2 2 (43) Viimeinen neljännes: Strategisessa uudelleenjärjestäytymisessä edistyttiin merkittävästi, orgaaninen kasvu ja kannattavuuden paraneminen jatkui Paper-segmentissä Orgaaninen liikevaihdon kasvu oli 1 % paikallisissa valuutoissa. Raportoitu liikevaihto laski 2 % ja oli 545,2 miljoonaa euroa (558,5) epäsuotuisten valuuttakurssimuutosten vuoksi. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 34,5 miljoonaa euroa (34,1) ja liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä oli 6,3 % (6,1 %). Brasilian saostuskemikaaliliiketoiminnan myynti saatettiin loppuun ja muurahaishappoliiketoiminnan sekä Tanskan jakeluliiketoiminnan myynnistä allekirjoitettiin sopimus. Raportoitu osakekohtainen tulos laski -0,33 euroon (-0,27) pääasiassa 76,5 miljoonan euron (61,1) kertaluonteisien erien vuoksi. Vuosi 2013: Myyntimäärät kasvoivat ja kannattavuus parani, osinkoa ehdotetaan jaettavaksi 0,53 euroa osakkeelta Orgaaninen liikevaihdon kasvu oli 3 % paikallisissa valuutoissa. Raportoitu liikevaihto oli miljoonaa euroa (2 241). Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 6 % ja oli 164,2 miljoonaa euroa (155,5) ja liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 7,4 %:iin (6,9 %). Osakekohtainen tulos ilman kertaluonteisia eriä laski 0,70 euroon (0,77) pääasiassa osakkuusyhtiöistä saadun tulososuuden heikkenemisen vuoksi. Raportoitu osakekohtainen tulos laski -0,21 euroon (0,12) pääasiassa yhteisyritys Sacthlebenin osakkeiden myynnistä tehdyn 23 miljoonan euron alaskirjauksen, osakkuusyhtiöistä saadun alhaisemman tulososuuden ja kohonneiden verojen seurauksena. Hallitus ehdottaa vuoden 2014 yhtiökokoukselle 0,53 euron osinkoa (0,53) osakkeelta eli jaettavaksi yhteensä 81 miljoonaa euroa (81), joka vastaa 76 % (69 %) tilikauden tuloksesta ilman kertaluonteisia eriä. Kemira odottaa vuoden 2014 liikevaihdon paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien olevan jonkin verran korkeampi vuoteen 2013 verrattuna ja liikevoiton ilman kertaluonteisia eriä olevan korkeampi vuoteen 2013 verrattuna. Kemiran vuoden 2014 näkymiä on käsitelty lähemmin sivulla 29. Kemiran toimitusjohtaja Wolfgang Büchele: Kemiran orgaaninen liikevaihto ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä paranivat hieman vuoden viimeisellä neljänneksellä. Kahdesta kasvuun fokusoivasta segmentistä, Paper-segmentin orgaaninen liikevaihto nousi yli 10 % ja liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä nousi yli 20 %. Oil & Mining segmentin vaatimaton kolmen prosentin kasvu ja kannattavuus ei täyttänyt odotuksiamme. Tästä syystä olemme käynnistäneet toimenpiteitä saadaksemme Oil & Mining liiketoiminnan takaisin sen strategian mukaiselle kasvu-uralle. Lisäksi 3F-yhtiön ostoprosessi saatiin päätökseen, mikä vahvistaa merkittävästi asemaamme polymeerimarkkinoilla. 3F:n vaikutus kannattavuuteen jäi viimeisellä vuosineljänneksellä odotettua vähäisemmäksi, sillä yksi tuotantolaitos jouduttiin tilapäisesti sulkemaan, ja etenkin toimintojen yhdistämisestä koituneet kustannukset kasvoivat ennakoitua suuremmiksi. Yrityskaupan uskotaan kuitenkin tarjoavan tuntuvia synergiaetuja raaka-aineiden hankinnassa, logistiikassa ja kiinteiden kustannusten osalta. Municipal & Industrial -segmentin liikevaihtoon vaikuttivat useat strategiset hankkeet, kuten EMEA-alueella toteutettu uuden liiketoimintamallin käyttöönotto ja useat yritysmyynnit, joiden odotetaan kohentavan segmentin kannattavuutta. ChemSolutions-segmentin muurahaishappoliiketoiminnan myynti saataneen päätökseen vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä. Jäänestoaineiden heikko kysyntä vaikutti\n3 3 (43) ChemSolutionsin orgaaniseen liikevaihtoon viimeisellä neljänneksellä. Yritysmyynnit yhdessä Fit for Growth -ohjelmaan liittyvien toimenpiteiden kanssa selkeyttivät toimintaamme ja vahvistivat tasettamme huomattavasti vuonna Nämä toimet olivat välttämättömiä, jotta voimme parantaa ydinliiketoimintojemme kilpailukykyä sekä tukea pitkän aikavälin tuloskehitystä. Kun yritysmyynnit on saatu päätökseen, Kemiran muutos ainoastaan veden laadun ja määrän hallintaan keskittyväksi yhtiöksi on valmis. AVAINLUVUT (VUODEN 2012 LUVUT ON JÄRJESTELTY UUDELLEEN ) Milj. euroa 10-12/ / / /2012 Liikevaihto 545,2 558, , ,9 Käyttökate ilman kertalunteisia eriä 58,0 57,4 251,9 249,4 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä, % 10,6 10,3 11,3 11,1 Käyttökate -11,2 15,7 141,9 179,9 Käyttökate, % -2,1 2,8 6,4 8,0 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 34,5 34,1 164,2 155,5 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, % 6,3 6,1 7,4 6,9 Liikevoitto -38,9-37,1 42,6 33,1 Liikevoitto, % -7,1-6,6 1,9 1,5 Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksista -0,1-5,7-1,1 11,2 Rahoitustuotot ja -kulut -7,7-4,1-39,0-15,7 Voitto ennen veroja -46,7-46,9 2,5 28,6 Tilikauden tulos -48,7-40,4-25,9 22,4 Osakekohtainen tulos, euroa -0,33-0,27-0,21 0,12 Osakekohtainen tulos ilman kertaluonteisia eriä, euroa 0,17 0,13 0,70 0,77 Sidottu pääoma* 1 366, , , ,0 Sidotun pääoman tuotto* 3,0 2,6 3,0 2,6 Investoinnit 105,0 18,5 197,5 134,1 Rahavirta investointien jälkeen -18,5 9,4 195,7 71,8 Omavaraisuus, % kauden lopussa Velkaantuneisuus, % kauden lopussa Henkilöstö kauden lopussa *12 kuukauden liukuva keskiarvo (Sidotun pääoman tuotto, % perustuu raportoituun liikevoittoon) Tunnuslukujen laskentakaavat ovat luettavissa osoitteessa > Sijoittajat > Taloustieto. Vuoden 2012 vertailuluvut on joidenkin tulostietojen osalta esitetty suluissa. TALOUDELLINEN TULOS, LOKA JOULUKUU 2013 Kemira-konsernin liikevaihto laski 2 % ja oli 545,2 miljoonaa euroa (558,5). Orgaaninen liikevaihdon kasvu oli 1 %. Paper- ja Oil & Mining -segmenttien myyntimäärät kasvoivat, kun taas Municipal & Industrial- ja\n4 4 (43) ChemSolutions-segmenttien myyntimäärät laskivat. Vuoden 2012 viimeiseen neljännekseen verrattuna myyntihinnat pysyivät Paper- ja Municipal & Industrial -segmenteissä ennallaan mutta laskivat hieman Oil & Mining- ja ChemSolutions-segmenteissä. Yritysostoilla oli 3 % positiivinen vaikutus liikevaihtoon ja yritysmyynneillä 3 % negatiivinen vaikutus. Valuuttakurssimuutoksilla oli -3 % vaikutus. Paper-segmentin liikevaihto kasvoi 8 % ja oli 272,5 miljoonaa euroa (251,7). Liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa yritysostot ja myynnit pois lukien oli 12 % johtuen myyntimäärien kasvusta kaikilla alueilla. Myyntihinnat nousivat aavistuksen vuoden 2012 viimeiseen neljännekseen verrattuna. Valuuttakurssimuutosten vaikutus liikevaihtoon oli -3 %. Soto Industriesin osto vuoden 2013 syyskuussa ei juuri vaikuttanut liikevaihtoon. Municipal & Industrial -segmentin liikevaihto laski 13 % ja oli 152,4 miljoonaa euroa (175,4). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien supistui 11 % pääasiassa EMEA-, NAFTA- ja SA-alueiden myyntimäärien laskun seurauksena. Toimintojen myynti Tanskassa, Romaniassa ja Brasiliassa pienensi liikevaihtoa 4 % ja 3F:n hankinta kasvatti sitä 4 %. Valuuttakurssimuutosten vaikutus liikevaihtoon oli -2 %. Oil & Mining -segmentin liikevaihto kasvoi 9 % ja oli 78,5 miljoonaa euroa (72,1). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien kasvoi 3 %, koska myyntimäärien edelleen jatkunut kasvu NAFTA-alueella kompensoi lievästi laskeneiden myyntihintojen vaikutusta. 3F:n hankinta kasvatti liikevaihtoa 10 %. Valuuttakurssimuutoksilla oli -4 % vaikutus. ChemSolutions-segmentin liikevaihto laski 30 % ja oli 41,8 miljoonaa euroa (59,3). Merkittävin syy tähän oli elintarvike- ja lääketeollisuuden liiketoimintojen myynti, jonka vaikutus oli -22 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien laski 7 %, koska jäänpoistoaineiden myynti lentokentille väheni merkittävästi Euroopan leudon säätilan vuoksi vuoden 2012 vastaavaan jaksoon verrattuna. Liikevaihto, milj. euroa 10-12/ /2012 Muutos-% Paper 272,5 251,7 8 Municipal & Industrial 152,4 175,4-13 Oil & Mining 78,5 72,1 9 ChemSolutions 41,8 59,3-30 Yhteensä 545,2 558,5-2 Liikevoitto oli -38,9 miljoonaa euroa (-37,1) pääasiassa aiempaa suurempien kertaluonteisten erien vuoksi. Liikevoittoon vaikuttavat kertaluonteiset erät olivat -73 miljoonaa euroa (-71). Kemiran rauta- ja alumiinisaostuskemikaaleihin liittyvän Brasilian liiketoiminnan myynnistä tehty alaskirjaus oli 43 miljoonaa euroa. Jatkuviin tehostamistoimiin liittyvät uudelleenjärjestelykulut pääasiassa Municipal & Industrial- ja Oil & Mining -segmenteissä sekä tukitoiminnoissa olivat yhteensä noin 20 miljoonaa euroa. Vaasan prosessikemikaalitehtaan sulkemiseen liittyvät kulut olivat 8 miljoonaa euroa. Business Service Center - palvelukeskuksen perustamiseen liittyviä kustannuksia kirjattiin 3 miljoonaa euroa. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä oli 34,5 miljoonaa euroa (34,1). Myyntimäärien positiivinen vaikutus\n5 5 (43) oli 10 miljoonaa euroa, mikä enemmän kuin kompensoi epäsuotuisan hintakehityksen aiheuttaman -3 miljoonan euron vaikutuksen. Fit for Growth -ohjelman avulla saavutettiin 14 miljoonan euron (7) kustannussäästöt, joten lähes pääsimme aiemmin julkistettuun ohjelman mukaiseen 60 miljoonan euron vuotuiseen säästötavoitteeseen. Kiinteät kustannukset laskivat vuoden viimeisellä neljänneksellä pääasiassa Fit for Growth -ohjelman kustannussäästöjen ja muiden tehostamistoimien ansiosta. Muuttuvat kustannukset pysyttelivät vuoden 2012 vertailujaksoa vastaavalla tasolla, koska Kemiran joidenkin tärkeimpien raaka-aineiden, kuten sähkön, akryylinitriilin ja suolahapon hinnat vakiintuivat vuoden 2013 jälkipuoliskolla. Muut erät, jotka vaikuttivat liikevoittoon ilman kertaluonteisia eriä noin -9 miljoonan euron verran, liittyivät ensisijaisesti 3F:n hankintaan, elintarvike- ja lääketeollisuuden liiketoiminnasta luopumiseen, tuotantoon liittyviin kustannuksiin ja alhaisempiin liiketoiminnan muihin tuloihin. Valuuttakurssimuutosten vaikutus liikevoittoon ennen kertaluonteisia eriä oli -2 miljoonaa euroa (ks. varianssianalyysi sivulla 5). Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä oli 6,3 % (6,1 %). Varianssianalyysi, milj. euroa Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, ,1 Myyntimäärät 10,1 Myyntihinnat -3,4 Muuttuvat kustannukset -0,4 Kiinteät kustannukset 4,9 Valuuttakurssimuutokset -2,0 Muut, ml. yritysostot ja -myynnit -8,8 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, ,5 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 10-12/2013, milj. euroa 10-12/2012, milj. euroa Muutos-% 10-12/2013, % 10-12/2012, % Paper 23,7 19,5 22 8,7 7,7 Municipal & Industrial 6,9 6,3 10 4,5 3,6 Oil & Mining 2,1 3,4-38 2,7 4,7 ChemSolutions 1,8 4,9-63 4,3 8,3 Yhteensä 34,5 34,1 1 6,3 6,1 Rahoitustuotot ja -kulut olivat yhteensä -7,7 miljoonaa euroa (-4,1), ja valuuttakurssimuutoksilla oli niihin 0,8 miljoonan euron (-0,3) positiivinen vaikutus. Sähköjohdannaisten käypien arvojen muutosten vaikutus rahoituskuluihin oli -1,2 miljoonaa euroa (1,5). Emoyhtiön omistajien osuus tilikauden voitosta laski -50,1 miljoonaan euroon (-41,5) ja osakekohtainen tulos -0,33 euroon (-0,27) pääasiassa 76,5 miljoonan euron (61,1) kertaluonteisien erien vuoksi. Osakekohtainen tulos ilman kertaluonteisia eriä nousi 31 % ja oli 0,17 euroa (0,13), kun edellisvuoden vastaavan neljänneksen tulokseen sisältyi 5,7 miljoonan euron osuus osakkuusyhtiöiden tappiosta.\n6 6 (43) TALOUDELLINEN TULOS 2013 Kemira-konsernin liikevaihto oli 2 229,1 miljoonaa euroa (2 240,9). Orgaaninen liikevaihdon kasvu oli 3 %, johtuen myyntimäärien kasvusta. Myyntihintojen muutokset eivät juuri vaikuttaneet liikevaihtoon. Joidenkin Kemiran taloudelliseen tulokseen vaikuttavien keskeisten valuuttojen kurssit laskivat euroon nähden vuoden 2013 aikana: Yhdysvaltain dollari laski 3 %, Brasilian real 14 % ja Kanadan dollari 7 %. Valuuttakurssimuutosten vaikutus Kemiran liikevaihtoon oli -2 % eli noin 50 miljoonaa euroa. Kemira toteutti vuonna 2013 kaksi yritysostoa hankkimalla omistukseensa 3F:n ja Soto Industriesin Yritysostojen vaikutus Kemiran liikevaihtoon oli vajaat 20 miljoonaa euroa (alle 1 %). Vuoden aikana Kemiran toiminnan painopiste siirtyi strategian mukaisesti entistä enemmän erikoistuotelinjoihin. Tämä johti useiden perustuotelinjoihin perustuvien liiketoimintojen myyntiin. Näitä olivat elintarvike- ja lääketeollisuuksissa käytettävien kemikaalien valmistus (1.3.), alumiini- ja saostuskemikaaliliiketoiminta Brasiliassa (11.12.), kemikaalien jakeluliiketoiminta Tanskassa (kauppa saatettu päätökseen tarkastelujakson päättymisen jälkeen 2. tammikuuta 2014), muurahaishapon ja sen johdannaisten tuotantoon liittyvä liiketoiminta Suomessa (kauppa odotetaan saatettavan päätökseen vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä) sekä muista pienistä peruskemikaaliliiketoiminnoista luopuminen Tanskassa ja Romaniassa. Yritysmyyntien vaikutus Kemiran liikevaihtoon oli -2 % eli noin 50 miljoonaa euroa vuonna Paper-segmentin liikevaihto kasvoi 6 % ja oli 1 067,6 miljoonaa euroa (1 005,6). Liikevaihdon kasvu paikallisissa valuutoissa yritysostot ja myynnit pois lukien oli 8 % joka johtui myyntimäärien kasvusta. Myyntihintojen muutoksilla oli vain vähäinen vaikutus liikevaihtoon. Valuuttakurssimuutosten vaikutus liikevaihtoon oli -2 %. Municipal & Industrial -segmentin liikevaihto laski 4 % ja oli 659,4 miljoonaa euroa (686,6). