some Archives | Page 2 of 2 | Employee Experience Agency Emine\nBlog : some\nBy Marika Luukkanen marikaluu\nBlogi,Sisältömarkkinointi,Sosiaalinen media,SOSIAALINEN MEDIA\nOlemme tilanteessa, jossa informaatiota, materiaalia ja sisältöjä tulee tuutin täydeltä. Sosiaalisen median presenssiä täytyy kynsin hampain ylläpitää, netissä tulee näkyvä ja asiantuntijana erottua, jotta hartaasti rakennettu näkyvyys ja tavoittavuus ei romahda. Mutta miten sen teet, kun kaikki muutkin ovat samalla hiekkalaatikolla?\nTakana ei ole mitään maagista jujua. Tai mikäli sellaista suunnittelet, unohda, sillä #gate’t, meemit ja muut viraali-ilmiöt syntyvät usein sattumalta. Sitä ei kannata jäädä odottelemaan, vaan keskittyä laadukkaaseen tekemiseen. Ja sanon nimenomaan tekemiseen, sillä some on hetkeen tarttumista ja mahdollisuuksien hyödyntämistä, ei pitkäaikasta suunnittelua ja prosesseja.\n5 TOP OF MIND -vinkkiä yritykselle\n#1 It’s all about the feed\nHarva enää visiteeraa yritysten profiileissa, koska niitä on niin paljon –\nseuraamme oikeasti satoja profiileja ja sivuja, kuka muistaa sinut jos et näy feedissä?\nTässä vaiheessa näkyvyyden eteen tehty työ ja taito (sekä raha) astuvat kuvaan. Tarjoa relevanttia ja laadukasta sisältöä, käytä tarvittaessa mainosrahaa (sosiaalisen median mainostus on erittäin tehokasta kohdennettavuutensa ja mitattavuutensa ansiosta), ja ole kartalla mistä puhutaan. Älä jätä tilejä ja profiileja leijumaan, mikäli toiminta jossain mediassa ei ota tuulta alleen. Eli: Valitse vain muutama pääkanava, joissa toimit joka viikko.\n#2 Tuota uutta sisältöä ja julkaise säännöllisesti\nBlogi on erinomainen tapa kertoa mitä teille kuuluu, minkä teemojen parissa teette töitä ja mitä kulisseissa tapahtuu. Sisällöt toimivat erinomaisesti jaettuna sosiaaliseen mediaan sekä nostavat näkyvyyttä hakukoneissa. Niistä saa myös jutun juurta uutiskirjeeseen, minkä käyttämistä suosittelen lämpimästi. Parhaimmillaan hyvä uutiskirje tuo kuukausittain kahmalokaupalla sisältösi kuluttajia ja lämpimiä liidejä.\n#3 Ole itse aktiivinen, jotta sinun luo osataan (ja halutaan) tulla\nVerkko on sosiaalinen. Yhteisöt rakentuvat teemojen ja kiinnostuksen kohteiden ympärille. Tunnista siis, miten toimintasi linkittyy isompaan kokonaisuuteen, ja saatat löytää aktiivisen kohderyhmäsi. Olemalla itse aktiivinen tuot paitsi liikennettä omiin medioihisi, saat suoran yhteyden ihmisiin. Muista myös antaa: kiitosta, kunniaa ja jakoja muiden sisällöille. Vasta sitten voit ottaa: pyydä kommenttia, mielipidettä tai kutsu tutustumaan omaan sisältöösi.\n#4 Osu oleelliseen ja luo konteksti\nMiten viestisi osuu kohderyhmän tarpeisiin ja elämään? Oli agendasi sitten houkutella osaajia tai kertoa palveluistanne, mielenkiintoinen ja erottuva sisältö on ainoa tapa vaikuttaa. Tarvitset siis esimerkiksi rekryilmoituksesi tueksi yrityksen maailman avattuna, jolloin ilmoittelu ei jää irralliseksi. Tarinat ja ihmiset sytyttävät eloa yrityksiin. Tuo ne siis esille. #yrityskulttuuri #työntekijäkokemus\n#5 Sisältö- ja jakelusuunnitelma\nOkei, pieni prosessi voi olla hyväksi. Lähinnä siksi, että ajattelu ja toiminta tulee tutuksi. Ketju lähtee karkeasti tästä: Mikä on yrityksen tavoite? Millaisia kohderyhmään kuuluvat ihmiset ovat, ja missä ja minkä parissa he viettävät aikansa? Millaiseen sisältöön he reagoivat? Millaista sisältöä he tarvitsevat päätöstensä tueksi? Tästä lähtee polku sisällöntuotantoon.