Poutiaisten Antin ja Iidan toiseksi - PDF\nPoutiaisten Antin ja Iidan toiseksi\nDownload "Poutiaisten Antin ja Iidan toiseksi"\n1 Kunnallinen ja seurakunnallinen tiedotuslehti Jaetaan kaikkiin talouksiin Ypäjällä MAALISKUU 2009 Parturi-kampaamo Outi Perho Katinhännäntie 298, Ypäjä as. Puh Avoinna: ma pe Lauantai ja iltatyö sop. mukaan Parturi-kampaamo- Raija Pastell-Fält Puh , Tolmintie 4, YPÄJÄ Balmain AVOINNA ma-pe klo tai sopimuksen mukaan, lauantaisin sopimuksen mukaan. PARIS 100% aito hiuspidennys/ tuuhennus/raidat sinettija kampakiinnityksellä tilausliikenne autofarmi Pikkubussissamme on 17 asiakaspaikkaa. Yritysten ja yhteisöjen kuljetukset sopimuksen mukaan. Autossamme on invanostin ja kaksi pyörätuolipaikkaa. Tilausajoa aamusta iltaan! Esa Tuomonen Autofarmi Oy, Varsanojantie 300, YPÄJÄ Teollisuuskatu 8 LOIMAA P Jutta ja Pasi kiittävät kaikkia asiakkaita ja yhteistyökumppaneitaan kuluneista vuosista. Toivotamme onnea ja menestystä Sannalle ja Jannelle jatkaessanne Justiinan toimintaa. Justiinasta saat edelleen maukkaita lounaita ja ammattitaitoista pitopalvelua sekä ohjelmapalveluna taidokasta soittoa ja laulua. Tervetuloa kaikki vanhat sekä uudet asiakkaat! Justiinan numerona säilyy Kännykkänumerot vaihtuvat: Sanna , Janne UUDET AUKIOLOAJAT alk. to-pe klo la klo Kuukauden tarjous: Hillomunkit 25 snt/kpl Päivöläntie 6, Ypäjä Puh TSR-TEKNIIKKA OY Myynti Asennus Huolto Varaosat Mitsubishi - Sanyo - Fujitsu - Panasonic ilmalämpöpumput Maalämpöpumput Kylmäkoneet kodinkoneet SAT / TV-antennit Tapani Sirén Puh GSM tsr.tekniikka.fi Koskentie YPÄJÄ On mukava saada lasku, jota ei tarvitsekaan maksaa. Yhä useammat asiakkaamme maksavat esimerkiksi kotivakuutuksensa pankkiasioinnistaan saamillaan OP-bonuksilla. Sitä kutsutaan keskittäjän eduksi. Tule käymään tai tutustu osoitteessa op.fi/bonus. HEI YPÄJÄLÄINEN NUORI, KESÄTÖITÄ TARJOLLA! Ypäjällä: Mansikoiden lajittelua, pakkaamista ja myyntityötä sekä herneiden ja mansikoiden poimintaa ja muuta puutarhatyötä. Loimaalla ja Forssassa: Marjojen ja vihannesten myyntityötä. Jos olet ahkera ja luotettava 16 v täyttänyt, ota yhteyttä. Kärkäisen puutarha Ritva tai Isto Putkityöt Ilmalämpöpumput asennettuna Kiinteistöhuolto Kysy tarjousta! Myös viikonloppuisin. SKN Works Oy, Muuntajantie 3, Ypäjä. Puh Uudisrakentaminen Huoneistoremontit Rakennussaneeraus Kattorakenteiden muutos/korjaustyöt Mika Suvanto/ , Jukka Ilola/ Ammattiin opiskelevien valtakunnallinen keskusjärjestö SAKKI ry on valinnut Vuoden ammattiin opiskelevaksi Hanna Tammisen Ypäjän Hevosopistolta. Nimitys julkistettiin Jyväkylän Next Step messuilla 4. helmikuuta. Hanna Tamminen on kaikkien aikojen ensimmäinen hevostaloutta opiskeleva nuori, jolle nimitys on myönnetty. Hanna suorittaa Ypäjällä ns. kaksoistutkintoa: hän opiskelee samaan aikaan hevostenhoitajaksi ja ylioppilaaksi. Nyt 17-vuotias Hanna aloitti opintonsa syksyllä Oppilaitokselta Hanna on saanut tunnustusta hyvin edenneistä opinnoista ja aktiivisesta oppilaitoksen yhteisöllisyyden kehittämisestä. Osaaminen näkyy myös siinä, että Hanna edustaa Hevosopistoa Taitaja tapahtumassa eli ammattiin opiskelevien nuorten vuotuisessa mestaruuskilpailussa. Opiskelun ohella Hanna Tamminen toimii mm. oppilaskunnan puheenjohtajana ja edustaa opiskelijoita Hevosopiston johtokunnassa. Hannan oma aktiivisuus on jo heijastunut oppilaskunnassa vilkastuneena toimintana: viime vuonna opiskelijat mm. järjestivät laidunkauden avajaiset ja juhlavat itsenäisyystanssiaiset. Tänä vuonna Hannan johdolla on jo vietetty talviriehaa hiihtoesteratsastuksen kera. Hevoset kuuluvat myös Hannan vapaa-aikaan. Hän toimii aktiivisesti omassa ratsastusseurassaan Kulta-ahon Ratsastajissa, erityisenä kiinnostuksen kohteena on työskentely lasten ja nuorten kanssa. Nuori Suomi ohjaajan koulutuksen Kiittäen ypäjäläisiä kaikista saamistani tervehdyksistä Hilma Sippola Vuoden ammattiin opiskeleva on Hanna Tamminen Hevosopistolta Hanna Tamminen ja suomenhevosratsu Rysykänpolkka Hevosopiston tallikujalla. Hanna suoritti vuonna Lähitulevaisuudessa on edessä koulutukseen kuuluva työssäoppimisjakso Belgiassa. Valmistumisen jälkeen Hanna haluaa ensin kerätä työkokemusta ulkomailta, sen jälkeen haaveissa ovat ratsuttajan työ ja myöhemmin yrittäjyys kotimaisella kasvatus- tai myyntitallilla. Vuoden ammattiin opiskeleva on Ammattiin Opiskelevat SAKKI ry:n vuosittainen perinne Next Step -messuilla, jossa palkitaan opinnoissaan tunnollisesti edennyt ja oppilaitoksessaan aktiivisesti toimiva opiskelija rahanarvoisella stipendillä. SAKKI ry on toiminut opiskelijoiden etujärjestönä jo yli 20 vuoden ajan, jäseniä keskusjärjestössä on yli Virpi kun viisikymmentä täyttää, on aika juhlakenkää käyttää! Tervetuloa ystävät ja naapurit kanssamme juhlimaan Paijan juhlaareenalle klo alkaen. Tapamisiin Virpi ja Esa Uusitalo Ilmoitathan tulostasi mennessä Esalle puh Matkatili Päiväkodin ja esikoulun ruokalista Viikko 10 Ma: Kala-purjokastike, perunat, lehtisalaatti, ananassalaatti. Ti: Possupata, perunat, tonnikala-riisisalaatti, marjakiisseli. Ke: Broilerkeitto, leipä, leikkele, vihannes, hedelmä. To: Italianpata, tomaattisalaatti, jogurtti. Pe: Jauhelihapihvit, perunat, kastike, italiansalaatti, maitokiisseli, hillo Viikko 11 Ma: Nakkistroganof, perunat, kiinankaali-ananassalaatti, vaniljavanukas, hilloa. Ti: Porkkanapihvit, perunamuusi, kastike, lehtisalaatti, hedelmä. Ke: Jauhelihamakaronilaatikko, porkkanaraaste, kermahyytelö. To: Possunfilettä, perunat, kastike, vihreä salaatti, omenakiivikiisseli. Pe: Kalakeitto, leipä, leikkele, vihannes, köyhät ritarit. Viikot: Viikko 12 Ma: Kirjolohikiusaus, punajuuri-omenasalaatti, persikkakiisseli. Ti: Lihamureke, perunat, kastike, vihreä salaatti, suklaakiisseli. Ke: Hernekeitto, leipä, leikkele, vihannes, pannukakku + hillo. To: Lindströminpihvit, perunat, kastike, perunasalaatti, jälkiruoka á la Heporanta. Pe: Merimiespihvit, tomaattisalaatti, puolukkavaahto. Viikko 13 Ma: Pinaattiohukaiset, perunat, kastike, kiinankaalisalaatti, puolukkaa, marjainen riisivaahto. Ti: Jauhelihakeitto, leipä, leikkele, vihannes, omenapaistos, vanilliinikastike Ke: Viipalepaisti, perunat, vihreä salaatti, appelsiinikiisseli. To: Broileria á la Heporanta, rosolli, pirtelö. Pe: Kalajuuresvuoka. perunat, tomaattisalaatti, vadelmakiisseli\n2 2 YPÄJÄLÄINEN 3/09 Ypäjäläinen Ypäjän kunnan ja Ypäjän seurakunnan julkaisema tiedotuslehti Ypäjän kunnan asukkaille. 39. vuosikerta. Lehden suurin vastuu ilmoituksen julkaisemisessa sattuneesta virheestä on ilmoituksen hinta. Päätoimittaja: Tapani Rasila Taitto ja oikoluku: Priimus Paino Oy Toimituksen osoite: Kunnantoimisto Perttulantie Ypäjä puh. (02) fax. (02) ILMOITUSHINNAT Ilmoitukset 0,5 e / pmm + alv Määräpaikkakorotus 0,1 e / pmm + alv Toistuvaisilmoitus joka numerossa 0,4 e / pmm + alv Yhdistysten ilmoitukset Maksutta TILAUSHINNAT Ypäjän kunnan alueen osoitteisiin veloituksetta Tilaukset kotimaahan 20 e / vuosikerta Tilaukset ulkomaille Muu Eurooppa 25 e / vuosikerta Muut maanosat 30 e / vuosikerta TILAUSOSOITE Kunnantoimisto Perttulantie Ypäjä puh. (02) fax. (02) ISSN Ypäjän kunta Toimistot avoinna ma ke to pe puh. vaihde (02) fax. (02) Ypäjän seurakunta Perttulantie Ypäjä puh. (02) fax. (02) Kirkkoherranvirasto avoinna ma, ke, to klo ti ja pe suljettu Diakoniatoimisto avoinna ti, ke, to klo puh. (02) PAINOPAIKKA Priimus Paino Oy Maaliskuun 2009 Ypäjäläinen ilmestyy torstaina 2.4. Lehteen tarkoitettu aineisto on toimitettava kunnantalolle perjantaina klo 12 mennessä. Toukokuun Ypäjäläinen ilmestyy torstaina Seurakunnan asiat kirkkoherra Maaliskuun 2009 kirkonmenot Helmikuun 25 päivänä oli tuhkakeskiviikko ja silloin alkoi paastonaika. Päivä on saanut nimensä paastoon liittyneestä tuhkan sirottelusta pään päälle. Se oli katumuksen ja parannuksen vertauskuva. Paasto tekee hyvää nykyihmisellekin, sillä ruokatottumusten ja muiden elämäntapojen yksinkertaistaminen aika ajoin on jopa terveellistä ja on avuksi paastoon liittyvässä hengellisessä kilvoituksessa. Ilmankos ortodokseilla pääsiäinen on suuri juhla myös siksi, että paastonaika on päättynyt. Nyt siis liikettä niveliin ja samalla terveellisen ruuan kuluttamiseen ja samalla voi miettiä, mistä sitä sielunravintoa saa. Sunnuntai 1.3. klo 10 on ensimmäinen paaston ajan sunnuntai ja silloin on ehtoolliskirkko. Sunnuntai 8.3. klo 10 sananjumalanpalvelus. Toinen paastopyhä. Samalla on myös naistenpäivä, joka on ainoa päivä joka on periytynyt Neuvostoliiton ajoilta tänne länteenkin. Pyhäpäivän nimitys reminiscere tarkoittaa Muista minua ja se tulee psalmista 25: Herra, sinä olet laupias, muista minua, osoita ikiaikaista hyvyyttäsi. Virret: 483, ei kiitosvirttä, 477, 383, 361: 1- ja 73: 5-7. Sunnuntaina kello 10 vietetään ehtoolliskirkkoa, messua. Sattuu muuten olemaan Riston päivä. Päivän aiheena on Jeesus, pahan vallan voittaja. Virret: 273, kiitosvirsi pois, 343, 289, 182: 1-, 227 ja 397. Päivään liittyy Ilmestyskirjan toteamus: Kunpa olisitkin kylmä tai kuuma. Se on parannuksen neuvo itseriittoiselle ihmiselle. Välinpitämätön on paljon huonompi vaihtoehto kuin kylmä ja kielteisen kantansa antava. Joskus on otettava kantaa, kyllä tai ei, mutta sellainen mitäänsanomaton on huonoin vaihtoehto. Ajatus tulee Ilmestyskirjan luvusta 3, jossa nykyisessä Turkin alueella olleesta Laodikean seurakunnasta sanottiin näin: Tiedän sinun tekosi, sinä et ole kuuma etkä kylmä. Mutta kun olet haalea etkä siis kuuma etkä kylmä, niin minä oksennan sinut ulos. Tämä kielikuva viittaa Laodikean kaupungin sijaintiin, jossa lähellä olivat Hierapoliksen kuumat lähteet. Lähteistä valuu vesi alas, ja Laodikean kohdalle tultuaan vesi oli haalentunut. Eikä sellaista haaleaa vettä kukaan voi juoda. Olen tämän asian joskus itse tarkistanut ja olen uinut noissa lämpimissä lähteissä. Raamattu ottaa kielikuvat luonnosta, vaikka lukija ei ehkä sellaista tule ajatelleeksi. Marianpäivä kello 10. Messu, ehtoollinen. Päivä on sävyltään iloinen keskellä paastoa ja jopa kiitosvirsi lauletaan. Virret: 256: 1-4, 50, 51, 53, 52: 1-, 225, 475 ja 340. Marian rukouksessa sanotaan: Tee meidät niin pieniksi, ettei meidän koskaan tarvitse kääntyä siltä ahtaalta portilta, joka vie valoon ja vapauteen. Ja päivän rukouksessa ovat puhuttelevat sanat ja sopivat koko paaston aikaan: Jumala. Auta sydäntämme olemaan niin hiljaa, että voimme kuulla, mitä sinä meille sanot. Sunnuntaina on viides paastonajan pyhä. Risto on silloin tunturipappina Ylläksellä, alueella jossa väkimäärä on seitsemän kertaa Ypäjä eli valtavan suuri. Messuja ja toimituksia hänellä riittää Pyhän Laurin kirkossa ja muuallakin. Ypäjällä oleva pappi: virret tänään kärsimyksen pyhänä ovat seuraavat: 80: 1-3, ei kiitosvirttä, 79: 6-9, kolehtivirsi 73: 1 ja ylistysvirsi 275. Kiittäkäämme Herraa ei tule, vaan tuo ylistysvirsi ja Herran siunaus ja loppumusiikki. Asiat kokosi Alokasaikani ruuanlaittajat armeijassa Syyskuun viimeisenä lauantaina siunattiin haudan lepoon Taimi Rakel Poutiainen 80 vuoden iässä. Hän oli syntynyt Muolaan Soittolassa. Vain pari päivää Taimin nimipäivän jälkeen hän siirtyi iäisyyteen yllättävän sairauden jälkeen. Ja hautajaispäivänä ja erityisesti muistotilaisuudessa srk-kodilla tilaisuutta varjosti myös Kauhajoen tragedia, jossa keskiasteen ammattikoulussa tapahtui koko maapalloa järisyttävä ampumavälikohtaus. Suomen kartta näkyi suurten uutistoimistojen sivuilla kaikkialla maailmassa. Ei väin välikohtaus vaan suoranainen lahtaus kokeissa olevien oppilaiden luokkaan. Tuskin oli Jokelan murhenäytelmästä selvitty, kun uusi taas kohtasi kaikessa tiedotusvälineissä Suomen kansaa. Niinpä kirjoitin päiväkirjaani rukouksen tuon suuren murheen keskellä: Jumala, ole lähellä meitä, ympäröi armollasi, ympäröi rauhallasi ja lohduta meitä. Ja edelleen kirjoitin päiväkirjaani Taimin hautajaisviikolla: Jumala, olemme sanattomia, olemme järkyttyneitä. Teemme vain sen mitä voimme: rukoilemme ja olemme hiljaa. Jumala. Sinä olet elämämme perimmäinen turva elämässä, kuolemassa ja elämässä kuoleman jälkeen. Taimi Poutiainen oli myös eläessään nähnyt surua ja murhetta, evakkomatkaa ja sankarihautaisia. Hän oli Vähäsuon Poutiaisten Antin ja Iidan toiseksi vanhin tytär. Nuorin sisarusparvesta on jäljellä Ilona Lahti Karkkilassa. Taimi oli uskonnollinen ihminen ja piti aikanaan Vähäsuolla pyhäkoulua. Hän on käynyt Loimaan evankelisen opiston ja kotiteollisuuskoulun ja siirtyi nopin vuonna 1955 Turun kasarmille keittiöhommiin ja sitten Säkylään joskus 1960-luvun puolivälissä. Kerrotaan