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ilman yritysostoja ja -myyntejä supistui 2 % myyntimäärien laskun myötä. Myyntihintojen muutoksilla ei ollut merkittävää vaikutusta liikevaihtoon. Yritysostojen positiivinen vaikutus liikevaihtoon oli 1 % ja yritysmyynneillä oli 1 % negatiivinen vaikutus. Valuuttakurssimuutoksilla oli -2% vaikutus liikevaihtoon. Oil & Mining -segmentin liikevaihto laski 3 % ja oli 311,5 miljoonaa euroa (321,1). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ilman yritysostoja ja -myyntejä laski 2 % pääasiassa matalakatteisten tuotteiden myynnin lakkauttamisen vuoksi, jolla oli -3 % vaikutus. Matalakatteisten tuotteiden myynnin lakkauttaminen saatiin päätökseen vuoden 2013 kolmannen neljänneksen lopussa. Erikoiskemikaalien, kuten polymeerien, myyntimäärät elpyivät varsinkin NAFTA-alueella ja tämä kompensoi osittain epäsuotuisan hintakehityksen vaikutusta. 3F:n hankinnan positiivinen vaikutus liikevaihtoon oli 2 % ja valuuttakurssimuutosten negatiivinen vaikutus 3%. ChemSolutions-segmentin liikevaihto laski 16 % ja oli 190,6 miljoonaa euroa (227,6). Elintarvike- ja lääketeollisuuden liiketoimintojen myynnin vaikutus liikevaihtoon oli -18 %. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa yritysmyynnit pois lukien kasvoi hieman, koska myyntimäärien kasvu enemmän kuin kompensoi lievästi alempien myyntihintojen vaikutusta. Valuuttakurssimuutosten vaikutus liikevaihtoon oli -1 %.\n7 7 (43) Liikevaihdon maantieteellinen jakauma oli seuraava: EMEA 57 % (55 %), Pohjois-Amerikka 30 % (31 %), Etelä-Amerikka 7 % (8 %) ja Aasian ja Tyynenmeren alue 6 % (6 %). Vuoden 2013 huhtikuussa terävöitetyn strategian mukaisesti kehittyneet markkinat ovat edelleen tärkeitä Kemiran kaikille segmenteille, kun taas kehittyvillä markkinoilla keskitytään valikoivaan kasvuun. Paperikoneen märkäpään kemikaaleille tärkeimpiä markkinoita ovat Kiina ja Indonesia. Brasilia ja Uruguay säilyivät edelleen keskeisinä markkina-alueina selluteollisuudessa käytettäville valkaisukemikaaleille. Oil & Mining pyrkii laajentamaan liiketoimintaa valikoiduissa Etelä-Amerikan maissa sekä Lähi-Idässä ja Afrikassa. Liikevaihto, milj. euroa 1-12/ /2012 Muutos-% Paper 1 067, ,6 6 Municipal & Industrial 659,4 686,6-4 Oil & Mining 311,5 321,1-3 ChemSolutions 190,6 227,6-16 Yhteensä 2 229, ,9-1 Liikevoitto nousi 29 % ja oli 42,6 miljoonaa (33,1), koska pienentyneet 99,3 miljoonan euron poistot (146,8) enemmän kuin kompensoivat käyttökatteen heikkenemisen 141,9 miljoonaan euroon (179,9). Liikevoittoon vaikuttavat kertaluontoiset erät olivat 121,6 miljoonaa euroa (122,4). Kemiran rauta- ja alumiinisaostuskemikaaleihin liittyvän Brasilian liiketoiminnan myynnistä tehty alaskirjaus oli 43 miljoonaa euroa. Jatkuviin tehostamistoimiin liittyvät uudelleenjärjestelykulut nousivat yhteensä noin 30 miljoonaan euroon. Vaasan prosessikemikaalitehtaan sulkemiseen liittyvät uudelleenjärjestelykulut olivat 24 miljoonaa euroa. Puolan Gdanskin palvelukeskuksen perustamiseen liittyvät uudelleenjärjestelykulut olivat 13 miljoonaa euroa. Municipal & Industrial -segmentin pienempien liiketoimintojen luopumisiin liittyvät alaskirjaukset olivat yhteensä 9 miljoonaa euroa. "Fit for Growth" -ohjelmaan liittyvät alaskirjaukset, irtisanomiskorvaukset ja ulkoisten palvelujen kustannukset olivat 5 miljoonaa euroa. Vuoden 2012 vastaavalla jaksolla Fit for Growth -ohjelman irtisanomiskorvaukset ja ulkoisten palvelujen kustannukset olivat yhteensä 41 miljoonaa euroa ja omaisuudesta tehdyt alaskirjaukset olivat yhteensä 30 miljoonaa euroa. Muita Fit for Growth -ohjelmaan liittymättömiä, kertaluonteisia eriä olivat 18 miljoonan euron alaskirjaus Kemiran elintarvike- ja lääketeollisuusliiketoiminnan myynnistä sekä 33 miljoonan euron kustannukset, jotka liittyivät ympäristövastuisiin, toiminnan tehostamiseen sekä Kemiran toimintojen virtaviivaistamiseen (ks. kertaluonteisten erien taulukko sivulla 8).\n8 8 (43) Kertaluonteiset erät, milj. euroa 10-12/ / / /2012 Käyttökatteeseen liittyvät erät 69,3 41,9 110,1 69,5 Paper 13,3 11,6 32,6 24,1 Municipal & Industrial 53,7 21,3 68,8 30,0 Oil & Mining 3,1 5,8 8,1 9,4 ChemSolutions -0,8 3,2 0,6 6,0 Poistoihin ja arvonalentumistappioihin liittyvät erät 4,1 29,4 11,5 52,9 Paper 0,8-2,1 8,2 6,4 Municipal & Industrial 0,5 13,5 0,5 25,8 Oil & Mining 2,8-2,8 2,3 ChemSolutions - 18,0-18,4 Yhteensä 73,4 71,3 121,6 122,4 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä nousi 6 % ja oli 164,2 miljoonaa euroa (155,5) pääasiassa myyntimäärien kasvusta johtuvan 32 miljoonan euron vaikutuksen ansiosta. Myyntihintojen muutoksilla oli -9 miljoonan euron vaikutus liikevoittoon ilman kertaluonteisia eriä. Muuttuvat kustannukset kasvoivat 8 miljoonaa euroa pääasiassa propyleenin ja sähköön liittyvien raakaaineiden kohonneiden hintojen vuoksi. Kiinteät kustannukset laskivat 11 miljoonaa euroa pääasiassa Fit for Growth -ohjelman mahdollistamien kustannussäästöjen ja muiden tehostamistoimien ansiosta. Valuuttakurssimuutosten vaikutus liikevoittoon ilman kertaluonteisia eriä oli -6 miljoonaa euroa. ChemSolutions- ja Municipal & Industrial -segmenteissä toteutettujen yritysmyyntien vaikutus liikevoittoon ilman kertaluonteisia eriä oli -6 miljoonaa euroa ja muiden erien -7 miljoonaa euroa (ks. varianssianalyysi sivulla 9). Syynä muiden erien negatiiviseen kehitykseen olivat ennen kaikkea 3F:n hankinta ja kohonneet tuotantoon liittyvät kustannukset. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä nousi 7,4 %:iin (6,9 %). Fit for Growth -ohjelman avulla päästiin 46 miljoonan euron kustannussäästöihin, joten ohjelman mukainen 60 miljoonan euron vuosittainen säästötavoite lähes saavutettiin vuoden 2013 loppuun mennessä. Fit for Growth -ohjelman tuomia säästöjä ei enää raportoida erikseen Kemiran tulevissa osavuosikatsauksissa.\n9 9 (43) Varianssianalyysi, milj. euroa 1 12/2013 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, ,5 Myyntimäärät 31,7 Myyntihinnat -8,7 Muuttuvat kustannukset -7,8 Kiinteät kustannukset 11,3 Valuuttakurssimuutokset -5,5 Muut, ml. yritysostot ja -myynnit -12,3 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, ,2 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 1-12/2013 milj. euroa 1-12/2012 milj. euroa Muutos-% 1-12/2013, % 1-12/2012, % Paper 86,5 75,3 15 8,1 7,5 Municipal & Industrial 45,8 39,2 17 6,9 5,7 Oil & Mining 17,4 25,9-33 5,6 8,1 ChemSolutions 14,5 15,1-4 7,6 6,6 Yhteensä 164,2 155,5 6 7,4 6,9 Osakkuusyhtiöiden tuloksesta saatu osuus laski -1,1 miljoonaan euroon (11,2) titaanioksidia valmistavan yhteisyritys Sachtleben GmbH:n heikentyneen tuloksen myötä. Kemira myi osuutensa yhteisyritys Sachtlebenistä vuoden 2013 helmikuussa. Rahoitustuotot ja -kulut olivat yhteensä -39,0 miljoonaa euroa (-15,7). Rahoituskulut sisälsivät Kemiran yhteisyritys Sachtlebenin osakkeiden (39 %) myyntiin liittyvän 23 miljoonan euron kertaluontoisen alaskirjauksen. Sähköjohdannaisten käypien arvojen 3,2 miljoonan euron (-2,3) nousulla ja 2,5 miljoonan euron (0,0) valuuttakurssimuutoksilla oli positiivinen vaikutus rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Vuoden 2012 vertailujaksolla saatiin 7,6 miljoonan euron osinko Pohjolan Voima Oy:ltä (PVO). Verot nousivat 28,4 miljoonaan euroon (6,2) pääasiassa verovähennyskelvottomien erien vuoksi. Veroaste ilman liikevoittoon vaikuttavia kertaluonteisia eriä ja osakkuusyhtiöiden tuloksesta saatavaa osuutta nousi 24,9 %:iin (20,6%). Vuoden 2012 vertailujakson tulokseen sisältyi laskennallisista verosaamisista ja -veloista johtuvia positiivisia vaikutuksia. Tuloverot laskivat 25,6 miljoonaan euroon (29,8). Emoyhtiön omistajien osuus tilikauden voitosta laski -31,6 miljoonaan euroon (17,7) ja osakekohtainen tulos -0,21 euroon (0,12) pääasiassa yhteisyritys Sacthlebenin osakkeiden myynnistä tehdyn 23 miljoonan euron alaskirjauksen, osakkuusyhtiöistä saadun alhaisemman tulososuuden ja kohonneiden verojen seurauksena. Osakekohtainen tulos ilman kertaluonteisia eriä laski 9 % ja oli 0,70 euroa (0,77) pääasiassa osakkuusyhtiöistä saadun alentuneen tulososuuden vuoksi. RAHOITUSASEMA JA RAHAVIRTA Vuonna 2013 liiketoiminnan nettorahavirta nousi 200,3 miljoonaan euroon (176,3) pääasiassa nettokäyttöpääomassa tapahtuneiden myönteisten muutosten ja aiempaa alhaisempien korkomenojen ja\n10 10 (43) maksettujen verojen seurauksena. Vertailujakson rahavirtaan sisältyivät yhteensä 15 miljoonan euron osingot PVO:lta ja yhteisyritys Sachtlebenilta. Rahavirta investointien jälkeen nousi 195,7 miljoonaan euroon (71,8) pääasiassa yhteisyritys Sachtlebenin osakkeiden myynnistä saatujen 98 miljoonan euron, elintarvikeja lääketeollisuuden liiketoimintojen myynnistä saatujen 80 miljoonan euron ja Brasilian saostuskemikaaliliiketoiminnan myynnistä saatujen 8 miljoonan euron luovutustulojen ansiosta. Italiassa ja Yhdysvalloissa toimivan 3F:n hankinnan vaikutus rahavirtaan oli -59 miljoonaa euroa. Vuoden 2012 vertailujaksolla rahavirta sisälsi yhteisyritys Sachtlebenin maksaman 27 miljoonan euron pääoman palautuksen. Nettokäyttöpääoman osuus liikevaihdosta laski 10,9 %:iin ( : 12,8 %) pääasiassa alentuneiden myyntisaamisten ja vaihto-omaisuuden sekä kasvaneiden ostovelkojen vuoksi. Kemira-konsernin nettovelka oli tarkastelujakson lopussa 456 miljoonaa euroa ( : 532). Nettovelka supistui yritysmyynneistä saatujen luovutustulojen ansiosta. 3F:n hankinta ja huhtikuussa maksetut 81 miljoonan euron osingot kasvattivat nettovelkaa. Korollisten velkojen määrä oli kauden lopussa 558 miljoonaa euroa ( : 665). Kiinteäkorkoisten lainojen osuus korollisten velkojen kokonaissummasta oli 60 % ( : 56 %). Konsernin korollisten velkojen keskimääräinen korko oli 1,5 % ( : 1,6 %). Konsernin korollisen lainasalkun duraatio oli 14 kuukautta ( : 16 kuukautta). Kemira allekirjoitti vuoden 2013 elokuussa vuotisen 400 miljoonan euron valmiusluoton, joka korvasi aikaisemman 300 miljoonan euron käyttämättömän valmiusluoton. Lisäksi Kemira allekirjoitti 45 miljoonan euron sopimuksen määräaikaisesta lainasta Euroopan investointipankilta (EIB). Uutta valmiusluottoa ei ollut käytetty eikä EIB:n lainaa nostettu tarkastelujakson loppuun mennessä. Seuraavien 12 kuukauden aikana erääntyvän lyhytaikaisen velan määrä oli 278 miljoonaa euroa. Siitä 164 miljoonaa euroa koostui Suomen markkinoille liikkeeseen lasketuista yritystodistuksista ja 58 miljoonaa euroa pitkäaikaisten lainojen lyhennyseristä rahavarat olivat 102 miljoonaa euroa (133). Omavaraisuusaste oli tarkastelujakson lopussa 51 % ( : 51 %) ja velkaantuneisuus 41 % ( : 42 %). Oma pääoma aleni 1 125,5 miljoonaan euroon ( : 1 260,6) pääasiassa 81 miljoonan euron osingonmaksun vuoksi. Toinen syy oli Kemiran Pohjolan Voima konsernin osakkeiden käyvän arvon alentuminen 27 miljoonalla eurolla. Käyvän arvon lasku johtui etupäässä sähkön halpenemisesta Suomessa vuoden 2013 aikana. Konsernin merkittävimmät valuuttatransaktioriskit liittyvät Ruotsin kruunuun ja Kanadan dollariin. Vuoden lopussa Ruotsin kruunun 12 kuukauden transaktioriski oli arvoltaan noin 33 miljoonaa euroa, josta keskimäärin 79 % oli suojattu. Vastaavasti Kanadan dollarin 12 kuukauden transaktioriski oli arvoltaan noin 30 miljoonaa euroa, josta 42 % oli suojattu. Lisäksi Kemiran toimintaan kohdistuu tätä vähäisempiä, Englannin puntaan, Norjan kruunuun ja Yhdysvaltain dollariin liittyviä transaktioriskejä, joiden yhteismäärä vuositasolla oli noin 30 miljoonaa euroa ja joista keskimäärin 60 % oli suojattu. Koska Kemiran konsernitilinpäätös laaditaan euromääräisenä, yhtiöön kohdistuu myös valuuttatranslaatioriski siltä osin kuin Suomen ulkopuolella sijaitsevien tytäryhtiöiden tuloslaskelmat ja taseet laaditaan muun valuutan määräisinä. Merkittävimmät translaatioriskit liittyvät Yhdysvaltain dollariin, Ruotsin kruunuun ja Brasilian realiin. Translaatioriskin toteutuessa edellä mainittujen valuuttojen heikkeneminen euroon nähden alentaisi Kemiran liikevaihtoa ja liikevoittoa. Jos edellä mainittujen valuuttojen arvo\n11 11 (43) suhteessa euroon laskisi 10 %, Kemiran vuotuinen liikevoitto supistuisi translaatioriskin vaikutuksesta noin 10 miljoonaa euroa. INVESTOINNIT Vuoden 2013 investoinnit, joihin sisältyy 3F:n hankinta ja 4 miljoonan euron sijoitus PVO:n osakkeisiin, kasvoivat vuoden 2013 aikana 47 % yhteensä 197,5 miljoonaan euroon (134,1). Investoinnit ilman 3F:n hankintaa ja