\nSisältöä ei kannata pantata yrityksen nettisivuilla, sinne ei kukaan eksy sitä etsimään, mikäli et kerro siitä oikeissa paikoissa ja tarpeeksi tehokkaasti.\nSuunnittele käyttämiesi kanavien mukaan, missä ja miten jaat viestiäsi. Yrityksen kanavien lisäksi sitouta henkilöstö mukaan jakamaan ja tuottamaan sisältöä. Ihminen on aina kiinnostavampi kuin yritys.\nTämä tuntui ihan pintaraapaisulta aiheeseen, josta syvenee monia eri polkuja. Haluatko tarkempaa tietoa jostain näistä osa-alueista, tai apua top of mind -näkyvyyteen? Kommentoi tähän kirjoitukseen tai tule juttusille somessa, esimerkiksi Twitterissä @marikalindstrom, niin avaan näitä teemoja lisää.\n>> Käy seuraavaksi lukemassa, mitkä some-kanavat säkenöivät vuonna 2016\nBlogi,HR-sisältömarkkinointi,Rekrytointi,Sisältömarkkinointi,Sosiaalinen media,SOSIAALINEN MEDIA,TYÖNANTAJABRÄNDI\nTämä Talouselämän tebatti nostatti käsikarvat pystyyn. Olemme Eminessä auttaneet kymmeniä ja kymmeniä asiakkaitamme löytämään ja houkuttelemaan osaajia somessa (myös niitä perinteisempien alojen kokeneita konkareita). Olemme itse palkanneet työntekijöitä toteuttamalla haut ainoastaan somessa.\nToisin kuin jutun kirjoittaja väittää, rekrytointi somessa edellyttää huomattavasti enemmän panostusta kuin rekrytointi niin, että julkaistaan haku auki te-toimiston sivuille ja herran haltuun. Rekrytointi somessa ei tarkoita sitä, että tehdään Facebook-statuspäivitys, jossa kerrotaan, että nyt olisi tällaista haussa. Tai sitä, että julkaistaan maksullinen LinkedIn-hakuilmoitus ja jäädään odottelemaan hakijoita kädet ristissä.\nRekrytointi somessa edellyttää eri kanavien mahdollisuuksien tuntemista ja taitoa soveltaa noita mahdollisuuksia rekrytointiin.\nOnnistuminen somerekryssä edellyttää sitä, että tiedetään missä hakijakohderyhmä liikkuu, mitkä ovat heidän mielenkiinnon kohteensa ja millaiset viestit heihin iskee. Rekrytointi somessa edellyttää myös eri kanavien mahdollisuuksien tuntemista, taitoa soveltaa mahdollisuuksia rekrytointiin sopiviksi, sekä taitoa optimoida näkyvyyttä. Ihan kuin markkinoinnissa, myös rekrymarkkinoinnissa viesti, jakelu ja toisto ovat kaiken A&O.\nSome tarjoaa uskomattoman hyvät mahdollisuudet tavoittaa ja ennen kaikkea sitouttaa juuri oikea kohderyhmä, oli kyseessä sitten keski-ikäiset rakennusalan insinöörit, kolmevitoset ohjelmistokehittäjät tai kakskymppiset ”diginatiivit”. Ja mikä parasta (ja ehkäpä olennaisinta), some mahdollistaa vuorovaikutuksen yrityksestä kiinnostuneiden kanssa. Rekrytoinnin hakuaika EI ole pelkästään työpaikkailmoituksen julkaisemista ja passiivista odottelua. Some mahdollistaa aivan eri tasoisen dialogin yritysten ja potentiaalisten työnhakijoiden välillä. Ja se, joka ei ole vielä tähän herännyt, saa voivotella hakijapulaa hamaan tulevaisuuteen.\nTunsitko piston sydämessäsi? Ei se mitään, apu on lähellä. Jos haluat kuulla, miten some voidaan valjastaa tukemaan työnantajakuvan rakentamista tai rekrytointia, ole ihmeessä yhteydessä.\nexperience(at)emine.fi, p. 045 169 2495, @TweetingIida\nKuva on napattu täältä.


