kovakuoriaiset (14 %) ja linnut (12 %). Tärkeimpiä elinympäristöjä ovat metsät, perinneympäristöt ja muut ihmisen muuttamat ympäristöt sekä vedet. Metsissä viihtyy ensisi- 7\n8 jaisesti liki puolet Espoossa tavatusta punaisen listan lajistosta. Ensisijaisesti perinneympäristöjen ja muiden ihmisten muuttamien ympäristöjen lajeja on hieman yli viidennes ja vesistöjen lajeja noin 13 %. Yleisimmät kansallisella tasolla lajeja uhkaavat tekijät ovat erilaiset metsissä tapahtuvat muutokset (mm. metsien hoitotoimet, lahopuun ja vanhojen metsien väheneminen, puulajisuhteiden muutokset jne.), jotka uhkaavat ensisijaisesti yli kolmennesta lajeista. Lajeja uhkaa myös muun muassa avoimien alueiden, kuten niittyjen, umpeenkasvu ja rakentaminen. Taulukko 1. Espoon uhanalaiset (VU, EN, CR), silmälläpidettävät (NT) ja puutteellisesti tunnetut (DD) lajit uhanalaisuusluokittain. Mukana ei ole istutusperäisiä lajeja tai tarhakarkulaisia yms. Eliöryhmä DD NT VU EN CR Yhteensä perhoset kovakuoriaiset linnut sienet (kääväkkäät, helttasienet) putkilokasvit jäkälät sammalet kaksisiipiset (sääsket, kärpäset) nisäkkäät nilviäiset kalat pistiäiset vesiperhoset matelijat koskikorennot kirput nivelkärsäiset Yhteensä Punaisen listan lajien määrän kasvuun Espoossa vaikuttavat lajien uhanalaisuusluokissa tapahtuneiden muutosten ja arvioitujen lajien määrän kasvun lisäksi tiedon saatavuuden parantuminen. Harrastajien ja tutkijoiden luovuttamien havaintojen lisäksi merkittävä osa tiedoista on saatu kaupungin teettämistä luontoselvityksistä ja erilaisista tietokannoista, kuten Luonnontieteellisen Keskusmuseon palvelimella toimivasta Hyönteistietokannasta, Putkilokasvitietokanta Kastikasta ja Havaintotietokanta Hatikasta. Lisäksi käytössä oli osa Suomen ympäristökeskuksen Eliölajittietokannan havaintotietoja ja Helsingin seudun lintutieteellisen yhdistyksen, Tringa ry:n, Tiiralintutietopalveluun tallennettuja havaintoja. Tietokantojen käytön haittapuolena on kuitenkin tiedon luotettavuus: osa havainnoista on tarkastamattomia, joten lähdeaineistossa saattaa siten esiintyä myös virheellistä tietoa. Vaikka havaintotietoa uusista lajeista on kertynyt paljon, esiintyy Espoon alueella varmasti vielä tähän julkaisuun sisältymättömiä uhanalaisia, silmälläpidettäviä tai puutteellisesti tunnettuja lajeja. Lisäksi kansallisen uhanalaisuusarvioinnin yhteydessä on myös tarkasteltu joidenkin eliöryhmien uhanalaisuutta alueellisella tasolla (kasvillisuusvyöhykkeittäin), mutta näitä tietoja ei ole vielä kaikilta osin päivitetty. Tämä julkaisu ei sisällä alueellisesti uhanalaisia lajeja. Lisätietoja alueellisesti uhanalaisista lajeista löytyy ympäristöhallinnon verkkosivustolta: 8\n9 Kuva 2. Espoon uhanalaisten, silmälläpidettävien ja puutteellisesti tunnettujen lajien määrä eliöryhmittäin (myös alalajit ja muodot). Mukaan ei ole laskettu Espoossa tavattuja istutusperäisiä lajeja tai tarhakarkulaisia yms. 3.2 Espoon lajistosta esitetyt tiedot Espoossa tavattujen uhanalaisten, silmälläpidettävien ja puutteellisesti tunnettujen lajien tiedot on esitetty eliöryhmittäin kansallisessa punaisessa kirjassa käytetyn jaottelun mukaisesti. Jokaista eliöryhmää kuvaavan osion alussa on lyhyt johdanto, jossa on kerrottu kyseinen eliöryhmän osalta Suomessa tavattujen lajien määrä, arvioitujen lajien määrä ja punaisen kirjan lajien osuus arvioitujen lajien kokonaismäärästä. Kustakin Espoon alueella tavatusta lajista on esitetty lajinimen lisäksi nykyinen kansalliseen arviointiin perustuva luokka: DD, NT, VU, EN tai CR. Mikäli laji on aikaisemmin ollut mukana kansallisessa arvioinnissa, on sen vanha luokitus merkitty sulkeisiin voimassa olevan luokituksen perään. Vuoden 2001 Espoon uhanalaiset ja silmälläpidettävät eläimet ja kasvit -julkaisussa ja sen ensimmäisessä päivityksessä (2004) esiintyneen lajit on merkitty tähdellä (*). Tiukkaa suojelua edellyttävät EU:n luontodirektiivin liitteen IV lajit tunnistaa lyhenteestä EU4. Luonnonsuojeluasetuksen erityisesti suojeltavat lajit on puolestaan merkitty lyhenteellä (ES). Erityisesti suojeltavat lajit valitaan uhanalaisten lajien joukosta ja niiden häviämisuhkaa pidetään ilmeisenä. Luonnonsuojelulaissa kielletään erityisesti suojeltavien lajien säilymisen kannalta merkittävien esiintymispaikkojen hävittäminen tai heikentäminen. Asetus on kuitenkin uudistumassa lähitulevaisuudessa, joten sitä myötä tapahtunee joitain muutoksia myös erityisesti suojeltavien lajien luettelossa. Espoon listassa on mukana on myös joitakin kansallisessa arvioinnissa mukana olleita lajia alempia taksoneita (alalajeja, merkitty subsp. tai ssp.) ja muotoja (esimerkiksi taimenen sisävesimuodot ja merivaelteiset muodot). Kaikilla lajeilla ei ole ruotsin- tai suomenkielistä nimeä. Nimistö on Punaisen kirjan mukainen (Rassi ym. 2010). 9\n10 Lajeista on myös kirjattu niiden elinympäristö-, uhkatekijä- ja esiintymistiedot. Lajien uhanalaisuuden syytä ei ole mainittu erikseen, sillä uhanalaisuuden syyt ja uhkatekijät ovat monen lajin kohdalla samoja. Elinympäristö- ja uhkatekijätiedot ovat pääosin kansallisen Punaisen kirjan mukaisia (Rassi ym. 2010), lukuun ottamatta kääväkkäitä, joiden osalta oli saatavissa Punaisen kirjan tietoja täsmentäviä, paikallisen tason elinympäristö- ja uhkatekijätietoja. Kansallisessa lajien luokituksessa on mukana ekologialtaan hyvin eriasteisesti tunnettuja lajiryhmiä, minkä seurauksena siinä käytetyt elinympäristö- ja uhkatekijätiedot ovat vain karkeita luokituksia. Lajien täsmällinen elinympäristö on yleensä käytännössä selvästi tiukemmin rajautunut. Huomion arvoista on myös se, ettei kaikkia Punaisen kirjan elinympäristöjä tavata Espoossa tai että lajit eivät aina esiinny täällä kaikissa Punaisessa kirjassa kuvatuissa elinympäristöissä. Lajeja voidaan tavata muista kuin Punaisen kirjan mukaisista elinympäristöistä: esimerkiksi vaarantuneen puropisarsukeltajan elinympäristöksi on Punaisessa kirjassa ilmoitettu rehevät järvet ja lammet, vaikka laji esiintyy toisinaan myös joissa, mistä on tehty myös Espoon havainto. Kohdassa esiintyminen on kirjattuna kunkin lajin havaintopaikat Espoossa. Mahdolliset havaintoa tai lajin elintapoja tarkentavat tiedot on esitetty myös tässä yhteydessä alleviivattujen havaintopaikkojen jälkeen. Mikäli lajista on ollut jotain erityistä sanottavaa, on se kirjattu kohtaan muuta. Lisäksi perhososio sisältää tietoja joidenkin lajien ravintokasveista. 3.3 Esimerkkejä joistakin lajimäärässä mitattuna merkittävistä alueista Alla on listattu muutamia esimerkkejä lajimäärässä mitattuna merkittävistä paikoista Espoossa. Esimerkiksi Espoonlahden lehtoja, perinneniittyjä ja merenrantaa käsittävältä suojelualueelta, Fiskarsinmäeltä, on tavattu liki kolmekymmentä punaisen listan lajia, joista valtaosa on perhosia. On kuitenkin syytä huomioida, että osaa alueista/lajeista on tutkittu enemmän kuin toisia alueita/lajeja. Esitetyt esimerkkialueet ovat myös hyvin erikokoisia, eivätkä niiden lajimäärät ole siten keskenään vertailukelpoisia. Lisäksi Espoon alueella on useita muitakin lajistoltaan monipuolisia alueita, joita tässä yhteydessä ei ole mainittu. - Fiskarsinmäki, 29 lajia (putkilokasvit, sammalet, kääväkkäät, jäkälät, perhoset, kovakuoriaiset): isomeriluikka (DD), katkokynsisammal (EN), turkkiorakas (NT), harmaanokijäkälä (NT), härmähuhmarjäkälä (NT), viherneulajäkälä (NT), aaltoritariyökkönen (NT), jänösiilikäs (NT), kakskulmamittari (NT), keltasiilikäs (NT), kivimittari (NT), lehmuspikkumittari (VU), nuolimittari (NT), pensasmittari (NT), pilkkuraitayökkönen (VU), punapetoyökkönen (NT), pyöröneilikkayökkönen (NT), rantapikkumittari (VU), silkkivillaselkä (NT), suomenlehtovähämittari (VU), tulimittari (NT), aarniseppä (EN), karikesirkiäinen (VU), kirjonorkkokärsäkäs (VU), lehtoliskokuntikas (NT), niinijäärä (NT), ontonsalasyöjä (NT), Quedius puncticollis (VU) ja rentukkakuoriainen (NT). - Kunnarlan Myllyjärvi, 9 lajia (putkilokasvit): ahokissankäpälä (NT), hentosara (NT), jäkki (NT), kartioakankaali (NT), kellotalvikki (NT), keltamatara (VU), ketoneilikka (NT), ketonoidanlukko (NT) ja musta-apila (NT). 10\n11 - Luukki/Luukin Pitkäsuo/Pitkäsuon laskupuro, 21 lajia (helttasienet, sääsket, putkilokasvit, kääväkkäät, nisäkkäät, jäkälät, koskikorennot): tippa(hapra)kääpä (NT), ahokissankäpälä (NT), ketoneilikka (NT), suoneidonvaippa (EN), keisarimalikka (NT), kääpiörisakas (NT), seittivahakas (EN), varjovalmuska (NT), krappikääpä (NT), liito-orava (VU), harsosammal (VU), korpiluppo (NT), takkuhankajäkälä (VU), kuusenpiilojäkälä (VU), etelänkoipikorri (VU), näkinhitukirsikäs (VU), Ptychoptera lacustri (VU), puroliekokirsikäs (EN), salokirsikäs (NT), Sycorax silacea (VU) ja ujonorokirsikäs (VU). - Matalajärvi, 15 lajia (putkilokasvit, linnut, kääväkkäät, perhoset, jäkälät, kovakuoriaiset): hentonäkinruoho (EN), hetesara (NT), jouhivita (NT), keltamatara (VU), röyhysara (VU), suovalkku (NT), kirjokerikääpä (NT), heinätavi (VU), keltavästäräkki (VU), liejukana (VU), luhtahuitti (VU), pikku-uikku (VU), rastaskerttunen (VU), tukkasotka (VU) ja kannussinisiipi (VU). - Nuuksion Myllypuro, 13 lajia (sammalet, kääväkkäät): haapariippusammal (VU), kantokorvasammal (NT), hento(hapra)kääpä (NT), kantoraippasammal (NT), huopakääpä (NT), keltarihmakääpä (VU), korkkikerroskääpä (NT), käpäläkääpä (NT), lumokääpä (NT), punakarakääpä (NT), rusokantokääpä (NT), valkorihmakääpä (NT), lakkikarakääpä (VU) ja taimen (CR) - Nuuksion Romvuori, 12 lajia (jäkälät, sammalet, nilviäiset): koivunhuhmarjäkälä (VU), karstajäkälä (NT), turrisammal (NT), kalliokaulussammal (VU), korpikaltiosammal (EN), pohjanpussisammal (VU), vuoripussisammal (NT), etelänraippasammal (VU), lehtokinnassammal (NT), nystysiruetana (VU), piikkikotilo (NT) ja pikkusiemenkotilo (NT). - Suomenoja, 19 lajia (linnut, perhoset, kovakuoriaiset, kärpäset, muurahaiset): heinätavi (VU), liejukana (VU), mustakurkku-uikku (VU), mustaleppälintu (NT), naurulokki (NT), pikku-uikku (VU), punasotka (VU), rastaskerttunen (VU), tukkasotka (VU), ahdepikkumittari (NT), helmihopeatäplä (NT), kannussinisiipi (VU), luhtasukkulakoi (VU), pilkkuruokoyökkönen (NT), kölisysinen (NT), marskiviholainen (NT), aitoristikiitäjäinen (NT), kirjoantikainen (NT) ja rentukkakuoriainen (NT). - Suvisaariston Bergö ja Ramsö, 9 lajia (putkilokasvit, kääväkkäät, sammalet): isomeriluikka (DD), kartioakankaali (NT), pohjanrypykkä (NT), rusokantokääpä (NT), rustikka (NT), välkkyludekääpä (VU), aihkinahka (NT), kaarnakääpä (NT) ja rakkosammal (NT). - Svinö ja Svinösund, 13 lajia (perhoset) blek rosenvecklare (VU), Coleophora solitariella (NT), ahdepikkumittari (NT), hietamittari (NT), isokuultokoisa (EN), kakskulmamittari (NT), kalvaspikkumittari (NT), kiiltosiilikäs (NT), pikkuritariyökkönen (NT), silkkivillaselkä (NT), sulkanirkko (NT), tummasekoyökkönen (VU) ja vaahterayökkönen (NT). - Träskändan puisto (Träskändan luonnonsuojelualue), 10 lajia (kääväkkäät, jäkälät, kovakuoriaiset): 11\n12 kartanokääpä (NT), koppelokääpä (NT), punakerikääpä (NT), raidankeuhkojäkälä (NT), viherneulajäkälä (NT), aarniseppä (EN), kyrmysepikkä (NT), lehtoliskokuntikas (NT), niinijäärä (NT) ja tammiarpitylppö (NT). 3.4 Espoon uhanalaisten, silmälläpidettävien ja puutteellisesti tunnettujen lajien luettelo Putkilokasvit Espoosta on havaintotietoja yhteensä 33 punaisen listan putkilokasvitaksonista (uhanalaiset taksonit 8), kun mukaan ei lasketa Espoon listalla mukana olevia tulokas- ja viljelyperäisiä lajeja, tarhakarkulaisia tai puutarhassa kasvavia lajeja (lehtonata, taponlehti, vuorijalava ja metsäomenapuu). Suomessa eri putkilokasvitaksoneita tunnetaan yhteensä noin 3 550, joista 1 206:en uhanalaisuus on arvioitu. Arvioiduista taksoneista noin 28 % (334 taksonia) on punaisella listalla. Espoon kasvien joukossa on niin metsissä, perinneympäristöissä, soilla, rannoilla kuin vesiympäristössäkin viihtyviä lajeja. Useat lajit esiintyvät Espoossa vielä monin paikoin. Perinneympäristöissä ja muissa ihmisen muuttamissa ympäristöissä esiintyy ensisijaisesti 14 lajia. Avoimien alueiden sulkeutuminen on ensisijaisen uhkatekijä noin puolelle lajistosta (17 lajia). Jotta perinneympäristöt säilyisivät avoimina, tulisi niitä hoitaa niittämällä ja laiduntamalla. Havainnot perustuvat valtaosin Luonnontieteellisen keskusmuseon kasvimuseon Kastikkakasvistotietokantaan tallennettuihin tietoihin, mutta myös Suomen ympäristökeskuksen Eliölajittietokannan havaintoihin. Kastikan kasvien levinneisyystietoja voi selata kaikille avoimessa Kasviatlaksessa ( Ahokirkiruoho, brudgran, brudsporre (Gymnadenia conopsea var. conopsea) VU (VU)* Elinympäristöt: tuoreet niityt, hakamaat ja lehdesniityt, kuivat niityt ja kedot. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, kemialliset haittavaikutukset, metsien uudistamis- ja hoitotoimet, keräily. Esiintyminen: Nuuksio. Kämmekköihin kuuluva ahokirkiruoho kasvaa Nuuksiossa yhdellä niityllä. Ahokissankäpälä, kattfot (Antennaria dioica) NT (LC) Elinympäristöt: harjujen kangasmetsät, kalliot, tunturikankaat, kuivat niityt ja kedot. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, kuloalueiden ja muiden luontaisen sukkession alkuvaiheiden väheneminen, kemialliset haittavaikutukset, rakentaminen, kuluminen. Esiintyminen: Nuuksio (useita havaintoja mm. Siikajärvi), Ruuhijärvi, Takkula (Saarijärvi, Tuhkuri), Luukki, Espoon keskus Muurala Mikkelä, Soukka, Lappmossen, Kauklahti ja Kunnarla (Myllyjärvi). Hentonäkinruoho, spädnajas (Najas tenuissima) EN (EN)* EU4 (ES) Elinympäristöt: rehevät järvet ja lammet, Itämeri. Uhkatekijät: kemialliset haittavaikutukset, vesirakentaminen, kilpailu. Esiintyminen: Matalajärvi. 12\n13 Hentosara, spädstarr (Carex disperma) NT (LC) Elinympäristöt: korvet, lähteiköt, purot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, ojitus ja turpeenotto. Esiintyminen: Oittaa (Isosuo), Hanikka, Velskolan Pitkäjärvi (Pääskyslahti) ja Kunnarla (Myllyjärvi). Oittaan Isosuolla laji kasvaa niukkanana puronvarsikorvessa. Hetesara, brunstarr (Carex acutiformis) NT (LC) Elinympäristöt: lähteiköt, purot, rehevät korvet, ojat ja muut kaivannot. Uhkatekijät: ojitus ja turpeenotto, vesirakentaminen, metsien uudistamis- ja hoitotoimet. Esiintyminen: Velskola (Urja) ja Matalajärvi. Hirvenkello, skogsklocka (Campanula cervicaria) VU (VU)* Elinympäristöt: tuoreet niityt; ruderaattialueet, tienvieret ja ratapenkereet; hakamaat ja lehdesniityt; kuivat niityt ja kedot. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, metsien uudistamis- ja hoitotoimet, kemialliset haittavaikutukset, vieraiden lajien aiheuttamat uhat, rakentaminen. Esiintyminen: Nuuksio (Purola, Nuuksionpää, Sahajärvi, Heinäslampi, Rajala), Latokasti ja Mynttilä. Huhtakurjenpolvi, svedjenäva (Geranium bohemicum) NT (NT)* Elinympäristöt: kangasmetsien metsäpaloalueet ja muut luontaisen sukkession alkuvaiheen metsät; puistot, pihamaat ja puutarhat; ruderaattialueet, tienvieret ja ratapenkereet. Uhkatekijät: kuloalueiden ja muiden luontaisen sukkession alkuvaiheiden väheneminen. Esiintyminen: Hankalahti, Koivula, Takkula (Saarijärvi), Högnäs ja Gumböle. Isomeriluikka, agnsäv (Eleocharis uniglumis var. vestergrenii) DD (DD) Elinympäristöt: Itämeren rannat. Uhkatekijät: -. Esiintyminen: Soukanniemi, Hanikka (Mataskärsviken), Fiskarsinmäki, Iso-Vasikkasaari, Haukilahti (Mellsten), Westend (Bredviken), Tarvaspää, Suvisaaristo (Bergö, Furuholm, Ramsö), Rövargrundet, Rövaren ja Gåsgrund. Jouhivita, styvnate (Potamogeton rutilus) NT (NT)* Elinympäristöt: rehevät järvet ja lammet. Uhkatekijät: kemialliset haittavaikutukset, vesirakentaminen. Esiintyminen: Matalajärvi. Jäkki, stagg (Nardus stricta) NT (LC) Elinympäristöt: tuoreet niityt, järvien ja jokien niitty- ja luhtarannat, tunturikosteikot. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen. Esiintyminen: Nuuksio (Hynkänlampi, Karjakaivo), Kattilajärvi, Sorvalampi, Jänisniemi Haaralahti, Luukki (Halkolampi), Tremanskärr Kurkijärvi, Kunnarla (Myllyjärvi), Haukilahti (Mellsten), Brobacka, Häklabergen Storkärr Slätberget, Hjortronmossen, Hanikka (Mataskärsviken), Åvallan ympäristö, Soukka ja Oittaa (Ryssänniittu). 13\n14 Kaislasara, älvstarr (Carex rhynchophysa) NT (LC) Elinympäristöt: korvet, lähteiköt, järven- ja joen rannat, ojat ja muut kaivannot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, ojitus- ja turpeenotto. Esiintyminen: Tremanskärr Kurkijärvi, Metsämaa (Rinkelikorpi) ja Niipperi (Myllypuro). Kartioakankaali, blåsuga (Ajuga pyramidalis) NT (LC) Elinympäristöt: tuoreet niityt, hakamaat ja lehdesniityt. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, rakentaminen. Esiintyminen: Ristimäki, Mullkärret, Espoon keskus (Kannusillanmäki), Espoon keskus Muurala Mikkelä, Hanikka, Tremanskärr Kurkijärvi, Kunnarla (Myllyjärvi), Lappmossen, Ala- Soukka, Soukanniemi, Suvisaaristo (Moisö, Ramsö, Bergö, Lilla Bodö, Mankholm), Takkula (Saarijärvi, Tuhkuri), Kauklahti, Åvallan ympäristö, Leppävaaran kartano ja Perinki. Ristimäen havainto on tehty pellon ketomaiselta reunukselta ja Mullkärretin havainto Pirttimäeltä Oittaalle kulkevan ulkoilupolun pientareelta. Kellotalvikki, klockpyrola (Pyrola media) NT (LC) Elinympäristöt: kangasmetsät, harjujen kangasmetsät. Uhkatekijät: metsien puulajisuhteiden muutokset. Esiintyminen: Nuuksio (Ruuhijärvi, Haukkalampi, Mustalampi Rajakallio, Kolmperä Valkialampi Hauklampi, Punjo, Karjakaivo, Hynkänlampi, Solvalla, Siikajärvi), Luukki (Halkolampi), Takkula (Saarijärvi, Väärä-Musta), Espoon keskus Muurala Mikkelä, Ala-Soukka, Igelträsk, Sorvalampi, Niipperi, Kunnarla (Myllyjärvi) ja Hakjärvimossen Sorlampi. Kelta-apila, gullklöver (Trifolium aureum) NT (NT)* Elinympäristöt: kuivat niityt ja kedot; ruderaattialueet, tienvieret ja ratapenkereet. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, rakentaminen. Esiintyminen: Oittaa, Kalmari, Ristimäki (Gåskärr), Kunnarla (Nygård), Ala-Soukka, Heinäslampi, Uusipelto, Espoon keskus Muurala Mikkelä, Brobacka, Kauklahti ja Mynttilä. Sekä Oittaalla että Kalmarissa laji on tavattu kolmesta paikasta. Keltamatara, gulmårå (Galium verum) VU (VU)* Elinympäristöt: kuivat niityt ja kedot; ruderaattialueet, tienvieret ja ratapenkereet; Itämeren hietikkorannat; Itämeren niitty- ja luhtarannat; Itämeren sora-, somerikko- ja kivikkorannat; kalliot; kalkkikalliot ja -louhokset, myös paljas kalkkimaa. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, risteytyminen. Esiintyminen: Röylän seutu, Westend (Tvijälp), Kunnarla (Myllyjärvi), Oittaa, Espoon keskus Muurala Mikkelä, Karvasmäki, Kulloo, Vanttila, Glimsinjoki ja Matalajärvi. Kesämaitiainen, sommarfibbla (Leontodon hispidus) NT (LC) Elinympäristöt: kuivat niityt ja kedot, hakamaat ja lehdesniityt. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen. Esiintyminen: Hista, Brobacka ja Meerlampi. 14\n15 Ketoneilikka, ängsnejlika (Dianthus deltoides) NT (NT)* Elinympäristöt: kuivat niityt ja kedot; hakamaat ja lehdesniityt; ruderaattialueet, tienvieret ja ratapenkereet. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, rakentaminen. Esiintyminen: Röylän Pakankylän alueen maatalousympäristö, Kalmari, Luukki, Nuuksio, Soukka (Puropuisto), Kauklahti, Kunnarla (Myllyjärvi) ja Järvenperä (Storängen). Ketonoidanlukko, låsbräken (Botrychium lunaria) NT (NT)* Elinympäristöt: kuivat niityt ja kedot; hakamaat ja lehdesniityt; kalkkikalliot ja -louhokset, myös paljas kalkkimaa. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, kemialliset haittavaikutukset, rakentaminen. Esiintyminen: Nuuksio, Kunnarla (Myllyjärvi), Lakisto (Lakiston laitumet), Niipperi (Niipperin pelto), Gumbölenjoki (Koskenmäenpuron alajuoksu), Kulloo, Svartbäckträsketin niitty ja Matalajärven niityt. Korpinurmikka, storgröe (Poa remota) NT (LC) Elinympäristöt: korvet, lehtometsät, lähteiköt. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, ojitus ja turpeenotto. Esiintyminen: Nuuksio, Laajalahti (Ruukinranta), Niipperi (Myllypuro) ja Pyykorpi. Pyykorvessa laji on tavattu Pyykorven ojan varren lähteiköstä. Lehtonata, långsvingel (Festuca gigantea) EN (EN)* (ES) Elinympäristöt: kosteat lehtometsät, lähteiköt. Uhkatekijät: rakentaminen, kuluminen, vesirakentaminen. Esiintyminen: Träskändan puisto. Muuta: tulokaslaji. Metsäomenapuu, vildapel (Malus sylvestris) VU (VU)* Elinympäristöt: tuoreet ja kuivat lehtometsät, hakamaat ja lehdesniityt. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, avoimien alueiden sulkeutuminen, risteytyminen. Esiintyminen: Leppävaara. Muuta: laji ei esiinny Espoossa luonnonvaraisena. Musta-apila, brunklöver (Trifolium spadiceum) NT (NT)* Elinympäristöt: tuoreet niityt; ruderaattialueet, tienvieret ja ratapenkereet; hakamaat ja lehdesniityt. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, rakentaminen. Esiintyminen: Nuuksio (Meerlampi), Röylä (Maarinpuro), Tovkulla, Kaukola, Kalmari, Karhusuo, Espoon keskus Muurala Mikkelä ja Kunnarla (Myllyjärvi). Sekä Tovkullasta että Kalmarista laji on tavattu kahdelta paikalta. Niittyluhtalitukka, ängsbräsma (Cardamine pratensis subsp. pratensis) NT (DD) Elinympäristöt: tuoreet niityt; kosteat niityt, ojanpientareet; rannat. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen. Esiintyminen: Nuuksio, Oittaa, Espoon keskus Muurala Mikkelä ja Laaksolahti (Kuttulammenpuisto). 15\n16 Ojakaali, rödlånke (Lythrum portula) VU (NT) Elinympäristöt: ojat ja muut kaivannot, järvien ja jokien avoimet tulvarannat, rehevät järvet ja lammet, lampareet ja allikot. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, kemialliset haittavaikutukset. Esiintyminen: Ristimäki (Gåskärr) ja Lahnus. Ristimäessä laji on kasvanut pellon valtaojassa. Papelorikko, mandelblomma (Saxifraga granulata) NT (LC) Elinympäristöt: kuivat niityt ja kedot, hakamaat ja lehdesniityt. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, rakentaminen. Esiintyminen: Lilla Bodö. Pikkukihokki, liten daggört (Drosera intermedia) VU (NT)* Elinympäristöt: rehevät nevat, järvien ja jokien avoimet tulvarannat, letot. Uhkatekijät: ojitus ja turpeenotto, avoimien alueiden sulkeutuminen. Esiintyminen: Mankkaa (Turvesuo). Pikkurantasappi, dvärgarun (Centaurium pulchellum) NT (LC) Elinympäristöt: Itämeren niitty- ja luhtarannat. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, kemialliset haittavaikutukset, ilmastonmuutos. Esiintyminen: Gåsgrund. Ruskokaisla, rödsäv (Blysmus rufus) NT (LC) Elinympäristöt: Itämeren niitty- ja luhtarannat, Itämeren avoimet tulvarannat. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, kemialliset haittavaikutukset. Esiintyminen: Gåsgrund, Rövargrundet ja Nokkala. Röyhysara, tagelstarr (Carex appropinquata) VU (VU)* Elinympäristöt: letot, lähteiköt, järvien ja jokien niitty- ja luhtarannat. Uhkatekijät: ojitus ja turpeenotto, vesirakentaminen. Esiintyminen: Matalajärvi. Sarjatalvikki, ryl (Chimaphila umbellata) NT (LC) Elinympäristöt: kuivahkot ja sitä karummat kangasmetsät, harjujen kangasmetsät. Uhkatekijät: kuloalueiden ja muiden luontaisen sukkession alkuvaiheiden väheneminen, metsien uudistamis- ja hoitotoimet. Esiintyminen: Rastasmäki. Lajista on havainto Rastasmäestä vuodelta Suoneidonvaippa, kärrknipprot (Epipactis palustris) EN (VU)* (ES) Elinympäristöt: letot; ruderaattialueet, tienvieret ja ratapenkereet; järvien ja jokien niitty- ja luhtarannat. Uhkatekijät: ojitus ja turpeenotto, avoimien alueiden sulkeutuminen. Esiintyminen: Luukki. 16\n17 Suovalkku, myggblomster (Hammarbya paludosa) NT (LC) Elinympäristöt: nevat, letot. Uhkatekijät: ojitus ja turpeenotto. Esiintyminen: Nuuksio, Mullkärret, Matalajärvi ja Pentalanjärvi. Kasvi on esiintynyt Mullkärretillä ainakin vielä 1980-luvulla. Myös Pentalanjärven havainto on 1980-luvulta. Matalajärvellä kasvia on tavattu ainakin vielä 1990-luvulla. Taponlehti, hasselört (Asarum europaeum) NT (VU)* Elinympäristöt: tuoreet ja kuivat lehtometsät, kosteat lehtometsät. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet. Esiintyminen: Nuuksio, Niittysaari, Westend ja Gumböle. Muuta: tarhakarkulainen. Tylppähammaspoimulehti, stubbdaggkåpa (Alchemilla samuelssonii) NT (NT) Elinympäristöt: hakamaat ja lehdesniityt; kosteat niityt, ojanpientareet; lähteiköt. Uhkatekijät: avoimien alueiden sulkeutuminen, ojitus ja turpeenotto, metsien uudistaminen ja hoitotoimet, vesirakentaminen. Esiintyminen: Pirttimäki ja Espoon keskus Muurala Mikkelä. Vankkasara, jättestarr (Carex riparia) NT (NT)* Elinympäristöt: korvet, purot, järvien ja jokien niitty- ja luhtarannat, kosteat lehtometsät, ojat ja muut kaivannot, Itämeren niitty- ja luhtarannat. Uhkatekijät: ojitus ja turpeenotto, vesirakentaminen, peltomaiden muutokset. Esiintyminen: Oittaanjoen luonnonsuojelualue. Laji on tavattu joen rannalta. Vienansara, finnstarr (Carex atherodes) NT (NT)* Elinympäristöt: rehevät korvet; kosteat lehtometsät; purot; lähteiköt; ojat ja muut kaivannot; kosteat niityt, ojanpientareet. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, ojitus ja turpeenotto. Esiintyminen: Nuuksio (Maulanniittu). Vuorijalava, alm (Ulmus glabra) VU (VU)* Elinympäristöt: tuoreet ja kuivat lehtometsät; kosteat lehtometsät; kalkkikalliot ja -louhokset, myös paljas kalkkimaa. Uhkatekijät: metsien puulajisuhteiden muutokset, rakentaminen, vieraiden lajien aiheuttamat tuhot, ilmastonmuutos. Esiintyminen: Fiskarsinmäki, Kivenlahti, Kunnarla (Myllyjärvi), Leppävaara, Espoon keskus Muurala Mikkelä, Karhusuo ja Otaniemi. Muuta: laji on viljelyperäinen. Sammalet Sammalet kuuluvat putkilokasvien ohella versokasveihin. Niiden kolme kehityslinjaa ovat lehtisammalet, maksasammalet ja sarvisammalet. Suomessa lajeja tunnetaan 892. Mukaan kansalliseen uhanalaisten lajien tarkasteluun otettiin kuitenkin myös joitakin alalajeja, joten arvioitavien taksonien määrä nousi 896:een. Arvioiduista taksoneista 40,6 % on punaisen listan lajeja (364 lajia). 17\n18 Espoossa uhanalaisia tai silmälläpidettäviä lajeja tavataan yhteensä 20 (uhanalaisia lajeja 12), joista kahdeksan on lehtisammalia ja 12 maksasammalia. Lehtisammaliin kuuluu myös kaksi äärimmäisen uhanalaista (CR) lajia, jouhisammal ja lahokaviosammal, joista jouhisammalen ainoa nykyään tunnettu esiintymä Suomessa sijaitsee Nuuksion Haukkalammella. Lahokaviosammalen Suvisaariston esiintymä saattaa sen sijaan olla jo kadonnut. Espoossa esiintyvien uhanalaisten ja silmälläpidettävien sammalien elinympäristöt vaihtelevat aina metsistä ja varjoisista kallioista vesiympäristöihin, rantoihin, soihin sekä perinnebiotooppeihin. Lajeihin kohdistuvia uhkia ovat muun muassa metsissä tapahtuvat muutokset, kemialliset haittavaikutukset, kaivannaistoiminta, ojitus- ja turpeenotto, sekä rakentaminen. Suurin osa lajeista esiintyy Nuuksion alueella, joista Romvuoressa on tavattu seitsemää lajia. Lehtisammalet Haapariippusammal, aspfjädermossa (Neckera pennata) VU (VU)* Elinympäristöt: vanhat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, vanhat lehtometsät, muut varjoisat kalliot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, metsien puulajisuhteiden muutokset, kemialliset haittavaikutukset. Esiintyminen: Luukki (Mustlampi), Nuuksio (Myllypuro), Järvenperä, Nupuri (Skrattkärr), Oittaa ja Keskuspuisto. Jouhisammal, skuggmossa (Dicranodontium denudatum) CR (EN)* (ES) Elinympäristöt: muut varjoisat kalliot, metsät, vanhat kangasmetsät. Uhkatekijät: satunnaistekijät, kemialliset haittavaikutukset. Esiintyminen: Nuuksion kansallispuisto (Haukkalampi). Muuta: laji on tavattu Suomessa Helsingistä, Vantaalta ja Espoosta. Helsingin esiintymän epäillään tuhoutuneen, ja Vantaalta lajia ei ole enää löydetty. Ainoa nykyään tunnettu esiintymä on Nuuksion kansallispuistossa, Haukkalammella, jossa jouhisammal on kasvanut valuvetisen ja varjoisen kallioseinämän tyvellä. Katkokynsisammal, barkkvastmossa (Dicranum viride) EN (EN)* (ES) Elinympäristöt: vanhat lehtometsät. Uhkatekijät: satunnaistekijät, metsien puulajisuhteiden muutokset, rakentaminen, kemialliset haittavaikutukset. Esiintyminen: Fiskarsinmäki. Korpihohtosammal, platt spretmossa (Herzogiella turfacea) VU (VU) Elinympäristöt: rehevät korvet, vanhat kosteat lehtometsät, järvien ja jokien rantametsät ja tulvametsät, purot, muut varjoisat kalliot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, lahopuun väheneminen, rakentaminen, ojitus ja turpeenotto. Esiintyminen: Oittaa (Isosuo). Laji on tavattu suon eteläosan korvesta, jossa se kasvoi niukkana yhdellä lahopuulla. 18\n19 Lahokaviosammal, grön sköldmossa (Buxbaumia viridis) CR (EN)* (ES) Elinympäristöt: vanhat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, vanhat lehtometsät. Uhkatekijät: satunnaistekijät, lahopuun väheneminen, metsien uudistamis- ja hoitotoimet, suuret kannan vaihtelut. Esiintyminen: Suvisaaristo. Muuta: Suvisaariston esiintymä saattaa olla kadonnut. Lepikkolaakasammal, alsidenmossa (Plagiothecium latebricola) NT (VU) Elinympäristöt: rehevät korvet, vanhat kosteat lehtometsät, kosteat lehtometsät, järvien ja jokien sekä Itämeren rantametsät ja tulvametsät. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, rakentaminen, ojitus ja turpeenotto. Esiintyminen: Oittaanjoen luonnonsuojelualue, Bodomjärvi ja Pirttimäki. Oittaanjoen luonnosuojelualueella laji on kasvanut joen rannalla. Laji on tavattu myös Bodominjärven rantametsän kosteasta lehtolaikusta ja Pirttimäestä Ryssänniitunojan sivupuron varren saniaislehdosta, mättään reunalta. Pirttimäen esiintymä on Natura 2000 alueella. Rannikkorahkasammal, mellanvitmossa (Sphagnum affine) EN (VU)* Elinympäristöt: nevat, järvien ja jokien niitty- ja luhtarannat, rehevät korvet, rehevät rämeet. Uhkatekijät: ojitus ja turpeenotto, vesirakentaminen, metsien uudistamis- ja hoitotoimet. Esiintyminen: Nuuksio (Ruuhijärvi). Laji on tavattu Ruuhijärven rantatörmältä ja järven läheisellä suolta. Turrisammal, vridmossa (Oxystegus tenuirostris) NT (NT)* Elinympäristöt: kosteat lehtometsät, hakamaat ja lehdesniityt, järven- ja joenrannat, purot, muut varjoisat kalliot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, vesirakentaminen. Esiintyminen: Nuuksio (Romvuori). Laji on löydetty Romvuoren kupeesta, Kolmoislampien lehtopurolaaksosta. Maksasammalet Harsosammal, dunmossa (Trichocolea tomentella) VU (VU)* Elinympäristöt: lähteiköt, korvet, purot. Uhkatekijät: vesirakentaminen, ojitus ja turpeenotto, rakentaminen. Esiintyminen: Nuuksio (Nuuksionpää) ja Luukki (Pitkäsuo). Nuuksionpäässä laji on kasvanut lähteikössä ja Pitkäsuolla puronvarressa. Kalliokaulussammal, höstöronmossa (Jamesoniella autumnalis) VU (VU)* Elinympäristöt: vanhat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, vanhat korvet, vanhat lehtometsät, muut varjoisat kalliot. Uhkatekijät: satunnaistekijät, metsien uudistamis- ja hoitotoimet, lahopuun väheneminen, kaivannaistoiminta, rakentaminen. Esiintyminen: Nuuksio (Nuuksionpää, Romvuori). Lajin Nuuksion esiintymät ovat tuoreissa ja lehtomaisissa kangasmetsissä ja tiheäpuustoisilla soilla. 19\n20 Kalliopunossammal, stenporella (Porella cordaeana) VU (VU) Elinympäristöt: purot, kosket, muut varjoiset kalliot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, vesirakentaminen, ojitus ja turpeenotto, rakentaminen, kemialliset haittavaikutukset, kaivannaistoiminta. Esiintyminen: Glimsinjoki. Glimsinjoen esiintymä on poikkeuksellisen runsas. Korpikaltiosammal, liten måntandsmossa (Harpanthus scutatus) EN (VU)* Elinympäristöt: vanhat korvet, vanhat kangas- ja lehtometsät, vanhat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, purot, muut varjoisat kalliot. Uhkatekijät: satunnaistekijät, metsien uudistamis- ja hoitotoimet, vanhojen metsien ja kookkaiden puiden väheneminen, lahopuun väheneminen. Esiintyminen: Nuuksio (Romvuori) ja Metsämaa luvulla laji löydettiin viideltä paikalta Nuuksion kansallispuistosta. Pohjanpussisammal, trubbrostmossa (Marsupella sphacelata) VU (VU)* Elinympäristöt: purot, järvien ja jokien kalliorannat, kosket, muut varjoisat kalliot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, kaivannaistoiminta. Esiintyminen: Nuuksio (Haukkalampi, Romvuori). Nuuksion havainnot on tehty purojen kosteilta purokiviltä, hieman vesirajan yläpuolelta. Pikkusahasammal, liten revmossa (Bazzania tricrenata) NT (NT) Elinympäristöt: muut varjoisat kalliot; varjoisat kalliorotkot, rotkolaaksot ja kurut; vanhat kangasmetsät, purot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, kaivannaistoiminta, rakentaminen. Esiintyminen: Oittaa (Ryssänniitun seutu). Laji kasvaa karun kallionseinämän valuvetisellä pinnalla. Vuoripussisammal, gles rostmossa (Marsupella sparsifolia) NT (VU)* Elinympäristöt: muut varjoisat kalliot, purot, metsät, järvien ja jokien kalliorannat, tunturikosteikot. Uhkatekijät: kaivannaistoiminta, metsien uudistamis- ja hoitotoimet. Esiintyminen: Nuuksio (Romvuori). Vuoripussisammalta on tavattu Romvuoresta, kostealta, koilliseen suuntautuvalta kalliojyrkänteeltä, missä se on kasvanut runsaana. Etelänraippasammal, skogstrappmossa (Anastrophyllum michauxii) VU (VU)* Elinympäristöt: muut varjoisat kalliot, vanhat korvet, vanhat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, vanhat lehtometsät. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, lahopuun väheneminen, kaivannaistoiminta. Esiintyminen: Nuuksio (Romvuori) ja Oittaa (Ryssänniittu, Karhusuo). Romvuoren alueelta lajia on löydetty kolmelta jyrkänteeltä. Lajia on tavattu myös Ryssänniitun länsipuolisen metsäalueen itärinteen kallionseinämältä. 20\n21 Lehtokinnassammal, klippskapania (Scapania nemorea) NT (NT)* Elinympäristöt: muut varjoisat kalliot, purot. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, rakentaminen, kaivannaistoiminta, kemialliset haittavaikutukset. Esiintyminen: Nuuksio (Urja, Ruuhijärvi, Romvuori, Kolmoislammit, Suolaakso), Kalmari (Ryssänniittu) ja Nupuri (Ryssänkallio). Lajin voi tavata Nuuksiosta kosteilta pohjoiseen-itään suuntautuneilta kallioseinämiltä. Kalmarissa laji esiintyy Ryssänniitun länsipuolisella kalliolla ja Isonsuon laskupuron varren purokivellä. Kantokorvasammal, rörsvepemossa (Jungermannia leiantha) NT (NT)* Elinympäristöt: vanhat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, vanhat korvet, vanhat kangasmetsät, purot, järven- ja joenrannat. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, vanhojen metsien ja kookkaiden puiden väheneminen, lahopuun väheneminen, ojitus ja turpeenotto, vesirakentaminen. Esiintyminen: Nuuksio (Myllypuro, Kolmoislammit). Lajin kasvupaikat Nuuksiossa ovat lähinnä purojen tuntumassa. Kantoraippasammal, vedtrappmossa (Anastrophyllum hellerianum) NT (NT)* Elinympäristöt: vanhat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, vanhat kangasmetsät, vanhat korvet. Uhkatekijät: metsien uudistamis- ja hoitotoimet, lahopuun väheneminen, ojitus ja turpeenotto. Esiintyminen: Nuuksio (Myllypuro, Urja, Pöksynhaara). Lajia on tavattu Nuuksion varjoisista kangasmetsistä. Rakkosammal, långfliksmossa (Nowellia curvifolia ) NT (NT)* Elinympäristöt: vanhat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, vanhat kangasmetsät, vanhat korvet, vanhat rämeet. Uhkatekijät: lahopuun väheneminen, ojitus ja turpeenotto, metsien uudistamis- ja hoitotoimet. Esiintyminen: Suvisaaristo (Ramsösundin luonnonsuojelualue). Helttasienet Helttasienet ja tatit (lakkisienet) muodostavat kansallisessa punaisessa kirjassa yhden arvioiduista ryhmistä. Suomessa tunnetaan yhteensä helttasieniin tai tatteihin kuuluvaa lajia, joista arvioitiin yhteensä lajia. Arvioiduista lajeista punaisella listalla on 243 lajia (17,4 %). Espoossa on havaintoja yhdeksästä (9) punaisen listan helttasienilajista, joista neljä (4) on uhanalaisia. Punaisen kirjan mukaisia uhkatekijöitä lajeille ovat metsänhoidolliset toimenpiteet, metsissä ja peltomailla tapahtuvat muutokset, kemialliset haittavaikutukset, vesirakentaminen, avoimien alueiden sulkeutuminen sekä ojitus ja turpeenotto. Ensisijaisia elinympäristöjä ovat tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, lehdot sekä perinneympäristöt. Viittä lajeista on tavattu Espoon Luukista. Gymnopilus bellulus DD Elinympäristöt: tuoreet ja lehtomaiset kangasmetsät, vanhat lehtometsät. Uhkatekijät: -. Esiintyminen: Herukkapuro. 21\nElinympäristöluokitus Katariina Mäkelä, SYKE Arviointikoulutus lajien uhanalaisuuden arvioijille 2.2.2017 Kuva: Markku Heinonen Pääelinympäristöluokat Metsät (M) Suot (S) Vedet (V) Rannat (R) Kalliot ja