PVO-osakesijoituksia, yhteensä 134,8 miljoonan euroa (134,1), jakautuivat seuraavasti: laajennusinvestoinnit 52 % (44 %), parannusinvestoinnit 26 % (29 %) ja ylläpitoinvestoinnit 22 % (27 %). Laajennusinvestoinnit koostuivat pääasiassa Nanjingin, Dormagenin ja Tarragonan toimipaikkoihin tehdyistä investoinneista. Ennen Fit for Growth -uudelleenjärjestelyohjelman käynnistämistä heinäkuussa 2012 Kemiralla oli yhteensä 74 tuotantolaitosta. Ohjelman mukaisten jo aiemmin tehtyjen lopettamispäätösten ja vuoden 2013 aikaan julkistettujen yritysostojen ja -myyntien myötä Kemiran tuotantolaitosten määrä supistui 74:stä 59:ään. Ylläpito- ja parannusinvestoinnit vähenivät tuotantolaitosten sulkemisien seurauksena. Vuoden 2013 aikana konsernin poistot ja arvonalentumiset laskivat 99,3 miljoonaan euroon (146,8). Vuoden 2012 vastaavalla tarkastelujaksolla arvonalentumiset ja alaskirjaukset olivat yhteensä 53 miljoonaa euroa ja liittyivät merkittävältä osin Fit for Growth -ohjelmaan. TUTKIMUS JA TUOTEKEHITYS Vuonna 2013 tutkimukseen ja tuotekehitykseen käytettiin 32,1 miljoonaa euroa (36,7) eli 1,4 % (1,6 %) Kemira-konsernin liikevaihdosta. Kemiran tutkimus- ja kehitystyö on kriittinen orgaanisen kasvun ja jatkuvan erikoistumisen mahdollistaja. Uusien tuotteiden tuominen markkinoille edistää asiakkaidemme prosessien tehostamista sekä vastuullisuutta ja parantaa kannattavuutta. Kemiran markkina-asema ja tuleva kannattavuuskehitys perustuvat yrityksen kykyyn ymmärtää ja toteuttaa asiakkaiden nykyisiä ja tulevia tarpeita sekä markkinoiden kehitystrendejä ja kykyyn innovoida erottautuvia tuotteita ja sovelluksia. Kemira-konsernin tavoitteena on kasvattaa uusista tuotteista ja sovelluksista syntyvää liikevaihtoa. Vuonna 2013 innovaatiomyynnin (viimeisten viiden vuoden aikana lanseeratuista uusista tuotteista tai uusiin sovelluksiin tarkoitetuista tuotteista saadun liikevaihdon) osuus Kemiran liikevaihdosta nousi noin 7 %:iin (5 %). Kemira sai vuoden 2013 aikana päätökseen hankkeen, jolla kasvatettiin Fennobind-sideaineiden tuotantokapasiteettia Manner-Euroopassa. Laajentamalla kapasiteettia Kemira valmistautuu toisen sukupolven Fennobind-tuotteiden lanseeraukseen. Patentoidun Fennobind-teknologian avulla paperin- ja kartonginvalmistajilla on mahdollisuus alentaa tuotantokustannuksiaan. Muita Paper-segmentissä hiljattain lanseerattuja ja Kemiran innovaatiomyyntiä kasvattaneita tuotteita on FennoBond-tuoteperhe. FennoBondin ansiosta kartonginvalmistajat voivat alentaa kustannuksia joko siirtymällä alhaisempaan neliöpainoon lujuudesta tinkimättä tai lisäämällä heikompilaatuisen kierrätyspaperin osuutta tuotannossa ja siten säästää kuitukustannuksissa. Graafisen paperin valmistajille FennoBond tarjoaa\n12 12 (43) mahdollisuuden kasvattaa täyteainepitoisuutta ilman että ajettavuus tai painettavuus kärsii. FennoBondia käytetään myös pehmopaperin ja paperipyyhkeiden valmistuksessa, jolloin saavutetaan optimaalinen tasapaino märkä- ja kuivalujuuden välillä. FennoBondin lujuuden ansiosta voidaan vähentää jauhatusta ja siten lisätä pehmeyttä ja rajoittaa pölynmuodostusta. Oil & Mining -segmentissä panostettiin öljy- ja kaasusektorin käyttöön tarkoitettuihin stimulointi ja squeeze - sovelluksiin sekä kitkaa alentaviin ja mikrobien hallintaa parantaviin ratkaisuihin. Kemira lanseerasi myös ensimmäiset saostumanestoaineiden merkkiaineensa, jotka mahdollistavat öljy- ja kaasulähteiden saostumanestoaineiden jäämien mittauksen tuotantopaikalla. Uusi teknologia soveltuu erityisesti offshorekohteisiin, joissa toiminnan tehokkuus edellyttää tarkkaa ja ajantasaista saostumanestoainepitoisuuksien seurantaa. Kemiran valmistamat räätälöidyt sideaineet, joiden ansiosta voidaan minimoida bentoniitin käyttö, on myös otettu hyvin vastaan kaivosteollisuudessa. Monet muut innovaatiohankkeet ovat pian kaupallistamisvaiheessa, ja keskitymme näiden tuotteiden viimeistelyyn ja kaupallistamiseen. YRITYSVASTUU Kemira julkaisee kolmannen yritysvastuuraporttinsa osana vuoden 2013 vuosikertomusta. Global Reporting Initiative -ohjeiston suosituksiin perustuvan vuoden 2013 yritysvastuuraportin varmentamisesta vastaa riippumaton osapuoli. Raportti käsittelee Kemiran kannalta keskeisiä taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristöön liittyviä kysymyksiä ja arvioi yhtiön toimintaa niiden tavoitteiden valossa, jotka vuoden 2012 vuosikertomuksessa ja yritysvastuuraportissa on asetettu. Tavoitteissa edistymistä kuvataan seuraavassa taulukossa.\n13 13 (43) Yritysvastuusitoumus Yritysvastuutavoite Suorituskykymittari Tilanne vuoden 2013 lopussa Toimittajat Teemme yhteistyötä vastuullisten toimittajien, jälleenmyyjien ja agenttien kanssa Henkilöstö Liikekumppaneille laadittujen Toimittajasopimukset, joissa liiketapaperiaatteiden käyttöönotto liitteen mukaiset liikekumppaneille kaikkien tärkeiden kumppaneiden tarkoitetut liiketapaperiaatteet on kanssa vuoden 2013 loppuun allekirjoitettu, % mennessä Aktiivinen toimittajien Tärkeimpien toimittajien suorituskyvyn hallintaohjelma keskimääräinen suorituskyky käyttöön vuoden 2013 loppuun (75 % kulutetusta), mennessä suoriutumisaste, % Tietyn suoritustason alittavien toimittajien osuus (korjaavista toimenpiteistä sovittu), % Toimittaja-arvioiden määrä vuodessa 36 % 94 % 11 % 29 Edellytämme työntekijöiltämme eettistä käytöstä Kaikki Kemiran työntekijät ovat käyneet liiketapaperiaatekoulutuksen vuoden 2013 loppuun mennessä Liiketapaperiaatekoulutuksen suorittaneet Kemiran työntekijät, % 90 %* Parannamme suorituskyvyn hallintaa Kaikki Kemiran työntekijät ovat maailmanlaajuisen suorituskyvyn hallintaprosessin piirissä vuoden 2014 loppuun mennessä Maailmanlaajuisen suorituskyvyn hallintaprosessin piirissä olevat Kemiran työntekijät, % 56 %** Edistämme johtajuuden kehittämistä Jokainen esimies osallistuu johtajuuden kehittämisohjelmaan vähintään kolmen vuoden välein, ensimmäinen kohdekausi Maailmanlaajuisissa johtajuusohjelmissa mukana olevat esimiehet, % 39 % *) Aktiivihenkilöstö pois lukien myytyjen liiketoimintojen palveluksessa olleet työntekijät. **) Kaikki toimihenkilöt ovat maailmanlaajuisen suorituskyvyn hallintaprosessin piirissä.\n14 14 (43) Yritysvastuusitoumus Yritysvastuutavoite Suorituskykymittari Tilanne vuoden 2013 lopussa Tuotanto Parannamme työterveyttä ja - turvallisuutta Parannamme tuotannon vesitehokkuutta Parannamme tuotannon energiatehokkuutta Asiakkaat Tavoitteena nolla tapaturmaa Työntekijöiden ja alihankkijoiden työtapaturmien kokonaismäärä (TRI) Vertailukohta on analysoitu ja Määritellään vuoden 2014 vesitehokkuusohjelma loppuun mennessä määritelty vuoden 2014 loppuun mennessä Vertailukohta on asetettu ja Määritellään vuoden 2013 energiatehokkuusindeksi loppuun mennessä määritetty vuoden 2013 loppuun mennessä 7,1 Tiedot kerätty ja analyysi aloitettu Kemira energiatehokkuusindeksi ja Kemira hiili-indeksi määritetty E3-tehostamisohjelmas-sa saavutettu kehitys lähtövuodesta 2010: parannusta totetutettu - Saavutetut energiasäästöt MWh/v - Saavutetut säästöt 7,2 milj. euroa Kehitämme kestäviä tuotteita asiakkaillemme Paikalliset yhteisöt Yritysvastuu- ja turvallisuusasiat otetaan huomioon kaikissa uusien tuotteiden kehittämisprojekteissa vuoden 2014 loppuun mennessä Kaikille uusille projekteille 100 % tehdään vastuullisuustarkastus portilla 1, % Nykyisille projekteille tehdään 92 % vastuullisuustarkastus porteilla 2 4, % Teemme yhteistyötä yhteisöissä, joissa meillä on liiketoimintaa Jokainen Kemiran toimipaikka, Kemiran toimipaikat (yli 50 jossa on yli 50 työntekijää, on työntekijää), joissa on osallistunut vähintään kerran osallistuttu paikallisen paikallisiin yhteisöhankkeisiin yhteisön hankkeisiin, % vuoden 2015 loppuun mennessä 48 %\n15 15 (43) Kemira tarkisti yritysvastuun painopistealueitaan ja tavoitteitaan vuoden 2013 aikana terävöitetyn strategiansa ja sidosryhmiltä saadun palautteen pohjalta. Kemiran hallitus hyväksyi yritysvastuun tarkistetut painopistealueet ja tavoitteet tammikuussa Näitä painopistealueita ja suorituskykymittareita käsitellään lähemmin Kemiran yritysvastuuraportissa, joka julkaistaan osana Kemiran alkavalla viikolla annettavaa vuoden 2013 vuosikertomusta. Kemira noteerattiin vuonna 2013 ensimmäistä kertaa CDP:n Pohjoismaiden Climate Disclosure Leadership - indeksissä (CDLI). Kemira sijoittui ilmastonmuutokseen liittyvää raportointia mittaavassa indeksissä pistein 96/100. Vuoden 2013 varaukset ympäristön kunnostukseen olivat yhteensä 22,2 miljoonaa euroa (19,7 miljoonaa euroa). Suurimmat varaukset liittyvät Porissa sijaitsevan jätteiden läjitysalueen sulkemiseen, toimipaikkojen sulkemiseen ja Vaasan tehtaan läheisen järven pohjasedimentin osittaiseen kunnostamiseen. Kemira rekisteröi 29 ainetta EU:n REACH-asetuksen mukaisesti vuonna Valmistelut vuoden 2018 kolmanteen rekisteröintivaiheeseen ovat alkaneet. Globally Harmonized System of Classification and Labelling of Chemicals (GHS) valmistelut ovat edenneet suunnitelmien mukaan. Uudet säädökset koskien hankintaketjuun liittyvää tuoteviestintää ovat merkittävästi lisänneet tiedonvaihtoa asiakkaiden ja tavarantoimittajien välillä. REACH-asetuksen toimeenpanon tai muiden tuotesäädöksiin liittyvien toimien ei odoteta vaikuttavan merkittävästi Kemiran tuloskehitykseen, ja rekisteröintikustannusten odotetaan pysyvän vuoden 2013 tasolla seuraavien vuosien aikana. Vuonna 2013 tuotesäädöksiin liittyvät kustannukset liittyivät lähinnä REACH-rekisteröinteihin. HENKILÖSTÖ Vuoden lopussa Kemira-konsernin palveluksessa oli vakituista työntekijää (vuoden 2012 joulukuussa 4 762) ja 103 määräaikaista työntekijää (95). Suomessa Kemiralla oli yhteensä 961 työntekijää (1 114), muulla EMEA-alueella (1 690), Pohjois-Amerikassa (1 279), Etelä-Amerikassa 237 (423) ja Aasian ja Tyynenmeren alueella 340 (351).\n16 16 (43) SEGMENTIT PAPER Paper-segmentillä on ainutlaatuista asiantuntemusta, jonka avulla voimme tarjota parhaat mahdolliset kemian sovellukset, sekä tukea paperin ja massan valmistajia innovoinnissa ja toiminnan jatkuvassa tehostamisessa. Kehitämme ja kaupallistamme uusia tuotteita täyttääksemme asiakkaiden tarpeet ja varmistaaksemme johtavan tuote- ja palveluvalikoiman paperikoneen märänpään sovelluksiin. Keskitymme sekä pakkauskartonkeihin että pehmopapereihin. Hyödynnämme vahvaa massa- ja paperisovellusvalikoimaamme Pohjois-Amerikassa ja EMEA-alueella sekä rakennamme vahvaa asemaa Kiinassa, Indonesiassa ja Brasiliassa. Milj. euroa 10 12/ / / / 2012 Liikevaihto 272,5 251, , ,6 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä 34,8 30,1 130,3 117,5 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä, % 12,8 12,0 12,2 11,7 Käyttökate 21,5 18,4 97,7 93,3 Käyttökate, % 7,9 7,3 9,1 9,3 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 23,7 19,5 86,5 75,3 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, % 8,7 7,7 8,1 7,5 Liikevoitto 9,7 10,0 45,7 44,7 Liikevoitto, % 3,6 4,0 4,3 4,4 Sidottu pääoma* 758,0 777,2 758,0 777,2 Sidotun pääoman tuotto* 6,0 5,8 6,0 5,8 Investoinnit 24,4 7,6 75,2 72,2 Rahavirta investointien jälkeen 14,7-3,9 55,9 8,1 *12 kuukauden keskiarvo Viimeinen neljännes Paper-segmentin liikevaihto kasvoi 8 % ja oli 272,5 miljoonaa euroa (251,7) pääasiassa myyntimäärien kasvun ansiosta kaikilla alueilla. Myös myyntihintojen muutoksilla ja yritysostoilla oli jonkin verran positiivista vaikutusta liikevaihtoon. Valuuttakurssimuutosten vaikutus oli -3 %. Paper-segmentissä liikevaihto kasvoi EMEA-alueella yli 13 % myyntimäärien jatkaessa kasvuaan erityisesti kahdessa suurimmassa erikoistuoteryhmässä, polymeereissä ja liima-aineissa, sekä valkaisukemikaaleissa. NAFTA-alueen liikevaihto kasvoi 5 % epäsuotuisista valuuttakurssimuutoksista huolimatta. Myyntimäärien kasvu kiihtyi erityisesti polymeereissä ja liima-aineissa, mikä oli pääasiallinen syy liikevaihdon kasvuun. Lisäksi myyntihintojen muutoksilla oli positiivinen vaikutus liikevaihtoon. SA-alueella lisääntyneet kloraatin myyntimäärät ja korkeammat myyntihinnat enemmän kuin kompensoivat valuuttakurssimuutosten negatiivisen vaikutuksen ja kasvattivat liikevaihtoa 4 % vuoden 2012 viimeiseen neljännekseen verrattuna. APAC-alueen myyntimäärät nousivat hieman vuoden 2012 vertailujaksoon nähden, mutta liikevaihto laski 6 % pääasiassa alhaisempien myyntihintojen ja epäsuotuisten valuuttakurssimuutosten vuoksi. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä nousi 22 % ja oli 23,7 miljoonaa euroa (19,5) pääasiassa myyntimäärien kasvun jatkumisen ansiosta. Myös hieman korkeammat myyntihinnat ja alhaisemmat kiinteät\n17 17 (43) sekä muuttuvat kustannukset vaikuttivat positiivisesti liikevoittoon ilman kertaluonteisia eriä. Muuttuvat kustannukset pienenivät rikin, natriumhydroksidin ja rasvahappojen alhaisempien hintojen vuoksi. Kiinteiden kustannusten pieneneminen oli pääasiassa seurausta Fit for Growth -ohjelman tuomista säästöistä. Valuuttakurssimuutoksilla oli pieni negatiivinen vaikutus liikevoittoon ilman kertaluonteisia eriä. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 8,7 %:iin (7,7 %). Koko vuosi Paper-segmentin liikevaihto kasvoi 6 % ja oli 1 067,6 miljoonaa euroa (1 005,6). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien kasvoi 8 % erityisesti polymeerien, liima-aineiden ja muiden erikoisprosessikemikaalien suurempien myyntimäärien ansiosta. Myyntihintojen muutoksilla ei ollut merkittävää vaikutusta liikevaihtoon. Valuuttakurssimuutosten negatiivinen vaikutus oli 2 %. Paper-segmentin liikevaihto EMEA-alueella kasvoi 11 % ja oli 606,3 miljoonaa euroa (546,5) erityisesti kahden suurimman erikoistuoteryhmän, polymeerin ja liima-aineiden, sekä muiden prosessi- ja valkaisukemikaalien suurempien myyntimäärien ansiosta. Kemira käynnisti vuoden aikana neljä uutta AKDtuotantolinjaa, kaksi EMEA-alueella, yhden NAFTA-alueella ja yhden APAC-alueella. Uusien tuotantolinjojen avulla Kemira voi palvella eri alueilla toimivia isoja liima-aineasiakkaitaan entistä paremmin. Muiden prosessikemikaalien myyntimäärien kasvua tuki Fennobind-sideaineiden lisääntyneen valmistuskapasiteetin onnistunut käyttöönotto Manner-Euroopassa vuonna NAFTA-alueella liikevaihto kasvoi 7 % ja oli 294,7 miljoonaa euroa (286,2) pois lukien valuuttakurssimuutosten -4 %:n vaikutus. Kasvu selittyy pääasiassa erikoiskemikaalien lisääntyneillä myyntimäärillä sekä hieman korkeammilla myyntihinnoilla. Kemira ilmoitti syyskuussa hankkivansa Soto Industriesin (Vancouver, Canada). Soto toimittaa laajan valikoiman erikoiskemikaaleja, kuten saostumanestoaineita, silikoni- ja öljypohjaisia vaahdonestoaineita sekä polymeerejä, joita käytetään vihreälipeän selkeytyksessä sekä sellun ja paperin valmistukseen liittyvässä jätevedenpuhdistuksessa. SA-alueella liikevaihto paikallisissa valuutoissa kasvoi lähes 7 % ja oli 75,8 miljoonaa euroa (77,3) tärkeimpien tuotelinjojen myyntimäärien kasvun ansiosta. Kemira sai heinäkuussa päätökseen Fray Bentosissa Uruguayssa toimivan vetyperoksiditehtaansa laajennuksen. Tavoitteena on pystyä vastaamaan tuotteen kysynnän kasvuun Etelä-Amerikassa. APAC-alueen myyntimäärät elpyivät vuoden aikana, mutta liikevaihto laski noin 5 % ja oli 90,8 miljoonaa euroa (95,6) pääasiassa rasvahappojen markkinahintojen laskusta johtuvien alhaisempien myyntihintojen ja epäsuotuisten valuuttakurssimuutosten vuoksi. Joulukuussa Kemira käynnisti vaahdonesto- ja siistausaineiden koetuotannon uudessa tuotantolaitoksessaan Kiinan Nanjingissa. Tehtaan tärkeimmän tuotelinjan, ASA-liimausaineiden, tuotannon odotetaan käynnistyvän vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä, ja tuotantokapasiteetin odotetaan saavuttavan täyden käyttöasteensa vuoden 2014 toisella neljänneksellä. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä nousi 15 % ja oli 86,5 miljoonaa euroa (75,3) myyntimäärien kasvun ansiosta. Muuttuvat ja kiinteät kustannukset pysyivät vuoden 2012 tasolla. Valuuttakurssimuutoksilla oli -4 miljoonan euron vaikutus. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 8,1 %:iin (7,5 %).\n18 18 (43) MUNICIPAL & INDUSTRIAL M&I-segmentti on raaka- ja jätevedenkäsittelyn vesikemikaalien johtava toimittaja EMEA-alueella ja Pohjois-Amerikassa ja etsii kasvumahdollisuuksia kehittyvillä markkinoilla. Tarjoamme kunnallisille ja teollisille asiakkaillemme mahdollisuuden tehostaa vedenkäsittelyään toimittamalla kilpailukykyisiä ja tehokkaita tuotteita sekä lisäarvoa tuottavaa sovellustukea. Milj. euroa 10 12/ / / / 2012 Liikevaihto 152,4 175,4 659,4 686,6 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä 13,6 12,3 68,3 64,0 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä, % 8,9 7,0 10,4 9,3 Käyttökate -40,1-9,1-0,5 34,0 Käyttökate, % -26,3-5,2-0,1 5,0 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 6,9 6,3 45,8 39,2 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, % 4,5 3,6 6,9 5,7 Liikevoitto -47,3-28,5-23,4-16,5 Liikevoitto, % -31,0-16,3-3,6-2,4 Sidottu pääoma* 309,2 374,4 309,2 374,4 Sidotun pääoman tuotto* -7,6-4,4-7,6-4,4 Investoinnit 17,6 5,5 46,9 31,7 Rahavirta investointien jälkeen 10,3 17,1 36,7 39,2 *12 kuukauden keskiarvo Viimeinen neljännes Municipal & Industrial -segmentin liikevaihto laski 13 % ja oli 152,4 miljoonaa euroa (175,4). Laskua selittää alhaisemmat myyntimäärät sekä valuuttakurssimuutosten -2 %:n ja yritysmyyntien -4 %:n vaikutus. 3F:n hankinnalla oli 4% positiivinen vaikutus liikevaihtoon. Myyntihintojen muutokset eivät juuri vaikuttaneet liikevaihtoon. EMEA-alueella liikevaihto laski 8 %. Tämä selittyy osittain Tanskassa ja Romaniassa tehdyillä yritysmyynneillä, sekä asiakassegmentointiin perustuvan uuden liiketoimintamallin käyttöönotolla, jonka odotetaan parantavan segmentin kannattavuutta paremman tuotemixin ansiosta. NAFTA- ja SA-alueilla liikevaihdon lasku jatkui alhaisempien myyntimäärien ja epäsuotuisten valuuttakurssimuutosten vuoksi. Koagulanttiliiketoiminnan myynnillä Brasiliassa oli pieni negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä nousi 10% ja oli 6,9 miljoonaa euroa (6,3) pääasiassa 5 miljoonaa euroa alhaisempien kiinteiden kustannusten vuoksi. Kiinteät kustannukset laskivat Fit for Growth -ohjelman tuomien kustannussäästöjen ansiosta. Muuttuvat kustannukset nousivat pääasiassa akryylinitriiliin liittyvien korkeampien raaka-ainekustannusten vuoksi. Myyntimäärillä ja myyntihintojen muutoksilla oli vain\n19 19 (43) marginaalinen vaikutus liikevoittoon ilman kertaluonteisia eriä. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä parani 4,5 %:iin (3,6 %). Koko vuosi Municipal & Industrial -segmentin liikevaihto laski 4 % ja oli 659,4 miljoonaa euroa (686,6). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien laski 2 % alhaisempien myyntimäärien vuoksi, jota korkeammat myyntihinnat vain osittain kompensoivat. Valuuttakurssimuutosten vaikutus liikevaihtoon oli -2 %. Yritysostojen positiivinen vaikutus liikevaihtoon oli 1 % ja yritysmyyntien negatiivinen vaikutus 1 %. EMEA-alueella liikevaihto säilyi lähes muuttumattomana ja oli 405,0 miljoonaa euroa (407,3). Vedenkäsittelykemikaalien myyntimäärät kasvoivat hieman ja kompensoivat osittain hieman alhaisempia myyntihintoja. Syyskuussa Kemira ilmoitti, että Municipal & Industrial -segmentissä on strategian mukaisesti aloitettu uuden liiketoimintamallin ja virtaviivaisemman organisaation toimeenpano. Organisaatiouudistuksen myötä henkilöstömäärää on supistettu noin 50 työntekijällä ja Municipal & Industrial -segmentin tutkimus- ja tuotekehitystoimintaa on fokusoitu. Uusi liiketoimintamalli sisältää asiakkaiden tarpeisiin ja ostokäyttäytymiseen perustuvan asiakassegmentoinnin. Virtaviivaisen organisaatiorakenteen ja uuden liiketoimintamallin odotetaan tuovan yli 5 miljoonan euron vuotuiset säästöt kun toimeenpano on saatettu loppuun. Lisäksi Kemira myi joitakin pieniä peruskemikaalituotelinjoja Romaniassa ja joitakin pieniä peruskemikaalituotelinjoja sekä jakeluliiketoiminnan Tanskassa (saatettu päätökseen ) vuoden 2013 jälkipuoliskolla. NAFTA-alueella liikevaihto paikallisissa valuutoissa laski 7 % ja oli 189,7 miljoonaa euroa (212,1). Alhaisemmilla myyntimäärillä oli negatiivinen vaikutus liikevaihtoon, ja samalla liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä kasvoi paremman tuotemixin myötä. Joulukuussa Kemira myi rauta- ja alumiinisaostuskemikaaliliiketoimintansa Brasiliassa. Liiketoiminnan myynti oli seurausta Municipal & Industrial -segmentin strategisesta keskittymisestä kannattavuuden parantamiseen ja rahavirran maksimointiin. Kemira päätti huhtikuussa sulkea Hyderabadin toimipaikan Intiassa. Samalla Kemira arvioi yhdessä yhteisyrityskumppaninsa kanssa tulevaisuuden mahdollisuuksia koskien yhteisomisteista koagulanttien tuotantolaitosta Vizagissa Intiassa. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä nousi 17 % ja oli 45,8 miljoonaa euroa (39,2). Kannattavuutta paransivat pääasiassa Fit for Growth -ohjelman tuomat säästöt. Korkeammilla myyntimäärillä ja myyntihintojen muutoksilla oli myös positiivinen vaikutus liikevoittoon ilman kertaluonteisia eriä. Muuttuvat kustannukset olivat 10 miljoonaa euroa korkeammat, johtuen pääasiassa propyleenipohjaisten raakaaineiden kustannusten noususta. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 6,9 %:iin (5,7 %). Marraskuussa 2013 Kemira aloitti koetuotannon Saksan Dormagenissa sijaitsevalla saostuskemikaalitehtaalla. Investointi vahvistaa edelleen Kemiran tuotantoverkostoa Länsi-Euroopassa ja takaa saostuskemikaalien tärkeimmän raaka-aineen, suolahapon, saatavuuden pitkällä aikavälillä ja kustannustehokkaasti.\n20 20 (43) OIL & MINING O&M segmentti tarjoaa ainutlaatuisen yhdistelmän innovatiivisia kemikaaleja ja sovellusosaamista, joka parantaa prosessi- ja tuotantotehokkuutta öljyn, kaasun ja metallien talteenotossa. Hyödynnämme vahvaa erotusprosessien osaamistamme räätälöityjen ratkaisujen kehittämisessä veden hallintaan ja uudelleenkäyttöön. Laajennamme asemaamme Pohjois-Amerikassa ja EMEA-alueella sekä jatkamme perustan rakentamiseta kasvulle Etelä-Amerikassa, Lähi-idässä ja Afrikassa. Milj. euroa 10 12/ / / / 2012 Liikevaihto 78,5 72,1 311,5 321,1 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä 6,3 7,1 32,7 40,6 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä, % 8,0 9,9 10,5 12,6 Käyttökate 3,2 1,3 24,6 31,2 Käyttökate, % 4,1 1,8 7,9 9,7 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 2,1 3,4 17,4 25,9 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, % 2,7 4,7 5,6 8,1 Liikevoitto -3,9-2,3 6,5 14,2 Liikevoitto, % -5,0-3,2 2,1 4,4 Sidottu pääoma* 188,2 177,7 188,2 177,7 Sidotun pääoman tuotto* 3,5 8,0 3,5 8,0 Investoinnit 59,5 4,1 69,8 20,2 Rahavirta investointien jälkeen -52,4 2,3-60,6-5,3 *12 kuukauden keskiarvo Viimeinen neljännes Oil & Mining -segmentin liikevaihto kasvoi 9 % ja oli 78,5 miljoonaa euroa (72,1). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa kasvoi 13 % 3F:n hankinnan positiivisen 10 %:n vaikutuksen ja myyntimäärien elpymisen tukemana. Valuuttakurssimuutosten vaikutus oli -4 %. Myyntihintojen muutoksilla oli vähäinen negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. NAFTA-alueella liikevaihto kasvoi yli 30 % mukaan lukien 3F:n hankinnan positiivinen 18 %:n ja valuuttakurssimuutosten negatiivinen 7 %:n vaikutus. Orgaaninen liikevaihto kasvoi erikoiskemikaalien, erityisesti polymeerien lisääntyneiden myyntimäärien seurauksena erityisesti Pohjois-Amerikassa. EMEAalueella liikevaihto laski noin 10 % erityisesti kaivosteollisuudessa käytettävien vedenkäsittelykemikaalien heikkona jatkuneen markkinatilanteen vuoksi. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä laski 38 % ja oli 2,1 miljoonaa euroa (3,4) pääasiassa 3 miljoonaa euroa korkeampien muuttuvien kustannusten takia. Muuttuvat kustannukset nousivat etenkin Etelä-Amerikan korkeampien varastoihin liittyvien kustannusten sekä propyleenihintojen noususta aiheutuvien raaka-aine kustannusten vuoksi. Myyntimäärien kasvu kompensoi osittain kustannusten nousua. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä oli 2,7 % (4,7 %).\n21 21 (43) Koko vuosi Oil & Mining -segmentin liikevaihto laski 3 % ja oli 311,5 miljoonaa euroa (321,1) aikaisemmin ilmoitettujen myynnistä poistettujen matalakatteisten tuotteiden 3 %:n vaikutus mukaan lukien. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa poistettujen tuotteiden vaikutus ja yritysostot pois lukien pysyi samalla tasolla kuin vuonna F:n hankinnalla oli 2 % positiivinen vaikutus ja valuuttakurssimuutoksilla 3% negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. NAFTA-alueella liikevaihto paikallisissa valuutoissa kasvoi lähes 10 % ja oli 175,4 miljoonaa euroa (167,8) pääasiassa polymeerien ja muiden prosessikemikaalien myyntimäärien kasvun ansiosta. 3F:n hankinnalla lokakuussa 2013 oli liikevaihtoon 4 %:n positiivinen vaikutus. 3F valmistaa kuivaa polyakryyliamidia ja emulsiopolyakryyliamidia sekä niihin liittyviä prosessikemikaaleja. Yhtiön polymeerituotanto on taaksepäin integroitu keskeisiin raaka-aineisiin, kuten bioakryyliamidiin ja kationisiin monomeereihin. Oil & Mining - segmentti käyttää 3F:n tuotteita öljy- ja kaasuteollisuudessa tapahtuvassa poraamisessa ja talteenotossa sekä kaivosteollisuudessa tuotannon optimoinnissa. EMEA-alueella liikevaihto laski 9 % ja oli 104,6 miljoonaa euroa (115,3) pienempien myyntimäärien ja alhaisempien myyntihintojen seurauksena. Pääasiallinen syy myyntitoiminnan hiljentymiseen oli kaivosteollisuudessa jatkunut heikko kysyntä. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä laski 33 % ja oli 17,4 miljoonaa euroa (25,9) alhaisemman liikevaihdon sekä korkeampien kiinteiden ja muuttuvien kustannusten vuoksi. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä laski 5,6 %:iin (8,1 %).\n22 22 (43) CHEMSOLUTIONS ChemSolutions tarjoaa asiakkaille muurahaishappoa ja sen tehokkaita johdannaisia sekä ympäristön kannalta kestäviä valkaisuaineita luotettavasti. EMEA-alueen maailmanluokan toimintoihin ja henkilöstömme laatu- ja tehokkuussitoutumiseen perustuvan mittakaavaetumme ansiosta voimme jatkuvasti parantaa kilpailukykyämme. Milj. euroa 10 12/ / / / 2012 Liikevaihto 41,8 59,3 190,6 227,6 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä 3,4 7,9 20,7 27,3 Käyttökate ilman kertaluonteisia eriä, % 8,1 13,3 10,9 12,0 Käyttökate 4,1 4,8 20,0 21,3 Käyttökate, % 9,8 8,1 10,5 9,4 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä 1,8 4,9 14,5 15,1 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä, % 4,3 8,3 7,6 6,6 Liikevoitto 2,6-16,3 13,8-9,3 Liikevoitto, % 6,2-27,5 7,2-4,1 Sidottu pääoma* 99,1 192,6 99,1 192,6 Sidotun pääoman tuotto* 13,9-4,8 13,9-4,8 Investoinnit 3,4 1,2 5,5 10,0 Rahavirta investointien jälkeen 6,1 7,2 82,3 23,6 *12 kuukauden keskiarvo Viimeinen neljännes ChemSolutions-segmentissä liikevaihto laski 30 % ja oli 41,8 miljoonaa euroa (59,3) elintarvike- ja lääketeollisuuden liiketoimintojen myynnin vuoksi. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa yritysmyynnit pois lukien laski 7 %, sillä jäänpoistoaineiden myyntimäärät lentokentille pienenivät merkittävästi Euroopan leudon säätilan vuoksi vuoden 2012 vastaavaan jaksoon verrattuna. Valuuttakurssimuutosten vaikutus oli -2 %. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä laski 63 % ja oli 1,8 miljoonaa euroa (4,9) pääasiassa elintarvike- ja lääketeollisuuden liiketoimintojen myynnin ja jäänpoistoaineiden heikon kysynnän vuoksi. Muuttuvat kustannukset laskivat pääasiassa Fit for Growth -kustannussäästöohjelman tuloksena. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä oli 4,3 % (8,3 %). Koko vuosi ChemSolutions-segmentin liikevaihto laski 16 % ja oli 190,6 miljoonaa euroa (227,6). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa yritysmyynnit pois lukien kasvoi 2 % pääasiassa kaikkien päätuoteryhmien korkeampien myyntimäärien ansiosta. Myyntihinnat olivat hieman matalammat kuin vuonna Elintarvike- ja lääketeollisuuden liiketoimintojen myynnin negatiivinen vaikutus liikevaihtoon oli -18 %. Kemira allekirjoitti joulukuussa sopimuksen muurahaishappoliiketoimintansa, rehunsäilöntätuotteet ja lentokenttäkiitoratojen jäänestoaineet mukaan lukien, myynnistä Taminco Corporationille. Kauppaan sisältyy Oulussa sijaitseva muurahaishapon tuotantolaitos ja noin 160 työntekijää. Kauppa vietäneen päätökseen vuoden 2014 ensimmäisellä neljänneksellä. ChemSolutions-segmentin jäljelle jäävä\n23 23 (43) natriumperkarbonaattiliiketoiminta pysyy Kemiralla, ja sen tulos ilmoitetaan myynnin jälkeen Papersegmentissä. Kaupan päättämisen jälkeen ChemSolutions-segmentti lakkautetaan. Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä laski 4 % ja oli 14,5 miljoonaa euroa (15,1) pääasiassa elintarvike- ja lääketeollisuuden liiketoimintojen myynnin vuoksi. Liikevoittoprosentti ilman kertaluonteisia eriä kasvoi 7,6 %:iin (6,6 %). EMOYHTIÖN TALOUDELLINEN TULOS Kemira Oyj:n liikevaihto kasvoi 1 382,1 miljoonaan euroon (1 356,0) vuonna Liiketulos oli -10,3 miljoonaa euroa (-38,2). Liiketulos nousi pääasiassa nousseen liikevaihdon ja muiden tuottojen parantumisen takia samalla kun muuttuvat ja kiinteän kustannukset laskivat. Emoyhtiön nettorahoitustuotot olivat 147,0 miljoonaa euroa (86,9). Tilikauden voitto oli 141,2 miljoonaa euroa (68,7). Investoinnit olivat yhteensä 28,3 miljoonaa euroa (13,4) pois lukien tytäryhtiöihin tehdyt investoinnit. KEMIRA OYJ:N OSAKKEET JA OSAKKEENOMISTAJAT Kemira Oyj:n osakepääoma oli 221,8 miljoonaa euroa ja osakkeiden määrä Kukin osake oikeuttaa yhteen ääneen yhtiökokouksessa joulukuun lopussa Kemira Oyj:llä oli rekisteröityä osakkeenomistajaa ( : ). Ulkomaisten osakkeenomistajien osuus kasvoi tilikaudella 26 % ja oli 21,6 % osakkeista ( : 17,1 %) hallintarekisteröidyt omistukset mukaan lukien. Kotitalouksien osuus oli 14,9 % ( : 15,4 %). Kemiralla oli hallussaan omia osakkeita kappaletta ( : ), mikä vastaa 2,1 % ( : 2,1 %) Kemira Oyj:n osakkeista. Kemiralle on palautunut tammi joulukuun 2013 aikana osaketta Kemiran osakepohjaiseen kannustinjärjestelmään liittyen. Kemira Oyj siirsi pidetyn yhtiökokouksen tekemän päätöksen perusteella osaketta hallituksen jäsenille osana hallituksen palkkioita. Kemira Oyj:n osakkeiden päätöskurssi vuoden 2013 lopussa NASDAQ OMX Helsingin pörssissä oli 12,16 euroa ( : 11,81). Vuoden aikana osakekurssi nousi 3 %, kun OMX Helsinki Cap -indeksi nousi 26 %. Kemiran viiteindeksi STOXX Chemicals (Europe) nousi 15 % vuonna 2013 (2012: 30 %). Osakkeen ylin hinta oli 13,02 euroa (12,00) ja alin 10,55 (8,00) euroa. Kemiran osakkeen keskikurssi nousi 16 % ja oli 11,76 euroa (10,10). Kemiran osakekurssin volatiliteetti vuonna 2013 oli 24 % (3 vuoden volatiliteetti: 34 %, 5 vuoden: 37 %). (Lähde: Factset) Kemiran markkina-arvo omilla osakkeilla vähennettynä oli vuoden 2013 lopussa miljoonaa euroa (2012: 1 796). Vuonna 2013 Kemira Oyj:n NASDAQ OMX Helsingin pörssissä vaihdettujen osakkeiden määrä laski 27 % ja oli 65 miljoonaa kappaletta (2012: 89). Osakkeiden vaihdon arvo laski 15 % ja oli 757,2 euroa (886,7). Osakkeiden keskimääräinen päivävaihto oli ( ) osaketta. NASDAQ OMX Helsingin pörssin kokonaisvaihto laski 4 % vuonna 2013 ja oli arvoltaan 95,3 miljardia euroa (98,7).\n24 24 (43) NASDAQ OMX Helsingin pörssin lisäksi Kemiran osakkeita vaihdettiin useilla vaihtoehtoisilla tai monenkeskisillä kaupankäyntipaikoilla, kuten esimerkiksi Chi-X, BATS ja Turquoise. Vuonna 2013 Kemira Oyj:n osakkeita vaihdettiin vaihtoehtoisilla kaupankäyntipaikoilla yhteensä 28 miljoonaa (29) kappaletta, mikä on noin 30 % (26 %) koko osakevaihdosta. (Lähde: Fidessa) Kemiran osakkeiden kokonaisvaihto NASDAQ OMX Helsingissä ja monenkeskisillä kaupankäyntipaikoilla laski 21 % vuonna 2013 edellisvuoteen verrattuna. Johdon osakepalkkiojärjestelmä Kemira Oyj:n hallitus päätti helmikuussa 2012 perustaa uuden, jo päättynyttä vuosien järjestelyä seuraavan, strategiselle johdolle suunnatun osakepohjaisen kannustinjärjestelyn vuosille osana konsernin kannustus- ja sitouttamisjärjestelmiä. Järjestelyn nojalla tapahtuva osakepalkkioiden suorittaminen on ehdollinen yhtiön hallituksen asettamien ansaintakriteerien saavuttamiselle. Järjestelyssä käytetään sekä sisäisiä että ulkopuoliseen vertailuun perustuvia ansaintatavoitteita. Sisäinen ansaintatavoite on jaettu kolmeen vuoden pituiseen ansaintajaksoon: 2012, 2013 ja Osakepalkkion suorittaminen perustuu käyttökatteen (EBITDA) ja nettovelan kehityksen perusteella lasketun sisäisen arvon tavoitteen saavuttamiseen. Järjestelyyn sisältyy lisäksi kolmen vuoden jaksolle asetettu yhtiön ulkopuoliseen vertailuun perustuva tavoite, joka on sidottu osakkeen kokonaistuoton suhteelliseen kehitykseen (TSR) perustuvaan tavoitteeseen vuosina Johtavana ajatuksena on, että palkkio maksetaan vain erinomaisen suorituksen perusteella. Järjestelyn nojalla kolmen vuoden jaksolta suoritettava kokonaispalkkio ei voi ylittää toimitusjohtajan kohdalla 120 prosenttia eikä muiden osallistujien kohdalla 100 prosenttia osallistujan bruttopalkasta samalta jaksolta. Sovellettavat verot vähennetään bruttopalkkiosta, ja jäljelle jäävä nettoarvo suoritetaan osallistujille Kemiran osakkeina. Järjestelyn perusteella ansaitut osakkeet on omistettava vähintään kaksi vuotta kunkin palkkiosuorituksen jälkeen. Lisäksi järjestelyyn osallistuvien jäsenten on niin kauan kuin he ovat tämän järjestelyn osallistujia pidettävä 50 prosenttia osakepalkkiojärjestelmien perusteella saaduista osakkeista, kunnes he omistavat Kemiran osakepohjaisten kannustinjärjestelmien nojalla saatuja Kemiran osakkeita arvoltaan vähintään vuotuista bruttopalkkaansa vastaavan määrän. Järjestelyssä suoritettavat osakkeet muodostuvat joko yhtiön omistuksessa olevista tai julkisesta kaupankäynnistä hankituista Kemira Oyj:n osakkeista. Strategisen johdon jäsenille suunnatun osakepohjaisen kannustinjärjestelyn lisäksi Kemiralla on muille avainhenkilöille suunnattu osakepohjainen kannustinjärjestely, johon strategisen johdon jäsenet eivät osallistu. Osakepohjaisella kannustinjärjestelyllä pyritään yhdistämään osakkeenomistajien ja strategisen johdon tavoitteet yhtiön arvon nostamiseksi, motivoimaan strategista johtoa sekä tarjoamaan heille kilpailukykyiset, osakeomistukseen perustuvat kannustimet.\n25 25 (43) YHTIÖKOKOUKSEN PÄÄTÖKSET Varsinainen yhtiökokous Kemira Oyj:n varsinainen yhtiökokous vahvisti osakekohtaiseksi osingoksi 0,53 euroa vuodelta 2012 (0,53). Osinko maksettiin Vuoden 2013 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään enintään yhtiön oman osakkeen hankkimisesta ( hankkimisvaltuutus ). Hankkimisvaltuutus on voimassa seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen päättymiseen saakka. Hallitus ei käyttänyt valtuutusta mennessä. Vuoden 2013 varsinainen yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään myös enintään uuden osakkeen antamisesta ja/tai enintään yhtiön hallussa olevan yhtiön oman osakkeen luovuttamisesta ( osakeantivaltuutus ). Osakeantivaltuutus on voimassa saakka. Osakeantivaltuutusta on käytetty hallituksen jäsenten palkitsemiseen liittyen. Yhtiökokous valitsi Kemira Oyj:n tilintarkastajaksi Deloitte & Touche Oy:n. Päävastuullisena tilintarkastajana toimii KHT Jukka Vattulainen. KONSERNIN HALLINTO- JA OHJAUSJÄRJESTELMÄ SEKÄ RAKENNE Kemira Oyj:n hallinto perustuu yhtiöjärjestykseen, Suomen osakeyhtiölakiin ja NASDAQ OMX Helsinki Oy:n antamiin listattuja yhtiöitä koskeviin sääntöihin sekä määräyksiin. Lisäksi Kemira noudattaa Suomen listayhtiöiden hallinnointikoodia. Yhtiön selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä esitetään erillisenä raporttina yhtiön internetsivuilla. Hallitus Varsinainen yhtiökokous valitsi viisi hallituksen jäsentä. Hallitukseen valittiin uudelleen Winnie Fok, Juha Laaksonen, Jari Paasikivi, Kerttu Tuomas ja Jukka Viinanen. Jukka Viinanen valittiin jatkamaan hallituksen puheenjohtajana ja Jari Paasikivi varapuheenjohtajana. Vuonna 2013 Kemira Oyj:n hallitus kokoontui 16 kertaa osallistumisprosentin ollessa 98 %. Kemira Oyj:n hallitus on perustanut kaksi valiokuntaa: tarkastusvaliokunnan ja palkitsemisvaliokunnan. Tarkastusvaliokunnan puheenjohtajana toimii Juha Laaksonen ja jäsenenä Jari Paasikivi. Tarkastusvaliokunta kokoontui vuoden 2013 aikana kuusi kertaa osallistumisprosentin ollessa 100 %. Palkitsemisvaliokunnan puheenjohtajana toimii Jukka Viinanen ja jäseninä Jari Paasikivi sekä Kerttu Tuomas. Palkitsemisvaliokunta kokoontui vuoden 2013 aikana viisi kertaa osallistumisprosentin ollessa 100 %. Muutokset yhtiön johdossa Frank Wegener nimitettiin Municipal & Industrial -segmentin johtajaksi (aiemmin ChemSolutionssegmentin johtaja) ja Hannu Virolainen ChemSolutions-segmentin johtajaksi (aiemmin Municipal & Industrial -segmentin johtaja).