Suojelupoliisin ex-pomo teki ruman tempun, koska naisista ei ole niin väliä? - Tolkun Henkilö\nJulkaisupäivämäärä 28.09.2018 15.30\n(Päivitetty 28.09.2018 19.09 )\nSuojelupoliisin ex-pomo teki ruman tempun, koska naisista ei ole niin väliä?\nJos olet vakoilijaksi arveltu nainen, varaudu siihen, että yksityisyydensuojasi on heikompi kuin miehillä.\nSuojelupoliisin entinen päällikkö Seppo Tiitinen kertoo muistelmakirjassaan paljon perusteluita sille, miksi niin sanottu Tiitisen lista piti vuonna 1990 hillota kassakaappiin ja salata kymmeniksi vuosiksi.\nSilloisen Länsi-Saksan tiedusteluväeltä saadulla nimilistalla on parikymmentä suomalaista, joilla voi olla yhteyksiä edesmenneen Itä-Saksan tiedustelupalveluun Stasiin.\nYksi peruste salaamiselle on Tiitisen mukaan kansalaisten yksityisyyden suojaaminen. Ei olisi oikein julkistaa tutkimattomia, ehkä perusteettomiakin epäilyjä.\nToisaalta kirjassaan Tiitinen mainitsee nimeltä yhden tiedustelupiirejä 1980-luvulla epäilyttäneen yksityisen ihmisen, Svetlana Appelqvistin, ja leimaa hänet myös lehtihaastatteluissa Venäjän asianaiseksi tai jonkinlaiseksi rakkauden ammattilaiseksi.\nNaisella on kirjan mukaan voinut olla suhteita Suomen entisen pääministerin, poliitikkojen, huippujuristien ja yritysjohtajien kanssa. Suorasta vakoilusta häntä ei ole saatu kiinni, ainoastaan epäilty oudon laajasta suhdeverkostosta idän ja lännen ihmisten välillä.\nMiksi Tiitiselle on oikein suojella Stasi-epäiltyjen yksityisyyttä mutta kuitenkin iskeä olan takaa vihjailukirveellä nyt 72-vuotiasta naista?\nSoitin Seppo Tiitiselle kyselläkseni syitä teolle.\n”Ei siihen mitään erityistä syytä ollut… enkä minä ole kyllä leimannut ketään. Faktoja minä vain kerron,” yllättyneeltä kuulostava Tiitinen vastaa.\nHänen mielestään Stasi-epäilylistalla olevien ihmisten yksityisyydensuoja on eri asia.\n”Listassa oli kyse ihmisistä joiden nimet saimme ulkomailta. Tämän Svetlanan touhut tutkimme itse”, Tiitinen kertoo.\nOliko kyse harkitusta doxauksesta?\nVaikka Seppo Tiitinen vakuuttaakin, ettei nimen paljastamiseen ollut piilotettuja syitä, on vaikea uskoa että kokenut tiedustelukettu tekisi mitään tällaista vahingossa.\nInternetissä viihtyvät ihmiset puhuvat doxaamisesta tai doksaamisesta. Se merkitsee tarkoituksella tehtyä, toisen ihmisen henkilötietojen ”vuotamista” julkisuuteen.\nTavoitteena on osoittaa hänet väkijoukosta, nostaa valokiilaan, joko vanhojen kalavelkojen maksamiseksi tai muuten yleisen edun nimissä.\n”On tosiasia, että tämä ihminen aiheutti meille yhteispohjoismaisesti melkoista häslinkiä”, Tiitinen sanoo nyt Appelqvistista.\nTiitinen ei kerro, arveleeko hän Appelqvistin puuhailevan yhä tiedustelualan parissa. Jos näin olisi, sekin olisi ymmärrettävä perustelu paljastukselle.