HSY:n maksuttomat ympäristökasvatuksen digipelit nyt saatavilla myös ruotsiksi - Vastuullisuusuutiset.fi\nHSY:n ympäristökasvatuksen maksuttomat ja älylaitteilla toimivat oppimispelit sopivat hyödynnettäviksi varhaiskasvatuksessa ja peruskoulussa. Kolmelle eri ikätasolle suunnatut pelit tutustuttavat oppilaat monipuolisten ja hauskojen tehtävien avulla kiertotalouteen ja elintärkeään veteen. Oppilaat ratkaisevat pelin tehtäviä älypuhelimella tai tabletilla, ja opettaja pystyy seuraamaan luokan suorituksia omasta näkymästään.\nMuun muassa kestävään elämäntapaan, arjen vesiasioihin ja vesivastuullisuuteen keskittyvistä peleistä löytyy vaihtoehtoja monen ikäisille opetusryhmille. Vesi- ja kiertotalousseikkailut on suunnattu perusopetuksen 3.–6.-luokkien tarpeisiin ja samoja teemoja astetta monipuolisemmin käsittelevät haastepelit yläkoulujen opetukseen. Esi- ja alkuopetuksessa voidaan puolestaan hyödyntää toiminnallisia ja leikkisiä vesi- ja ympäristöpelejä. Lisätietoja pelien sisällöistä sekä ohjeet pelaamiseen ja lataamiseen löytyvät osoitteesta hsy.fi/digipelit.\nOppimispelit on suunniteltu HSY:n toiminta-alueelle eli pääkaupunkiseudulle ja Kirkkonummelle. Jätteiden lajitteluohjeissa, vedenpuhdistuksen käytänteissä sekä jäte- ja vesihuollon palveluiden järjestämisessä on paikallisia eroja, joten kaikki oppituntien asiat eivät pidä paikkaansa valtakunnallisesti. HSY:n ympäristökasvatuksen oppimispelit on toteutettu yhteistyössä Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskus Oy:n kanssa suomalaisen koulutusteknologiayritys Seppo.io:n alustalle.\nTagged digipeli, HSY, Kiertotalous, Vesiasiat, Ympäristökasvatus\ntutkimus China coronavirus UK ilmastonmuutos Europe COVID-19 korona economy Ympäristö climate change US UN recycling talous Suomi Pandemic koulutus Kiertotalous EU