\n26 26 (43) Lakiasiainjohtaja Jukka Hakkila nimitettiin uudeksi varatoimitusjohtajaksi. Petri Castrén nimitettiin talousjohtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi lähtien. Kemira julkisti tiedon toimitusjohtaja Wolfgang Büchelen siirtymisestä uusiin tehtäviin. Sopimuksen mukaan Büchele jatkaa Kemiran toimitusjohtajana saakka. Kemiran hallitus nimitti Jari Rosendalin Kemira Oyj:n toimitusjohtajaksi lähtien. Kemira ilmoitti Oil & Mining -segmentistä ja Pohjois-Amerikan liiketoiminnasta vastaavan johtaja Randy Owensin lähdöstä Kemiralta 30. huhtikuuta Myös Hilton Casas, Etelä-Amerikan liiketoiminnasta vastaava johtaja, jättää Kemiran 31. maaliskuuta Rakenne Vuoden aikana tehtyjä yritysostoja ja -myyntejä on käsitelty segmenttitietojen kohdalla. LÄHIAJAN RISKIT JA EPÄVARMUUSTEKIJÄT Kemira määrittelee riskin tapahtumaksi tai olosuhteeksi, joka toteutuessaan voi vaikuttaa Kemiran mahdollisuuteen saavuttaa strategiset, operatiiviset ja taloudelliset tavoitteensa kestävällä ja eettisellä tavalla. Kemiran riskienhallintapolitiikka ja -periaatteet ennaltaehkäisevät riskejä sekä auttavat saavuttamaan Kemiran tavoitteleman kokonaisriskitason ja varmistamaan Kemiran toiminnan jatkuvuuden. Asiakaskysynnän muutokset Tiettyjen (esim. pakkausten ja kartongin tuotannossa käytettävien) kemikaalien käytön tai asiakkaiden tuotteiden (esim. tiettyjen paperilaatujen) kysynnän merkittävä ja nopea pieneneminen voi vaikuttaa negatiivisesti Kemiran liiketoimintaan erityisesti Paper-segmentissä. Myös lisääntynyt tietoisuus ilmastonmuutoksesta ja kiinnostus vastuullisia tuotteita kohtaan voi siirtää kysyntää esimerkiksi vähemmän kemikaaleja käyttäviin vedenkäsittelytekniikoihin. Tämä voi vaikuttaa negatiivisesti erityisesti Kemiran Municipal & Industrial -segmentin kilpailukykyyn. Jos Kemira ei pysty vastaamaan näihin muuttuneisiin odotuksiin, se voi menettää markkinaosuuksiaan. Tämän riskin hallitsemiseksi ja pienentämiseksi Kemira seuraa järjestelmällisesti markkinoiden kehitykseen keskittyviä tärkeimpiä indikaattoreita sekä varhaisia varoitusmerkkejä. Kemira on myös panostanut vastuullisuuteen, ja yhtiö kehittää jatkuvasti Business Development, T&K-toiminnan sekä myynnin yksiköiden välistä koordinointia sekä yhteistyötä, jotta asiakkaiden tulevaisuuden tarpeet ja odotukset voitaisiin ymmärtää paremmin. Kemiran toimintojen maantieteellinen kattavuus ja asiakastoimialojen monipuolisuus tarjoavat myös suojaa tältä riskiltä. Lainsäädännön muutokset Kemiran liiketoimintaa koskevat erilaiset lait ja säädökset, jotka ovat olennaisia Kemiran strategian kehittämisessä ja toteuttamisessa. Vaikka lainsäädäntöä voidaan yleisesti ottaen pitää mahdollisuutena Kemiralle, tietyt uudet lakialoitteet, jotka tukevat muun muassa biohajoavien raaka-aineiden käyttöä tai biologista vedenkäsittelyä, rajoittavat alumiinin tai fosfaattien käyttöä tai liittyvät fosforin talteenottoon tai\n27 27 (43) kierrätykseen, saattavat vaikuttaa Kemiran liiketoimintaan negatiivisesti. Merkittävät muutokset muun muassa kemikaaleja, ympäristöä tai kuljetuksia koskevassa lainsäädännössä (esim. REACH, EU:n rikkidirektiivi) voivat aiheuttaa runsaasti hallinnollista työtä ja riskin siitä, ettei asiakkaiden vaatimuksia lainsäädännön noudattamisesta pystytä täyttämään ajallaan. Tämän tyyppiset lainsäädännön muutokset saattavat myös lisätä tuotanto- ja kuljetuskustannuksia ja vaikuttaa siten Kemiran kannattavuuteen. Muutokset voivat toisaalta luoda Kemiralle uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Kemira seuraa lainsäädäntöä koskevaa keskustelua jatkuvasti pysyäkseen ajan tasalla lakeihin ja säädöksiin tehtävistä ja suunnitelluista muutoksista, jotka voivat vaikuttaa esimerkiksi Kemiran myyntiin, tuotannon suunnitteluun ja tuotekehitystarpeisiin. Lainsäädännön vaikutukset otetaan systemaattisesti huomioon strategisessa päätöksenteossa. Kemira myös osallistuu lainsäädäntöä koskevaan keskusteluun aktiivisesti aina mahdollisuuksien mukaan sikäli kun se on alan tai liiketoiminnan näkökulmasta perusteltua. Kilpailu Kemira toimii jatkuvasti muuttuvassa ja kilpaillussa toimintaympäristössä, joka aiheuttaa merkittävän riskin tavoitteiden saavuttamiselle. Kemiran päätoimialoille pyrkivät uudet toimijat saattavat käyttää aggressiivisia keinoja kilpailuedun saamiseksi, mikä voi heikentää Kemiran taloudellista tulosta.tärkeimpien kilpailijoiden yhdistyminen katsotaan riskiksi, joka voi heikentää Kemiran markkina-asemaa. Kemira pyrkii kasvamaan sille hieman vieraammilla toimialoilla, joilla vallitsee uudenlaisia kilpailutilanteita. Pitkällä aikavälillä täysin uudenlaiset teknologiat voivat muuttaa huomattavasti nykyistä kilpailutilannetta. Riskiä hallitaan sekä konsernitasolla että segmenteittäin jatkuvan kilpailutilanneseurannan avulla. Kilpailutilanteeseen pyritään vastaamaan asiakassuhteiden aktiivisella hoitamisella sekä tuotteiden ja palveluiden jatkuvalla kehittämisellä kilpailijoista erottumiseksi. Raaka-aineiden ja hyödykkeiden hinnat sekä saatavuus Kannattavuuden jatkuva parantaminen on tärkeä osa Kemiran strategiaa. Raaka-aine-, hyödyke- tai logistiikkakustannusten merkittävä ja äkillinen nousu voi vaarantaa Kemiran kannattavuustavoitteiden saavuttamisen, jos Kemira ei pysty siirtämään nousua viipymättä tuotteiden hintoihin. Esimerkiksi korkeat öljyn ja sähkön hinnat voivat merkittävästi heikentää Kemiran kannattavuutta. Raaka-aineiden toimittajakentässä tapahtuvat muutokset, kuten konsolidoituminen tai kapasiteetin supistukset, voivat nostaa raaka-aineiden hintoja. Myös tiettyjen raaka-aineiden kysynnän muutokset tärkeimpien käyttäjien parissa voivat heiluttaa raaka-aineiden hintoja merkittävästi. Joidenkin raaka-aineiden niukka saatavuus voi vaikuttaa Kemiran tuotantoon, jos siihen ei ole riittävästi varauduttu kartoittamalla vaihtoehtoisia toimittajia tai mahdollisuuksia prosessien muutoksiin. Raaka-aine- ja hyödykeriskejä pystytään tehokkaasti seuraamaan ja hallitsemaan Kemiran keskitetyn hankintaketjufunktion (SCM) avulla. Riskienhallintaan sisältyy muun muassa tärkeimpien raaka-aineiden ja hyödykkeiden saatavuuden ennustaminen, raaka-aineiden ostosopimusten ja myyntisopimusten synkronointi, strategiset investoinnit energiantuotantoyhtiöihin sekä energia- ja sähkökulujen osittainen suojaaminen.\n28 28 (43) Taloudellinen tilanne Maailman taloustilanteen epävarma kehitys tuo mukanaan riskejä esimerkiksi maailmanlaajuisen BKT:n vähäisen kasvun jaksosta, jolla voi olla negatiivinen vaikutus Kemiran tuotteiden kysyntään. Heikolla talouskehityksellä voi myös olla vakavia vaikutuksia Kemiran asiakkaiden maksukykyyn, minkä seurauksena Kemiran luottotappiot saattavat kasvaa. Epäsuotuisat markkinaolosuhteet voivat myös kasvattaa tiettyjen raaka-aineiden saatavuus- ja hintariskiä. Kemiran toimintojen maantieteellinen kattavuus ja asiakastoimialojen moninaisuus suojaavat vain osittain tältä riskiltä. Yksityiskohtainen selvitys Kemiran riskienhallinnan periaatteista ja organisoinnista on luettavissa yhtiön verkkosivuilla osoitteessa Selvitys rahoitusriskeistä on julkaistu vuoden 2013 tilinpäätöksen liitetiedoissa. Ympäristöön, vaaratekijöihin, toimittajiin ja osaamisen johtamiseen liittyviä riskejä on käsitelty Kemiran yritysvastuuraportissa, joka julkaistaan alkavalla viikolla osana Kemiran vuosikertomusta MUITA KATSAUSKAUDEN TAPAHTUMIA Kemira aloitti palvelukeskuksen perustamisen Gdanskiin Puolaan. Keskuksen on määrä palvella kaikkia Kemiran liiketoimintoja EMEA-alueella. Uuteen keskukseen keskitetään kaikki tukitoiminnot. EMEAalueen tukitoimintojen uudelleenjärjestelyllä tavoitellaan lähes 10 miljoonan euron vuotuisia kustannussäästöjä, ja siihen liittyvien uudelleenjärjestelykustannusten arvioidaan olevan yhteensä noin 20 miljoonaa euroa. Kemira ilmoitti sulkevansa Paper-segmenttiin kuuluvan tuotantolaitoksensa Vaasassa. Sulkemisen tarkoituksena on optimoida Kemiran maailmanlaajuisen prosessikemikaalien tuotantoverkoston hyödyntäminen. Laitoksen sulkemisella tavoitellaan lähes 5 miljoonan euron vuotuisia kustannussäästöjä, ja siihen liittyvien uudelleenjärjestelykustannusten arvioidaan olevan noin 25 miljoonaa euroa. KATSAUSKAUDEN JÄLKEISIÄ TAPAHTUMIA Nimitystoimikunnan ehdotukset varsinaiselle yhtiökokoukselle 2014 Kemiran nimitystoimikunta ehdottaa Kemira Oyj:n varsinaiselle yhtiökokoukselle, että yhtiön hallitukseen valitaan kuusi jäsentä ja että hallitukseen valitaan uudelleen sen nykyiset jäsenet Winnie Fok, Juha Laaksonen, Jari Paasikivi ja Kerttu Tuomas. Nimitystoimikunta ehdottaa, että hallituksen uusiksi jäseniksi valitaan Wolfgang Büchele ja Timo Lappalainen. Lisäksi nimitystoimikunta ehdottaa, että hallituksen puheenjohtajaksi valitaan Jari Paasikivi ja varapuheenjohtajaksi Kerttu Tuomas. Jukka Viinanen ilmoitti nimitystoimikunnalle, että hän ei ole käytettävissä ehdokkaaksi jatkamaan Kemiran hallituksessa. Nimitystoimikunta ehdottaa yhtiökokoukselle, että hallituksen jäsenille maksettavat palkkiot pidetään ennallaan. Hallituksen jäsenille maksettavat palkkiot olisivat näin ollen seuraavat: Vuosipalkkiot: puheenjohtaja euroa, varapuheenjohtaja ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtaja euroa ja muut jäsenet euroa. Kokouspalkkio hallituksen ja valiokuntien kokouksista: Suomessa asuvat jäsenet 600 euroa, muualla Euroopassa asuvat jäsenet euroa ja Euroopan ulkopuolella asuvat jäsenet euroa. Matkakustannukset ehdotetaan korvattaviksi yhtiön matkustussäännön mukaan.\n29 29 (43) Nimitystoimikunta ehdottaa yhtiökokoukselle lisäksi, että hallituksen vuosipalkkio maksetaan yhtiön osakkeiden ja rahaosuuden yhdistelmänä siten, että vuosipalkkiosta 40 % maksetaan yhtiön hallussa olevina osakkeina tai, mikäli tämä ei ole mahdollista, markkinoilta hankittavina Kemiran osakkeina ja 60 % maksetaan rahana. Osakkeet luovutetaan hallituksen jäsenille ja tarvittaessa hankitaan markkinoilta suoraan hallituksen jäsenten lukuun kahden viikon kuluessa siitä, kun Kemiran osavuosikatsaus ajalta on julkaistu. Kokouspalkkiot ehdotetaan maksettavaksi rahana. Nimitystoimikuntaan ovat kuuluneet seuraavat jäsenet: Oras Invest Oy:n hallituksen puheenjohtaja Pekka Paasikivi nimitystoimikunnan puheenjohtajana; jäseninä Solidium Oy:n toimitusjohtaja Kari Järvinen; Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varman toimitusjohtaja Risto Murto ja Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen varatoimitusjohtaja Timo Ritakallio, sekä Kemira Oyj:n hallituksen puheenjohtaja Jukka Viinanen asiantuntijajäsenenä. OSINKO Kemira Oyj:n voitonjakokelpoiset varat olivat euroa, josta tilikauden voitto oli euroa. Yhtiön taloudellisessa tilanteessa ei ole tilikauden päättymisen jälkeen tapahtunut olennaisia muutoksia. Kemira Oyj:n hallitus ehdottaa pidettävälle varsinaiselle yhtiökokoukselle, että päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella maksetaan 0,53 euron osakekohtainen osinko eli yhteensä 81 miljoonaa euroa. KEMIRAN TALOUDELLISET TAVOITTEET, "FIT FOR GROWTH" - UUDELLEENJÄRJESTELYOHJELMA JA VUODEN 2014 NÄKYMÄT Kemira keskittyy edelleen kannattavuuden parantamiseen ja positiivisen rahavirran vahvistamiseen. Yhtiö aikoo myös jatkaa investointeja varmistaakseen kasvun jatkumisen veden laadun ja määrän hallintaan liittyvässä liiketoiminnassa. Kemiran taloudelliset tavoitteet on tarkistettu strategian päivityksen yhteydessä Yhtiön taloudelliset tavoitteet vuodelle 2016 ovat: Liikevaihto 2,6 2,7 miljardia euroa Käyttökate prosentteina liikevaihdosta 15 % Velkaantumisaste < 60 %. Lisäksi Kemira odottaa veroasteensa olevan keskipitkällä aikavälillä % luokkaa. Veroaste ei sisällä kertaluonteisia eriä eikä osakkuusyhtiöiden tuloksesta saadun osuuden vaikutusta. Kasvu perustuu veden laadun ja määrän hallinnan kemikaalien markkinoiden laajentamiseen sekä Kemiran vahvaan osaamiseen tällä alalla. Asiakkaiden tarve tehostaa toimintaansa tarjoaa Kemiralle mahdollisuuksia kehittää uusia tuotteita ja palveluja sekä nykyisille että uusille asiakkaille. Tutkimus- ja kehitystoiminta on Kemiran orgaanisen kasvun kannalta tärkeää, koska sen avulla mahdollistetaan erikoistuminen veden\n30 30 (43) laadun ja määrän hallintamarkkinoilla. Kemira investoi innovaatioon, tekniseen asiantuntemukseen ja osaamiseen kohdennetuilla painopistealueilla. Fit for Growth -uudelleenjärjestelyohjelma Kemira jatkoi heinäkuun 2012 lopussa aloitetun maailmanlaajuisen Fit for Growth - uudelleenjärjestelyohjelman toteuttamista. Ohjelman tavoitteena on parantaa yhtiön kannattavuutta ja sisäistä tehokkuutta sekä kiihdyttää kasvua kehittyvillä markkinoilla vaarantamatta kuitenkaan liiketoimintamahdollisuuksia kehittyneillä markkinoilla. Vuonna 2012 Fit for Growth -ohjelman säästövaikutus oli 10 miljoonaa euroa. Vuonna 2013 Fit for Growth -ohjelman avulla päästiin 46 miljoonan euron kustannussäästöihin, joten ohjelman mukainen 60 miljoonan euron vuotuinen säästötavoite lähes saavutettiin vuoden 2013 loppuun mennessä. Fit for Growth -ohjelman tuomia säästöjä ei enää raportoida erikseen Kemiran tulevissa osavuosikatsauksissa. Näkymät Kemira odottaa vuoden 2014 liikevaihdon paikallisissa valuutoissa yritysostot ja -myynnit pois lukien olevan jonkin verran korkeampi vuoteen 2013 verrattuna ja liikevoiton ilman kertaluonteisia eriä olevan korkeampi vuoteen 2013 verrattuna. Vuoden 2014 näkymät määritellään seuraavasti: Kemiran näkymät Määritelmä Jonkin verran korkeampi/alhaisempi 0 5 % tai 0-5 % Korkeampi/alhaisempi 5 15 % tai % Merkittävästi korkeampi/alhaisempi yli 15 % tai alle -15 % Helsingissä Kemira Oyj Hallitus SIJOITTAJAKALENTERI 2014 Osavuosikatsaus, tammi maaliskuu Osavuosikatsaus, tammi kesäkuu Osavuosikatsaus, tammi syyskuu Kemira Oyj:n vuosikertomus 2013 julkaistaan alkavalla viikolla. Varsinainen yhtiökokous pidetään maanantaina klo (CET+1). Kaikki tässä katsauksessa esitetyt ennusteet ja arviot perustuvat johdon tämänhetkiseen näkemykseen tulevista tapahtumista, ja todelliset tulokset voivat erota merkittävästi annetuista lausunnoista.