\nSamoin liki 40 vuoden takainen työssä koettu harmitus olisi ihan inhimillinen syy doxaukselle – ja sen voisi ihan reilusti sanoa.\nNaisen nimellä ei ole väliä?\nKirjassaan Tiitinen kertoo nimeltä mainiten myös suomalaisia naisia värvänneistä venäläisdiplomaateista, joita karkoitettiin vakoilun takia. Samoin epäilyttävästi puuhailleet kansanedustajat tai tuomioita saaneet toimittajat mainitaan.\nYksityinen ihminen, jota ei ole tuomittu mistään maanpetoksista, on kuitenkin vähän eri asia kuin KGB:n tai GRU:n kuukausipalkkainen virkailija.\nMutta Tolkun Henkilö tietää toki miksi Mata Harit ja Anna Chapmanit päätyvät nimillään ja kuvillaan julkisuuteen.\nOn draamallisesti vain jännittävämpää paljastaa seksivakoilupuuhista epäillyn naisen nimi, tai sitten naisten yksityisyydellä ei ole tiedusteluveteraaneille niin paljon väliä.\nSen sijaan epämääräisten tietourkkijamiesten – varsinkin miehille suunnattujen hunaja-ansamiesten – nimet jäävät Tiitisenkin kirjassa pimentoon.\nVaikka tiettävästi sellaisiakin tiedustelupiireissä 1980-luvulla Suomessa oli.\nSeuran tavoittama Svetlana Appelqvist pitää Tiitisen kirjassa ja lehtihaastatteluissaan esittämiä väitteitä perättöminä. Appelqvistin haastattelun voit lukea tästä linkistä.\nNyt puhuu Seppo Tiitisen Venäjän agentiksi leimaama Svetlana Appelqvist: ”Minulla ei ole mitään salattavaa”\nJulkaisupäivämäärä 04.08.2020 19.30\n(Päivitetty 09.08.2020 23.24 )\nSiirry lukemaan artikkelia, Kansanedustajat, nyt teidän pitää siivota jätöksenne itse – älkää taas huutako mediaa pyyhkimään\nKategoriasta Vuorisella Julkaisupäivä 25.09.2020\nSiirry lukemaan artikkelia, Vain elämää


Uudenmaan liiton päättyneet hankkeet - Uudenmaan liitto\nUudenmaan liiton päättyneet hankkeet\nTälle sivuille on koottu Uudenmaan liiton jo päättyneitä hankkeita ja niiden materiaaleja vapaasti hyödynnettäväksi.\nUudenmaan liitto oli yksi yhdeksästä partnerista BRIDGES-hankkeessa (Bridging Competence infrastructure gaps and speeding up growth and jobs delivery in regions), jota EU:n Interreg Europe -ohjelma rahoitti.\nBRIDGES-hankkeessa jalkautettiin eurooppalaisia älykkään erikoistumisen strategioita. Erityisesti keskityttiin biotalouden kasvumahdollisuuksiin ja cleantech-teemaan.\nOsa hankkeen partnereista edusti niin sanottuja innovaatioiden edelläkävijäalueita, osa vähemmän edistyneitä alueita. Edelläkävijäalueilla, kuten Uudellamaalla, pyrittiin vahvistamaan alueen tutkimus- ja erikoistumisalueita. Hyviksi havaitut käytännöt jaettiin partnerien kesken, ja niiden pohjalta laadittiin alueelliset toimintasuunnitelmat.\nViisi vuotta (2016–2021) kestäneen hankkeen vetäjä oli Kainuun Etu Oy, ja mukana oli partnereita Puolasta, Kreikasta, Sloveniasta, Unkarista ja Espanjasta. Hankkeen kokonaisbudjetti oli noin 2 miljoonaa euroa.