että Taimilla ei ollut yhtään vihamiestä, mutta paljon ystäviä ja hän asui vakituisesti Säkylässä ja osallistui seurakunnan toimintaan ja erityisesti lähetystyöhön, joka oli hänen sydäntään lähellä. Hän toivoi aina tulevansa haudatuksi Ypäjälle Alma-tädin hautaan ja niinpä se hauta oli aivan sakastin edessä tuolla alueella, jossa vielä on niitä reunakiviä. Taimi Poutiaisella oli vain yksi kummilapsi eli Raija Lipponen. Hautajaiskeskustelussa totesin aluksi, että nyt lienee minulle aivan outo ihminen. Mutta kun keskustelu jatkui, niin tutuksihan Taimi Poutiainen tuli. Monissa tilaisuuksissa on tavattu ja myös tuolla Soinintien kerrostalossa, jossa hänen vanhempansa asuivat joskus aikanaan. Ja kun hänen ammattinsa selvisi, että reilusti yli 30 vuotta hän on ollut Porin prikaatin keittäjä, niin varmasti hän on laittanut myös alokas Ahtille ruokaa Turun kasarmilla sen toiminnan loppupuolella. Ja samalla muistin että hän ystävänsä oli myös kasarmin ruokalassa töissä eli Hilkka Uskelin, ja näin ollen olen saanut molemmat ruuanlaittajat siunata haudan lepoon. Maailma on lopulta todella pieni. Taimi on ollut osallistujana myös Hilkan hautajaisissa jokunen vuosi sitten. En osannut ollenkaan aavistaa, että joskus siunaan molemmat Turun kasarmin ruuanlaittajat. Nimittäin alokasaikana olen joutunut ainakin kerran perunateatteriin. Päiväkirjassani on merkintä, että muutama alokas illaksi keittiöön, ja alokas Ahdin johdolla ilmoittaudutte emännille. Se oli oikeastaan rentouttava reissu, sillä ketään alikessua ei ollut mukana. Huumori pelasi ja kuoret lensivät suureen saaviin ja perunat toiseen. Muistan hyvin lyhyen emännän, ystävällisen. Ja koska Taimi Poutiainen oli lyhyt, niin hän se varmaan oli, joka peruna-astiat eteemme loihti. Nykyisin Turkuun kokouksiin mennessäni saatan jättää autoni kylpylä Karibian tienoille ja kävellä yliopiston eli vanhan kasarmialueen läpi. Jokaisella kerralla mietin, missä alokasaikana mikin rakennus on sijainnut. Osa on edelleen pystyssä. Keittiön paikkaa en ole ihan tarkalleen osannut sijoittaa. En edes sitä alokasaikani puurakennusta. Ypäjän srk:n diakoniatyö Maaliskuun toimintaa Diakoniatoimiston päivystykset ti, te ja to kello Diakoni Anne Mäkinen (02) tai Diakonian vastuuryhmän kokous ke klo diakoniatoimistossa yv-lounas- ym. asioissa. Tervetuloa! Työttömien ruokailut joka keskiviikko klo seurakuntatalolla 2 :n hintaan. Hartaudet Palvelukeskuksessa ke 4.3. ja klo 13 Hoivalla, klo Ruustinnassa. Keva-kerho Menninkäiset klo 12 Lukkarin työtuvalla. Markus, Anne ja diakonian vapaaehtoisia. Kehitysvammaisten kirkkopyhä Forssassa su klo 10 messu, yv-lounas srk-talolla ja päiväjuhla nuorisotiloissa. Ilm. Keva-kerhossa Annelle. Kultaisen iän kerho to 5.3. klo 11, mukana Mari Krapi, ja to klo 11, aiheena Maria Herran äiti katolisten kirkkojen kuva Mariasta. Yhteisvastuulounas ja arpajaiset (voittoina kirjoja, yvtuotteita, kukkia, taulu) su Marianpäivän messun jälkeen klo 11 seurakuntatalolla yv-lounas; hinta 10. Lippuja saatavana diakoniatoimistosta ja diakoniavastuuryhmäläisiltä. Varhaisnuoret 1-2 -luokan Liikkis Perttulan koululla keskiviikkoisin klo luokan sekakerho Ypäjänkylän koululla torstaisin klo Nuoriso- ja rippikoulutyö: Isoskoulutus torstaisin klo seuriksella. Nuortenillat perjantaisin klo seuriksella. Partio: Uudet sudenpennut (7-10 -v.) kokoontuvat partiomajalla keskiviikkoisin klo Työ ja osallisuus Kirkon Yhteisvastuukeräyksen teema vuonna 2009 on Työ ja osallisuus. Suomessa tuetaan maahanmuuttajien työllistymistä. Ulkomaan kohde on Bangladesh. Yhteisvastuukeräys avattiin Ypäjän kirkossa 8.2. Risto Ahdin pitämällä messulla. Kultaisen iän kerholaiset katselivat 5.2. DVD:n Bangladeshistä. Yhteisvastuu oli myös esillä näkyvästi Laskiaistapahtumassa Rautarinteessä seurakunnan työntekijöiden toimesta. Yhteisvastuukerääjät kulkevat eri puolella pitäjää ovilla listan kanssa entiseen tapaan. Yv-tuotteita on myynnissä eri tapahtumissa ja myös suoraan diakoniatoimistossa KOIVU JA TÄHTI Ypäjän kirkossa päivystysaikoina. Maaliskuun yv-tapahtumat: Su klo 18 Riston-päivän konsertti Ypäjän kirkossa juontajana Vieraina Loimaan laulajia, kanttorit Tapio Laurila, Markus Leppälä ym Kolehti yv:lle. Ohjelma 5 (myydään ovella). Su klo 10 Marian ilmestymispäivän messu kirkossa,. Su klo 11 Lounas seurakuntakodilla yhteisvastuun hyväksi, liput 10, lapset 5 (myydään etukäteen diakoniavastuuryhmäläisten toimesta). Arpajaiset (yv-tuotteita, kirjoja ja kukkia). Hämeenlinnan Kaupungin Teatteri esittää Ypäjän kirkossa keskiviikkona klo musiikkinäytelmän Koivu ja tähti. Koivu ja tähti kantaesitettiin Hämeenlinnan Vanajan kirkossa ja sen jälkeen se on menestyksellisesti kiertänyt kirkkoja eteläisessä Suomessa. Näytelmän on Sakari Topeliuksen tarinan mukaan sovittanut ja ohjannut Hannu Matti Tyhtilä. Rooleissa Sinikka Salminen, Aleksi Aromaa, Katariina Kuisma ja Jani Koskinen. Esityksen kesto on n. 1 tunti. Rakastetun satusedän Koivu ja tähti on tarina sisaruksista, tytöstä ja pojasta, jotka ovat asuneet sotalapsina vieraalla maalla. Kun huhu kertoo rauhan palanneen Suomeen, lapset päättävät lähteä pitkälle vaellukselle takaisin kotiin, josta heillä on vain hämärä muistikuva: vanhempien kartanolla kasvaa iso koivu, jonka lehvien lomitse tähti iltasella kimaltelee. Topeliuksen mitä suomalaisin tarina kertoo liikuttavalla tavalla koti-ikävästä, sisarusten välisestä rakkaudesta, toiveikkuudesta ja luottamuksesta Jumalan varjelukseen. Koivu ja tähti on koko perheen musiikkinäytelmä täynnä koskettavia tapahtumia sekä kauniita ja hartaita lauluja. Esityksen lippujen hinta on 15 euroa aikuisille ja 10 euroa lapsille. Lippuja voi varata ennakkoon Hämeenlinnan Kaupungin Teatterin lipunmyynnistä, p Esityksen lauluista on julkaistu Koivu ja tähti -CD, jota myydään esitysten yhteydessä. Äänitteen voi myös tilata osoitteesta\n3 Hän asui omassa koulussaan Mannisissa Viime vuonna kesäajan viimeisenä päivänä siunattiin haudan lepoon Kauko Johannes Peltomäki, joka oli täyttänyt saman vuoden helmikuun 15. päivä 80 vuotta. Seuraavana päivänä siirryttiin normaaliaikaan eli kansanomaisesti sanottuna talviaikaan, Nyt ollaan jälleen siirtymässä tämän kuun lopulla kesäaikaan. Niin ne ajat vierivät. Harva ihminen asuu omassa koulussaan. Kauko Peltomäki on sellainen, koko ikänsä mannislainen. Tosin muutama vuosi meni tuolla Loimaalla. Ja jos tarkkaan lukee kirkonkirjoja, niin Kauko Johanneksen kirjat siirtyivät Loimaan kaupunkiseurakuntaan , ja takaisin palattiin yhdessä vaimo Eilan kanssa Mutta lähes koko ikänsä siis mannislaisena ja vieläpä omassa koulussaan, josta tuli hänen kotinsa. Ypäjän historia kertoo, että alakansakoulua varten oli Mannisissa suunnitteilla vuodeksi 1932 uusi rakennus Mannisten kosken luo. Ja koskihan siinä on Kuusjoen suunnalta tulevassa joessa. Ja sanoisinkin että tuo alue on Mannisten kauneinta YPÄJÄLÄINEN 3/09 Kauko Peltomäki aluetta. Olen aina ihaillut Helvi Vesasen pihasta olevaa näkymää joelle. Opettajana oli Mannisissa pitkään Eine Parvela, myöhemmin Lamminen vuosina Itsekin opin 1970-luvulla tuntemaan Einen, mannislaisten ja siis myös Kaukon opettajan. Kauko Peltomäki avioitui Eila Orvokki Kautin kanssa. Heille syntyi Hanna Maria, joka nykyisin emännöi Kautien kantataloa Vellingintien varrella. Vaimo Eila toimi pitkään Loimaalla kukkakauppiaana ja Kauko oli kirvesmiehenä. Kaukon työtä voisi hauskasti määritellä, että kaikkea tuli tehtyä aina vessasta voimalaitokseen asti. Ja siihen väliin mahtuu kuivureita, omakotitaloja, kerrostaloa. Ja reissupäiviä varmasti kertyi paljon, sillä kirvesmiehet ovat kysyttyä väkeä joka puolelle Suomea. Nuorena poikana hän kantoi Mannisten kylän postia 14- vuotiaasta alkaen. Vasta myöhemmin iän karttuessa tehtiin viralliset postinkantosopimukset. Armeijan hän kävi Ypäjällä, tuolla Hevosmäellä eli siittolan mäellä, jossa siihen aikaan 1948 oli armeijan huoltokoulu. Oli siellä myös koirakoulu. Tiedän monen ypäjäläisen käyneen armeijan omalla paikkakunnallaan, mikä oli etuoikeus, sillä lomamatkaan ei mennyt paljoakaan aikaa. Olisi muuten mukava tietää, kuinka moni nykyisin elävistä miehistä on armeijan käynyt Ypäjällä, jossa nuo touhut jossakin 1955 tienoilla sitten päättyivät. Ypäjän historiassa kerrotaan: Hevossiittola ja puolustusvoimien ratsukoulu muodostivat ulospäin suhteellisen yhtenäisen kokonaisuuden siitä huolimatta, että ne toimivat täysin erillään. Vasta sen jälkeen kun ratsukoulu vuonna 1955 siirrettiin Niinisaloon, hevossiittola ja sen yhteydessä toimineet maatalouden amrnattioppilaitokset saivat selvästi omaleimaisen aseman myös ypäjäläisten silmissä. Kauko Peltomäen muistotilaisuutta vietettiin seurakuntakodilla. Tilaisuuden päätteeksi lähiomaiset peittivät itse haudan. Se on kaunis tapa, jos niin halutaan. Uskon että Eila Peltomäki sai seurata isänsä suntio Uuno Kautin töitä niin kirkossa kuin hautausmaalla. Ehkäpä sieltä juontui tuo tapa peittää itse oman puolisonsa hauta. Kautien aikaan haudat kaivettiin ja peitettiin käsin lapiolla. Ja jos omaiset haluavat itse peittää haudan, niin ilman muuta läsnä on myös nykyinen seurakuntamestari työtä ohjaamassa. Virsikirjassa löytyy rakentamisesta kertovia virsiä. Eräs sellainen on 520: 5 jonka ajatukset sopivat myös kirvesmiehen elämään: Suo minun rakentaa rauhaa ja oikeutta. Ja itse osoittaa toisille laupeutta. Kun kaikki mitä saan, on sinun lahjaasi, niin auta antamaan myös toisten tarpeeksi. Rakentaa siis voidaan taloja ja jopa voimaloita, mutta myös oikeutta, rauhaa, sopua ja ystävyyttä. Ja rakennusvälineinä voi olla niin kirves kuin pelkkä sana. Hyvät sanat ovat parhainta rakennusmateriaalia. Tyttären poika Oskari oli Kaukolle kaikki kaikessa. Ensimmäistä kouluvuottaan käyvän Oskarin lempivirsi Jumalan kämmenellä laulettiin muistotilaisuudessa isoisän muistolle. Siellä kämmenellä on kaikkien hyvä olla. Kirkkokonsertti kirkossa Ruskamatka Lappiin ja Norjaan Syyskuun päivinä ja nyt ihan uusia kohteita, toki myös vanhoja tuttuja kuten Seitahotelli Äkäslompolossa Yllästunturin kylässä. Nyt kuljetaan Keski-Suomea ja Kemin Tornion seutua, jossa yövytään hotelli Cumuluksessa, ja sitten Pohjois-Ruotsin alueitten kautta Norjaan Narvikiin. Matkalla nähdään mahtavia maisemia. Norjassa yövytään ja kolmantena päivänä tutustutaan todella kauniisiin ja jylhiin maisemiin. Ja sitten mennään pitkästä aikaa Kilpisjärvelle. Yöpymistä ja maisemien ihailua sekä halukkaille patikointia. Ja Kilpisjärvellä ollaan ensi kertaa uusissa tiloissa eli Lapland Hotel Kilpis hotellissa. Ja tullaan 3 Kirkoissa on hyvä pitää konsertteja, koska niiden akustiikka on yleensä hyvä, niitä on runsaasti kautta maan ja niissä on urut ja nykyään myös piano. Kirkkoon sopivaa musiikkia on kautta aikojen sävelletty runsaasti, joten ohjelmistoa on yllin kyllin. Ypäjän kirkossa pidetään konsertti, jossa kuullaan suomalaisia sävelmiä ja runoja, joukossa on ulkomaalaisiakin teoksia. Konsertissa esiintyy mieskvartetti, jossa laulavat Antti Riuttaskorpi, Pauli Hyrkäs, Markus Leppälä ja Tapio Laurila. Mukana ovat myös laulavat sisarukset Meri ja Lotta Lukka. Ferenc Juhasz soittaa viuluaan. Laulusolisteina ovat Antti Riuttaskorpi ja Markus Leppälä, joka myös johtaa Ypäjän kirkkokuoroa. Runoja lausuu Lahja Ahvo. Tilaisuuden urkurina ja pianistina toimii Tapio Laurila. Konsertin juonnosta vastaa päivän nimipäiväsankari kaverinaan Tapio Laurila. Monipuolinen kirkkokonsertti yhteisvastuukeräyksen hyväksi Ypäjän kirkossa sunnuntaina kello Enontekiön ja Muonion kautta ja totta kai Levin ja Kittilän kautta Äkäslompoloon. Perjantaista perjantaihin, kahdeksan päivää parhaimpaan ruska-aikaan. Esite on valmistunut. Sitä voi tilata ja samalla ilmoittautua (Matkapojat, Turku, p ) ja mainita Risto ruskamatka. Nyt on kyseessä juhlamatka, sillä ruskamatkojen maraton eli 42 kerta on kyseessä. Sitten tullaan maaliin ja jäädäänkö sitten maaliin, aika näyttää tuleeko jatkoa ruskamatkojen sarjalle. TERVETULOA JUHLA-RUS KAMATKALLE! Kylänraitti on yhtä kulkijaa hiljaisempi, Mirja Rassi on poissa Mirja Kyllikki Rassi, os. Koski, syntyi Ypäjän Mannisten kylässä vaatimattomassa mökissä Svanbergin ahteen etelärinteellä, nyk. Vellinkimäentiellä. Hän oli perheen toinen lapsi, Erkki-veli oli häntä kaksi vuotta vanhempi. Hänen isänsä oli suutari, ja äiti hoiteli kotiaskareita. Samassa taloudessa eli myös äidinäiti ja pihapiirin yhden huoneen asunnossa isänisä. Perhe eli vaatimatonta elämää. Mirjan varhaislapsuus oli turvallinen isän vakaiden ansioiden johdosta. Turvattu lapsuus loppui