\n31 31 (43) KEMIRA-KONSERNI KONSERNIN TULOSLASKELMA KONSERNIN TULOSLASKELMA Milj. e 10-12/ / Liikevaihto 545,2 558, , ,9 Liiketoiminnan muut tuotot 5,9 5,6 15,2 13,8 Liiketoiminnan kulut -562,3-548, , ,8 Poistot ja arvonalentumiset -27,7-52,8-99,3-146,8 Liikevoitto -38,9-37,1 42,6 33,1 Rahoituskulut, netto -7,7-4,1-39,0-15,7 Osuus osakkuusyritysten voitoista ja tappioista -0,1-5,7-1,1 11,2 Voitto ennen veroja -46,7-46,9 2,5 28,6 Tuloverot -2,0 6,5-28,4-6,2 Tilikauden tulos -48,7-40,4-25,9 22,4 Tilikauden tuloksen jakautuminen Emoyhtiön omistajille -50,1-41,5-31,6 17,7 Määräysvallattomille omistajille 1,4 1,1 5,7 4,7 Tilikauden tulos -48,7-40,4-25,9 22,4 Osakekohtainen tulos, laimentamaton ja laimennettu, e -0,33-0,27-0,21 0,12 KONSERNIN LAAJA TULOSLASKELMA Milj. e 10-12/ / Tilikauden tulos -48,7-40,4-25,9 22,4 Muut laajan tuloksen erät Erät, jotka saatetaan myöhemmin siirtää tulosvaikutteisiksi Myytävissä olevat rahoitusvarat -27,0 5,4-27,0 5,4 Muuntoerot -5,6-8,5-17,7 2,3 Rahavirran suojaus -3,1-0,7-2,3-1,0 Erät, joita ei siirretä tulosvaikutteisiksi Etuuspohjaisten eläkkeiden uudelleenarvostus 19,7-38,9 22,6-38,6 Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen -16,0-42,7-24,4-31,9 Tilikauden laaja tulos -64,7-83,1-50,3-9,5 Tilikauden laajan tuloksen jakautuminen: Emoyhtiön omistajille -66,1-84,2-55,4-14,9 Määräysvallattomille omistajille 1,4 1,1 5,1 5,4 Tilikauden laaja tulos -64,7-83,1-50,3-9,5\n32 32 (43) KONSERNIN TASE Milj. e VARAT Pitkäaikaiset varat Liikearvo 471,9 522,5 Muut aineettomat hyödykkeet 75,3 60,5 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 644,5 655,9 Osuudet osakkuusyrityksissä 0,8 122,8 Myytävissä olevat rahoitusvarat 233,6 264,0 Laskennalliset verosaamiset 36,0 30,1 Muut pitkäaikaiset varat 9,2 9,8 Saamiset etuuspohjaisista eläkejärjestelyistä 29,8 16,5 Pitkäaikaiset varat yhteensä 1 501, ,1 Lyhytaikaiset varat Vaihto-omaisuus 169,9 181,9 Korolliset saamiset 0,5 0,3 Myyntisaamiset ja muut saamiset 320,9 353,1 Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verosaamiset 11,2 18,9 Rahavarat 102,0 132,7 Lyhytaikaiset varat yhteensä 604,5 686,9 Myytävänä oleviksi luokitellut pitkäaikaiset omaisuuserät 105,4 93,3 Varat yhteensä 2 211, ,3 OMA PÄÄOMA JA VELAT Oma pääoma Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma 1 112, ,4 Määräysvallattomien omistajien osuus 13,0 13,2 Oma pääoma yhteensä 1 125, ,6 Pitkäaikaiset velat Korolliset velat 279,9 387,5 Muut velat 21,4 21,4 Laskennalliset verovelat 43,5 39,1 Etuuspohjaiset eläkevelvoitteet 73,8 87,1 Varaukset 27,3 21,8 Pitkäaikaiset velat yhteensä 445,9 556,9 Lyhytaikaiset velat Korolliset velat 278,4 277,2 Ostovelat ja muut velat 302,6 315,5 Kauden verotettavaan tuloon perustuvat verovelat 13,6 17,3 Varaukset 25,2 23,8 Lyhytaikaiset velat yhteensä 619,8 633,8 Myytävänä oleviin pitkäaikaisiin omaisuuseriin liittyvät velat 19,8 11,0 Velat yhteensä 1 085, ,7 Oma pääoma ja velat yhteensä 2 211, ,3\n33 33 (43) LYHENNETTY KONSERNIN RAHAVIRTALASKELMA Milj. e 10-12/ / Liiketoiminnan rahavirta Tilikauden tulos -48,7-40,4-25,9 22,4 Oikaisut, yhteensä 85,5 75,8 228,1 196,9 Rahavirta ennen käyttöpääoman muutosta 36,8 35,3 202,2 219,3 Käyttöpääoman muutos 40,8 6,6 24,8-21,1 Liiketoiminnan rahavirta ennen rahoituseriä ja veroja 77,6 41,9 227,0 198,2 Rahoituskulut, netto ja saadut osingot -0,2-7,1-0,2 8,3 Maksetut välittömät verot -5,4-9,0-26,5-30,2 Liiketoiminnan nettorahavirta 72,0 25,8 200,3 176,3 Investointien rahavirta Tytäryritysten hankinta vähennettynä hankintahetken rahavaroilla -56, ,6 - Muut investoinnit -48,9-18,5-138,9-134,1 Luovutustulot ja pääomanpalautukset 11,8 1,5 193,4 29,8 Pitkäaikaisten lainasaamisten vähennys (+) / lisäys (-) 2,7 0,6-0,5-0,2 Investointien nettorahavirta -90,5-16,4-4,6-104,5 Rahoituksen rahavirta Pitkäaikaisten lainojen nostot (+) -0,9-0,5 0,0 1,6 Pitkäaikaisten lainojen takaisinmaksut (-) -31,4-7,9-95,1-81,5 Lyhytaikaisten lainojen nostot (+) / takaisinmaksut (-) -10,0-18,8-32,6 43,3 Maksetut osingot 0,0 0,0-85,1-85,1 Muut rahoituserät -1,6-0,8-1,1-0,9 Rahoituksen nettorahavirta -43,9-28,0-213,9-122,6 Rahavarojen nettovähennys (-) / -lisäys (+) -62,4-18,6-18,2-50,8 Rahavarat tilikauden lopussa 102,0 132,7 102,0 132,7 Valuuttakurssivoitot (+) / -tappiot (-) rahavaroista -0,5-1,2-3,4-2,3 Rahavarat tilikauden alussa 164,9 152,5 123,6*) 185,8 Rahavarojen nettovähennys (-) / -lisäys (+) -62,4-18,6-18,2-50,8 *) rahavarat sisältää sijoituksia 9,1 miljoonaa euroa, jotka ovat nyt luokiteltu myytävissä oleviin rahoitusvaroihin.\n34 34 (43) LASKELMA KONSERNIN OMAN PÄÄOMAN MUUTOKSISTA Milj. e Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma Käyvän Sijoitetun Määräys- Oma arvon vapaan vallattomien pääoma Osake- Ylikurssi- ja muut pääoman Muuntoerot Omat Kertyneet Yhteensä omistajien Yhteensä pääoma rahasto rahastot rahasto osakkeet voittovarat osuus Vanhan laskentakäytännön mukainen oma pääoma ,8 257,9 89,3 196,3-24,6-22,3 640, ,5 12, ,8 Uudistetun IAS 19 -standardin vaikutus ,5-16, ,5 Uuden laskentakäytännön mukainen oma pääoma ,8 257,9 89,3 196,3-24,6-22,3 623, ,0 12, ,3 Tilikauden tulos ,7 17,7 4,7 22,4 Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen - - 4,4-1, ,6-32,6 0,7-31,9 Tilikauden laaja tulos - - 4,4-1, ,9-14,9 5,4-9,5 Liiketoimet omistajien kanssa Osingonjako ,6 *) -80,6-4,5-85,1 Omien osakkeiden siirto hallitukselle ,1-0,1-0,1 Osakeperusteinen palkitseminen ,8 0,8-0,8 Siirrot omassa pääomassa ,1-0,1 0,0-0,0 Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä ,1 0,1-79,7-79,7-4,5-84,2 Oma pääoma ,8 257,9 93,7 196,3-23,1-22,2 523, ,4 13, ,6 *) Vuoden 2011 tuloksesta jaetun osingon yhteismäärä oli 80,6 milj. e (0,53 euroa osakkeelta). Yhtiökokous hyväksyi 0,53 euron osingon Osingon täsmäytyspäivä oli ja osinko maksettiin Vanhan laskentakäytännön mukainen oma pääoma ,8 257,9 93,7 196,3-23,1-22,2 577, ,6 13, ,8 Uudistetun IAS 19 -standardin vaikutus ,2-54, ,2 Uuden laskentakäytännön mukainen oma pääoma ,8 257,9 93,7 196,3-23,1-22,2 523, ,4 13, ,6 Tilikauden tulos ,6-31,6 5,7-25,9 Muut laajan tuloksen erät verojen jälkeen , ,1-22,6-23,8-0,6-24,4 Tilikauden laaja tulos , ,1 - -9,0-55,4 5,1-50,3 Liiketoimet omistajien kanssa Osingonjako ,6 *) -80,6-4,5-85,1 Omien osakkeiden palautus ,1 - -0,1 - -0,1 Omien osakkeiden siirto hallitukselle ,1-0,1-0,1 Osakeperusteinen palkitseminen ,2 0,2-0,2 Muutokset yritysjärjestelyjen yhteydessä , ,3 0,8-0,8 0,0 Siirrot omassa pääomassa - - 0, ,1 0,0-0,0 Muut muutokset ,1 0,1-0,1 Liiketoimet omistajien kanssa yhteensä , ,0-79,1-79,5-5,3-84,8 Oma pääoma ,8 257,9 64,0 196,3-40,2-22,2 434, ,5 13, ,5 *) Vuoden 2012 tuloksesta jaetun osingon yhteismäärä oli 80,6 milj. e (0,53 euroa osakkeelta). Yhtiökokous hyväksyi 0,53 euron osingon Osingon täsmäytyspäivä oli ja osinko maksettiin Kemiran hallussa oli omia osakkeita yhteensä kpl. Omien osakkeiden keskimääräinen hankintahinta oli 6,73 euroa ja osuus osakepääomasta ja kaikkien osakkeiden yhteenlasketusta äänimäärästä 2,1 %. Omien osakkeiden yhteenlaskettu kirjanpidollinen vasta-arvo on 4,7 milj. euroa. Ylikurssirahasto on vuoden 2001 optio-ohjelman merkintöjen kautta karttunut, vanhan osakeyhtiölain (734/1978) mukainen rahasto, joka ei enää muutu. Käyvän arvon rahasto on käypään arvoon arvostettujen osakkeiden sekä suojauslaskennan kautta karttuva rahasto. Muut rahastot ovat paikallisten lainsäädäntöjen vaatimia. Sijoitetun vapaan oman pääoman (SVOP) rahasto sisältää muut oman pääoman luonteiset sijoitukset ja osakkeiden merkintähinnan siltä osin kun sitä ei nimenomaisen päätöksen mukaan merkitä osakepääomaan.\n35 35 (43) TUNNUSLUVUT 10-12/ / Osakekohtainen tulos, laimentamaton ja laimennettu, e *) -0,33-0,27-0,21 0,12 Liiketoiminnan rahavirta / osake, e *) 0,48 0,17 1,32 1,16 Investoinnit, milj. e 105,0 18,5 197,5 134,1 Investoinnit / liikevaihto, % 19,3 3,3 8,9 6,0 Keskimääräinen osakemäärä, laimentamaton (1 000 kpl) *) Keskimääräinen osakemäärä, laimennettu (1 000 kpl) *) Osakemäärä kauden lopulla, laimentamaton (1 000 kpl) *) Osakemäärä kauden lopulla, laimennettu (1 000 kpl) *) Oma pääoma / osake, e *) 7,32 8,20 Omavaraisuusaste, % 50,9 51,2 Velkaantuneisuus (gearing), % 40,6 42,2 Korolliset nettovelat, milj. e 456,3 532,0 Henkilökunta keskimäärin *) Osakkeiden lukumäärä, joka ei sisällä konsernin omistamia osakkeita. LIIKEVAIHTO SEGMENTEITTÄIN Milj. e 10-12/ / Paper 272,5 251, , ,6 Municipal & Industrial 152,4 175,4 659,4 686,6 Oil & Mining 78,5 72,1 311,5 321,1 ChemSolutions 41,8 59,3 190,6 227,6 Yhteensä 545,2 558, , ,9 LIIKEVOITTO SEGMENTEITTÄIN Milj. e 10-12/ / Paper 9,7 10,0 45,7 44,7 Municipal & Industrial -47,3-28,5-23,4-16,5 Oil & Mining -3,9-2,3 6,5 14,2 ChemSolutions 2,6-16,3 13,8-9,3 Yhteensä -38,9-37,1 42,6 33,1\n36 36 (43) AINEELLISEN KÄYTTÖOMAISUUDEN MUUTOKSET Milj. e Kirjanpitoarvo kauden alussa 655,9 656,0 Hankitut yhtiöt 30,4 - Lisäykset 116,3 135,3 Vähennykset -1,8-2,8 Tytäryritysten myynti -17,9 - Poistot ja arvonalentumiset -86,0-113,0 Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin pitkäaikaisiin omaisuuseriin -33,9-17,2 Muuntoero ja muut muutokset -18,5-2,4 Kirjanpitoarvo kauden lopussa 644,5 655,9 AINEETTOMIEN HYÖDYKKEIDEN MUUTOKSET Milj. e Kirjanpitoarvo kauden alussa 583,0 673,5 Hankitut yhtiöt 53,3 - Lisäykset 9,9 8,0 Vähennykset 0,0-0,1 Tytäryritysten myynti -41,1 - Poistot ja arvonalentumiset -13,3-33,8 Siirretty myytävänä oleviksi luokiteltuihin pitkäaikaisiin omaisuuseriin -36,6-57,6 Muuntoero ja muut muutokset -8,0-7,0 Kirjanpitoarvo kauden lopussa 547,2 583,0\n37 37 (43) LIIKETOIMINTOJEN YHDISTÄMINEN Kemira ilmoitti tiedotteessaan , jonka mukaan se osti yksityisomistuksessa olevan 3F Chimica S.p.A:n (Sandrigo, Italia), lukuun ottamatta joitakin sen toimintoja Yhdysvalloissa. Kemira hankki 100% omistusosuuden 3F:n osakkeista ja sai näin määräysvallan 3F:stä. Hankinnasta aiheutuva alustava liikearvo on 32,5 milj. euroa, joka aiheutuu pääosin liiketoimintojen yhdistymisestä saatavasta tuotantokapasiteetista Italian ja Yhdysvaltojen tuotantolaitoksista sekä odotettavista olevista synergiahyödyistä. 3F valmistaa kuivaa polyakryyliamidia ja emulsiopolyakryyliamidia sekä niihin liittyviä prosessikemikaaleja. Yhtiön polymeerituotanto on taaksepäin integroitu keskeisiin raaka-aineisiin, kuten bio-akryyliamidiin ja kationisiin monomeereihin. Yrityskauppaan sisältyy kaksi tuotantolaitosta Italiassa, jotka sijaitsevat San Giorgiossa ja Sandrigossa, ja yksi tuotantolaitos Yhdysvalloissa, Mississippin Aberdeenissa. 3F:n tuotteita käytetään paperintuotannossa retentiossa ja kuivaamisessa, öljy- ja kaasuteollisuudessa poraamisessa ja talteenotossa, kaivosteollisuudessa tuotannon optimoinnissa sekä jätevesien käsittelyssä ja lietteen vedenpoistossa. Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto 3F:stä maksetusta vastikkeesta ja hankinta-ajankohtana kirjatuista varoista ja vastattavaksi otetuista veloista. Maksettu vastike Käteisvarat 59,5 Hankituista varoista ja vastattavaksi otetuista veloista kirjatut määrät Teknologiat, asiakassuhteet ja muut aineettomat hyödykkeet 20,8 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 30,4 Vaihto-omaisuus 8,7 Myyntisaamiset ja muut saamiset 12,1 Rahavarat 0,9 Korolliset velat Laskennalliset verovelat -6,6 Varaukset, ostovelat ja muut velat -13,3 Yksilöitävissä oleva nettovarallisuus yhteensä 27,0 Liikearvo 32,5 Hankitun yksilöitävissä olevan nettovarallisuuden käypä arvo on alustava, sillä näiden erien arvo on riippuvainen lopullisista arvonmäärityksistä. Hankintaan liittyvät menot 1,6 milj. euroa sisältyvät liiketoiminnan muihin kuluihin vuoden 2013 konsernituloslaskelmassa. -26,0 59,5 Jos 3F olisi yhdistetty alkaen, konsernituloslaskelman mukainen pro forma liikevaihto oli 72,5 milj. euroa ja pro forma liikevoitto 2,9 milj. euroa. Pro forma luvut on annettu ainoastaan vertailtavuuden vuoksi ja eivät välttämättä kuvasta todellista tulosta, eivätkä ne siten ilmaise myöskään tulevaisuuden liiketoiminnan tulosta, joka on aiheutunut liiketoimintojen yhdistämisestä.