\nHankkeen viralliset sivut Interreg Europe -sivustolla (englanniksi)(siirryt toiseen palveluun)\nUudenmaan liitto kumppaneineen selvitti EU-rahoituksen turvin Helsinki–Tallinna-rautatietunnelin toteutusmahdollisuuksia. Hanke oli nimeltään Finnish Estonian Transport Link, lyhyemmin FinEst Link.\nKaksivuotisessa hankkeessa tunnelihanketta tutkittiin teknisestä, taloudellisesta ja kilpailukyvyn näkökulmasta. Tulokset valmistuivat helmikuussa 2018 ja ne esiteltiin Tallinnassa.\nUudenmaan liiton kumppaneina hankkeessa olivat Helsingin ja Tallinnan kaupungit, Viron liikenneministeriö ja Suomen liikennevirasto sekä Harjun kuntien liitto.\nSujuvuutta ja nopeutta matkantekoon\nProjektin tuloksista käy ilmi, että Helsingin ja Tallinnan välinen nopea tunneliyhteys toisi laajamittaisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia hyötyjä molemmille kaupunkiseuduille ja valtioille, ja kasvumahdollisuuksia koko Euroopalle.\nRakentaminen voisi käynnistyä suunnitteluvaiheen jälkeen vuonna 2025 ja valmista olisi 15 vuodessa. Tunneli olisi siis matkustajien ja rahtiliikenteen käytössä vuonna 2040.\nTunnelin kustannuksiksi on laskettu 13–20 miljardia euroa. Projektin laskelmissa käytettiin 16 miljardin hinta-arviota. Siihen sisältyvät tunnelin suunnittelu ja rakentaminen sekä terminaalit, ratayhteydet ja varikot. Arvio ei sisällä junakalustoa.\nHelsinki ja Tallinna muodostavat yhdessä noin puolentoista miljoonan asukkaan talousalueen, jonka potentiaalin hyödyntäminen edellyttää nykyistä nopeampaa matkustamista ja rahdin liikkumista kaupunkien välillä.\nToteutuessaan rautatietunneli lyhentäisi pääkaupunkien välisen matka-ajan puoleen tuntiin. Pituutta tunnelilla tulisi olemaan 103 kilometriä, eli se olisi maailman pisin merenalainen junatunneli.\nFinEst Link -projekti arvioi rautatietunnelin henkilö- ja tavaraliikennettä, mutta heitti haasteen myös uusien teknologioiden kehittäjille ja sai vaihtoehtoisia ehdotuksia.\nUudenmaan liiton koordinoima selvityshanke vuosina 2016–2018.\nKokonaisbudjetti 1,3 miljoonaa euroa.\nUudenmaan liiton kumppanit hankkeessa: Helsingin ja Tallinnan kaupungit, Viron liikenneministeriö ja Suomen liikennevirasto sekä Harjun kuntien liitto.\nSelvitystyössä mukana: Amberg Engineering, Sweco Finland, WSP, Ramboll Finland, Sito, Pöyry, Strafica, Kaupunkitutkimus TA, Inspira ja Rebel Group. Viestintämateriaaleista vastasi Muotoilutoimisto Kairo.\nProjektin loppuraportti: Helsinki–Tallinn Transport Link Feasibility Study – Final report (englanniksi)\nTiivistelmä projektin tuloksista (englanniksi)\nVideoesitys projektin tuloksista, kesto 12 minuuttia (englanniksi)(siirryt toiseen palveluun)\nHyvän asumisen työkalupakki – Avaimet parempaan asumiseen\nHyvän asumisen työkalupakki -hankkeessa selvitettiin asumisen asioiden hoitamiseen keskittyvän maakunnallisen toimijan tarvetta ja tehtäviä. Kyselyillä kunnille sekä kiinteistö- ja rakennusalan edustajille haettiin näkemystä alan kehittämistarpeista. Kunnat ja muut asumistoimijat kutsuttiin työpajoihin, joissa etsittiin yhteisiä ratkaisuja.