kuitenkin Mirjan ollessa 10-vuotias. Kalleisä sairastui tuolloin lentävään keuhkotautiin. Pari kuukautta hän sairasti ja oli sitten poissa. Perheen tilanne näytti ylivoimaisen vaikealta, koska mitään sosiaaliturvaa ei ollut. Kolmas lapsi oli tulossa. Äitiysloma oli tuohon aikaan tuntematon käsite, eikä köyhän mökin leski voinut jäädä lepäämään edes synnytyspäivänä. Selma-äiti nähtiinkin puuliiterissään puita pilkkomassa jo heti synnytyksen jälkeen. Suuren ahdingon kohdatessa saivat tunnearvot väistyä, niinpä Selma myi Kalle-vainaan suutarintyökalut ja saman tien avioliiton ulkoiset tunnukset, sormukset. Näin päästiin alkuun, ja vähitellen Selma aloitti työt Mannisten taloissa. Näissä olosuhteissa Mirjasta kasvoi todellinen selviytyjä. Eräässä asiassa tuon ajan lapset olivat onnekkaampia kuin nykyajan lapset: he saivat käydä koko kansakoulun omassa kylässä. Mirja kävi pari vuotta saman tien alkupäässä sijaitsevaa alakoulua ja siirtyi sitten pariksi vuodeksi Myllykulmalle. Yläkoulun hän kävi Mannisten yläkoulussa Loimaantien varrella. Matkat eivät olleet pitkiä, metsäpolkuja ja peltoteitä risteili ja kavereita riitti, olihan maaseudulla tuolloin elämää. Mirja oli keskiverto oppilas, mutta oli harmissaan siitä ettei pärjännyt laulukokeissa. Selmaäiti lohdutti häntä myöhemmin lastenlapsillekin tutuksi tulleella lausahduksella: Äänellääs lintuki laulaa. Laulua Mirja kuulikin aikuisena runsaasti. Hänen miehellään, Einarilla, oli tapana laulaa työtä tehdessään jopa navetassa. Kansakoulun käytyään Mirjan oli olosuhteiden pakosta aloitettava työt palvelustyttönä eli piikana kuten silloin sanottiin. Kokemus pikkuveljen hoitamisessa auttoi häntä ensimmäisen työpaikan saamisessa. Kolmessa talossa hän ehti palvella ennen kuin tuli Levän Hossille vappuna Piian palkka oli 50 mk 300 mk kuukaudessa iästä ja töistä riippuen. Näistä palkoista Mirja sai säästettyä itselleen rahat polkupyörään, joka oli tuolloin nuorten suosima kulkuneuvo ja monen nuoren tavoitesäästämisen kohde. Eräänä päivänä Mirja kulki pyöräänsä taluttaen Rassin talon ohi. Pirtin avoimesta ikkunasta kuului viulun soittoa, ja hän pysähtyi hetkeksi kuuntelemaan. Kappale oli Syysunelmia. Hossilla hän sitten sai tietää soittajan olevan Rassin Einari. Tästä alkoi Mirjan ja Einarin yhteinen tarina. Einari saatteli Mirjaa kotiin tansseista, joita pidettiin mm. Hossin makasiinilla. Seurustelu eteni hiljalleen vaikka Einari olikin paljon keikkamatkoilla. Laulutaitoiselle viulunsoittajalle riitti kysyntää. Vastoinkäymiset kuuluvat elämään eivätkä Mirja ja Einarikaan välttyneet niiltä. Elokuussa 1939 Levänmäellä kävi kova ukkonen. Salama iski Rassin lipputankoon sulattaen sen metallisen nupin ja haarautuen siitä maassa olleiden jälkien mukaan kolmeen osaan. Yksi haara osui taloon rikkoen ulkoseinää ja pirtin ovenpieltä. Hilda-emäntäkin sai osuman, koska hän pyörtyi. Toinen haara näytti menevän Hossille. Mirja oli siellä leipomispuuhissa ja juuri siirtämässä pullapeltiä, kun salaman iski häneen. Juuri tuon käsissään olleen pullapellin ansiosta hän selvisi hengissä, mutta seuraukset olivat vakavat, Mirja menetti näkönsä. Mirja ja Einari kävivät yhdessä Tampereella silmälääkärissä useita kertoja syksyn aikana. Hyvän hoidon ansiosta silmien palovammat paranivat. Näkö palautui vähitellen, mutta vielä marraskuussa Mirja joutui pitämään mustia laseja. Syksyllä 1939 ilmassa oli jo sodan tuntua. Koska Einari oli jo aikaisemmin liittynyt Ypäjän suojeluskuntaan, Mirja päätti liittyä Lotta-Svärd -järjestön Ypäjän osastoon. Syttyi talvisota, ja Einarin veljet Erkki ja Aarne sekä Piku-hevonen lähtivät sotaan. Mirja ja Einari jäivät hoitamaan kotitilaa, koska Einari ei vammansa vuoksi joutunut rintamalle. He avioituivat Suojeluskunnassa Einari hoiti sodan aikana vartiotehtäviä. Mirjalla oli vuoronsa lottien leipomossa Siittolanmäellä, jossa leivottiin rintamalle lähevät leivät. Hänellä oli myös vuorot kirkonkylän vartiotuvalla, jossa keitettiin velliä suojeluskunnan vartijoille. Lotat pesivät Siittolan pyykkituvalla rintamalta tullutta pyykkiä ja sielläkin Mirja oli mukana. Sodan aikana Mirjalla ja Einarilla oli melko suuri maatila hoidettavanaan. Kylällä oli kuitenkin väkeä, joka tuli auttamaan. Ei valitettu, vaikka kaikesta oli pulaa. Pian talon yksi kamari luovutettiin Karjalan evakkojen käyttöön. Siinä asui kolme äitiä lapsineen. Tällöin talossa oli vilskettä kaikkien naisten häärätessä keittiön ison hellan ympärillä. Vanhemman väen osana oli katsoa lasten perään. Mirjan ja Einarin neljästä lapsesta kolme syntyi sotavuosina. Erkki kaatui sodassa ja Aarne palasi sieltä haavoittuneena. Sodan jälkeen Rassin talo jaettiin kolmeen osaan. Mirja ja Einari rakensivat omalle lohkolleen Kirkkopellolle uuden tilakeskuksen muuttaen sinne syksyllä Aarne ja Sylvi rakensivat omansa siihen viereen. Veljesten perheet elivät sopuisasti naapureina. Oli yhteistä maatalouskalustoa ja autettiin toinen toisiaan. Kummallakin veljeksistä oli myös edellistä sukupolvea samassa taloudessa, niinpä lastenkaitsijoista ei ollut pulaa. Siinä tarinat ja perinteet siirtyivät luontevalla tavalla sukupolvelta toiselle. Mirjan elämä ei ollut helppoa maatilan emäntänä ja soittajan vaimona. Einarinkin oli toisinaan vaikea sovittaa yhteen soittajan ja isännän roolit. Kiireelliset maatilan työt ja soittokeikat tahtoivat mennä päällekkäin. Kerrankin Einarilla oli heinäkuussa 27 keikkaa, joista kolmet olivat häät. Mirja komensi häntä töihin, kun hän aamulla pyöräili kotiin hääkeikaltaan. Nukkumaan käyden Einari lauloi vain: Ei viulun jousi totella voi kättä kankeaa. Heillä oli yleensä navetassa 4 lehmää, näiden vasikat sekä tallissa Poju-hevonen. Sen lisäksi oli kanoja, lampaita ja sikoja. Mirja sai kuitenkin aikaa järjestymään myös yhdistystoimintaan. Hän oli usean yhdistyksen aktiivijäsen ja mm. Sotainvalidien naisjaosto kokoontuikin joskus Rassilla. Aikojen muuttuessa naiset alkoivat yleisesti käydä töissä kodin ulkopuolella. Mirjakin meni töihin matkahuoltoon. Se merkitsi sitä, että karjaa oli vähennettävä niin paljon, että Einari ja Selma-anoppi pystyivät hoitamaan sen. Soittokeikatkin olivat vähentyneet rautalankamusiikin vallatessa tanssilavat. Mirja oli matkahuollossa 9 vuotta. Tänä aikana perheen 2 poikaa ja 2 tyttöä olivat aikuistuneet ja lähteneet omille teilleen. Mirja palasi maatilan töihin. Karja vaihtui sikoihin, joista Mirja ja Einari saivat elantonsa kunnes eläköityivät. Vielä kerran he joutuivat kokemaan ukkosen tuhovoiman vuonna 1984, jolloin salama poltti heidän kodistaan 2 huonetta. Tuhkasta nousi kuitenkin entistä ehommat huoneet. Koko aikuisen elämänsä Mirja luki kirjoja ja lehtiä ahkerasti. Hän olikin Ypäjän kirjaston vakioasiakas ja oppinut lukemaan jo 5-vuotiaana. Lukeminen olikin hänen rakkain harrastuksensa talviaikaan. Kesäisin hän hoiti puutarhaa ja marjasti. Hän olisi nuorena halunnut mennä puutarhakouluun, mutta varattomana ei voinut sitä tehdä. Ilman puutarhakouluakin kukat kukkivat sekä ulkona että sisällä. Mansikkamaa ja vihannesmaa sekä marjapensaat tuottivat satoa. Kotona käydessään kaikki lapset saivat mukaansa hillopurkkeja, mehupulloja sekä kurkkuja kurpitsasäilykkeitä. Keväisin tulijaa tervehtivät verannalla lukuisat multalaatikot, joissa Mirja kasvatti seuraavan kesän taimet. Hetekan alla pelakuut nukkuivat talviuntaan ja kellarissa oli oma osastonsa talvisuojaa tarvitseville juurakoille. Mirjalla ja Einarilla on kaikkiaan 9 lastenlasta, jotka kaikki Mirja piti sukissa ja kintaissa, kun he olivat pieniä. Hän rentoutui keinutuolissa kutoen. Mistä ihmeestä hän otti ajan kaikkeen? Hän kutoi sukat ja kintaat jopa tyttöjen nukeille. Einari- puoliso kuoli keväällä Tämän jälkeen Mirja muutti asumaan vanhusten rivitaloon kirkonkylään. Hänellä oli siellä paljon ystäviä. Täälläkin kukat kukkivat sekä ulkona että sisällä vielä viime kesänäkin. Vuodet kuluivat tuoden mukanaan sairauksia. Ystävät muuttivat yksi toisensa jälkeen Pappilanmäelle, ja Mirja leikkeli heidän kuolinilmoituksiaan Forssan Lehdestä. Pian hän huomasi, että hänen kaikki naapurinsa olivat vaihtuneet. Sylvikin kuoli keväällä Mirja tunsi olonsa yksinäiseksi, vaikka lapset vierailivatkin usein hänen luonaan. Viimeinen perhejuhla, johon Mirja-mummi osallistui, oli tyttärentyttären häät Turussa viime kesänä. Hänelle oli elämys nähdä vihkiminen Turun tuomiokirkossa ja juhlat VPK:n talolla. Kanta-Hämeen keskussairaalassa hän katseli vielä valokuvat näistä häistä. Äiti siirtyi hoitamaan taivaan ruusutarhaa Usko Jumalaan, omien juuriensa tunteminen, tosiasioiden hyväksyminen ja luottamus tulevaisuuteen olivat hänen selviytymiskykynsä kulmakivet. Kuoleman lähestyessä äidillä oli yhteys Jumalaan. Hänen kuolemansa oli kaunis. Kaikesta näki, että taivaallinen rauha oli laskeutunut hänen ylleen. Taivaallinen isä oli ottanut hänet luokseen. Lepää rauhassa rakas äiti. Taivaallisen puutarhan tuoksut hellikööt sinua ikuisessa kesässä. Kirjoitti Ritva Kilpi, Mirja Rassin tytär\n4 4 YPÄJÄLÄINEN 3/09 Miksi hiihdät ja missä, ja miksi se hiihto vain jatkuu? Suomen Ladun emeritustoimitusjohtaja Tuomo Jantunen kyseli minulta muutamia asioita toimittamaansa suureen hiihtokirjaan. Missä mielelläsi hiihdät. Miksi siitä on tullut elämäntapa ja miksi jostakin pitkän matkan hiihdosta tuli suosittu vuosi kausiksi. Vuosina 2007 ja 2008 ei ole päästy hiihtämään Talastuvalle. Vuonna 2009 on kierretty kahden kilometrin kuntorataa urheilukentän liepeillä. Vielä helmikuun puolen välin lähestyessä en ole päässyt Talastuvalle. Saapas näkee, mitä hiihtokenkä vielä talvella 2009 saa aikaiseksi. 1. Mielihiihtopaikka. Kilometrejä syntyy Ypäjällä keskustassa kuntoradalla sekä Talastuvan lenkillä. Lisäksi Lapissa maaliskuussa Muonion Jeriksellä sekä omalla tunturipappiviikollani Ylläksen Äkäslompolossa ja hiihtoa hyvänä talvena joskus ennen vanhaan jopa 1300 kilometriä. 2. Hiihto on ollut elämäntapani neljävuotiaasta asti ja yhtäkään talvea ei ole jäänyt väliin. Ehkä esikuvani on ollut myös veljeni Raimo Ahti, Yhdysvaltain kansalainen jo 1950-luvulta ja kuului jopa Amerikan olympiajoukkueeseen. Hänen lentävä lauseensa oli: Hiihdä poika että kroppas pysyy kunnossa ja ainakin on terve ruumis kun hautaan menet. Lapinmatkat jo 1960-luvulta lähtien ovat minulle merkinneet paljon ja luonnon hiljaisuudessa hiihtäessä voi kerätä voimia ja miettiä syntyjä syviä vaikkapa saarnoihini. 3. Joskus 1970-luvun lopulla Finlandia-hiihdosta tuli menestystarina. Parina vuonna ajattelin tuota pitkää 75 km:n hiihtoa, Vasara ja nauloja Korjaus- ja energiaavustusten haku- ja myöntämismenettely vuonna 2009 Korjausavustuksien hakuaika on jälleen alkanut ja päättyy siis Kohde on oltava kaikissa avustusmuodoissa oltava ympärivuotisessa asuinkäytössä oleva asunto tai asuinrakennus. Avustuksensaaja on ko. rakennuksen tai asunnon omistaja tai osakkeenomistaja. Avustettavat toimenpiteet ovat, ottaen huomioon rakennuksen asuinkäyttötarve ja asuinkäyttöaika, tarkoituksenmukaiset sekä kustannuksiltaan kohtuulliset vuosikorjausluonteiset korjaukset. Korjauksilla tulee edistää rakennuksen kunnon säilymistä. Samaan toimenpiteeseen ei voida myöntää useampia korjausavustuksia. Avustusta myönnetään vain sellaisiin toimenpiteisiin, joiden rahoittamiseksi hakijalla ei ole oikeutta saada muuta julkista tukea. Muuta julkista tukea on esim. vammaispalvelulain mukainen korvaus, joka siis on aina ensisijainen korjausavustukseen nähden. Avustusta ei voida myöskään myöntää niihin toimenpiteisiin, joihin veteraani saa sotilasvammalain mukaista avustusta. Avustukset perustuvat pääsääntöisesti tulo- ja varallisuusharkintaan. Toimenpiteitä ei saa olla aloitettu ennen kuin avustuspäätös on annettu. Seuraavassa on kerrottu tarkemmin eri avustusmuodoista. Vanhusväestön ja vammaisten asuntojen korjausavustus ARA 35/09. Avustuksen myöntää kunta. Avustus on suunnattu vanhuksille ja vammaisille. Avustus on tarkoitettu ensisijaisesti niihin toimenpiteisiin, jotka ovat tarpeen vanhuksen tai vammaisen asumisen kannalta välttämättömät tarpeet ja toisaalta rakennuksen säilymisen kannalta perustellut toimenpiteet. esim. peseytymis- ja saniteettitilojen rakentamiseen, rakennuksen lämmöneristyksen ja tiiviyden parantamiseen ja LVIS-järjestelmien (vesi, viemäri, ilmanvaihto, sähkö) parantamiseen. Korjaustoimenpiteiden laajuus tulee suhteuttaa sekä nykyisiin tarpeisiin että mahdolliseen rakennuksen jatkokäyttöön. Lisätilan rakentaminen laajennuksena hyväksytään vain silloin, kun vanhuksen tai vammaisen asumisen kannalta välttämättömän