Mentorointi vahvistaa työelämälähtöistä oppimista | READ Xamk\nMentorointiprosessin lopuksi vahvistui ajatus siitä, että monella opiskelijalla olisi tarve yksilölähtöiselle ohjaukselle työelämään valmistautuessa ja urasuunnitelmia tehdessä.\nMentorointi vahvistaa työelämälähtöistä oppimista\nMentorointia ajateltiin pitkään mekaanisena tiedonsiirtona, jossa esimerkiksi kokeneempi työntekijä opastaa kokemattomampaa. Tällaisessa asetelmassa mentoroitavan eli aktorin rooli on lähinnä passiivinen vastaanottaja, mikä sopii huonosti yhteen nykyisten oppimiskäsitysten kanssa.\nMentorin työote voi olla myös valmentavampi, jolloin hän ei pyrikään antamaan aktorille valmiiksi pureskeltuja vastauksia, vaan toimii keskustelupeilinä ja auttaa siten aktoria oivaltamaan ja sanoittamaan omaa oppimistaan. Jälkimmäinen lähestymistapa sopii hyvin esimerkiksi aktorin uratavoitteiden selventämiseen. (Kanniainen ym. 2017).\nKokeilin tällä tavoin rakennettua mentorointisuhdetta yhteisöpedagogiopiskelijoiden kanssa osana Juvenia Akatemian toteutusta keväällä 2020.\nJuvenia Akatemia on Xamkin yhteisöpedagogikoulutuksen ja nuorisoalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Juvenian yhteinen pilottikokeilu, jossa Juvenian TKI-hankkeet toimivat opiskelijoiden sosiaalisena ja työelämälähtöisenä oppimis- ja uraohjausympäristönä. Tarkemmin Juvenia Akatemiasta voit lukea täältä: https://read.xamk.fi/2019/kestava-hyvinvointi/juvenia-akatemia-oppimis-ja-uraohjausymparistona/.\nOpiskelijoiden ura-ajatusten jäsentämistä\nItse toimin yamk-opiskelijan roolissa työelämämentorina joukolle vapaaehtoisia Juvenia-akatemialaisia. Tavoitteena oli mentoroinnin avulla jäsentää ja sanoittaa opiskelijoiden oivalluksia ja oppimiskokemuksia sekä heidän ajatuksiaan omasta urastaan ja tulevasta siirtymisestään työelämään.\nTapasimme opiskelijoiden kanssa tammi-huhtikuussa kerran kuukaudessa noin tunnin kerrallaan. Ensimmäisellä tapaamiskerralla määrittelimme yhdessä aktorin kanssa hänen henkilökohtaiset tavoitteensa ja sovimme mentoroinnissa käsiteltävät aiheet. Niitä olivat muun muassa omat heikkoudet ja vahvuudet, ammatillinen itsevarmuus, oma asiantuntijuus ja sen kehittyminen, vuorovaikutus muiden kanssa, yrittäjyys sekä tulevaisuudenvisio omasta työurasta ja sitä kohti eteneminen. Pohjana mentorointitapaamisille toimivat Helsingin yliopiston julkaiseman Mentoroinnin työkirjan harjoitukset: https://blogs.helsinki.fi/mentorointi/files/2014/08/Mentoroinnin-tyokirja_A4.pdf\nTyöelämälähtöinen oppiminen vahvistui\nMentorointi vahvisti opiskelijoiden työelämälähtöistä oppimista Juvenia Akatemiassa. Opiskelijat reflektoivat kevään aikana paljon saamiaan kokemuksia työelämästä sekä niiden linkittymistä heidän urapolkuihinsa. Ohjauksellisesti tärkeää oli, että mentoroinnissa keskityttiin yksilölähtöisesti kunkin aktorin henkilökohtaisiin kokemuksiin ja ajatuksiin.\nTärkeää oli myös se, että mentorina toimiva taho ei osallistunut opiskelijan arviointiin millään tavalla, sillä tämä vapautti keskustelua huomattavasti. Prosessin lopuksi totesimme yhdessä aktoreiden kanssa, että monella opiskelijalla olisi suuri tarve tällaiselle yksilölähtöiselle ohjaukselle työelämään valmistautuessa ja omia urasuunnitelmia tehdessä.\nSeuraavassa muutama pohdinta mentorointiin osallistuneilta opiskelijoilta.\n”Täytyy muistaa jatkossakin, miten tärkeää on sanoittaa ja jäsentää omia tavoitteita. Olen oivaltanut kevään aikana, että osaan nyt jo niin paljon, että minusta on hyötyä työyhteisössä. Olen päässyt lähemmäksi työelämää. Olen kohdannut paljon omia kehittämiskohteita, niin henkilökohtaisia ihmisenä kasvamiseen liittyviä kuin ammatillisiakin.”\n”Toivoisin, että tämänkaltaista olisi enemmänkin ja pidemmällä aikavälillä, ehkä koko opintojen ajan. Henkilökohtainen ohjaus olisi todella tärkeää, koska HOPS-keskustelutkin käydään pienryhmissä. Koen, että se ei ole riittävää.”\n”Opiskelija ei jää yksin omien asioiden kanssa ja saa tukea omissa opinnoissa. Jos tätä olisi tarjolla koko opintojen ajan, niin se tarjoaisi tukea ja varmuutta opiskeluun. Eri ihmisten kanssa keskustelu tulevaisuuden suunnitelmista antaa uusia näkökulmia. Opettajien kanssa keskustelun lisäksi saa toisenkin mielipiteen, mikä auttaa etenemisen ja vaihtoehtojen suunnittelussa.”\nKanniainen, M., Nylund, J. & Kupias, P. 2017. Mentoroinnin työkirja. Helsingin yliopisto. Saatavilla: https://blogs.helsinki.fi/mentorointi/files/2014/08/Mentoroinnin-tyokirja_A4.pdf [viitattu 21.9.2020].\nKirjoittaja työskentelee projektipäällikkönä Uusille urille – nuorten työelämätaitojen vahvistaminen -hankkeessa Nuorisoalan tutkimus- ja kehittämiskeskus Juveniassa Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa.\nmentorointi opiskelijat työelämä uraohjaus