\n38 38 (43) JOHDANNAISINSTRUMENTIT Milj. e Nimellisarvo Käypä arvo Nimellisarvo Käypä arvo Valuuttajohdannaiset Valuuttatermiinisopimukset 604,8 0,7 611,2 1,7 Korkojohdannaiset Koronvaihtosopimukset 194,6-3,6 173,2-6,2 joista rahavirran suojaukseen 194,6-3,6 173,2-6,2 Obligaatiotermiinisopimukset 10,0 0,2 10,0-0,1 joista avoinna 10,0 0,2 10,0-0,1 Muut johdannaiset GWh Käypä arvo GWh Käypä arvo Ostetut sähköjohdannaiset 1 450,5-7, ,1-6,7 joista rahavirran suojaukseen 1 450,5-7, ,3-5,9 Sopimusten käypä arvo perustuu raportointipäivän markkinahintaan niiltä osin kuin sopimukset ovat julkisen kaupankäynnin kohteena. Muut sopimukset on arvostettu niistä aiheutuvien kassavirtojen nykyarvoon ja optioiden osalta arvonmääritysmalleihin. Rahoitusinstrumenttien nimellisarvot eivät välttämättä vastaa osapuolten vaihtamia rahasuorituksia eivätkä siten yksinään tarkasteltuina anna kuvaa konsernin riskiasemasta. RAHOITUSVAROJEN KÄYVÄT ARVOT Milj. e Yhteensä Yhteensä Hierarkia Taso 1 Taso 2 Taso 3 netto Taso 1 Taso 2 Taso 3 netto Myytävissä olevat rahoitusvarat 6,6-227,0 233, ,0 264,0 Valuuttajohdannaiset - 4,0-4,0-3,4-3,4 Korkojohdannaiset, suojauslaskenta ,0-0,0-0,0 Muut johdannaiset - 0,2-0,2-0,0-0,0 Myyntisaamiset - 255,4-255,4-292,5-292,5 Rahavarat , ,1 Yhteensä 6,6 259,6 227,0 493,2 7,1 295,9 264,0 567,0 Taso 1: Käypä arvo määräytyy markkinoilta saatavien noteerausten perusteella. Taso 2: Käypä arvo määritetään arvostusmenetelmien avulla. Käyvällä arvolla tarkoitetaan arvoa, joka on todettavissa rahoitusvälineen osien tai vastaavien rahoitusvälineiden markkina-arvosta; tai arvoa, joka on todettavissa rahoitusmarkkinoilla yleisesti hyväksytyillä arvostusmalleilla ja -menetelmillä, jos markkina-arvo on niiden avulla luotettavasti määritettävissä. Taso 3: Käypä arvo määritetään käyttäen arvostusmenetelmiä, joissa käytettävillä tekijöillä on merkittävä vaikutus kirjattuun käypään arvoon, ja nämä tekijät eivät perustu todettavissa oleviin markkinatietoihin. Taso 3 täsmäytyslaskelma Yhteensä netto Yhteensä netto Instrumentti Tasearvo kauden alussa 264,0 256,5 Vaikutus laajaan tulokseen -41,1 6,9 Siirrot 0,0 0,0 Lisäykset 4,1 0,6 Vähennykset 0,0 0,0 Tasearvo kauden lopussa 227,0 264,0\n39 39 (43) RAHOITUSVELKOJEN KÄYVÄT ARVOT Milj. e Yhteensä Yhteensä Hierarkia Taso 1 Taso 2 Taso 3 netto Taso 1 Taso 2 Taso 3 netto Pitkäaikaiset lainat - 284,1-284,1-415,9-415,9 Pitkäaikaisten lainojen lyhennykset - 59,2-59,2-53,8-53,8 Lyhytaikaiset lainat rahoituslaitoksilta - 57,2-57,2-10,8-10,8 Muut velat - 185,2-185,2-213,6-213,6 Valuuttajohdannaiset - 3,3-3,3-1,7-1,7 Korkojohdannaiset, suojauslaskenta - 3,6-3,6-6,2-6,2 Muut johdannaiset - 7,8-7,8-6,8-6,8 Ostovelat - 143,3-143,3-157,6-157,6 Yhteensä - 743,7-743,7-866,4-866,4 VASTUUSITOUMUKSET Milj. e Kiinnitykset 0,0 0,5 Annetut pantit Omien sitoumusten puolesta 6,4 6,6 Takaukset Omien sitoumusten puolesta 50,4 52,9 Osakkuusyritysten puolesta 0,0 0,7 Muiden puolesta 3,1 3,0 Käyttöleasingvastuut Vuoden sisällä erääntyvät 26,4 29,0 Yli vuoden päästä erääntyvät 139,9 132,4 Muut vastuut Omien sitoumusten puolesta 1,6 1,3 Osakkuusyritysten puolesta 0,7 1,0 Merkittävimmät taseen ulkopuoliset investointisitoumukset Merkittävimmät aineellisen käyttöomaisuushyödykkeiden hankintaa koskevat sopimuksiin perustuvat sitoumukset olivat noin 12,3 miljoonaa euroa liittyen tehdasinvestointeihin Kiinassa ja Euroopassa.\n40 40 (43) Oikeudenkäynnit Kemira Oyj vastaanotti haasteen, jossa Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA (CDC) haki vahingonkorvauksia kuudelta vetyperoksidituottajalta Kemira mukaan lukien, vetyperoksidiliiketoimintaan liittyneistä kilpailulainsäädännön rikkomuksista. Kanteessaan Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA hakee Dortmundin alueelliselta tuomioistuimelta Saksassa päätöstä, jolla se saisi lyhentämättömän ja täydellisen version Euroopan komission päivätystä päätöksestä sekä vaatii, että vastaajat, Kemira mukaan lukien, velvoitetaan päätöksen nojalla yhteisvastuullisesti maksamaan vahingonkorvauksia korkoineen. Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA on ilmoittanut erittelevänsä vahingonkorvausten määrän myöhemmässä vaiheessa saatuaan ensin täydellisen version Euroopan komission päätöksestä. Suuntaa antavana osoituksena vahingonkorvausten määrästä Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA esittää kanteessaan alustavan laskelman ylihinnasta, jonka Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA:lle kanteensa siirtäneiden ja myyneiden osapuolten väitetään maksaneen vastaajille kilpailusäännösten rikkomisen seurauksena. Alkuperäisessä haasteessa väitetyn ylihinnan määrän mennessä kertyneiden korkojen kanssa todettiin olevan 641,3 miljoonaa euroa. Sen jälkeen Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA on toimittanut vastaajien asianajajille päivätyn oikeudelle osoitetun kirjelmän ja asiantuntijalausunnon. Sanotussa kirjelmässä vähimmäisvahingoksi mennessä kertyneiden korkojen kanssa, perustuen kyseiseen asiantuntijalausuntoon, on todettu 475,6 miljoonaa euroa. Kirjelmässä on edelleen todettu, että asiantuntijan vahingonkorvausanalyysi ei sisällä menetettyä voittoa. Oikeuskäsittely on vireillä Dortmundin alueellisessa tuomioistuimessa Saksassa. Se on tekemällään päätöksellä keskeyttänyt käsittelyn ja pyytänyt Euroopan unionin tuomioistuimen ennakkoratkaisua toimivallasta. Kemira vastustaa Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA:n kannetta. Kemira Oyj on lisäksi saanut Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA:n Helsingin käräjäoikeuteen jättämän haasteen, jolla Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA hakee Kemira Oyj:ltä korvauksia vetyperoksidiliiketoimintaan liittyneistä kilpailulainsäädännön rikkomuksista vaatien enimmillään 78,0 miljoonaa euroa sekä lisäksi viivästyskorkoa lukien ja oikeudenkäyntikuluja viivästyskorkoineen. Viitatut kilpailulainsäädännön rikkomukset ovat samat, joiden johdosta CDC on nostanut kanteen Dortmundissa Saksassa. Käräjäoikeus on antanut asiassa välituomion, johon ei erikseen saa hakea muutosta. Välituomiossa käräjäoikeus katsoo olevansa toimivaltainen käsittelemään asian ja että vaatimukset eivät ole vanhentuneet ainakaan kokonaan. Asia etenee seuraavaksi pääasian käsittelyyn käräjäoikeudessa. Kemira vastustaa Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA:n kannetta. Kemira Oyj:n tytäryhtiö Kemira Chemicals Oy (aiemmin Finnish Chemicals Oy) on vastaanottanut asiakirjat, joiden mukaan CDC Project 13 SA haki Amsterdamin alioikeudessa vahingonkorvauksia neljältä yhtiöltä Kemira mukaan lukien natriumkloraattiliiketoimintaan liittyneistä kilpailulainsäädännön rikkomuksista. Euroopan komissio määräsi kesäkuussa 2008 Finnish Chemicals Oy:lle 10,15 miljoonan euron sakon natriumkloraattiliiketoimintaan liittyneistä kilpailulainsäädännön rikkomuksista vuosina Kemira Oyj osti Finnish Chemicalsin vuonna Amsterdamin alioikeus antaa seuraavaksi päätöksen toimivallastaan. Kemira vastustaa CDC Project 13 SA:n kannetta. Kemira ei tällä hetkellä pysty arvioimaan Cartel Damage Claims Hydrogen Peroxide SA:n ja CDC Project 13 SA:n nostamien kanteiden käsittelyn kestoa tai sen todennäköistä lopputulosta. Käsittelyjen lopputuloksesta ei voi olla varmuutta, ja Kemiralle epäsuotuisilla päätöksillä voi olla olennaisen haitallinen vaikutus Kemiran liiketoimintaan, taloudelliseen asemaan ja liiketoiminnan tulokseen. Laajaan kansainväliseen liiketoimintaansa liittyen konserni on kyseisten haasteiden lisäksi osallisena useissa oikeuskäsittelyissä ja se ei odota näiden muiden haasteiden heikentävän merkittävästi konsernin tulosta tai taloudellista asemaa. LÄHIPIIRI Lähipiirin kanssa tehdyissä liiketoimissa ei ole tapahtunut olennaisia muutoksia.\n41 41 (43) VUOSINELJÄNNESTIEDOT Milj. e Liikevaihto Paper 272,5 271,0 265,0 259,1 251,7 256,9 249,1 247,9 Municipal & Industrial 152,4 164,2 178,0 164,8 175,4 176,5 173,7 161,0 Oil & Mining 78,5 76,8 79,9 76,3 72,1 79,4 84,5 85,1 ChemSolutions 41,8 41,7 46,4 60,7 59,3 54,4 55,0 58,9 Yhteensä 545,2 553,7 569,3 560,9 558,5 567,2 562,3 552,9 Liikevoitto Paper 9,7 18,5-0,3 17,8 10,0 0,8 15,7 18,2 Municipal & Industrial -47,3 4,6 11,5 7,8-28,5-1,7 9,5 4,2 Oil & Mining -3,9 4,3 1,8 4,3-2,3 1,1 7,2 8,2 ChemSolutions 2,6 1,6 0,3 9,3-16,3 0,5 0,8 5,8 Yhteensä -38,9 29,0 13,3 39,2-37,1 0,7 33,2 36,4 Liikevoitto ilman kertaluonteisia eriä Paper 23,7 23,6 19,5 19,7 19,5 20,9 16,1 18,8 Municipal & Industrial 6,9 14,4 15,9 8,6 6,3 15,2 12,0 5,7 Oil & Mining 2,1 6,7 3,5 5,1 3,4 7,0 7,2 8,3 ChemSolutions 1,8 2,8 1,1 8,8 4,9 3,7 0,7 5,8 Yhteensä 34,5 47,5 40,0 42,2 34,1 46,8 36,0 38,6 TUNNUSLUKUJEN LASKENTAKAAVAT Osakekohtainen tulos (EPS) Omavaraisuusaste, % Emoyhtiön omistajien osuus tilikauden voitosta Oma pääoma x 100 Keskimääräinen osakemäärä Taseen loppusumma - saadut ennakot Liiketoiminnan rahavirta Velkaantuneisuus (gearing), % Liiketoiminnasta kertynyt rahavirta, käyttöpääoman Korolliset nettovelat x 100 muutoksen jälkeen ennen investointeja Oma pääoma Liiketoiminnan rahavirta / osake Liiketoiminnasta kertynyt rahavirta Keskimääräinen osakemäärä Korolliset nettovelat Korolliset velat - rahavarat Oma pääoma / osake Sidotun pääoman tuottoprosentti (ROCE), % Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma kauden lopussa Liikevoitto + osuus osakkuusyritysten tuloksista x 100 Osakkeiden lukumäärä kauden lopussa 1) 2) Sidottu pääoma 1) Keskimäärin 2) Sidottu pääoma = valmiit aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja valmiit aineettomat hyödykkeet + käyttöpääoma + osakkuusyrityssijoitukset LAATIMISPERUSTA Tilintarkastettu tilinpäätöstiedote on laadittu IAS 34 Osavuosikatsaukset standardin mukaisesti käyttäen samoja laatimisperiaatteita kuin vuositilinpäätöksessä. Tilinpäätöstiedotetta tulee lukea yhdessä vuositilinpäätöksen 2012 kanssa. Kaikki tilinpäätöstiedotteen luvut on pyöristetty, joten yksittäisten lukujen yhteenlaskettu summa saattaa poiketa esitetystä summaluvusta.\n42 42 (43) LAATIMISPERIAATTEET Tilinpäätöstiedotteen laatimisperiaatteet ovat yhdenmukaiset vuoden 2012 IFRS-tilinpäätöksen kanssa lukuun ottamatta alla kuvattua. - Muutos IAS 1:een Tilinpäätöksen esittäminen (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Keskeisin muutos on vaatimus muiden laajan tuloksen erien ryhmittelemisestä sen mukaan, siirretäänkö ne mahdollisesti myöhemmin tulosvaikutteisiksi tiettyjen ehtojen täyttyessä. Muutos vaikuttaa vain Kemiran konsernitilinpäätöksen esittämiseen. - IFRS 13 Käyvän arvon määrittäminen (voimaan tai sen jälkeen alkavilla tilikausilla). Standardin tarkoituksena on lisätä yhdenmukaisuutta, sillä se antaa täsmällisen käyvän arvon määritelmän ja yhdistää samaan standardiin vaatimukset käyvän arvon määrittämiselle sekä vaadittaville liitetiedoille. Käyvän arvon käyttöä ei laajenneta, mutta annetaan ohjeistusta sen määrittämisestä silloin, kun sen käyttö on sallittu tai sitä on vaadittu jossain toisessa standardissa. - Kemira on ottanut alkaen käyttöön uudistetun IAS 19 -standardin Työsuhde-etuudet. Merkittävin muutos koskee etuuspohjaisten eläkkeiden velvoitteiden ja varojen laskentaa. Uudistetun 19 standardin mukaan taseeseen kirjataan järjestelyistä aiheutuva todellisen velvoitteen ja järjestelyyn kuuluvien varojen käyvän muutos, ja näin aikaisemmin sovellettu niin sanottu putkimenetelmä poistuu. Lisäksi takautuvan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan nopeutetusti. Kaikki vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi muihin laajan tuloksen eriin ja taseeseen kirjattu nettosaaminen tai -velka vastaa järjestelyn yli- tai alijäämän todellista käypää arvoa. Aikaisemmin käytetyn korkomenon ja varojen odotetun tuoton korvaa nettokorko, joka lasketaan diskonttauskorolla nettovelasta tai -saamisesta. Uudistetulla IAS 19 standardilla on myös vaikutusta työsuhdeetuuksista aiheutuvien menojen esittämiseen ja etuuspohjaisten järjestelyjen liitetietovaatimuksiin tilinpäätöksessä. - Q1/2013 osavuosikatsaus on ensimmäinen raportointikausi, jossa Kemira on soveltanut uudistettua IAS 19 standardia. Laatimisperiaatteen muutos on toteutettu takautuvasti: oma pääoma ja vuoden 2012 vertailuluvut on oikaistu kuten uudistettua IAS 19 standardia olisi aina sovellettu. Laskentakäytännön muutoksen vaikutus taseeseen Etuuspohjaiset eläkevelvoitteet Laskennalliset Etuuspohjaiset verosaamiset eläkesaamiset Laskennalliset verovelat Oma pääoma Vanhan laskentakäytännön mukainen tase ,0 2,0 44,3 10, ,8 Uudistetun IAS 19 -standardin vaikutus 13,6 0,2-2,7 0,4-16,5 Uuden laskentakäytännön mukainen tase ,6 2,2 41,6 10, ,3 Vanhan laskentakäytännön mukainen tase ,9 2,7 43,6 10, ,8 Uudistetun IAS 19 -standardin vaikutus 13,6 0,2-2,7 0,4-16,5 Uudistetun IAS 19 -standardin vaikutus laajaan tuloslaskelmaan 18,6 0,2-24,4-5,1-37,7 Uuden laskentakäytännön mukainen tase ,1 3,1 16,5 6, ,6 Laskentakäytännön muutoksen vaikutus etuuspohjaisiin eläkkeisiin tuloslaskelmassa Vanhan laskentakäytännön mukaiset eläkekulut (+) / -tuotot (-) 1,6 1,6 1,6 4,7 9,5 Uudistetun IAS 19 -standardin vaikutus -0,3-0,4-0,3-0,4-1,4 Uuden laskentakäytännön mukaiset eläkekulut (+) / -tuotot (-) 1,3 1,2 1,3 4,3 8,1 Laskentakäytännön muutoksen vaikutus laajassa tuloslaskelmassa Vanhan laskentakäytännön mukainen laaja tuloslaskelma 32,5 32,8 7,3-44,4 28,2 Uudistetun IAS 19 -standardin vaikutus 0,3 0,4 0,3-38,7-37,7 Uuden laskentakäytännön mukainen laaja tuloslaskelma 32,8 33,2 7,6-83,1-9,5 Laskentakäytännön muutoksen vaikutus osakekohtaisessa tuloksessa, Vanhan laskentakäytännön mukainen osakekohtainen tulos 0,19 0,20 0,00-0,28 0,11 Uudistetun IAS 19 -standardin vaikutus 0,00 0,00 0,00 0,01 0,01 Uuden laskentakäytännön mukainen osakekohtainen tulos 0,19 0,20 0,00-0,27 0,12\n43 43 (43) KRIITTISET TILINPÄÄTÖSARVIOT JA HARKINNAT Tilinpäätöstiedotteen laatiminen edellyttää, että yhtiön johto tekee arvioita ja oletuksia, jotka vaikuttavat tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden soveltamisessa ja raportoitavien varojen, velkojen, tuottojen ja kulujen määriin. Toteutuneet tulokset voivat poiketa näistä arvioista.\nKemira Oyj. Tilinpäätös 2013\nKemira Oyj Tilinpäätös 2013 Kemira Oyj Porkkalankatu 3 Puh. 010 8611 Y-tunnus 0109823-0 PL 330 Faksi 010 862 1119 Kotipaikka Helsinki 00101 Helsinki www.kemira.com ALV rek. KEMIRA OYJ:N TILINPÄÄTÖS 2013