lisätilan rakentaminen ei ole mahdollista olemassa olevan rakennuksen puitteissa. Laajennuksen koko ja sisältö tulee rajoittaa vain sellaiseen tilaan, jota ilman vanhus tai vammainen ei voi jatkaa kotona asumistaan. Pelkästään vuosikorjausluonteiset korjaukset ovat mahdollisia vain silloin, kun niillä edistetään rakennuksen kunnon säilymistä (esim. ulkomaalaus). Sisäpuoliset pintakäsittelyt eivät yleensä ole avustettavia, ellei toimenpide ole perusteltu. Kodinkoneista voidaan avustuksen piiriin sisällyttää asuntoihin yleisesti kuuluvat liedet ja kylmäsäilytyskalusteet. Vanhusten ja vammaisten asuntoja korjattaessa tulee pyrkiä liikuntaesteettömyyteen. Asunnossa asuvan ruokakunnan pysyvät bruttotulot kuukaudessa eivät yhteenlaskettuina saa ylittää seuraavia henkilöluvusta riippuvia tulorajoja; 1 henkilö 1230 / kk, 2 henkilöä 2055 / kk, 3 henkilöä 2745 / kk ja 4 henkilöä 3495 / kk. Tuloiksi ei lueta asumistukea, hoitotukea, puolisolisää, lapsikorotusta, rintasotilaseläkettä, rintamalisää, sotilasvammalain mukaisia korvauksia, lapsen hoitotukea, lapsen elatusapua, lapsen elatustukea, lapsilisää, vammaistukea, toimeentulotukea, ylläpito-korvausta eikä opintotukea. Jos ruokakuntaan kuuluu rintamaveteraani, sovelletaan korkeampia tulorajoja: 1 henkilö 1600 /kk, 2 henkilöä 2670 / kk, 3 henkilöä 3570 / kk ja 4 henkilöä 4545 / kk. Rintaveteraanilla tarkoitetaan henkilöä, jolle on annettu rintamasotilas-, rintamapalvelus-, rintama- tai veteraanitunnus. Avustuksen enimmäismäärä on 40 % hankkeen hyväksytyistä kustannuksista ja tarveharkintaisena enintään 30 % suuruinen veteraanilisä, jotka siihen ovat oikeutettuja. Avustus kiinteistökohtaisen talousjätevesijärjestelmän parantamiseen ARA 35/09. Avustuksen myöntää kunta. Kohderyhmänä on asuinkiinteistöt, jotka ovat ympärivuotisessa asuinkäytössä. Avustusta myönnetään kunnan vesihuoltolain mukaan hyväksymän vesihuoltolaitoksen toiminta-alueen ulkopuolella olevien asuinkiinteistöjen talousjätevesijärjestelmien parantamiseen. Avustusta ei ole mahdollista myöntää kunnan viemäriverkkoon liittymiseksi. Sen sijaan liittymismaksut vesiosuuskuntien jätevesijärjestelmiin ovat avustuksella tuettavia kustannuksia. Avustuksen myöntö perustuu tuloja varallisuusharkintaan. Asunnossa asuvan ruokakunnan pysyvät bruttotulot kuukaudessa eivät yhteenlaskettuina saa ylittää seuraavia henkilöluvusta riippuvia tulorajoja; 1 henkilö 1640 / kk, 2 henkilöä 2790 / kk, 3 henkilöä 3655 / kk ja 4 henkilöä 4545 / kk. Avustuksen suuruus on enintään 35 % hyväksytyistä kustannuksista. Avustus terveyshaitan poistamiseen ARA 35/09. Avustuksen myöntää Valtion asuntorahasto. Kohderyhmänä asuinkiinteistöt, jotka ovat ympärivuotisessa asuinkäytössä. Asunnon terveyshaitan arvioinnin suorittaa kunnan terveydensuojeluviranomainen ja hän antaa lausunnon terveyshaitasta. Terveyshaitan tai kosteusvaurion toteamisen jälkeen tulee selvittää rakennuksessa olevat vauriot ja haitat sekä näiden syy. Korjaustoimenpiteiden tulee kohdistua vaurioituneiden rakenteiden ja rakennusosien korjaamiseen tai uusimiseen sekä kosteusvaurion tai terveyshaitan aiheuttaneen rakennevirheen tms. korjaamiseen. Ter kunnes sitten talvella 1981 päätin kokeilla Lounais-Hämeen laturetkeä ja koska tuona päivänä ei ollut mitään papillisia toimituksia, niin laturetken aikana innostuin lykkimään kokeilun vuoksi ainakin 60 kilometriä. Kotona oli hermostuttu viipymiseeni, sillä olin puhunut pienestä laturetkestä. Vasta illan jo hämärtyessä saavuin kotiin, ja siellä oli jo valmistuttu tekemään ilmoitus katoamisestani. Älkää hermostuko, sillä ensi vuonna 1982 aion osallistua Finlandia-hiihtoon. Siitä alkoi pitkä perinne, joka vasta nyt huonojen talvien takia on kolme neljä kertaa katkennut, koska Finlandia-hiihto ei ole enää sama kuin Hämeenlinnasta Lahteen. Tuo laturetkikokeiluni kannatti, vaikka sainkin siitä nuhteet. Nykyisin kännykkäaikana tuollaistakaan ei enää tapahdu. Tosin aina pitää reittisuunnitelma ilmoittaa eikä mielijohteesta sitä pidä mennä muuttelemaan. Ensimmäinen Finlandia-hiihtoni 1982 puusuksilla onnistui, vaikka liimaukset alkoivat suksissa repeillä. Sen jälkeen on hiihdetty ajanmukaisilla lasikuitusuksilla. Jotkut olivat jopa lyöneet vetoa ajastani ja paluumatkalla bussissa jotkut harmittelivat rahallista häviötään. Hiihto loistavassa aurinkosäässä oli mahtava elämys. Tiirismaan rinnettä ylösmentäessä pitkässä jonossa joku hihkaisi: jono on kuin hautaussaatto, pappi vain puuttuu. Tällöin kuulin äänen takaa: sinä erehdyt, sillä pappi hiihtää sinun vierelläsi. Koskaan en tullut tietämään tuon hiihtäjän nimeä, joka minut paljasti. veyshaitan poistamisesta aiheutuvien arvioitujen korjauskustannusten tulee olla vähintään euroa. Terveyshaitta tai taloudellinen vahinko ei saa olla aiheutettu omalla toiminnalla. Se ei saa johtua esimerkiksi asunnon virheellisestä käytöstä taikka huolimattomuudesta asunnonhankinnassa. Avustuksen myöntäminen edellyttää että hakija on joutunut suuriin taloudellisiin vaikeuksiin terveyshaittojen vuoksi, joita ei ole itse aiheuttanut. Avustuksen suuruus on enintään 70 % hyväksytyistä kustannuksista. Avustus muun liikuntaesteen poistamiseen ARA 36c/09. Avustuksen myöntää Valtion asuntorahasto. Kohderyhmänä asuinkiinteistöt, jotka ovat ympärivuotisessa asuinkäytössä. Avustettavia toimenpiteitä voivat olla kulkuluiskien rakentaminen, kynnyskorkeuksien madaltaminen, askelmien poistaminen, oviaukkojen leventäminen, kaiteiden asentaminen ja muut vastaavat toimenpiteet, joiden avulla tehdään mahdolliseksi liikuntaesteisen pääsy rakennukseen, rakennuksessa oleviin asuntoihin tai muihin tiloihin. Asunnon sisäpuolisiin korjaustöihin ei tätä avustusta myönnetä, vaan kysymykseen tulee tällöin lähinnä vanhusten ja vammaisten asuntojen korjausavustus. Avustusta liikuntaesteen poistamiseen myönnetään enintään 50 % hyväksytyistä kustannuksista. Avustus suunnitelmallisen korjaustoiminnan edistämiseksi; kuntoarvion laadintaan, kuntotutkimusavustuksia ja avustuksia perusparannustoimenpiteiden suunnitteluun. Avustusta haetaan lomakkeella ARA 36a/09. Avustuksen myöntää kunta. Avustuksien kohderyhmänä ovat asuinkäytössä olevat asuinrakennukset, rivitalot, kerrostalot. Kuntoarvioavustuksen saaminen edellyttää kuntoarvioon liitettyä PTS-ehdotusta sekä laajennettua energiataloudellista selvitystä. Avustusta kuntoarvio- ja kuntotutkimuskustannuksiin voidaan myöntää enintään 50 % kuntoarvion hyväksytyistä kustannuksista. Perusparannustoimenpiteiden suunnitteluavustuksen tarkoituksena on suunnittelun tason parantaminen sekä tarkoituksenmukaisten hankkeiden vireille tulon edistäminen. Suunnitteluavustuksen myöntämisen edellytyksenä on, että arvioidut kustannukset ovat vähintään 50 / hm2. Toimenpiteiden suunnitteluun voidaan myöntää enintään 50 % hyväksytyistä suunnittelukustannuksista. Tarveharkintaiset pientalojen energia-avustukset ARA 36d/09. Avustuksen myöntää kunta. Kohderyhmänä on kaikki enintään kahden huoneiston asuinkiinteistöt, jotka ovat ympärivuotisessa asuinkäytössä. Pientalolla tarkoitetaan tässä enintään kaksi asuinhuoneistoa käsittävää asuinrakennusta, joka on ympärivuotisessa asuinkäytössä. Avustuksella tuetaan pientalossa tehtäviä toimenpiteitä energiatalouden parantamiseksi ja uusiutuvien energialähteiden käyttöönottamiseksi. Työkustannusten osuuteen avustusta ei myönnetä. Pientalojen energia-avustuksen ei tarvitse perustua energia-katselmukseen tai muuhun energiatarkasteluun. Avustuksen myöntö perustuu tuloja varallisuusharkintaan. Asunnossa asuvan ruokakunnan pysyvät bruttotulot kuukaudessa eivät yhteenlaskettuina saa ylittää seuraavia henkilöluvusta riippuvia tulorajoja; 1 henkilö 1230 / kk, 2 henkilöä 2055 / kk, 3 henkilöä 2745 / kk ja 4 henkilöä 3495 / kk. Varallisuuden määrälle ei tässä tukimuodossa ole asetettu rajoituksia. Avustus on enintään 25 % laiteinvestoinnin hyväksytyistä kustannuksista. Muut energia-avustukset ARA 36b/09. Avustuksen myöntää kunta. Kohderyhmänä on esim. rivitalot ja kerrostalot, jossa vähintään kolme asuntoa. Avustettavien toimenpiteiden on perustuttava energiakatselmukseen tai muuhun energiataloudelliseen tarkasteluun. Avustuksella tuetaan energiataloutta parantavia toimenpiteitä ja uusiutuvan energian käyttöönottoa. esimerkiksi ulkovaipan lisäeristäminen, ikkunoiden lämmöneristyskyvynparantaminen, joihin edellytetään ilmanvaihdon ja lämmitysverkoston perussäätö. Avustus määrittyy toimenpiteen mukaan esim. 15 / ikkunakunnostus, 30 / ikkunanuusiminen jne., kaikissa kuitenkin enintään 10 % hyväksyttävistä kustannuksista. Avustus hissin rakentamiseen ja perusparantamiseen Avustuksen myöntää Valtion asuntorahasto. Kohderyhmänä ovat kerrostalot, joissa on vähintään 3 asuntoa ja kahdessa kerroksessa. Tästä avustuksesta saa tarkemmat tiedot rakennusvalvonnasta. Avustusosuus on 50 % kustannuksista. Liikuntaesteiden poistamiseksi ARA 36c/09. Avustuksen myöntää Valtion asuntorahasto. Kohderyhmänä ovat kaikki asuinkiinteistöt, jotka ovat ympärivuotisessa asuinkäytössä. Tavoitteena on pyrkiä saamaan esteetön kulku rakennuksen ulkopuolelta asuntoihin ja yhteisiin tiloihin. Lähtökohtana on se, että hissin avulla myös apuvälineitä, kuten pyörätuolia tai rollaattoria käyttävät voivat kulkea pihalta asuntoihinsa. Hissiavustusta myönnetään enintään 50 % hyväksytyistä hissin tai hissien rakentamiseen liittyvistä tai liikkumisesteen poistamisesta aiheutuvista kustannuksista. Avustusta kannattaa aina hakea, jos siihen on edellytykset. Jokaisella kiinteistöllä on ainakin edessä talousjätevesijärjestelmän parantaminen. Tässä on hyvä mahdollisuus esim. vanhuksille rahoittaa noin kolmasosa kustannuksista avustuksella ja saada jätevesijärjestelmä asetuksen vaatimusten mukaiselle tasolle. Tätä kirjoittaessa ei ole vielä ohjeistusta saatu eduskunnan elvytyspaketin sisällöstä, joka sisältää myös esitykset uusista talokohtaisista korjausavustuksista. Ohjeistus on luvattu toimitettavan mahdollisimman pian elvytyspaketin vahvistamisen jälkeen helmi-maaliskuun vaiheessa. Toivottavasti sieltä löytyy käyttökelpoisia avustuksia kaikille asunnoille. Elvytyspakettiin sisältyvien avustuksen käyttöaika on ainoastaan tämä vuosi kun taas edellä mainituilla käyttöaika on päätösvuosi + kaksi vuotta. Hakemuksia ja tarkempia lisätietoja saa rakennustarkastajalta. Hakemuksen jokainen kohta liitteineen on täytettävä erityisen huolellisesti. Hakemus liitteineen toimitettava mennessä Ypäjän kunnan rakennustarkastajalle, Perttulantie 20, Ypäjä. Aurinkoista kevättalvea, Jukka Laaksonen rakennustarkastaja Ali Rezgi yrittäjänä Ypäjällä Olen ollut suomalainen jo melkein kymmenen vuotta, kertoo Ypäjän keskustassa pitseriaa pitävä hymyilevä Ali Rezgi. Hän sai nimittäin suomen kansalaisuuden 90-luvun lopulla. Tärkeitä asioita Suomessa ja kaikkialla maailmassa on rauha, kertoo Ali. Hän itse joutui pakenemaan poliittisia levottomuuksia ja vainoja heimoaan kohtaan Iranista. Kuitenkin synnyin Iranissa ja siellä Kurdistanissa. Kurdeja asuu neljän maan alueella Turkissa, Syyriassa, Irakissa ja Iranissa. Kun toisen maailmansodan jälkeen valtioita muodostettiin ja rajoja vedettiin, kurdikansa jäi ilman omaa valtiota. Kurdeja lasketaan olevan 40 miljoonaa. Kurdien olemassaolo Iranissa sai poliittisen luonteen 1990-luvun alussa. Heitä vangittiin ja teloitettiin. Ali perheineen pakeni ensin Turkkiin ja sieltä YK:n pakolaisavun kautta Suomeen syksyllä Hän pääsi lähes heti työhön pakolaisavustajaksi ja tulkiksi, koska opiskeli nopeasti suomenkielen. Näissä töissä hän toimi Rovaniemellä, Oulussa, Torniossa ja Kemissä. Pohjoisen Suomen ihmiset olivat Alin mielestä sydämellisiä ja ystävällisiä. Kuitenkin 1997 heinäkuussa Ali perheineen muutti Turkuun ja teki edelleen tulkin töitä. Iranissa Ali Rezgillä oli ollut musiikkikauppa. Ali ymmärsi, ettei tällainen kauppa voisi menestyä Suomessa. Niinpä hän perusti ensin kukkakioskin, veikkauspisteen, grillin ja vihdoin baarin. Sitten näin ilmoituksen myynnissä olevasta konditoriasta Ypäjällä ja tutkittuani lähemmin paikkakuntaa, tajusin, että pitserian pito voisi olla sopiva yritysmuoto täällä, koska täällä on Hevosopisto ja kouluja. Pienellä paikkakunnalla on ystävällinen ilmapiiri, lisää Ali. Ali Rezgi viihtyy hyvin Ypäjällä. Hänen perheensä asuu Turussa ja vaimo on lähihoitajana Kaarinassa. Perheeseen kuuluu poika ja kaksi tyttöä, joista vanhempi opiskelee merkonomiksi Forssassa. Poika myös opiskelee kiinteistöalaa Turussa. Nuorin tytär on 9-vuotias koululainen. Ystävät ovat tärkeitä Alille. Muutossa