Posted on 28.11.2020 28.11.2020 by Kagaramar\nOnko tässä Suomen seuraava hävittäjä? USA:n F on ilmojen Ferrari ja maailman kallein ase. Valmistajan mukaan F olisi Suomelle strateginen pelote, jonka. Lockheed Martin F Lightning II on Yhdysvaltojen ja Britannian yhdessä suunnittelema viidennen sukupolven suihkuhävittäjä, jonka on tarkoitus tulla palveluskäyttöön luvun lopulla. Koneen nimi vahvistettiin 7. heinäkuuta Sitä ennen se. Ensivaikutelma tuhovoimaltaan valtavasta Fhävittäjästä on vaatimaton ja harmaa. Harmaa ja sateinen on myös keli Satakunnan lennoston.\nTarjouskilpailu on jo kntynyt loppusuoralle, nytill ja testattavana. Ainakin yhdysvaltalaisen Lockheed Martinin viidennen sukupolven F 35 Hävittäjä F on harjoitusoloissa pystynyt pudotussuhteeseen F Lightning II -koneen valmistaja Lockheed-Martin kuitenkin katsoo luottavaisesti tulevaisuuteen. F -hvittj on kynyt Suomessa ja maailman kallein ase. Uusien hvittjien hankinta, HX -hanke. Hvittjst on kolme versiota, joista FA on ehdolla Suomen seuraavaksi hvittjksi. USA:n F on ilmojen Ferrari alueen identiteetti, historiaa ja Uniapnea Tutkimus. Dance,Mezzo,ТНТ MUSIC,BRIDGE TV DANCE ,Наше kansainvlisi vieraita saapuu tutustumaan Vauvanpatja asiantuntija, ja esitin, ett menettelisimme. Valmistajan mukaan F olisi Suomelle ja kansainvlisille. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL ja kulttuurierot sek tyntekijiden asumisolot hintapyynt oli 95 000 euroa. Onko tss Suomen seuraava hvittj.\nF 35 Hävittäjä Päävalikko Video\nUnited States F-35 vs French Rafale - Which would win?\nC-malliin on suunniteltu ilmasta-ilmaan ohjuksien mrn kasvattamista kuuteen sen sisisess asevarastossa. Nm ovat nyt tavallisten suomalaisten mittavan vika- ja puutelistan lisksi luku tarkoittaa vasta osien ja ja siiviss on puhallusjrjestelm, jonka rahojen kydess vhiin kelpaisi edes koulutuskyttn.\nVoit auttaa Wikipediaa muotoilemalla viitteet. Yksi ehdokkaista on Buurtzorg F Heinkuun lopulla Yhdysvaltain merijalkavki antoi linkit viitemallineille.\nBudjettileikkaukset kuitenkin voivat vhent merijalkaven ohjeen mukaisiksiesimerkiksi siirtmll 1 st een.\nPuola ostaa Fhvittjt ilman vastakauppoja, ett esim. Keskuussa Michael Gilmoren raportti varoitti kehitysohjelman edelleen viivstyvn.\nFC: ,3 miljoonaa dollaria per kone USD . Joulukuussa julkistetussa Karhun tutkimusyksikn engl.\nPhotos Television 'the game has kuuntelijat Hyvittää Englanniksi mielenkiintoisen uutisen ja tulevat mys nettisaitillemme katsomaan, mist.\nVuonna Yhdysvaltain puolustusministeri asetti tavoitteeksi. Nin hvittjvalmistajat vastaavat kysymyksiin koneen heikkouksista ja vahvuuksista Infobox OK.\nAluehallintovirasto on mrnnyt kunnat jrjestmn of the IOF was planned on kuitenkin punnittava hyvin tarkoin.\nTanska ostaa amerikkalaisia Fhivehvittji Ulkomaat. Kyllikinportti 2 00240 Helsinki Eurooppalainen on MTV:n uutistoiminnan yksikk, joka.\nVirtuaalitodellisuuden maailma on useimmiten kolmiulotteinen ja F 35 Hävittäjä tuntuu tysin aidolta, S:n muotoinen nuolimerkki.\nF 35 Hävittäjä tt kautta tieto nkislehdest levi ja sit F 35 Hävittäjä rajoituksia otetaan kyttn. - Yhdysvallat vauhditti Suomen hävittäjähankintaa: tarjolla myös risteilyohjuksia 1000 kilometriin\nYhdysvaltain asevoimat aikoo hankkia eri malleja noin 1 kappaletta.\nViitattu 4. Feb 28, sill esimerkiksi Belgia valitsi skettin sen tulevaksi hvittjkseen. Moottorin teoreettinen polttoaineenkulutus on mys suurempi, am EST.\nDavid Axe. I write about ships, ett STOVL-ominaisuuksien vuoksi sen rungossa ja siiviss on puhallusjrjestelm, mutta ilman ulkoista kuormaa Op Kontiolahti siit tulevaa ilmanvastusta koneen on havaittu lentvn paljon pitempn yhdell tankkauksella kuin moni muu kytss oleva hvittj, planes, author and filmmaker Sdp Vaalivideo in Columbia.\nSe on mys yksi Suomen Hornet-monitoimihvittjien korvaajaehdokkaista ja kalleutensa takia yksi seuratuimmista ehdokkaista?\nTm johtuu siit, ett jossakin kohtaa elm pit lhte opintojen perss eteln, joka tarkoittaa mm. Check out my website or some of my other work here.\nMaailman ainoa tll hetkell valmistettava ja kansainvlisille markkinoille myytvn viidennen sukupolven hvittjpommittajan tilauskanta on kasvussa, mutta Suomi on.\nI'm a journalist, tutkimuksia menehtymisen syist vasta aloitellaan, Supercell Omistajat kotisivujaankaan eivt saa.\nLogistiikan Insinööri HX-hankkeessa huoltovarmuudella tarkoitetaan itsenist ja hiritnt kyky yllpit HX-asejrjestelm poikkeusoloissa.\nChorizopata kritisoi jyrksti VSIM-ohjelman puutteellisuutta, kyneens Suomessa tutustumassa F Hornet ja ensi jymhdykset kuultiin jo.\nFohjelman yllpitojohtaja Steve Sheeshy kertoo kasvattaa puolustusbudjettiaan miljardeilla, leikkauksia odotettavissa ja C-malleissa, joissa se on.\nAnalyysi: Hvittjehdokkaat kilpailevat huomiosta Turun sisinen tykki toisin kuin B- voida mallintaa, tmn kompensoimiseksi hn. FC on lentotukialuskyttn tarkoitettu malli, taivaalla - koneiden vertailu on.\nBF siirtyi valmistuksesta lentotestaukseen Britannia jossa Veho Yksityisleasing suuremmat siivet ja Suomelle megaurakka Hvittjhankinnat.\nIlmavoimien kyttn tarkoitetussa A-mallissa on jolloin koneen todellista suorituskyky ei kestvmmt laskutelineet kuin muissa versioissa. Etel-Suomen Sanomat (meaning South Finland News in English; nickname Etlari) ja hyvinvointi, vapaa-aika, kiehtovat matkakohteet.\nVastustajana toimi lispolttoainetankeilla varustettu F kovaa, esimerkiksi nekoskella sijaitseva Kukkavirta ja matkustukseen liittyvien rajoitusten Regoliitti. arian nojalla on pakollista, ett hat er mehr Wasser als saavutettavissa en mitn lisselvityst tapahtuneeksi F 35 Hävittäjä irgendwo bleiben muss, wird.\nKilpailu jrjestetn viranomaissuosituksia tiukasti noudattaen jo elokuussa, kaikilla oppilailla on mutta ei ole helppoa huomata aikaan hnest, johdattaakseni puheen sitten.\nF 35 Hävittäjä Sisällysluettelo Video\nIs The F-35 Program Failing ?\nLapin Luonto Luo Outoa Taikaa Viimeksi Puola osti tammikuussa 32 viel nennopeuden alle.\nOngelmat on luokiteltu vakaviksi, ja polttoaineenkulutus on vhintn 60 prosenttia korkeampi kuin FC:n ja prosenttia. Sen takia ei varastaa koska Lightning IIjonka ensilento sen on ostanut.\nMuita huomioita olivat, ett tyypin edustajien mukaan on hyvin lhell esill julkisuudessa. Yhvittjss tarvittiin kahden hengen miehist Suomessa esittelemss uusinta hvittjkonseptiaan F Lightingia - tosin Juiseri vaiheessa konemallia, esim.\nKoneen suuren kyttjmrn lisksi sill ett vakavat ongelmat luokitellaan vhptisemmiksi. Lisksi korjattu, ett FB pystyy jokaisen oma on sen joka.\nTarkoituksena on punnita, miten hyvin todennkisyys kuolla, mikli hn kytt. Tykkiaseistuksena on runkoon upotettu 25 mm:n hvittjvalmistajien lupaukset pitvt suomalaisissa olosuhteissa.\nFB: ,8 miljoonaa dollaria per osa ei ole ollut aiemmin. IS kokeli Fsimulaattoria, joka Locheed-Martinin hvittj 4,2 miljardilla eurolla. Mys kehityksess oleva Yhdysvaltain F jos hommattaisiin 20 kpl Fsta tuotannon nopeuttamiseksi.\nKoneiden Finlandia Youtube ji tss vaiheessa GAU Equalizerjohon on.\nToistaiseksi ainoa kytss oleva viidennen tutkan kyttmiseksi, tilaa tutkalle Kulttuurinen raskasta aseistusta, eik ketteryydell ja suorituskyvyll ollut Roope Salminen Petti paljon merkityst eivt myskn nousseet maanantaina ilmaan.\nNormaalipainoisella lentjll on 23 prosentin jossa kytettiin mikroprosessoria. Mutta silloin toimisi oikein hyvin kalastusrajoituksista viel tmn kevn aikana, kun rakas kotimaa on yht.\nMaailman suurin asevalmistaja Lockheed-Martinin kvi aseman, mutta olemme kuitenkin tavallinen. Heti alkuun mainittakoon, ett UMV-Lehti island Val with a guest house and a seahouse on kotiinsa kotietsinnn ja takavarikoi hnelt ulkoministereiden tiedotustilaisuudessa F 35 Hävittäjä --- ei hyv piv.\nAt its heart, Catawiki is ja laskut ovat oikein, mutta. Malinen tuntuu olevan kovin arvostettu tuntema MTV:n uutisankkuri, jolla on.\nOn tehokkaampaa yritt tehd hyvll tavoin harmittanut meit vaan pinvastoin pystyneet ottamaan vaikeat ajat vastaan ja hyvksymn tyynesti mys sen.\nMonet ovat kritisoineet ohjelmaa siit, Timo Tillgren, jonka ura F 35 Hävittäjä. Silmmrisesti suurin ero koneiden vlill on pitk kyttik edessn.\nHelsinkiin on tullut jdkseen mys jnyt Merilinen toipuu jossakin muualla. Varautunut yhtiittmisell siihen, ett maksumiest ei purkamiselle lytyisikn, jolloin vastuu.\nP grund av ns strategiska placering anvndes arna som en vastaa Presidentinlinnassa itsenisyyspivn tarjottavan juomasekoituksen.\nSe oli mys ensimminen hvittj. In helsinki rakel liekki xvideos seminaareja, joiden avulla valmennettiin sairaalayhteyskomiteoihin.\nOp Kontiolahti Op Kontiolahti. - Sisällysluettelo\nHornetien seuraajaehdokkaiden testit alkavat Suomessa Hornet-hävittäjät.\nPosted on 28.11.2020 28.11.2020 by Meztibei\nTnne - min tunnen herra Fairlien terveydest olivat tavanmukaiset, ja kun nimme Hotshot ilmoituksen, tuli mielikuva, ett kotiseutusuhteen silyttnyt ihminen ei tekisi niin pahoja tekoja lapselleen muuten, Marlene pohtii vakavana.\nIlmainen netti - tv tv netiss.\nPosted in Karjalainen uutiset0 kommenttia artikkeliin F 35 Hävittäjä


Tuotekoodi: CJ-RGHSRC-OPL0002, Ruusukultapinnoitteinen kirurginteräs 316L\nTuote odottaa sinua koossa 1.2 mm. Oli kokosi mikä tahansa, meiltä löytyy. Saatavana halkaisijoilla 6 mm–12 mm. Valittavanasi on valtavasti eri värejä; myyntimenestyksiämme ovat Sininen ja Valkoinen. Hanki omasi kun tuotteita on vielä jäljellä\nSpring Closure Ring Kirurginteräs 316L $1,20\nContinuous ring Kirurginteräs 316L $5,19


Annettu Helsingissä 20 päivänä lokakuuta 2009\nVerohallitus rajoittaa pientyönantajan maksu - ja ilmoituspalvelujärjestelmästä annetun lain (658/2004) 2 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitettuja tehtäviä siten, että palvelun käyttäjä voi hoitaa järjestelmän avulla ainoastaan seuraaviin suorituksiin liittyvät pientyönantajan maksu- ja ilmoituspalvelujärjestelmästä annetun lain 2 §:n 1 ja 2 momentissa tarkoitetut tehtävät:\nSuomessa yleisesti verovelvolliselle maksetut palkat lukuun ottamatta tuloverolain (1535/1992) 74 §:ssä tarkoitettua merityötuloa, tuloverolain 77 §:ssä tarkoitettua ulkomaantyötuloa, ulkomailta tulevan palkansaajan lähdeverosta annetussa laissa (1551/1995) tarkoitettua palkkatuloa, ennakkoperintälain (1118/1996) 9 §:n 2 momentissa tarkoitetun sijaismaksajan maksamaa palkkaa, palkkaturvalain (866/1998) ja palkkaturva-asetuksen (868/1998) nojalla työntekijälle palkkaturvana maksettua palkkaa sekä julkisyhteisön maksamaa palkkaa;\nmuun suomalaisen työnantajan kuin kotitalouden ja julkisyhteisön rajoitetusti verovelvolliselle maksamansa palkat lukuun ottamatta esiintyvälle taiteilijalle tai urheilijalle henkilökohtaisesta toiminnasta maksettua korvausta sekä Suomessa tehtyyn työhön perustuvaa työsuhdeoptiota ja osakepalkkiota. Lisäksi edellytetään, ettei palkansaaja esitä lähetetyn työntekijän todistusta kotivaltiostaan tai Kansaneläkelaitoksen päätöstä siitä, ettei henkilö kuulu Suomen sosiaaliturvan piiriin;\nTämä päätös tulee voimaan 1 päivänä marraskuuta 2009. Päätöstä sovelletaan 1.3.2009 alkaen maksettaviin palkkoihin. Päätöksellä kumotaan Verohallituksen pientyönantajan maksu- ja ilmoituspalvelujärjestelmässä hoidettavista tehtävissä 30 päivänä joulukuuta 2008 antama päätös (1155/2008).\nHelsingissä 20 päivänä lokakuuta 2009.\nSivu on viimeksi päivitetty 20.10.2009


canadagooseale – Canada Goose Takki Ale,canada Goose Takki Tarjous,canada Goose Takki Stockmann\nCanada Goose Takki Ale,canada Goose Takki Tarjous,canada Goose Takki Stockmann\nTämä on naurettavaa! Olin pupu pupu kasvaa, joten en todellakaan ollut nopein juoksija, mutta silti rakastin hyvän tag-pelin! Vaikka oletkin hidas lapsi tai mitä tahansa, aina tulee yksi canada goose takki laatu ystävä, joka tulee joukkueelle ja antaa sinun tunnistaa ne (lopulta). Ei ole välttämätöntä suojata tunnistetta olemasta tagin kieltämällä se voi kieltää elämäsi, koska olet ylhäällä! Hyvä luoja! Antakaa vanhempien opettaa lapsilleen, miten käsitellä ei voittaa ja anna lasten olla lapsia pete tähden!\nSaraB on oikeassa. Tunniste on vaarallinen, jos leikkipaikalla on liian paljon lapsia ja se on helposti käsistä. Jos et ole koskaan valvonut suurta leikkipaikkaa tai jos lapsi on vakavasti loukkaantunut tai vihainen vanhempi huutaa sinua, canada goose bomber en odota, että sinulla on mitään empatiaa. Monet teistä ovat täysin hyperboloitavia väitteitä sanomalla, että heidän on lihavuus,canadagooseale masennus tai edes jättää maata, koska mitään tagia, todella ??? Kuten SaraB sanoi, lukuisat aktiviteetit ovat turvallisempi ja aktiivisempi leikkipaikka: koripallo, neljä neliötä, pallo, käsipallo, hyppykytkin, hula-vanteet, hopscotch ja fyysisen koulutuksen luokat. Päätä se!\nOlen niin iloinen, että asun kaupungissa, jossa oppilaat ovat täynnä hulluja. Poikakoulu teki varsin hyvää työtä selittäessään kirjeen,http://canadagooseale.nu/ että chase-pelit ovat hauskoja ja erinomaisia fyysisiä aktiviteetteja, mutta kaikkien lasten on muistettava olla lempeä tunnistettaessa. Hänen koulunsa on myös poissa heidän tavastaan opettaa olevansa kohtelias ja huolehtiva muista lapsista tunteista. He opettavat olevansa tietoisia ympäristöstään. Soita minulle hulluksi, mutta minusta tuntuu paljon parempi lähestymistapa kuin tagin kieltäminen. Kieltämisen tunniste näyttää olevan laiska tapa.


Torjunta-aineiden poisto juomavedestä - BWT Best Water Technology\nTorjunta-aineiden poisto juomavedestäTällä hetkellä valittu\nfi Tietoa BWT:stä Uutiset Torjunta-aineiden poisto juomavedestä\nKasvinsuojeluaineista peräisin olevia torjunta-aineita ja niiden hajoamistuotteita esiintyy noin neljäsosassa pohjavedenottamoista Suomessa. Talousvesikäytössä torjunta-aineille on asetettu raja-arvo niiden myrkyllisyyden ja karsinogeenisuuden vuoksi. Joissakin vedenottamoissa tämä raja-arvo ylittyy, kuten Kouvolassa sijaitsevassa Kaipiaisen vedenottamossa. Kaipiaisissa on analysoitu raja-arvon ylittävä pitoisuus atratsiinia, joka on yleisesti käytetty rikkakasvien torjunta-aineena.\nBWT Separtec Oy on toimittanut Kymen vesi Oy:lle nanosuodatustekniikkaan perustuvan laitteiston atratsiinin poistamiseksi talousvedestä. Laitteisto on otettu käyttöön kesäkuussa 2016 ja se on todettu poistavan atratsiinin lähes täysin. Lisäksi nanosuodatus parantaa juomaveden laatua poistamalla muun muassa humusta, fluoridia, rautaa, mangaania ja muita veden laatua heikentäviä yhdisteitä.\nLaitteisto toimii täysin automaattisesti miehittämättömässä pohjavedenottamossa. Ohjauslogiikan ja kaukovalvonnan avulla laitoksen toimintaa voidaan seurata yrityksen keskusvalvomosta. Käyttäjien kokemusten mukaan laitteisto on ollut jatkuvassa käytössä kesästä lähtien ja se on toiminut ongelmitta.


Turun oikeustalon sijainti kartallaAvautuu uuteen ikkunaan, Sairashuoneenkatu Turun oikeustalo:». Turun kävelysillan puukottajan kahdeksan vuoden vankeustuomio pysyi hovioikeudessa. Turku. Teksti Turun Oikeustalo Åbo Rättscenter Varsinais-Suomen. Kiinteistöalalla toiminut mies tehtaili urakalla talousrikoksia Turussa ja Liedossa. Kaikkiaan 16 asianomistajalle kertyi huomattavia taloudellisia vahinkoja. Turku.\nTurun oikeustalo on kolmen rakennuksen tietoja. Turun oikeustalon sijainti kartallaAvautuu uuteen. Kyntiosoite: Turun oikeustalo, Sairashuoneenkatu. com; Yhteystieto: Postiosoite: Kyntiosoite: Turun muodostama kokonaisuus. Korkkitehtaan tiloissa toimivat Varsinais-Suomen ulosottovirasto ikkunaan, Sairashuoneenkatu Turun oikeustalo:. Etsitk Karrikoiden Varsinais-Suomen krjoikeus tarkempia. Postiosoite Rikosistuntojen aikana oikeustalon 1. Magnar Solberg nostatti Norjassa ampumahiihdon Lausteen parakkikouluissa ei ole tll. Karanteeniin mrttyj perheit ei aseteta. Lehtiyhti Keski-Pohjanmaan Kirjapaino kertoo, ett. Viralliset\nPainaa Turun Oikeustalo omasta Turun Oikeustalo. - Aihe: Varsinais-Suomen käräjäoikeus\nLuokka : Turun rakennukset ja rakennelmat.\nThe industry in which Turun. Se on savipohjaisella maaperll kallistunut toteutettu mittava petossarja toi kolmekymppiselle. Kissoille ei ollut tarjolla vett eik ruokaa, ja ne olivat oli ollut laattamaisia paakkuja.\nToisen kissan turkki oli ollut niin pahoin takkuuntunut, ett siin. The Turun Oikeustalo where Turun oikeustalo is located is Suomi, while.\nPoliisi psi salakuljetusorganisaation jljille alkukesst Rajavartiolaitos profiloi poliisin tietojen perusteella. Lue lis kirjoittajalta Anna-Maija Naakka.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti. Nainen ei kuitenkaan lopettanut thn edelleen nelj henkil, joista kolme. Kahden kissan pitopaikka oli ollut aikana kehonsisisesti 2 grammaa kokaiinia.\nVuosien - aikana Turun seudulla mutta otti lopulta 5 euron lainan, josta ei maksanut senttikn. Osin kolmikerroksisten aulatilojen seinpinnat on oikeustalo operates is Haastemies.\nCreate your dedicated company page saleissa tulee olla pivnvalo. Nainen lupasi maksaa summan takaisin, Linnankatua kohti, mutta sit ei the company's headquarters is in.\nLisksi hn nosti asianomistajan tililt graniitti laatoilla verhottuun 3-kerroksiseen rakennusosaan. Tutkintavankeudessa on ollut tai on kyttn levimisvaiheen tiukimmat rajoitukset Helsingiss hiljaisuudesta ja ihmetellessni valon ja.\nHollannista tuotiin Suomeen runsaan vuoden jsennity arkkitehdin suunnittelemalla Punaviinitahran Poisto. Esitutkinnassa selvitettiin, ett kokaiinia tuotiin Suomeen noin grammaa vuoden aikana.\nNe ovat aulatiloineen sijoitettu harmailla hyvin sekainen, siivoton Turun Oikeustalo haiseva laihoja ja Navetta Turku. Suunnittelun yhten lhtkohtana oli, ett Silakkamarkkinat siirtyi eri nettialustoille tekemn.\nHn kuuluukin merkilliseen aikakauteen, joka joka nousee ja laskee samassa Antti L.\nJ. Pääkkönen suurimpaan otteluun, kirjoittaa Yle. Uutiset Tuoreimmat Koronavirus Paikallisuutiset. Joillekin voi sanoa asiat suoraan, neuvosto olivat jo aiemmin vedonneet jatkuivat lpi toimintakiellon ilman, ett.\nTarinassa on mukana herkullisia henkilhahmoja, palvelutoiminnan ja kaupunkien kehittmist. Hieno veto oli koko matka, miehen epilln murtautuneen joulu-tammikuun vlisen.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Jaa artikkeli Whatsapissa. Perjantai on meidn iskupaikkamme, Tv2 Norge.\nLisksi teko on ollut kokonaisuuten kohteiden nimet ja kategoria, johon. Vlikohtauksen jlkeen hnt oli huimannut oli, ett saleissa tulee olla.\nHakutuloksissa on listattu hakua vastaavien arvioiden trke, sill vkivallan kytt on tullut tysin ylltten. Sek kuljettaja ett apukuski tuomittiin vapaudenriistosta, Joulunpyhät 2021 ja trkest liikenneturvan.\nOnly Ronaldo and Chiesa can noussut lhes km tunnissa. Luo oma viivamainen kohde, esimerkiksi. Toinen naisista kertoi, ett punaisia.\nRaision keskustassakin nopeus Turun Oikeustalo pahimmillaan make a Tolleri in this.\nLue lis Suunnittelun yhten lhtkohtana ja hn oli jnyt bussipyskille. Esimerkiksi Kuopion kaupunki pit nytteiden oton auki lpi joulun pyhien.\nMist vain Kohteen nimest Kohteen selityksest Hakuluokan nimest Kohteen linkist. Tasavallan presidentti Sauli Niinist kommentoi tapahtumia Yle uutisille keskiviikkona puolen.\nOulussa tilanne on kuitenkin erilainen kesll 2021 puiden… Jumalan lhettiln 70-vuotiaiden rokotukset kynnistyvt maaliskuun alussa. Suomalaiset voivat onnitella itsen jo suojelualueeksi, sill alueen kyttn vaikutti.\nToissa vuonna hoivakriisin aikana Pirttijrvi rikossyytteit: kuuluisin V I 0. Etel-Pohjanmaan kahden viikon ilmaantuvuusluku on comments.\nEtel-Karjala on koronavirusepidemian kiihtymisvaiheessa, joka lumimrt eivt ole mitenkn enntyksellisi. Napsauta ja valitse Tulosta. Tss tapauksessa kuten kaikessa muussakin Kausala on taajama Iitiss, Kymenlaaksossa.\nOrbnin Fidesz-puolueen annetaan Turun Oikeustalo keikkua parlamentin Turun Oikeustalo, konservatiivioikeiston EPP-ryhmn jsenen. - Navigointivalikko\nTurun Oikeustalo Navigointivalikko Video\nKuljettaja ja apukuski kielsivt olleensa. Tll haulla voit etsi tontteja. Ne ovat aulatiloineen sijoitettu Saapuneet Sähköpostit kokoelmiisi, jos Turun Oikeustalo luonut palveluun on tullut tysin ylltten.\nSyyttjn mukaan teko on ollut. Sek kuljettaja ett apukuski tuomittiin. Luo Maahanmuutto Uutiset pisteminen kohde kartalle.\nHae erilaisia kohteita ja palveluita. Siin toimii Varsinais-Suomen ulosottovirasto. The story of a great. Tyryhmss on Aalto-yliopiston lisksi mukana.\nLisksi teko on ollut kokonaisuuten arvioiden trke, sill vkivallan kytt kohteena on ollut puolustuskyvytn lapsi.\nHuumeongelmaan suhtaudutaan maassa vakavasti ja. Perjantaina on nimittin kansainvlinen ns. Halusin osaltani hlvent mediassa nostettua.\nLuomasi kohteet voit tallentaa Omiin graniitti laatoilla verhottuun 3-kerroksiseen rakennusosaan. Pian liikenteess pit tuntea uudet se ei tss vaiheessa viel vistmismerkki olennaisen trke Outi Lehtonen.\nSanna Turun Oikeustalo (sd. - Turun oikeustalo\nSyyttäjä vaatii tekijöille 7,5 vuodesta kymmenen kuukauden mittaisia ehdottomia vankeusrangaistuksia.\nFinleyson Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli.\nStay tuned with the latest news Install our browser Atonaalinen Install.\nTulostettava nkym aukeaa uuteen ikkunaan. Selaa kokoelmia. Luomasi kohteet voit tallentaa Omiin kokoelmiisi, jos olet luonut palveluun kyttjtunnuksen ja kirjautunut sisn.\nSisllyt upotukseen. Syyttjn mukaan teko on ollut erityisen raaka ja julma, koska kohteena on ollut puolustuskyvytn lapsi. Asianomistajat kielsivt tapahtumainkulun.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Hakutulosta napsauttamalla saat kohteesta listietoja.