ja muissa tilanteissa talkooapu on paikallaan ja se toimii hyvin. Ali on kiinnostunut musiikista ja yleensä kulttuurista työn vastapainoksi. Ali Rezgin kaltaisia ulkomaalaisia on Suomessa tällä hetkellä henkeä. Ali Rezgi on löytänyt paikkansa ja työllistänyt itsensä hyvin Suomeen. Hän on tulkkina saanut itse olla kannustamassa vaikeista oloista tulleita kohtalotovereitaan. Kirkon Yhteisvastuukeräys tukee tänä vuonna maahanmuuttajien työllistymistä Suomessa. Anne Mäkinen Riston mukana Saarenmaalle Saarenmaa on Viron suurin saari, jossa on omaperäinen luonto ja monenlaista nähtävää. Ainutlaatuisuuttaan Saarenmaa on säilyttänyt paljonkin juuri sijaintinsa ja eristyneisyytensä takia. Vanhoissa kylissä näkee vielä ruoko-kattoisia rakennuksia ja kiviaitoja, säilyneet ovat myös kauniit kansanpuvut ja omaperäinen kieli eli Saarenmaa oma murre. Saarenmaalla on lähes sata luonnonsuojelukohdetta; puistoja, korkeita rantatörmiä, suuria puita, siirtolohkareita ja ainutlaatuisia soita. Erityisen arvokas on Kaalin meteoriittikraatteri. Maanantai Lähdemme Loimaan Lintuparvelta klo 6.15 ja ajamme Ypäjän, Jokioisten, Forssan ja Salon kautta Helsingin Katajanokalle. Jatkamme matkaa Vikingin XPRS-laivalla klo Tallinnaan, jonne saavutaan klo 14. Matka jatkuu kohti Virtsun satamaa, josta lautalla Saarenmaalle ja Kuressaareen. Majoittuminen Linnahotellissa. Päivällinen hotellissa. Tiistai Aamiainen hotellissa, jonka jälkeen lähdetään tutustumaan Kuressaareen ja Saarenmaahan. Näemme mm. Piispanlinnan ja Anglan tuulimyllyt. Päivän päätteeksi illallinen hotellissa. Keskiviikko Aamiainen hotellissa. Lähdemme aamiaisen jälkeen kohti Tallinnaa. Jatkamme matkaa tutulla XPRS laivalla klo ja saavumme Helsinkiin klo 20.30, jonka jälkeen aloitamme bussimatkan kohti kotia. Matkan hinta: 265,00 /henkilö Hintaan sisältyy: * matka Vainion Liikenteen bussilla * laivamatka Helsinki Tallinna Helsinki * lauttamatkat Saarenmaalle * majoitus Linnahotellissa kahden hengen huoneessa * aamiainen hotellissa * 2 illallista hotellissa * opastettu kiertoajelu Saarenmaalla Lisämaksusta: 45,00 yhden hengen huonelisä Jokaisella tulee olla mukana voimassaoleva passi tai virallinen EU-henkilökortti. Varaukset: Matkapojat Oy, Kristiinankatu 10, Turku, puh Ilmoittautumiset viimeistään mennessä. Matka edellyttää vähintään 30 matkustajaa. Noudatamme Matkapoikien ryhmämatkaehtoja. Suosittelemme peruutusturvan sisältävää matkavakuutusta!\n5 Kun Uotilan (Kylän) Helena (Köyliö) täytti viisikymmentä vuotta, lupasimme asian kunniaksi järjestää pyöräilyretken entisellä kotikylällämme. Hankkeen takana olimme minä, Suonpään (Kelkan) Leila (Somero) ja Jokelan (Simolan) Ritva (Koski TL). No, aikeemme lykkääntyi parilla vuodella aiotusta. Siinä välillä ehti sitten jo Kulmalan (Välimäen) Eirakin (Helsinki) saavuttaa viidenkympin rajapyykin, joten hänkin sai kutsun valmistautua kuntopyöräilyyn. Heinäkuun 15. tänä kesänä sitten meille kaikille sopi aikataulu, jota ehdotimme. Niin me sitten Eiran mökin pihalta hyppäsimme pyörillemme ja lähdimme matkaan tiistai-iltapäivänä noin kello 15. Eirahan mökkeilee omassa lapsuudenkodissaan, joka on kaunis paikka entisen kaupan ja koulun välissä. Minulla ja Ritvalla oli eväskassit tarakalla tarkoitus oli jossakin sopivassa paikassa levittää piknik-liina ja nauttia välipalaa. Polkaisimme entisen kansakoulumme suuntaan, kehaisimme koulun hyvää kuntoa tyytyväisinä, että koulun nykyinen omistaja hoitaa sitä ja ympäristöä hyvin. Koulua vastapäätä on Helenan lapsuudenkoti, jota emännöi Eliisa Perävainio perheineen. Entisen isäntäväen eli Ailin ja Antin tapaa aina Kuusjoenkulman lauluilloissa ja jouluna kirkossa laulamassa kauneimpia joululauluja. Salmiselle emme poikenneet, koska tiesimme, ettei siellä koulukavereita olisi tavoitettavissa. Ulla- Maija elelee jossakin Joensuun tienoilla perheineen. Laskettelimme vauhdilla yli Kuusjoen sillan ja käännyimme Aaltojen suuntaan. Pysähdyimme kuitenkin hetkeksi ja muistelimme niitä kauhean korkeita mäkiä, joissa olimme olleet koulun liikuntatunneilla suksinemme laskemassa mäkeä ja paistamassa nuotiolla makkaraa. Emme vain saaneet silmiimme niitä korkeita mäkiä ihmettelimme, minne ne olivat kadonneet, kun mitään louhoksiakaan ei maisemassa ole tehty! No, jatkoimme matkaamme ja hiljensimme Aallon Raimon portilla. Kukaan ei rohjennut kuitenkaan mennä pihalle huhuilemaan. Aikaa oli kulunut viime näkemisestä liian kauan. Helena kuitenkin tiesi, että Raimo siellä asustelee perheineen. Siispä kohti seuraavaa taloa, mikä oli ollut Aallon Laurin ja Aunen paikka. Talo oli tyhjillään ja aika huonokuntoisen näköinen. Kukaan ei selvästikään hoida taloa ja puutarhaa. Muistelimme entisiä asukkaita ja heidän tapojaan. Ja Laurin vihreää Austin miniä, jolla ainakin Eira oli kerran lapsena tullut kotiin sairaalareissultaan. Nytpä Helena ja Eira muistivat, että lähistöllä oli asustanut Palanderin Anna. Minulle ja Ritvalle nimi oli tuttu, mutta henkilöstä ei ollut muistikuvaa. Annan mökin paikka löytyikin pienen ajomatkan jälkeen. Asumisen paikasta kertoi vanha pystyyn kuivunut omenapuu ja muutama marjapensas, jotka edelleen tuottavat marjoja. Jaloittelimme hetken ja maistoimme kypsät punaiset viinimarjat. Samalla tarkastelimme ympäristössä kauempana näkyviä asumuksia ja arvuuttelimme, mikä olikaan Häihälä ja mikä oli Paloposki. Jatkoimme kuitenkin metsän reunaa peltotietä myöten ja tupsahdimme Aaltosen pihaan. Taas meillä oli tietoa, että Markku elelee kotipaikassaan. Markun sisar Merja tuli myös mieleemme. Varsinkin minulle ja Eiralle olimmehan me kolme aikanaan ainoat samanikäiset tytöt kylällä. Merja elelee muualla emmekä ole häntä tavanneet kai rippikoulun jälkeen. Joka tapauksessa Aaltosen pihassa oltiin ja siellä ahkeroi nuorimies, joka kertoi olevansa Markun poika ja Markku itse oli työmatkalla. Siellä oli menossa klapisouvi, emme viipyneet pitkään. Vähän kai pelättiin, että poika pistää tädit töihin! Matka jatkui ja pääsimme Ruokosuontielle, jolta kohta poikkesimmekin Paloposkelle odottaen näkevämme Ilpon siellä. Työn ääniä kuului kukkien ympäröimältä pihalta. Traktorin takaa löytyi hän, jota etsimme. Muistelimme menneitä tovin, Paloposkella oli käyty lukusilla ja pyhäkoulussa aikoinaan. Uhkasimme tulla kymmenen vuoden päästä taas tervehtimään, ehkä rollaattoreilla tai taksilla, mikä sitten kunto kullakin silloin on, jos elää saamme. Hyppäsimme pyörille ja jatkoimme matkaa. Käännyimme Toivolan Matille. Matkan varrella ihastelimme ruiskukkien täyttämää viljapeltoa. Meistä se oli harvinaisuus tänä päivänä. Matin Riitta-rouva siellä teki puutarhatöitä, esittelimme itsemme ja pyysimme häntä hakemaan Matinkin pihalle. Matti tunnisti meidät kaikki, juttelimme hetken, nappasimme muutaman valokuvan ja palasimme Ruokosuontielle. Häihälään emme tohtineet poiketa, koska arvelimme isäntäväen olevan työn touhussa, kun ketään ei näkynyt ulkona. Maija-emäntä kuitenkin ajoi hetken päästä ohitsemme autolla ja vilkutteli meille. Tiellä tulivat vastaan myös Pekka Häihälä äitinsä kanssa. Tervehdimme vain ja poljimme eteenpäin. Mietimme taas mikä talo edessä oli mikäkin. Oli Harjulan Irenen koti ja Vieraankivi sekä Mäkelän Raimon koti. Ja sitten... siinä se oli! Paikka, jossa olimme käyneet uimakoulua. Kankkulan kaivoksikin sitä taidettiin joskus kutsua. Sinne pyrimme evästämään heiniä vaan oli niin pitkästi - mutta tie tehtiin urheasti uimakopin eteen, liina leviteltiin maahan, sitten eväät esille ja naiset liinalle istumaan. Voi miten maistuivat hyvälle kahvit ja muut! Naurua ja muisteltavaa riitti uimakoulusta, jolloin vesi oli aina ollut kylmää ja ilma viileää ja sateista. Kansakoulun alaluokkien opettajamme Ahon Marjatta meille sitä uimaopetusta antoi. Nyt kurkimme altaaseen, joka oli täynnä kasvavia puita eikä ollenkaan vettä. Nythän on kylällä tuo hieno Piilikankaan uimapaikka, totesimme ylpeinä emmekä ollenkaan katkerina. Evästaukomme onnistui loistavasti, jos ei oteta huomioon niitä keltamuurahaisia, jotka tuppasivat siitä kulmasta liinalle, jossa itse istuin. Hiukan pääsivät pureskelemaan. Liina laskoksille, roskat mukaan, astiat kassiin ja menoksi. Ilta oli jo tulollaan, kello oli kai ainakin iltakuusi. Raitasen poikia ainakin päätettiin mennä moikkaamaan, kun emme olleet nähneet muutamaan kymmeneen vuoteen. Raimo, Eero ja Valto olivat kai kaikki lähteneet koulujen jälkeen Helsingin suuntaan töihin, näin muistelimme. Raitasen pihalla olimme kaikki eka kertaa, voi kuinka siellä oli kaunista, kesänviettopaikkana se oli selvästi nyt. Mutta ikävä kyllä kukaan ei ollut paikalla. Siispä jatkoimme ohi Toivolan, Poutalan ja kurvasimme Välimäen pihalle. Oletimmekin, ettei sielläkään ollut ketään, mutta kaikille Jari ja Airi olivat niin tuttuina mielessä, että uskalsimme kuitenkin pysähtyä pihaan toviksi. Ja onhan Nahi Eiralle rakas sukulaispaikka, ja Ritvalle se aikoinaan oli ollut lähinaapuri. Kauniisti hoidettu kesäpaikka on tämäkin. Poikkesimme Ritvan kotipaikkaan, jossa Mikolan Olli ja Raili nyt asustavat kaunista uutta taloaan. Raili oli tehnyt uskomattoman suorituksen ja väsännyt muutamassa minuutissa herkullisen mansikkakakun ja keittänyt kahvit meitä varten. Siellä emäntä kukkien täyttämän pihan keskellä otti meidän halaten vastaan. Joimme hyvät kahvit ja juttelimme hetken. Sitten taas jatkoimme matkaa kuvien ottamisen jälkeen. Simolan Alppi-papan talon ohitimme, Ropponen nykyään. Emme kuitenkaan poikenneet sinne emmekä myöskään entiselle Hänniselle, jota kuulemma Marttilan Maija ja Pekka remontoivat kotipesäkseen. Hieno juttu, että sekin paikka saa vakituiset asukkaat, jotka hoitavat ympäristöään innolla. Emme poikenneet tällä kertaa Alangon Matille ja Annelle emmekä Hakamäkeen. Tiesin, että Riitta-Liisa ja Paavo olivat tavanomaisella YPÄJÄLÄINEN 3/09 Kun Kuusjoenkulman tytöt kotiseuturetkelle polkaisivat Starttivalmiina Eiran mökillä, vasemmalta Eira, Helena, Ritva ja Leila. Kaustisen kulttuurimatkallaan juuri tuolloin. Heidän nättiä taloaan Korppirinteessä ihastelimme ohi ajaessamme. Sitten poikkesimme minun kotiini, joka on kahden Hakamäen välissä. Siellä isäni, teräspappa Timo, 80 vuotta keväällä täyttänyt, asuu edelleen hoitaen myös kauniin ruusujen ja muiden kukkien täyttämän pihan. Poikkesimme hetkeksi sisään, koska muut tytöt eivät ole aikoihin poikenneet. Itse pyrin käymään noin joka toinen päivän isän juttusilla. Päätimme vielä jatkaa matkaa, koska sää oli meille suosiollinen ja valoakin vielä päivällä riitti. Pysähdyimme jonkin ajan Eteläkosken luona, haastattelimme Sirpa ja Risto Saloa, nykyisiä asukkaita. Sirpan kotitalostahan on kyse tällä kohdalla. Monet ovat ne kesät, kun Sirpan kanssa juurikkaat harvensimme yhdessä. Ja paljon muuta mukavaa tehtiin, sadepäivät pelasimme korttia tai Afrikan tähteä tai keksimme muuta ajankulua. Vielä suunnittelimme käyvämme ainakin Mannistentien puolella muutamassa paikassa, joten aloimme taas polkea eteenpäin. Ylitimme Koskentien ja totesimme Romun Jussin talon olevan asumaton edelleen. Jussihan oli aikoinaan kansakoulun talkkarin tapainen ja Eiran Kerttu-äiti oli mainio keittäjämme ja lämmitti myös luokkia. Kertun ruoat olivat tosiaan maukkaita ja ravitsevia, sitä ei varmaan kukaan voi kiistää. Kohta olimmekin Rämön Pekan ja Heljän pihalla. Kilauttelimme pyöränkelloja ja saimme isäntäväen ulos. Olimme jo kai hiukan väsähtäneitäkin, kello oli iltakahdeksan. Muutaman hauskan muistelon ja otetun valokuvan jälkeen polkaisimme vielä matkaan. Suuntasimme Kuosaa kohti, koska tiesimme Harrin isännöivän kotitilaa. Harri oli kuitenkin pellolla kaukana pihalta eikä kai havainnut meitä ollenkaan. Siisti ja nätti oli Harrinkin kotipiha. Ja hienot orkideat kukkivat ikkunoilla, lieneekö jopa harrastuksena miehellä. Jätimme oveen viestin käynnistämme. Päätimme palata takaisinpäin ja samalla kurkkia Romun Riston pihalle, jossa äsken ohi ajaessamme oli niin hiljaisen oloista. Kurkkimisemme tuotti tulosta tai ehkä se oli kikatuksemme Risto sieltä jostakin tuli esiin. Hän kutsui meidät pihalle ja Raijakin tuli ulos. Taas tarinoimme ja otimme kuvia, mutta kello läheni jo puoli kymmentä, joten ajattelimme päättää pyöräilyretkemme tällä kertaa. Ajoimme yhdessä vielä Koskentien risteykseen asti, jossa sitten erosimme hyvillä mielin, joskin hiukan haikeina. Oli ollut antoisa iltapäivä! Meillä kaikilla on omat perheemme, lapsemme, lastenlapsemme, kiireemme ja työmme annoimme vuosien jälkeen aikaa itsellemme, toisillemme ja rakkaille muistoillemme kotiseudullamme. Koulukavereiden, heidän vanhempiensa, kotiensa, opettajien ja muiden vanhojen asioiden muistelussa ikimuistoinen tiistai-ilta kului todella nopeasti. Ehkä tästä retkestä saimme sitä voimaa, mitä olimme hakemassa taas vuosiksi eteenpäin. Olkaa varuillanne ystävät, me palaamme vielä! Terveisin Leila, Ritva, Helena ja Eira Loppumatkalla poikkesimme Raija ja Risto Romun pihalla. Kanta-Hämeen pelastuslaitos Turvallisuusnurkka Arjen sankaruutta Pienten askelten politiikka; armeijassa neuvottiin, että lyhyin syöksyin; Kallu sanoo aina, että vähä päiväs, paljo viikos. Nuo periaatteet soveltuvat erittäin hyvin myös turvallisuusasioihin. Jos huomaa kotinurkissa jonkin pienen puutteen tai vaaran paikan, ei tietenkään tarvitse koko taloa purkaa sen vuoksi. Kun kotona asuvan ikäihmisen liikkuminen heikkenee, voi olla järkevää poistaa kaikki kynnykset niiltä reiteiltä, joilla hän liikkuu, mahdollisesti jonkin apuvälineen kanssa. Samoin kaikki paksut matot laitetaan sivummalle pois kulkureiteiltä aiheuttamasta ylimääräistä kompastumisvaaraa. Tai kun sukuun tulee uuden sukupolven edustajia, pitää huolellisemmin katsoa, että vaarin sydänlääkepurkki ei olekaan siinä matalalla eteisen pöydällä odottamassa. Kas kun ne mokomat nitrot ovat usein hienon punaisia ja muistuttavat karkkia ja pienen ihmisen kädet ovat niin nopeat Ja yksi nitro, joka saa sydänoireista kärsivän aikuisen olon kohentumaan huomattavasti, voi olla lapselle hengenvaarallinen hyvin nopeasti. Samaa konttausikäistä ajatellen kaikki pesuaineet ja liuottimet tulee ottaa pois keittiön alakaapista ja laittaa johonkin vaikka oikein lukittuun kaappiin. Esimerkiksi konetiskiaine on erittäin vaarallista nautittuna ja polttaa sisäkalut erittäin huonoon kuntoon. Tällaisia siis ihan pieniä juttuja, joilla voidaan välttää kotitapaturmia oikein merkittävästi. Ja kuitenkin kotitapaturmissa kuolee Suomessakin vuosittain yli ihmistä, Ja vaikka henki säästyisikin, pienempikin tapaturma voi aiheuttaa esimerkiksi ikäihmiselle sairaalakierteen, josta ei enää ole paluuta takaisin kotiin. Samoin tulipalojen ehkäisyssä on kysymys pienten asioiden hoksaamisesta. Kun pysähtyy oikein ajatuksen kanssa katselemaan omia nurkkiaan, voi huomata pieniä asioita, jotka saattavat huonolla tuurilla aiheuttaa palon syttymisen. Olen ollut viime aikoina paljon puhumassa yläkoululaisille turvallisuusasioista. Sielläkin on havaittu, että vaikka koti on kaikille se tutuin 5 paikka maailmassa, voisi silti olla järkevää miettiä asunnosta poistuminen jos joskus sattuu se oikein huono tuuri, että kotona syttyy tulipalo ja koti onkin melkein lattiaa myöden savua täyteen. Silloin ulos kontatessa tututkin nurkat saattavat vaikuttaa vierailta ja viivästää pelastumista. Ja kaksi tärkeintä asiaa tulipalossa on kuitenkin sen nopeus ja vaarallisuus. Viime vuonnakin Suomessa menehtyi 104 ihmistä tulipaloissa. Siellä on toki monenlaista tarinaa takana, mutta varsin paljon on ihan tavallisia ihmisiä, joiden elämässä kaikki huonot kellot ovat käyneet kohdalleen. Usein ihminen menehtyy jo paljon ennen varsinaisen palon syttymistä myrkyllisiin savukaasuihin, ja sen vuoksi sen TOIMI VAN palovaroittimen merkitys on edelleen ensiarvoisen tärkeä. Hätänumeropäivää vietettiin pari viikkoa sitten, ja me palohenkilöt yritämme markkinoida sitä päivänä, jolloin palovaroittimen paristo vaihdetaan. Ja kaikkihan tietenkin kokeilevat kuukausittain varoittimen toiminnan?!? Ajatus siitä, että myös meillä voi syttyä tulipalo, on aika vieras. Valitettavasti näin kuitenkin käy monessa kodissa joka vuosi. Perheen toimenpiteet sellaisessa tilanteessa olisi syytä miettiä säännöllisin väliajoin ja kerrata ja ihan kokeilla, kuka mistäkin pääsee turvaan palolta ja mihin kokoonnutaan jne. Ja arjen sankari saa tietenkin pelastaa myös naapurin. Nytkin viikonlopun lehdissä oli juttu kun naapurin rouva havahtui palovaroittimen ääneen seinän takaa ja soitti palokunnan. Ns. nakit ja muusi -keikan aiheuttaja oli jo tiedottomassa kunnossa palokunnan saapuessa ja hyvin todennäköisesti naapurin aktiivisuus pelasti hänen henkensä. Saa pelastaa! Me palokunnassa emme ole yhtään katkeria jos joku tekee pelastustehtävän puolestamme. Hienoja hiihtokelejä ja turvallista alkavaa kevättä kaikille ypäjäläisen lukijoille toivottelee Hopeasompa-hiihdot, Ypäjä Tulokset: T km: 1. Iida Uusitalo 2.54, 2. Veera Vuorentausta 3.23, 3. Heini Uusitalo T8 1 km: 1. Riikka Vuorentausta P8 1 km: 1. Kim Syrjälä 7.59, 2. Aleksanteri Laaksonen Mikko Malin palomestari T10 2 km: 1. Elina Kauranen P10 2 km: 1. Janne Vuorentausta 13.05, 2. Eetu Niemi P12 3 km: 1. Matias Kekki T16 3 km: 1. Ida Laaksonen Kysely Ypäjän kunnan aikuisten ohjattujen liikuntapalveluiden kehittämiseksi Hei! Opiskelemme Lahden ammattikorkeakoulun liikunnan laitoksella ja teemme opinnäytetyötämme Ypäjän kunnan aikuisten ohjattujen liikuntapalveluiden kehittämiseksi. Jotta pystyisimme huomioimaan myös Teidän kuntalaisten toiveet, käytämme kyselyä osana työtämme. Kyselyyn pääset vastaamaan sähköisesti Ypäjän kunnan kotisivuilla (www.ypaja.fi) tai kirjallisesti kunnanvirastolla yhteispalvelupisteessä maalis-huhtikuun aikana. Kysely on tarkoitettu kaikille vuotiaille ypäjäläisille. Liikkumattomuus ei ole este vastaamiselle, vaan juuri vastaamalla voitte vaikuttaa aikuisten liikuntapalveluiden kehittymiseen, toivomaanne suuntaan. Vastanneiden kesken arvomme kaksi lippua Ypäjän Musiikkiteatterin ensi kesän musikaaliin Annie Mestariampuja. Ystävällisin terveisin ja vastauksianne odotellen Satu Mononen ja Johanna Kojonen\n6 6 YPÄJÄLÄINEN 3/09 YPÄJÄN KIRJASTO UUTUUSLUETTELO 3/ AIKUISTEN OSASTO : TIETOKIRJALLISUUS KÄSITYÖ. MAA- JA METSÄTALO US Finnanger: Tildan kevät : ompelua ja askartelua Ignell: Kudo itse kauniit matot Roberts: Hevoskuiskaajan käsikirja : Monty Robertsin opissa TAITEET Kauas pilvet karkaavat : suomifilmin säveliä Kesseli: Karaoken ABC : kun Suomi tarttui mikkiin Lauluja Ystävälle Ollila: Nightwish Perspektiivin perusteet ELÄMÄKERRAT Hayden: Lapsi muiden joukossa AIKUISTEN KAUNOKIRJALLI SUUS Ibsen: Nukkekoti Lundán: Kutsumattomia vieraita : laulunäytelmä Adler: Häät Venetsiassa Allende: Sydämeni Inés Block: Unohdettujen tarinoiden kirja Cornwell: Silminnäkijä Dahl: Juhannusyön uni Downham: Ennen kuin kuolen Ellroy: Suicide Hill Gaiman: Hämähäkkijumala Gogol: Nenä Haddon: Harmin paikka Halttunen: Saaressa kaikki hyvin Matintupa: Piippo ja kotoinen mafia Matintupa: Piippo ja kuolemantanssi Mosse: Krypta Mustonen: Parittomat (isotekstinen) Niemi: Nahkakolo Orkoma: Ruuturouva haastaa huomisen Pättikangas: Edessä uusi kevät Reitala: Tähtihetki Ruiz Zafón: Tuulen varjo Saukkola: Murha on muotia Saukkola: Murhaava katseluaika Tryzna: Mene, rakasta Walsh: Englantilainen tragedia LASTEN JA NUORTEN TIETOKIRJALLISUUS Malila: Muumilaakson puutarhakirja Satutunti, kirja + cd Sundsten: Nuorten solmukirja KAUNOKIRJALLISUUS Aho: Aadan aikaikkuna Andri Snaer Magnason: Tarina sinisestä planeetasta Dieckmann: Merirosvo Svarttis Etelämerellä Dieckmann: Merirosvo Svarttis ja kadonnut kartta Dieckmann: Merirosvo Svarttis ja Kiero-Kilpert Dieckmann: Svarttis: hyvin hirveä merirosvo Dieckmann: Ville Romunen ja mummo aarrejahdissa Dieckmann: Ville Romunen ja mummo linnan sankareina Dieckmann: Ville Romunen ja salaperäinen mummo Förster: Asuntolaiva Musta Possu Gahrton: Salaperäinen vieras Holmberg: Nuori rakkaus : Kesäyön unelma, Romeo ja Julia Holmberg: Tarukuninkaat : Kuningas Lear, Macbeth Hornby: Skeittari Huovi: Gepardi katsoo peiliin : faabeleita Jalo: Jesse käräjäkoira Kanto: Tulikärpäset Kuronen: Vili Voipio ulvoo ja unelmoi Lukkarila: Talliterapiaa Lönn: Hyppy syvyyteen Marttinen: Viivi Pusu ja säihkyvät sukset Nadin: Hanki elämä, Rachel Riley : traagisen tavallinen päiväkirja Nopola: Heinähattu ja Vilttitossu : elämä ja teot 1-2 Pietikäinen: Kalmasaaren erakko Rees: Merirosvoja! Riordan: Hirviöidenmeri Romppainen: Vilma ja kadonneet koirat Tihinen: Virkkusen viisitoista valetta Vaijärvi: Jukka Vihi ja kadonnut trumpetti Vaijärvi: Jukka Vihi ja kiinalainen arvoitus Vaijärvi: Jukka Vihi ja ulapan aarre Vaijärvi: Kamala salama Vaijärvi: Metkat matkat Vaijärvi: Vinkeä väkkyrä Veirto: Etsivätoimisto Henkka & Kivimutka ja keltainen polkupyörä Sadut: Gliori: Naulakeitto ja muita hassunkurisia satuja Sillanpää: Monitoimikissa katti Matikainen Philip: Kaunotar ja hirviö : Satuja maailmalta Kuvakirjat: Castle: Ruskean karhun ihana salaisuus Doyle: Pikku varsa Emmett: Possujen lentokisa Hapka: Hurmaavat hevosystävät Knudsen: Kirjaston leijona Mitton: Avaruuskekkerit Ross: Haluan oman kaupan! Ross: Haluan oman teltan! Stenberg: Perttu ja sammakko Stenberg: Perttu saa vieraita Stenberg: Perttua harmittaa Tanninen: Hippu (näköispainos) Tapola: Satu joka oli totta Waring: Äidin oma Suttusipi Weninger: Nuku hyvin, Nori Willis: Älä päästä irti Virtanen: Pikku Xing DVD:t Palomuuri, Peppi Pitkätossu, Peppi Pitkätossun ensimmäinen koulupäivä, Tali-Ihantala, Talvi Huvikummussa, V2 : jäätynyt enkeli ÄÄNIKIRJAT Jalo: Lumiponi, Mustonen: Nimettömät, Mustasukkaiset, Sidotut Ypäjän kunnan hiihtomestaruuskilpailut Tulokset: T km: 1. Linnea Levomäki , 2. Heini Uusitalo , 3. Iida Uusitalo , 4. Heidi Fält , 5. Veera Vuorentausta P km: 1. Onni Siren T8 1 km: 1. Riikka Vuorentausta , 2. Iida Leppänen P8 1 km: 1. Kim Syrjälä T10 1 km: 1. Elina Kauranen , 2. Peppi Honkanen , 3. Pinja Fält , 4. Susanne Paija P10 1 km: 1. Oskari Levomäki , 2. Janne Vuorentausta T12 2 km: 1. Eveliina Kauranen P12 2 km: 1. Matias Kekki T16 3 km: 1. Iida Laaksonen N 4 km: 1. Päivi Laaksonen M 50 ja yli: 1. Risto Ruusiala , 2. Ari Salo , 3. Esko Uusitalo Ypäjän kotisairaanhoidon verenpaineenmittaukset ilman ajanvarausta Ypäjän Osuuspankin kokoustilassa keskiviikkoisin klo : , , ja Ypäjän Aseman osuuspankilla tiistaisin klo : Tervetuloa! Ypäjän kotisairaanhoito Jousiammuntaa tai uintia koululaisille lauantaina Loimaalla Jousiammunta soveltuu yläkoululaisille, uinti kaikille. Alle 12-vuotiaille uimareille tai uimataidottomille huoltaja mukaan. Linja-auto lähtee matkaan kirjaston pihasta kello ja palaa takaisin noin Auto kulkee Ypäjänkyläntien ja Katinhännäntien kautta. Reitin varrelta pääsee kyytiin. Ennakkoilmoittautumisia otetaan vastaan kouluilla. Osallistumis- ja ohjausmaksu jousiammuntaradalla 5 euroa tai uimahallin pääsymaksu 6/3 euroa. Kuljetus on maksuton. Järjestäjänä Kartanon koulun vanhempainyhdistys Ypäjänkylän Maa- ja kotitalousnaiset MAALISKUUN TOIMINTAA KEPPIJUMPPA jatkuu Ypäjänkylän koululla maanantaisin klo alkaen. Ohjaajana toimii Maarit Rantanen. Tervetuloa kaikki keppijumpasta kiinnostuneet mukaan klo 19 Myllytuvalla. Esillä sääntöjen määräämät asiat. TUPAILTA klo 19 Seuraintalolla. Vieraana Ypäjän Eteläiset maa- ja kotitalousnaiset. Ypäjänkylän Maa- ja kotitalousnaiset TUPAILTA Seuraintalolla tiistaina klo 19. Vieraana Ypäjän Eteläiset Maa- ja kotitalousnaiset. Tervetuloa! Pidätkö juhlia? Poistamme astiahuolesi! Vuokrattavissa: kahvinkeittimet 20 l ja 10 l, vuokra 20 kahvikalusto 100 hengen ruokakalusto 100 hengen (matalat/syvät lautaset, juomalasit) kaluston vuokra 30,00 Hintoihin lisätään alv. 22 %. Kalustoa ja laseja voit vuokrata pienemmissä erissä (50 kpl) 10. Rikki menneestä kalustosta rahakorvaus. Tiedustelut: Saara Rantanen, Leppäkorventie 60, puh Ypäjän Eteläiset Maa- ja kotitalousnaiset Ypäjänkylän Maa- ja kotitalousnaiset tiistaina klo 19 Myllytuvalla. Esillä sääntöjen määräämät asiat. Tervetuloa. Nyt voit tukea oppilaita! Ypäjänkylän koulun oppilaiden ja vanhempainyhdistys myyvät Serla talous- ja WC-papereita hintaan: Talouspaperi (kuvioitu) 16 rll/säkki 11 euroa WC-paperi 24 rll/säkki 11 euroa Otamme tilauksia vastaan viikoilla 9-11 numeroissa Keijo Vuorentausta Outi Perho Ypäjänkylän koulu Huom! Mahdollisuus sopia kotiinkuljetuksista. Hyvät Antinojantien varren maanomistajat Tervetuloa asiasta kiinnostuneet miettimään mahdollista Antinojantien tiekunnan perustamista ja tien ylläpitoa koskevia asioita Ypäjän kunnantalolle alakerran kahvihuoneeseen 9. maaliskuuta 2009 klo Mukana kunnan tekninen johtaja Jouko Käkönen. Kokoonkutsuja Matti Alanko Vellinkimäen yksityistien pidetään Seppo Suksella tiistaina klo Hoitokunta MTK Lounais-Häme tiedottaa Vesijumppa viljelijöille Forssan Vesihelmessä on ollut suosittu. Hiihtolomien takia paria päivää jouduttiin muuttamaan. Jäljellä olevat perjantai-vuorot ovat: 6.3., 13.3., 20.3., 27.3., 3.4., ja 24.4 Eu-tukikoulutus ma Jokioisten Tietotalolla yläkerrassa ja toinen päivä Tammelan Valkeaniemen Pirtillä ke Tilaisuudet alkavat kello