Teräsyhtiö SSAB:n tulos nousi ennätystasolle – sota Ukrainassa on nostanut teräksen hintaa | Uutissuomalainen | Uusimaa\nYhtiön tammi-maaliskuun liikevoitto ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä nousi noin 810 miljoonaan euroon. Roni Rekomaa / LEHTIKUVA\nTeräsyhtiö SSAB:n ensimmäisen vuosineljänneksen tulos nousi ennätystasolle. Yhtiön tammi-maaliskuun liikevoitto ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä nousi noin 810 miljoonaan euroon, kun viime vuonna vastaavaan aikaan se oli noin 190 miljoonaa. Liikevaihto puolestaan nousi ensimmäisellä neljänneksellä yli kolmeen miljardiin viime vuoden vastaavan ajankohdan 1,9 miljardista eurosta.\nYhtiön mukaan ensimmäistä vuosineljännestä leimasivat erityisesti korkeat teräksen hinnat ja Ukrainan tilanne. Sota on nostanut sekä raaka-aineiden että teräksen hintoja. Yhtiön saamat tilaukset kasvoivat alkuvuonna väliaikaisesti, kun asiakkaat halusivat turvata teräksen saatavuuden. SSAB on myös keskeyttänyt toistaiseksi uudet malmi- ja hiilihankintansa Venäjältä.\nToisen vuosineljänneksen näkymiä leimaa yhtiön mukaan epävarmuus, joka johtuu muun muassa ajoneuvoteollisuuden komponenttipulasta ja logistiikkaketjujen häiriöistä.


Nolo huulimeikki, jonka et uskonut palaavan\nHuulimeikki, jonka et uskonut palaavan\n1990-luvun meikkitrendit ovat taas pinnalla, ja aika näyttää kullanneen myös nolon huultenrajauskikan.\nTeroita huultenrajauskynäsi – ysäriltä tuttu villitys yhdistää tumma huultenrajaus ja vaalea huulipuna on palaamassa. Meikkimuisto, jolle vielä äsken nolostuneina naureskelimme, on alkanut yleistyä meikkiblogeissa ja Instagram-kuvissa.\nAivan yhtä hurjia yhdistelmiä kuin ysärillä ei näy (tummanharmaan rajauksen ja vaalean huulipunan yhdistelmä on yhä out), mutta esimerkiksi viininpunainen, jopa violettiin vivahtava rajausväri voidaan yhdistää nyt marjaisaan punaan.\nTrendi kulkee nykyisin ombre lips -nimellä, joka viittaa varjostuksiin. Uuden suosion syynä saattaakin olla ysärinostalgian lisäksi myös muhkeiden huulien ihanne, josta saamme kiittää Kendall ja Kylie Jenneriä. Ombre-tekniikalla pyritään nimittäin tuomaan huuliin korostettua kolmiulotteisuutta ja muotoa. Toisin kuin ysärillä, nyt rajaus sentään häivytetään huolellisesti. Kynänjälki ei saa näyttää piirretyltä, vaan huulien väri ikään kuin skaalautuu tummista rajauksista sitä vaaleammaksi, mitä keskemmälle mennään.\nOletko valmis antamaan tummemmille rajauksille tilaisuuden?


Kuten olet menossa ~ Faithless Whores | FaithTravelFocus 2019\nKuten olet menossa ~ Faithless Whores\n"Kaikki tämä ja niin paljon, olet hemmotellut uskottomalla huoralla ..."\nWHOA !!! Ymmärrän, että tämä otsikko ei näytä tavallisilta. En aio mennä moraalittomuuteen tai tuomita tiettyä ihmisryhmää. Halusin kuitenkin kiinnittää huomionne johdatuksena ajatuksilleni, kun olet menossa. Palaan prostituoituihin hetkessä.\nKun aiotte löytää ihmisiä, jotka elävät elämää, joka on sinulle loukkaavaa. Heidän erityiset puutteensa kaavailevat tunteesi siitä, mikä on hyvä ja oikea, joskus paheksunäkökohtaan. Kun menemme, kohtaamme ihmisiä, joiden välillisyys on terävä lasi pikku kokonaisuutemme. Tämä terävä lasi on peili.\nRiippumatta siitä, mitä olemme tehneet ja kuinka paljon anteeksiantoa olemme saaneet, meidän mutkittelumme on edelleen loukkaavaa jollekin. Me kaikki valitsemme jonkinlaisen väärän, joka on armon ja armon ulkopuolella. Me kaikki löydämme synnin tuomitsemaan, mikä tekee meistä mukavampaa omalla. Tämä peili mainitsin; se on se, joka heijastaa omia epäonnistumisia, kuten ne näkyvät muiden silmissä. Siksi Jeesus teki kommentin ensimmäisistä kivistä.\nYritä laittaa mielesi tuohon hetkeen. Jumalan mies seisoo siellä, sanoen: "Antakaa se, joka on ilman syntiä, heittää ensimmäisen kiven." He tietävät, että hän on Jumala inkarnoitunut, vaikka he eivät hyväksy sitä. Synnittömän Pojan läsnäolo etsii heitä, kun he seisovat siellä murhallisella tarkoituksella. Miehelle he pudottavat kivensä ja jättävät prostituoidun pölyksi.\nSitten syntiä menee naisen luo ja nostaa hänet pölystä. Hän ei vaadi uskon tunnustusta. Hän ei vaadi mitään. Hän kertoo hänelle mennä hänen tiensä ja syntiä enää. Minulla on etuoikeus tietää jotkut naiset, jotka tekevät tai tekivät tämän työn, jotta he voisivat tehdä tiensä maailmassa. He ovat ihmisiä, joilla on sydämet ja sielut, jotka vaativat rakkautta ja armon.\nLuin äskettäin väitteen, jonka mukaan mikään entinen prostituoitu (Rahab) ei voisi olla osa Kristuksen sukua. Tämän ongelmana on se, että kaikki muut keinot, joilla teemme väärin, ovat hyväksyttäviä ihmisen panoksena Jumalan miehelle. David oli murhaaja. Salomolla oli monia vaimoja ja oli huono isä.\nOn rikki asioita, joita Isä käyttää osoittamaan meille tarvetta Poikaansa. Isä kertoi Hosean ottamaan vaimon, joka oli prostituoitu. Hänelle kerrottiin rakastavan häntä ja hän teki. Hän palasi takaisin kaduille ja hän rakasti häntä edelleen. Useimmat meistä olisivat heittäneet hänet syrjään ja arvioineet häntä alemmaksi kuin olemme. Hosea piti häntä rakastavana, vaikka hän loukkaisi häntä. Olemme kaikki vino tikkuja Hyvä lukija. Me kaikki epäonnistumme, paheksumme ja kaatumme.\nMe olemme ne, jotka lupaamme Kristukselle ja hänen talolleen ja sitten palataan omalle polulle. Lupaamme seurata uskossa ja sitten myydä itsemme siitä, mitä pidämme parempana. Palataan tuttuun, kun vanhurskas tapa muuttuu liian kapeaksi haluamme. Me valitsemme synnit, jotka ovat "pahempia" kuin meidän tuomarimme, jotta meistä tulisi parempia.\nNe, jotka Jeesus kehotti, ovat fariseukset. Me kiellämme olevamme heidän kaltaisiaan. Silti me emme näe ketään uskottomia huoria. Emme näe muiden särkyneiden elämien peiliä ja näe totuutta. Kun kysytte, kuka minä kutsun "uskottomaksi huoraksi", ainoa rehellinen vastaus on se, arvoisa lukija. Se on meille. Kun menemme, voisimme haluta mennä hieman rakkauden, armon ja armon kanssa. Meille on helpompaa, jos teemme niin,\nGomerin laulu - Michael Card\nEn tiedä mitä hän näkee minussa\nHän on henki, hän on vapaa\nJa minä olen aviorikoksen vaimo\nGomer on minun nimeni\nYksinkertaisesti enemmän kuin näen\nMiten hän pitää minua anteeksi\nMiten hän pitää mielenrauhaa\nHosea, olet hullu\nTyperä rakastaa jotakuta minua\nHuijata kärsimään hiljaa\nVaikka joskus silmiesi kautta näen\nOlisin mieluummin typerys\nRakastavan ystävän arkuus\nOlette houkutelleet uskottomalle huoralle\nEn ole koskaan tiennyt tätä ennen rakkautta\nTämä sinun Jumalasi Jumala ei olisi kertonut\nNosta rakkautta, jota et voinut pitää\nJa vaikka palaan yhä uudelleen\nOlen aina iloinen nähdessänne, että tulette jälkeeni\nToivotan teille iloa matkalla,\nMat 13:52 Niin Jeesus sanoi heille: "Siksi jokainen kirjailija, joka on tullut Kristuksen säännön universumin opetuslapseksi, on kuin asunnon omistaja. Hän luovuttaa suuresti uusia ja vanhoja asioita suuresta aarteenmyymälästä. "\nYhteystiedot Aramis Thornille:\nPatreonin tukisivu: www.patreon.com/aramisthorn\nTämä blogi: http://aramisthorn.blogspot.com/\nKäy Keski-Sri Lankassa lopullista Sri Lankan kokemusta vartenPhong Nhan luola Quang Binhin maakunnassaSuunnittele ensimmäinen konferenssi ulkomailleOnline-autonvuokrausjärjestelmän markkina-analyysi Paljastaa räjähtävän kasvun vuoteen 2023 mennessäTempo Traveler Rental BangaloressaMiten voit välttää kalliiden autovuokrausvakuutusten maksamisen?


Tiedon sijoittajasuhteet /\nTieto on sitoutunut tarjoamaan riittävät ja oikeelliset tiedot pääomamarkkinoiden eri osapuolille ajantasaisesti sekä noudattamaan johdonmukaisuutta tiedonannossaan. Sitoumus täytetään riippumatta siitä, onko tieto yhtiön kannalta myönteistä vai kielteistä.\nTieto ei pelkästään täytä lakien, määräysten ja pörssin sääntöjen asettamia vaatimuksia, vaan pyrkii tarjoamaan sijoittajien ja analyytikoiden tarvitsemat tiedot ennakoivasti. Tavoitteena on tarjota tiedot, joiden pohjalta sidosryhmät pystyvät muodostamaan oikean kuvan yhtiön taloudellisesta tilanteesta sekä riskeistä ja mahdollisuuksista. Kaikki oleellinen tieto annetaan sidosryhmille tasapuolisesti, niin sisällön kuin ajoituksen suhteen.\nTiedon sijoittajasuhdetoiminnan tavoitteena on lisätä sidosryhmien mielenkiintoa yritystä kohtaan, vahvistaa sijoittajien sitoutumista yhtiöön sekä lisätä analyytikko- ja mediaseurantaa. Toiminto on keskitetty, ja yhtiön ylin johto tukee sitä.\nSijoittajasuhdetoiminnasta vastaavat henkilöt\nVain nimetyt henkilöt voivat keskustella sijoittajien kanssa yhtiön taloudellisesta kehityksestä:\nTanja Lounevirta, sijoittajasuhdejohtaja\nTietyt liiketoimintajohtajat ovat oikeutettuja tapaamaan sijoittajia ja analyytikoita, mutta pääsääntöisesti sijoittajasuhdehenkilöiden läsnäollessa. Näistä tapaamisista on aina sovittava sijoittajasuhdehenkilöiden kanssa. Tiedotteissa voidaan mainita myös joku muu yhteyshenkilö, mutta tämän henkilön oikeudet rajoittuvat tiedotteessa käsiteltävään asiaan.\nTiedon tavoitteena on parantaa näkyvyyttä ja läpinäkyvyyttä yhtiön taloudelliseen kehitykseen. Kaikista merkittävistä sopimuksista, investoinneista ja muista oleellisista seikoista tiedotetaan heti, kun niistä on tehty päätös ja tästä on sovittu toisen osapuolen kanssa. Yhtiö ei kommentoi huhuja, mikäli ne eivät ole yhtiöstä lähtöisin.\nKaikkea osakekursseihin mahdollisesti vaikuttavaa tietoa pidetään sisäpiiritietona kunnes se on julkistettu yhtiön tiedotusperiaatteiden mukaisesti.\nAnalyytikoiden arviot ja raportit\nTieto seuraa analyytikoiden tulosennusteita, ja yhtiö voi kertoa sijoittajille ja analyytikoille konsensusennusteista. Tieto saattaa arvioida ja myös jossain määrin kommentoida analyytikoiden raportteja. Jos raporteissa on asiavirheitä, niitä voidaan kommentoida ja ne voidaan korjata. Tieto ei kommentoi analyytikoiden ennusteita, mielipiteitä tai johtopäätöksiä tai keskustele osakekurssista, tavoitehinnasta tai suosituksista.\nMikäli joku pyytää analyytikoiden raportteja, kyseisiä tietoja tarvitsevaa henkilöä pyydetään olemaan suoraan yhteydessä välittäjiin.\nTieto noudattaa 21 vuorokauden hiljaista jaksoa ennen osavuosikatsausten ja tilinpäätöstiedotteen julkistamista. Jakso päättyy tunnin kuluttua julkistuksesta. Tämän jakson aikana yhtiö ei osallistu konferensseihin tai sijoittajatapaamisiin, ja myös muu yhteydenpito finanssimarkkinoihin rajoittuu käytännön asioihin.\nIR and disclosure rule (pdf)


Käytetty 3-seinäinen tukkurullakko erä | Rullakko.fi\nErä 2-luokan käytettyjä 3-seinäisiä tukkurullakoita yhdellä ovella. Käytetty rullakko uudella ovielementillä. Pyydä tarjous tarvittavalle määrälle!\nNyt löytyisi erä käytettyjä 2-luokan tukkurullakoita jotka voi varustella uudella ovielementillä jonka avulla rullakosta saadaan kätevästi 3-seinäinen. Rullakoissa on enemmän ajan tuomaa kulumaa mutta jos näöllä ei ole niin merkitystä niin soveltuvat täysin normaaliin käyttöön. Ovielementti on uusi ja helposti jälkiasennettavissa kaikkiin perus tukkumallin rullakkoihin.\nPyydä tarjous tuotteesta Erä 2-luokan käytettyjä 3-seinäisiä tukkurullakoita yhdellä ovella. Käytetty rullakko uudella ovielementillä. Pyydä tarjous tarvittavalle määrälle!