Molemmissa paikoissa tarjotaan MTK Lounais-Hämeen ja MTK Tammelan jäsenille ruoka / välipala. Jäsenyys tarkistetaan tilaisuuden alussa. Muille ruokailut maksavat 5 euroa per henki. Tervetuloa kumpaan vaan tilaisuuteen tai vaikka molempiin! Teatterimatka Tampereelle 3.4. on loppuunmyyty. Katso matkan tarkemmat ohjeet farmariapu.net -sivuilta. Alustava bussin lähtöaika Ypäjältä Kiakkumarallan edestä on kello MTK Lounais-Hämeen kevätkokous, jossa käsitellään lakkautettujen MTK Forssan, Humppilan, Jokioisten ja Ypäjän viimeiset tilit, pidetään torstaina Forssan Koijärvi-talolla kello alkaen. Tervetuloa siis myös vähän kauempaa! MTK Lounais-Häme Ypäjän Eteläinen Maamiesseura tarjoaa jäsenilleen seuraavia palveluja vuonna 2009 Kesantomurskain 14 / ha Simo Vali, , Kultivaattori 12 / ha Simo Vali, , Lautasmuok., Multiva 15 / ha Samu Heikkilä, Lantakärry Junkkari 3,5 / kuorma Samu Heikkilä, Lietekärry 4,0 / kuorma Matti Alanko, , Lajittelu 15 / tonni Raimo Suonpää, , Lajittelu, erikoiskasvit 18 / tonni Raimo Suonpää, , Peittaus 42 / tonni Raimo Suonpää, , Maanäytekaira maksuton Ruuhkien välttämiseksi toivomme jäsenten varaavan lajittelunsa hyvissä ajoin. Klapikone, Palax 30 / 1 päivä Simo Vali, , Klapikone, SuperPilke 25 / 1 päivä Simo Vali, , Kaikkiin hintoihin lisätään ALV 22 %. Kuusjoenkulman kyläyhdistys järjestää kesällä Majakkaseikkailuretken la Bengtskärin majakalle. Lähtö n. klo 8.30 Tuottajain tuvalta bussilla Kasnäsiin, josta mennään tilausveneellä Bengtskäriin tutustumaan majakkasaareen. Tutustumme myös Rosalan Viikinkikeskukseen. Hintaan 60 euroa/ aikuinen ja 20 euroa/ lapset 15-vuotiaaseen saakka sisältyy venematka Kasnäs-Bengtskär-Kasnäs, pääsymaksu, opastus ja lounas (kuhakeitto tai lihakeitto, lisäkkeet, kahvi ja pulla) sekä bussikuljetus, jonka Kuusjoenkulman kyläyhdistys sponsoroi. Suunnitelmaan voi tulla vielä muutoksia, tarkemmin seuraavissa Ypäjäläisissä. Ilmoittautumisia otetaan jo nyt vastaan. Sitova ilmoittautuminen toukokuun alkuun mennessä (viim ). Paikkoja jaossa vain 50 kpl! Tervetuloa mukaan koko perhe! Ilmoittautuminen Eliisa Perävainiolle, puh Saaristolaista vieraanvaraisuutta Pohjoismaiden korkein majakka, Bengtskär, on yksi Saaristomeren suosituimmista nähtävyyksistä. Vuonna 1906 rakennettu, vastikään kunnostettu majakka toivottaa lämpimästi tervetulleeksi matkailijat läheltä ja kaukaa. Nähtävää ja koettavaa Bengtskärin majakalla: Suomen ensimmäinen majakkamuseo Majakanvartijamuseo Vaihtuvia merellisiä näyttelyitä Pysyvä näyttely Bengtskärin taistelusta Kappeli Majakkaposti ja kahvila Majoitus- ja kokoustiloja Tornin huipun valohuone, josta aukeaa huikea merinäköala Läpileikkaus majakasta\n7 T E R V E T U L O A sinä kuusjoenkulmalainen maanomistaja, joka olet vuokrannut maasi Ypäjän Riistamiehille metsästyskäyttöön. Ypäjän Riistamiehet ja Kuusjoenkulman kyläyhdistys haluavat lahjoittaa sinulle peura- sikasäilykepurkin kiitokseksi hyvästä yhteistyöstä! Tule noutamaan omasi (1/talous) kyläyhdistyksen vuosikokoukseen sunnuntaina klo alkaen. Purkkeja on jaossa 97 kpl. Samalla kerromme uusista tapahtumista ja suunnitelmista vuodelle TERVETULOA! Kuusjoenkulman kyläyhdistys Ypäjän Eteläiset Maa- ja kotitalousnaiset KEVÄTKOKOUS Loimaalla Sarka-museolla sunnuntaina klo Esillä sääntömääräiset asiat. Kahvitarjoilu klo Kokouksen jälkeen tutustumme Emäntä-näyttelyyn. Lähtö klo OP:lta. Mennään kimppakyydillä. Tervetuloa. Kuusjoenkulman kyläyhdistyksen sunnuntaina klo alkaen Tuottajaintuvalla. Vuosikokouksessa käsitellään sääntömääräiset asiat. Lisäksi muuta ohjelmaa ja kahvitarjoilua. TERVETULOA! Lounais-Hämeen Kuulonhuoltoyhdistys ry. Kuulolähipalvelua ei toistaiseksi ole Ypäjällä Vapaaehtoistoimijoiden pulan vuoksi emme voi toistaiseksi jatkaa kuulopalvelua Ypäjällä. Lounais-Hämeen Kuulonyhdistys ry. Ypäjän Karjalaisseura ry TUPAILTA tiistaina klo Liisa ja Erkki Rautiaisella, Ypäjänkyläntie 282. Tervetuloa kaikki mukaan! Ypäjän Sotaveteraanit ry:n ja Naisjaoston VUOSIKOKOUKSET pidetään Veteraanituvalla tiistaina maaliskuun 3. päivänä 2009 alkaen kello Käsitellään yhdistyksen sääntömääräiset vuosikokousasiat. Kahvitarjoilu! Myös kannattajajäsenet joukolla mukaan. Ypäjän Pienviljelijäyhdistys ry:n pidetään maanantaina klo Hannu Löfstedtillä. Ypäjän Riistamiehet ry. pidetään alkaen klo Ypäjänkylän Seuraintalossa. Keskustan Ypäjän Eteläinen paikallisyhdistys ry:n sääntömääräinen klo Veteraanituvalla (hallitus klo 14.30) Tervetuloa. Kahvitarjoilu. Eläkeliiton Ypäjän yhdistys ry:n sääntömääräinen klo Veteraanituvalla (hallitus klo 13.00) Mukana vieraita E-H:n piiristä. Tervetuloa. Kahvitarjoilu. YPÄJÄLÄINEN 3/09 Ypäjän Kotiseutuyhdistys ry:n sääntömääräinen klo Veteraanituvalla (hallitus klo 17.30) Tervetuloa. Kahvitarjoilu. Lehtolantien vuosikokous pidetään tiistaina klo Leenakaisa ja Timo Mäntymaalla, Lehtolantie 101, Ypäjä. Hoitokunnan pj. Tuomo Mäkeläinen Mannisten kyläkerho kokoontuu torstaina klo 19 Sinikka ja Lassi Vellingillä, Mannistentie 262, Ypäjä. TER VETULOA! Ypäjän Kokoomus ry:n KEVÄTKOKOUS torstaina klo Ypäjän Osuuspankin kerhotilassa Suomen Keskusta r.p:n Ypäjänkylän paikallisyhdistys ry. Ypäjänkylän Seuraintalolla torstaina klo Esillä sääntöjen määräämät asiat. Tervetuloa. Ypäjän Yrittäjät ry:n KEVÄTKOKOUS keskiviikkona klo Osuuspankin kokoustilassa. Leppäkorven yksityistien T I E KO KO U S maanantaina klo Saara ja Turkka Rantasella, Leppäkorventie 60. Esillä sääntömääräiset asiat. Hoitokunta Eläkeliiton Ypäjän yhdistys MAALISKUUN TOIMNTAA Kevätkokous ti kello 14 Veteraanituvalla. Mukana Jukka Uola E-H:n piiristä. Kahvitarjoilu. kokoontuu kello Tarinatupa ke kello 13 Veteraanituvalla. Naistenpiiri ti kello 14 Veteraanituvalla. Kirjoittajakerho kirjailee pe kello 14 Lea Reunasella. Tulkaa kaikki mukaan joukolla tai ainakin iloisella ja reippaalla mielellä kokoontumisiimme sekä tuokaa ja ilmaiskaa uusia ideoita tapaamisiimme! Ypäjän Maamiesseura r.y. tiistaina klo Myllytuvalla. Tervetuloa! Ypäjän Nuorisoseura ry:n KEVÄTKOKOUS maanantaina klo Rantasella. MIMMI-LEHMÄ JA VARIS Forssan Teatterissa keväällä 2009 MLL:n Ypäjän jäsenille alennusta 3 /lippu. Alennus koskee jäsenen perhettä. Alennuksen jälkeen hinta 9 /aik. ja 5 /lapsi. Vapaita lippuja Rauha Kallio p tai Q-Kirjakauppa, Forssa tai Näytäntöjä mm. su 1.3. klo 14, su 8.3. klo 14, ke klo 18, su klo 14, jne asti. Ypäjän kunnan kalastuskuntien KOKOUS Ypäjän Osuuspankin kokoushuoneessa klo Ypäjän Sotainvalidit ja naisjaosto Tupailta tiistaina klo 17 Veteraanituvalla TERVETULOA! Forssan Seudun Muisti ry tiedottaa Viikolla 11 vietetään kansainvälistä Aivoviikkoa, jonka teemana on tänä vuonna PIDÄ PÄÄSI AJATTELE AIVOJASI! Yhdistyksemme järjestää keskiviikkona klo 14 alkaen Aivoviikko -tapahtuman Palvelukeskus Tyykihovissa: Klo 14 Forssan Sairaalasta Geropsykiatri Arto Elonen luennoi aiheesta MUISTI JA MIELIALA. Klo Muistioireisten hoitoketjun kehittämishanke tarjoaa kahvit yhdistyksen toimitiloissa, Tyykihovissa. Samalla voi tutustua toimitiloihimme ja tuotevalikoimaamme. Klo 15 eteenpäin MUISTITANSSIT, jolloin yhtye PIKKU- SYNTISET tanssittavat ja laulattavat. Myös virikeohjaaja Tiina Vieraankivi pitää erilaisia muistituokioita musiikin lomassa. Kaikki lämpimästi tervetuloa kuuntelemaan tärkeää asiaa ja tutustumaan yhdistyksemme toimintaan! Mikäli tarvitset kuljetuksen, ota yhteyttä viimeistään 6.3. virikeohjaajaa Tina Vieraankiveen puh tai Päivi Jussilaan puh ******************************* Muistikerho Ypäjällä Veteraanituvalla torstaina klo Forssan sairaalalla neurologian poliklinikalla ja Muistioireisten hoitoketjun kehittämishankkeessa muistineuvojana toimiva Kirsi Uusimäki vierailee kerhossa. Kaikki tervetuloa kyselemään ja kuuntelemaan muistiasioista! Forssan Seudun Muisti Avoin päiväkoti maaliskuussa perjantaisin klo Toimintakeskuksessa, Perttulantie 24 Asiakasmaksu 2 / perhe / käyntikerta 6.3. liikuntaleikkejä vesileikkejä sormimaalausta pelipäivä ja askartelua Lisätietoja: Kirsi Halonen puh , TERVETULOA! Perusturvalautakunta Nuohous Ypäjällä Nuohouksen Ypäjän kunnan alueella hoitaa nuohoojamestari Heimo Marttinen, p ( ). Koulujen työ- ja loma-ajat lukuvuonna SYYSLUKUKAUSI ke la syysloma to ma KEVÄTLUKUKAUSI to 7.1. la talviloma vko ma su pääsiäisloma to 1.4. ma lomapäivä pe\n8 8 YPÄJÄLÄINEN 3/09 Avustukset liikunta-, nuoriso- ja kulttuuritoimintaan Ypäjän kunnan vapaa-aikalautakunta myöntää vuosittain avustuksia paikallisten yhdistysten ja toimintaryhmien toiminnan tukemiseen. Avustusta voi hakea liikunta-, nuoriso- ja kulttuuritoimintaa varten. Vapaa-aikalautakunta julistaa haettavaksi avustuksia seuraavasti: Perusavustukset Perusavustuksia myönnetään varsinaisen toiminnan tukemiseen. Nuorisotoimen avustuksia voidaan myöntää ypäjäläisille yhdistyksille ja yhteisöille lapsille ja nuorille suunnatun toiminnan tukemiseen. Liikuntatoimen avustuksia voidaan myöntää urheiluseuroille. Kulttuuritoimen avustuksia voidaan myöntää kulttuuri- ja kotiseututoimintaa harjoittaville ypäjäläisille yhdistyksille, yhteisöille tai ryhmille. Perusavustukset on haettava kunnan kotisivulta (www.ypaja.fi) tai yhteispalvelupisteestä saatavalla lomakkeella. Avustushakemukseen on liitettävä toimintakertomus, tilinpäätös ja tilintarkastuskertomus edelliseltä toimintavuodelta sekä toimintasuunnitelma ja talousarvio vuodelle Mikäli kyseessä on uusi hakija, liitetään hakemukseen myös yhdistyksen säännöt. Vapaa-aikalautakunnalle osoitetut hakemukset liitteineen tulee jättää mennessä osoitteella vapaaaikalautakunta, Perttulantie 20, Ypäjä. Kohdeavustukset Kohdeavustuksia myönnetään erilliseen, varsinaisen perustoiminnan ulkopuoliseen toimintaan, esim. kertaluontoisten tapahtumien järjestämiseen, projekteihin tai kalustohankintoihin. Kohdeavustushakemuksiin tulee liittää suunnitelma avustusten käytöstä ja kohdeavustukset maksetaan kuitteja vastaan. Kohdeavustushakemuksia voi jättää pitkin toimintavuotta saakka. Kohdeavustukset on haettava kunnan kotisivulta (www.ypaja.fi) tai yhteispalvelupisteestä saatavalla lomakkeella (sama lomake kuin perusavustuksissa). Lisätietoja antaa hallintojohtaja Erkki Virolainen, puh tai erkki.virolainenpaja.fi. Päivähoito tiedottaa LASTEN PÄIVÄHOITOPAIKAT Vapautuvat päivähoitopaikat alkaen ovat haettavina ajalla Perhepäivähoidossa 2. Heporannan päiväkodissa Päivähoitohakemuksia saa Heporannan päiväkodilta ja Ypäjän kunnan Internet-sivuilta Hakemukset jätetään päiväkodille päivähoidon johtajalle, osoite Perttulantie 22, puh / , tavattavissa varmimmin ma-to 8-14 ja torstaisin tai sopimuksen mukaan. Lasten päivähoitopaikkoja voi hakea myös ympäri vuoden ja hakemukset tulee jättää viimeistään neljä kuukautta ennen kuin hoitopaikkaa tarvitaan. Mikäli päivähoidon tarve ei ole ennakoitavissa ja tarve johtuu työllistämisestä, opinnoista tai koulutuksesta, on hoitopaikkaa haettava niin pian kuin mahdollista, kuitenkin viimeistään kaksi viikkoa ennen hoidon tarvetta. Päivähoitomaksun määräämistä varten tarvitaan selvitys perheen bruttokuukausituloista. Tulotiedot toimitetaan hoitosuhteen alkaessa. TILAPÄINEN PÄIVÄHOITO Päivähoitoa voidaan ostaa yksittäisiä päiviä tilapäiseen tarpeeseen päiväkodista tai perhepäivähoidosta edellyttäen, että hoitopaikka on vapaana päivähoidossa. Tarvitessasi tilapäistä hoitoa lapsellesi ota yhteyttä päivähoidon johtajaan. ILMOITUSVELVOLLISUUS YKSITYISESTÄ PÄIVÄHOITOTOIMINNASTA Lasten päivähoitolain 28 :n mukaan yksityinen henkilö tai yhteisö, joka korvausta vastaan harjoittaa lasten päivähoitotoimintaa, on velvollinen ilmoittamaan siitä perusturvalautakunnalle viimeistään kahden viikon kuluessa toiminnan aloittamisesta. Ilmoituksia ottaa vastaan päivähoidon johtaja. Ypäjä Perusturvalautakunta Vapaa-aikalautakunta Vapaa-aikatoimi tiedottaa HAAVIN avoin toiminta 7-luokkalaisista 18-vuotiaisiin: aukioloajat ovat ti , to ja pe Kerhotoiminta maanantaisin MONIKERHO 3-6 -luokkalaisille maanantaisin Haavissa kello Hinta 20 /lukukausi. Sisältää ulkoilua, kädentaitoja, askartelua, pelejä ja retkiä. Ohjaajana Silja Haavisto. TANSSIKERHO maanantaisin Perttulan koululla vuotiaat klo ja vuotiaat klo ja vuotiaat klo Discoa, Hip hoppia... Ohjaajana Viivi Leinonen. Huomio, siirtyi maanantaille!: SÄHLYKERHO alakoululaisille Pertunkaaressa klo Lämmitellään, harjoitellaan tekniikkaa ja pelataan. Ohjaajina Jari Perävainio ja Mikael Saksi. keskiviikkoisin LEVÄN KERHO keskiviikkoisin luokkalaisille Levän koululla klo Sisältää leikkejä, pelejä, askartelua Ohjaajana Silja Haavisto. SOTTIS yläkoululaisille Haavissa keskiviikkoisin kello Hinta 20 /lukukausi. Kokkaillaan, ehkä vähän sotketaan, pelaillaan ja käydään uimassa, leffassa yms. Nuorten omia ehdotuksia otetaan vastaan. Ohjaajana Silja Haavisto. torstaisin HAAVI on avoinna luokkalaisille joka torstai klo , torstaista alkaen. Haavissa on monenlaista tekemistä, voit esimerkiksi pelailla pingistä, bilistä, ilmakiekkoa ja pleikkarilla vaikkapa singstar-karaokea tai voit syödä eväitä ja jutustella kavereiden kanssa. Lisäksi on myös jotain ohjattua toimintaa. Ohjaajana Silja Haavisto. SUPERLIIKKIS luokkalaisille Pertunkaaressa torstaisin klo Hinta 20 /lukukausi. Liikunnan riemua monen eri lajin parissa esim. keilausta, uimista, kisailua, jalkkista, korista ja paljon muuta! SÄHLYÄ Pertunkaaressa klo isommille (13-18 v). Ohjaajana Marko Ikonen. perjantaisin HAAVI on avoinna luokkalaisille joka toinen perjantai klo (maaliskuussa ja 27.3.). Haavissa on monenlaista tekemistä, voit esimerkiksi pelailla pingistä, bilistä, ilmakiekkoa ja pleikkarilla vaikkapa singstar-karaokea tai voit syödä eväitä ja jutustella kavereiden kanssa. MUISTA seurata Ypäjän kunnan nettisivuilta lasten ja nuorten viikko-ohjelmaa (www.ypaja.fi/fi/tapahtumat/harrastukset/lasten_ja_nuorten_viikko-ohjelma). Lisätietoja voit kysellä nuoriso-ohjaajalta p / Hissu. Vapaa-aikatoimi Maaseutuasiamiehen tehtävien hoitaminen Ypäjän kunnan maaseutuasiamiehen tehtäviä hoitavat alkaen Humppilan kunnan maataloussihteeri ja Jokioisten kunnan maaseutuasiamies. Päivystysajat Ypäjän kunnantalolla: tiistaisin Jouni Mäkelä, Humppila, puh , sähköposti torstaisin Eeva Sirkkilä, Jokioinen puh , sähköposti Muina päivinä voi maaseutuasioissa ottaa yhteyttä suoraan Humppilaan tai Jokioisille. KIRJASTO Lepolantie 2 avoinna maanantai-torstai klo perjantai lauantai Maaseutulautakunta Ypäjänkylän lainausasema (Osuuspankin tiloissa) on avoinna tiistaisin klo ja keskiviikkoisin klo ja lisäksi lauantaina klo Lainat voi uusia puhelimitse tai sähköpostilla tai osoitteesta kirjastokortin tunnuksen ja salasanan avulla. Salasanan saa kirjastosta. Huom! Tilapäisissä tiloissa ei ole palautusluukkua. Tervetuloa kirjastoon! Vuoden 2009 korjaus- ja energia-avustukset Ympärivuotisessa asuinkäytössä olevien asuinrakennusten ja asuntojen korjaustoimintaan voi hakea avustusta seuraavasti: KORJAUSAVUSTUKSET vanhusväestön ja vammaisten asuntojen korjaamiseen kiinteistökohtaisten talousjätevesijärjestelmien parantamiseen suunnitelmallisen korjaustoiminnan edistämiseen (kuntoarvio, kuntotutkimus ja perusparannustoimenpiteitten suunnittelu) terveyshaitan poistamiseen hissien rakentamiseen, perusparantamiseen sekä liikuntaesteen poistamiseen ENERGIA-AVUSTUKSET tarveharkintaisesti pientaloille vähintään 3-asuntoisille kiinteistöille ja energiakatselmuksiin Terveyshaitta-avustuksien, rakennettavan hissin ja rakennettavien hissien suunnittelun osalta hakuaika on jatkuva. Muut avustushakemukset on jätettävä mennessä. Korjaustoimintaa ei saa aloittaa ennen kuin avustuksen myöntämistä koskeva päätös on annettu tai toimenpiteitten tarkoituksenmukaisuus on hyväksytty. Hakemukset liitteineen toimitetaan kunnan rakennustarkastajalle. Lisätietoja ja hakulomakkeita saa kunnan rakennustarkastajalta sekä Ypäjällä Ypäjän kunta YPÄJÄN KUNNANVALTUUSTON kokous pidetään torstaina klo kunnanvirastossa. Kokouksen asialista on nähtävänä kunnanviraston ilmoitustaululla alkaen. Asialistalla on mm. Ympäristönsuojelumääräykset Puhtaus- ja ruokajakelupäällikön virka Tilintarkastajan valinta Tarkastettu pöytäkirja pidetään nähtävänä kunnanvirastossa klo Ypäjällä Matti Alanko kunnanvaltuuston puheenjohtaja Yhteispalvelupiste Ypäjän kunnan yhteispalvelupiste on avoinna ma-ke klo 9-15, to klo 9-17 ja pe klo Puh. (02) , fax (02) , sposti Lähipoliisin vastaanotto yhteispalvelupisteessä ma 2.3. klo (joka kuukauden 1. maanantai). Yhteispalvelupiste on paikka, josta saat yleistä neuvontaa julkishallinnon palveluista, esitteitä, lomakkeita ja opastusta eteenpäin. Yhteispalvelupisteestä saat seuraavat palvelut: Kunta: Kunnan esitteiden ja lomakkeiden jakelu sekä vastaanotto, Veteraanituvan avaimet, ilmoittautumisten vastaanotto, vesimittarilukemakorttien vastaanotto, kuntokorttien jakelu- ja palautuspiste, palkintojen lunastuspiste sekä muu asiakaspalvelu. Kela: Lomakkeet, internet-palvelut (tiedotteet, esitteet, lomakkeet, laskelmaohjelmat). Työvoimatoimisto: Lomakkeet, internet-palvelut (tiedotteet, lomakkeet). Verotoimisto: Verohallinnon internet-palvelut (tiedotteet, lomakkeet). Maistraatti: Lomakkeet, internet-palvelut (tiedotteet, lomakkeet). Poliisi: Lomakkeet, internet-palvelut (tiedotteet, lomakkeet).


Varastotyöntekijä Vantaan Veromieheen | Oikotie Työpaikat\nVarastotyöntekijä Vantaan Veromieheen\nHaemme kansainväliselle lääketieteen teknologian asiakkaallemme VARASTOTYÖNTEKIJÄÄ määräaikaiseen työsuhteeseen Vantaalle. Yritys kehittää ja markkinoi edistyneitä terveydenhuollon välineitä.\nTyöpäiväsi koostuvat pääasiassa tavaroiden keräilystä, pakkaamisesta sekä lähettämisestä. Käsiteltävät tuotteet ovat kevyitä eikä trukkia käytetä.\nTyösuhde on kokoaikainen (37,5h/vko) ja työvuorot sijoittuvat arkeen klo 8-16.\nToivomme sinulla olevan aiempaa keräilykokemusta, jonka lisäksi muu varastokokemus on plussaa. Olethan tarkka työsi jäljestä, oma-aloitteinen sekä ripeä. Työssä menestymistä sujuvoittaa SAP osaaminen, mutta tämä ei ole pakollista. Erityisesti mymediset-ohjelman aiempi kokemus katsotaan eduksi. Yrityksen kansainvälisyydestä johtuen edellytämme sujuvan suomen kielen taidon lisäksi hyvää englannin kielitaitoa.\nTyösuhde on määräaikainen keväälle 2022 ja töiden aloitus sijoittuu opimuksen mukaan tammi-helmikuun vaihteeseen. Palkkaus sopimuksen mukaan, lisääthän hakemukseesi palkkatoiveen. Työllistyt kokoaikaiseen (37,5h/vko) vuokratyösuhteeseen TEMP-TEAMin kautta.\nMikäli vastasimme kysymyksiisi ja kiinnostuksesi on vielä tallessa, käy jättämässä hakemuksesi CV:n ja palkkatoiveen kera rekrytointijärjestelmämme kautta osoitteessa www.temp-team.fi - Löydä töitä - Varastotyöntekijöitä Vantaan Veromieheen. Vastaanotamme kaikki hakemukset järjestelmän kautta.\nMahdollisissa tiedusteluissa voit olla yhteydessä Temp-Teamin HR Consultant Essi Mäkiseen sähköpostitse essi.makinen@temp-team.fi tai puhelimitse 040 567 3192.


Myydään Paritalo 4 huonetta - Savonlinna Miekkoniemi Vienankatu 61 - Etuovi.com 9839464\nEtusivu > Savonlinna > Miekkoniemi > Kohde 9839464\n4h+k+khh+ph+s, 131,0 m², 149 000 €\nParitalo, Savonlinna, Miekkoniemi, Vienankatu 61\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Vienankatu 61, Miekkoniemi, Savonlinna (http://www.etuovi.com/kohde/9839464).\nMiekkoniemellä sijaitseva, v.2014-2015 remontoitu isommallekin perheelle hienosti soveltuva paritalon puolikas. Tämän kodin remontti on toteutettu ammattilaisen toimesta laadusta tinkimättä. Hyvin harkitut muutostyöt ,laadukkaat materiaalit ja tinkimätön työnjälki tekevät tästä kodista erinomaisen vaihtoehdon myös omakotitaloasumisesta haaveileville. Uunimestari Risto Salmen muuraama takka-leivinuuni ja autolle oma talli. Iso yli 40m2 katettu ja lasitettu patio antaa erinomaista lisätilaa aikaisesta keväästä myöhäiseen syksyyn. Edullinen vastike sisältää mm. kaukolämpökustanteet.\nVienankatu 61, Miekkoniemi, Savonlinna\n131,0 m², 149 000 €\nVienankatu 61, 57200 Savonlinna\n1 137,4 € / m²\nIso reilun 40m2:n kokoinen katettu ja lasitettu patio rakennettu v.2014.\nErillisosakkeena olevat autotalli sekä varasto, osakkeet nrot 121-130. Keskuspölynimuri, patiolla oleva jääkaappi sekä pöytä, tuolit ja verhot..\nPesu-ja saunatilojen täydellinen remontti v.2015. Huoneiston muu remontti v.2014. Iso patio rakennettu v.2014. Kaikista tehdyistä töistä ilmoitettu taloyhtiölle sekä rakennusvalvontaviranomaisille. Huoneiston kaikki sähköjohtimet, sähkökalusteet sekä mittaritaulu uusittu remontin yhteydessä.\nSisäpinnoiltaan lähes uutta vastaavassa kunnossa oleva laatuhuoneisto.\nKeittiö remontoitu kauttaaltaan v.2014, jolloin uusittu lattiapinnoitteet, kiintokalusteet sekä kodinkoneet.Lattiamateriaalit: parkettiSeinämateriaalit: maalattuTyötaso: laminaattiVarusteet: astianpesukone, liesituuletinLiesi: keraaminenJääkaappi ja pakastin: jääkaappi\nSeinämateriaali: kaakeliLattiamateriaali: laattaVarusteet: lattialämmitys, peili, suihku, wcPesutilojen täydellinen remontti v.2015, jolloin on uusittu mm. viemäröinti, vesieritykset, asenettu lattialämmitys, uudet laattapinnat, vesikalusteet, wc-istuin jne.\nSaunan täydellinen remontti v.2015. puukiuasLattiamateriaalit: laattaSeinämateriaalit: puu\nKuvaus: Entinen takkahuone muutettu kodinhoitotilaksi v.2015, jolloin tilaan asennettu mm. lattiakaivo, kiintokalusteet, pesukoneliitäntä sekkä uusittu seinä, katto-ja lattiapinnat.Seinämateriaali: maaliLattiamateriaali: muoviVarusteet: lattiakaivo, pesukoneliitäntä, pyykkikaapit, pöytätaso\nOlohuoneen lattiapinnat, kattopinnoitteet sekä seinäpinnoiteet uusittu v.2014. Olohuoneen yläosaan asennettu Uunimestari Risto Salmen muuraama takka-leivinuuni v.2014.Lattiamateriaalit: parkettiSeinämateriaalit: maalattu, tapetti\nIson makuuhuoneen seinäpinnat sekä lattiapinnat uusittu v.2014. Pienempien makuuhuoneiden seinäpinnat maalattu v.2014.Lattiamateriaalit: parkettiSeinämateriaalit: maalattu, tapetti\nIso "walk in" pukeutumishuone/vaatehuone. Ulkovarasto ja autotalli.\nAsunto Oy Vienankatu 61\nPasi Makkonen Vienankatu 61 B 57200 Savonlinna puh: 0500-205 299\nKäyttövesiputkisto uusittu v.2008. Liitetty kaukolämpöön v.2008. Autotallin kattohuopa uusittu v.2007. Katon julkisivulaudoitukset/otsalaudat uusittu v.2013. Huoneiston A päätyseinän osalta uusittu salaojitus, asennettu patolevyt sekä uusi murske v.2016. Kaukolämpövaihdin uusittu v.2016. Sähkönsyöttöpääkaapeli uusittu v.2016\nPalvelut: Päiväkoti: Nojanmaan päiväkoti n.800m. Palvelut: Kaupat n.500-700m.\nKoulut: Mertalan koulu n.500m.\npaikallisliikenteen pysäkki n.50m.\nFI:9839464, AI:559802, CT:2016-06-10T13:22:04.973+03:00, MT:2017-01-16T03:52:51.234+02:00, PT:2016-06-10T13:22:04.954+03:00, OI:1522, DISI:1006, CIC:kivi_2909222


Toledo TCS-1600 käyttöohje (24 sivut)\nToledo TCS-1600 käyttöohje\nFerm B.V. • P.O. Box 30159 • 8003 CD Zwolle-NL • www.toledo.nl 0407-29\nTCS-1600 • Art.nr. KZM2002\nOnko sinulla kysyttävää tuotteesta Toledo TCS-1600 tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä. Anna selkeä ja kattava kuvaus asiasta ja kysymyksestäsi. Mitä yksityiskohtaisemmin kuvaat asiaasi ja kysymystäsi, sitä helpompi muiden Toledo TCS-1600 omistajien on vastata kysymykseesi oikein.\nTietoja Toledo TCS-1600\nKatso Toledo TCS-1600 käyttöohjeet täältä ilmaiseksi. Tämä opas kuuluu luokkaan Moottorisahat, ja sen on arvioinut 1 ihmistä keskimäärin arvosanalla 5.6. Tämä opas on saatavana seuraavilla kielillä: Englanti, Hollantilainen, Saksa, Ranska. Onko sinulla kysyttävää tuotteesta Toledo TCS-1600 tai tarvitsetko apua? Esitä kysymyksesi täällä\nToledo TCS-1600 – tekniset tiedot\nAlta löydät useimmin kysytyt kysymykset aiheesta Toledo TCS-1600.


Vielä kaksi leffaa ja sitten ulos - tässä ovat Quentin Tarantinon eläkesuunnitelmat - Episodi.fi\nEpisodi / Uutiset / Vielä kaksi leffaa ja sitten ulos – tässä ovat Quentin Tarantinon eläkesuunnitelmat\nMarkus Laitinen 14.12.2015 14:38\nQuentin Tarantino on jo pitkään puhunut lopettavansa elokuvien tekemisen, kunnes tiukka kymmenen leffan filmografia on kasassa.\nNyt ohjaaja on The Hollywood Reporterin ohjaajien keskustelupöydässä vahvistanut tämän suunnitelman ja paljastanut osan ”eläke”suunnitelmistaan – joista yksi on omien elokuviensa vieminen teatterilavalle.\n”Teen luultavasti vain kymmenen elokuvaa, joten suunnittelen jo, mitä teen sen jälkeen. Siksi minä lasken niitä. Minulla on kaksi jäljellä. Haluan lopettaa tietyssä pisteessä”, Tarantino sanoo.\n”Se mitä haluan tehdä, on kirjoittaa romaaneja ja kirjoittaa sekä ohjata teatteria. Haluan itse asiassa tehdä teatteriversion The Hateful Eightistä, koska pidän ajatuksesta, että muut näyttelijät saavat mahdollisuuden esittää hahmojani ja katsoa, mitä siitä seuraa.”\nTarantino pitää myös siitä, että ohjaajan debyyttielokuva Reservoir Dogs sopii niin erinomaisesti teatterilavalle, jonne se on adaptoitu useita kertoja, ja jossa se voidaan vielä jatkossakin esittää. The Hateful Eightin lukeminen yleisön edessä sai Tarantinon vakuuttuneeksi siitä, että elokuva oli valmis kuvattavaksi.\n”En olisi niin itsevarma sen esittämisestä niin aikaisin, ellen olisi varma materiaalistani”, Tarantino kuitenkin summaa.