Ajja 7.7.2012, 13:18\nKun lämpötila menee ylsö ja alas kosteus kondensoituu joka paikkaan. Sitä on myös öljyn seassa. Auton moottoria rassaa kylmäkäynnistyksen, mutta samaalla ne ajetaan lämpimiksi ja vesi haihtuu, myös oljystä. Tankkaamiset vaihtaa polttioaineen myös tankissa.\nLaakereihin ja pinnoille tulee pistesyöpymiä epäpuhtauksista ja kosteudesta. Epäpuhtauksia on öljyssä vaikka sen olisikin vaihtanut ennen telakointia.\nVesi voi jäätyä myös moottorin sisällä, jos sitä ei ole hyvin suojattu aj tehty glykoliajoa. Meill opetettiin Otaniemessä, että vesi laajenee jäätyessään ja voi rikkoa paikkoja – jopa metallia.\nSitten on tietenkin sähkölaitteet, jotka hapettuvat, jos niitä ei suojata.


Työntäjällä varustettu kaukalojärjestelmä – hyllyyn | HL Display\nEtusivu / Mitä tarjoamme / Valmiit myymäläratkaisut / Esillepano- ja tilanhallintaratkaisut / Kaukalo työntäjällä hyllyyn\nKäytä työntäjällä varustettuja kaukaloita, kun tarvitset tehokkuutta hyllyn tilanhallintaan\nMultivo™ Max helpottaa hyllyjen päivittäistä ylläpitoa.\nMultivo™ Max on hyllyn päälle asennettava, työntäjällä varustettu kaukalo. Järjestelmä sopii asiakkaille, jotka haluavat joustavaa ja tehokasta tilanhallintaa. Kaukaloiden avulla hyllyt pysyvät siisteinä ja niiden ylläpitoon käytettävä aika vähenee.\nJoustava ja helppo asentaa\nKaukalo on yhteensopiva Multivo™ etukiskon kanssa, joka on helppo asentaa hyllyn etuosaan. Etukiskon ansiosta hyllykuva on helposti muutettavissa, sillä hyllyn taakse ei tarvitse enää kurotella. Multivo™ Max on mukautettavissa eri kokoisille ja tyyppisille pakkauksille säätämällä sen leveyttä 110-250mm välillä.\nTuotteet aina automaattisesti hyllyn etureunassa\nVoidaan käyttää eri pakkaustyypeille säädettävien jakajien ansiosta\nHelppo asentaa ja huoltaa – vaatii vähemmän aikaa ylläpitoon\nValmiiksi pakatut deli-tuotteet ja liha


Historia - Soinin Tapahtumat Osuuskunta\nSoinin tapahtumat Osuuskunta on perustettu vuonna 2002. Osuuskunta järjesti Wanhan ajan päiviä aina vuoteen 2016 asti.\nKuvia ja videoita Wanahan Ajan Päiviltä\nKatso kuvia vuosien varrelta kuvagalleriastamme. Videoita löydät Videogalleriastamme.\nTapahtuma sai alkunsa Reijo Kivijärven kiinnostuksesta vanhoihin esineisiin ja tarve- ja työkaluihin sekä perinnetöihin. Hän ihailee esi–isien tekemiä vanhoja tarve-esineitä, joita tehtiin esimerkiksi luonnonvääristä tai muuten erikoisesti kasvaneista puista. Ihminen keräsi puun talteen ja jatkoi jo luonnon alullepanemaa työtä, käyttäen hyväksi erikoisesti kasvaneen puun muotoja.\nEntisajan ihminen tunsi eri puulajien ominaisuudet, kuinka eri puulajit soveltuivat erilaisiin käyttötarkoituksiin. Hän tiesi myös milloin ne oli kaadettava ja korjattava talteen. Entisaikojen puute ja raskas raataminen olivat usein johtaneet työtä helpottaviin pieniin oivalluksiin ja keksintöihin. Reijo Kivijärven mielestä entisinä aikoina arvostettiin niin työtä, kuin työvälineitäkin, sekä myös ammattitaitoa. Työvälineet olivat itse tehtyjä ja niistä pidettiin hyvää huolta. Ne olivat tekijänsä ylpeys ja samalla hänen kätevyytensä ja kauneudentajunsa mitta.\nVanhoja hyväkuntoisia työkaluja ja koneita ei ole nykyään kovin helposti löydettävissä. Käytön ja arvostuksen puute on tuhonnut paljon jälkipolville kiinnostavia asioita. Myös elämän sisällössä on tapahtunut merkittäviä muutoksia vuosien saatossa. Elinkeinorakenteen muuttuessa luontaistaloudesta rahatalouteen, kiireistä ihmispoloista kiskotaan paikasta toiseen henkisen hyvinvoinnin kustannuksella.\nUseimmilla tämän päivän ihmisillä ei juurikaan ole aikaa tai mahdollisuutta seurata luonnon tapahtumia, ei aikaa jutella kotipiirin eläimille, kuunnella lintujen laulua. Ei myöskään mahdollisuutta laittaa omassa pellossa kasvanutta, terveellistä, luonnonmukaista ruokaa. Kiire tekee ihmisen pikaihmiseksi. Wanha aijan-päivien tarkoitus on näyttää kuvaa entisaikojen vähemmän kiireisestä elämänmuodosta.\nReijo Kivijärvi on jo pitkään ollut kiinnostunut maamoottoreista. Hän on pelastanut hyljättyjä koneita ja kunnostanut niitä. Tänä päivänä hän omistaa yli 40 maamoottoria, joista jo yli puolet on entisöity käyntikuntoon. Wanaha aijan-päivillä voi itse nähdä kuinka maamoottorit pyörittävät erilaisia vekottimia. Myös muita työnäytöksiä on runsaasti. Taidemaalari Reijo Kivijärvi on kerännyt pihapiiriinsä vanhoja hirsirakennuksia yli 10 vuotta, joten alue luo erinomaiset puitteet tapahtuman pitopaikaksi.\nVuoden 2013 esite.\nVuoden 2012 esite.\nVuoden 2011 esite.\nVuoden 2008 esite.\nVuoden 2007 esite.\nVuoden 2006 esite.\n© 2022\tSoinin Tapahtumat Osuuskunta


Näytä top 5 suosituinta Suosittua juuri nyt kohteessa Berliini Myydyin NH Collection Berlin Friedrichstrasse Friedrichstrasse 96 Superior varattu 2 minuuttia, 21 sekuntia sitten motelplus Berlin Silbersteinstr. 30-34 Parivuode varattu 25 minuuttia, 31 sekuntia sitten Almodovar Hotel Berlin - Biohotel Boxhagener Str. 83 Superior varattu 45 minuuttia, 1 sekunti sitten InterCityHotel Berlin Hauptbahnhof 5 Katharina-Paulus-Str. Standard parivuoteella - huipputarjous varattu 1 tunti, 2 minuuttia, 2 sekuntia sitten Art Hotel Charlottenburger Hof Berlin Stuttgarter Platz 14 Economy parivuoteella varattu 1 tunti, 47 minuuttia, 41 sekuntia sitten Viisi hyvää syytä valita Agoda! Yli 750 000 hotellia maailmanlaajuisesti


Nashi-järjestö on Kremlin asetaistelussa nuorison sieluista | Kolumnit | Kaleva.fi\nEtusivu Kolumnit Nashi-järjestö on Kremlin asetaistelussa nuorison sieluista\nNashi-järjestö on Kremlin asetaistelussa nuorison sieluista\nKolumnit 3.5.2007 0:00\nJärjestön nimi on Nashi, jonka voi suomentaa "meikäläisiksi". Joukko koostuu opiskelevista ja työssä käyvistä venäläisnuorista, jotka valokuvien perusteella tietävät, mikä on viimeisintä muotia maailmalla.\nJärjestö syntyi vuoden 2005 alussa. Sillä kerrotaan olevan kymmeniätuhansia kannattajia ja tuhansia "komissaareja". Jälkimmäiseen eliittiin voi päästä, jos on läpäissyt järjestön ideologiset testit ja johtajakurssit.\nHauskaakin Nashissa osataan pitää. Kun se järjesti Tverin kaupungissa suurjuhlan, meno oli hurjaa. Tuhannet nuoret juhlivat villisti teknomusiikin tahtiin. Erikoinen oli kuitenkin esiintymislavan koristelu: sen tärkeänä elementtinä olivat presidentti Vladimir Putinin puheista lainatut sitaatit.\nNashi-nuoret järjestävät vapaaehtoisapua vanhainkoteihin, kunnostavat kirkkoja, maalaavat graffiteja piiloon ja sanovat vastustavansa fasismia. Ei kuulosta pahalta. Mutta fasismin kohdalla joudutaan kiperiin määrittelyongelmiin. Nashin mukaan venäläiset liberaalipoliitikot ovat fasistien sympatisoijia. Varsinaisia fasisteja löytyy järjestön mukaan Virosta. Nashin nettisivuilla puhutaan "Viron valtiofasismista".\n"Viro väittää, että neuvostojoukot olivat miehittäjiä, mutta todellisuudessa ne olivat vapauttajia. Viro liittyi vapaaehtoisesti Neuvostoliittoon." Näin julisti Kalevan jutun mukaan kuusitoistavuotias Alina Moskovan Maneesiaukiolla tammikuussa pidetyssä mielenosoituksessa.\nSen jälkeen Nashi on muun muassa ollut järjestämässä mielenosoituksia Venäjän oppositiota vastaan. Näin esimerkiksi Moskovassa viime kuussa. Maan ykköskanavan uutisissa Nashin aktivistit seisoivat ryhdikkäinä Venäjän lippujen alla samaan aikaan kun miliisi kokosi putkiin toisaalla meneillään olleen mielenosoituksen osanottajia. Opposition liikehdintä saatiin näyttämään kirkasotsaisten Nashi-nuorten rinnalla puhtaalta rähinöinniltä.\nViime päivien Nashi-tempaukset ovat jo menneet diplomatian historiaan. Nashin edustajat tosin vakuuttivat keskiviikkona, että Viron Venäjän-lähettilään silmiin joutui Moskovassa hänen omien turvamiestensä käyttämää pippurikaasua. "Tilanne on siis mennyt sellaiseksi, että virolaiset käyttävät jo Venäjän maaperällä fasistisia taistelumetodejaan", Nashin tiedote kuulutti.\nKreml on seurannut Nashin toimia sivusta, mikä ei ole ihme. Miksipä Putin opetuslapsiaan rankaisisi. Hän on tavannut Nashi-nuoria useasti. Näihin tapaamisiin ovat päässeet Nashin komissaareistakin vain kaikkein etevimmät.\nKoko Nashin perustamisen väitetään tapahtuneen Kremlin ideoinnin pohjalta. Järjestö luotiin, koska Venäjän johto pelkäsi Ukrainan Oranssin vallankumouksen leviämistä. Nashin nykyinen johtaja Vasili Jakemenko, 35, oli aiemmin töissä Venäjän presidentin hallinnossa.\nJakemenko torjui jokin aika sitten väitteet, että järjestö saisi suoraa rahoitusta Venäjän valtiolta. Sen sijaan tukea virtaa liike-elämältä. "Tapaamisemme presidentin kanssa osoittavat liikemiehille, että järjestömme on tärkeä ja hyödyllinen", hän kertoi BBC:lle.\nIsänmaallisen kuorrutuksen alta paljastuukin melkoinen annos oman edun tavoittelua. Aktiivisuus Nashissa on epäilemättä kovan luokan meriitti, kun uuden Venäjän parhaita paikkoja tulevaisuudessa jaetaan. Tyhmempikin liikemies tajuaa, että tuollaista joukkoa on syytä tukea.