\nHankkeen tuloksena todettiin, että Uudellamaalla tarvitaan asuntoasioista vastaava maakunnallinen foorumi, joka tiivistää kuntien yhteistyötä ja auttaa yhteisten tavoitteiden määrittelyssä, kokoaa yhteen viimeisintä tietoa ja jakaa sitä.\nAsumisen laadun ja hinnan kohtaaminen\nHyvän asumisen työkalupakki -hanke nivoutui kiinteästi osaksi Uudenmaan liitossa tehtävää maapolitiikan työtä. Tiivistä yhteistyötä tehtiin niin maakunnan asumisen toimijoiden kuin yliopistojen ja korkeakoulujen kanssa.\nUudenmaan liiton hanke toteutettiin vuosina 2015-2017 ja sitä rahoitettiin maakunnan kehittämisrahalla ja liiton omalla rahoituksella.\nHyvän asumisen foorumille tarvetta\nAsuminen on kaikkien asia, ja maakunnalliselle vuorovaikutteiselle foorumille ilmeni tarvetta. Hyvän asumisen foorumilla voidaan tuoda läpinäkyväksi asumisen hintaan vaikuttavia tekijöitä, koota tietoa toteutuneiden kohteiden vaikuttavuudesta ja kannustaa kuntia uusiin kokeiluihin.\nFoorumin yhdeksi tehtäväksi tunnistettiin asumiseen liittyvän kuntien yhteistyön tukeminen ja edistäminen. Maakunnallisen toimijan vastuulla voisi olla yhtenevien käytäntöjen mukaisesti tehty asuntorakentamisen ennuste, joka tarjoaisi vertailutietoa kuntien omien asunto-ohjelmien laadintaan.\nFoorumi olisi myös paikka muutoksia koskevalle keskustelulle, samansuuntaisten toimintatapojen kehittämiselle sekä yhteistyöhankkeiden virittämiselle.\nHyvän asumisen työkalupakki -hanke, loppuraportti(avautuu uuteen ikkunaan)\nMe taitajat – Metataidot avuksi muuttuvaan työhön\nMe taitajat oli Uudenmaan liiton toteuttama ja Kevan rahoittama hanke, joka keskittyi tunnistamaan ja kehittämään työelämässä tarvittavia metataitoja. Hanke käynnistyi syksyllä 2018 ja jatkui lokakuuhun 2019 asti.\nHyvät työelämän metataidot vahvistavat työntekijöiden pärjäämistä ja uudistumiskykyä muutostilanteissa sekä rakentavat pitkäkestoista työhyvinvointia – niin yksilöiden kuin koko työyhteisönkin tasolla.\nHankkeen lopputuloksena kehitettiin malli, jonka avulla organisaatiot voivat valmentaa itseään ja henkilöstään työelämässä tarvittaviin metataitoihin.\nValmennuspaketti koostuu kolmesta työkirjasta ja niiden täytettävistä työskentelyvälilehdistä:\nYhteisö-työkirja(avautuu uuteen ikkunaan) ja sen työskentelyvälilehti(avautuu uuteen ikkunaan) auttavat koko organisaatiota löytämään ja nimeämään yhdessä sille tärkeitä metataitoja.\nMinä-työkirja(avautuu uuteen ikkunaan) ja sen työskentelyvälilehti(avautuu uuteen ikkunaan) auttavat yksittäistä työntekijää reflektoimaan omaa tekemistään ja työssäoppimistaan.\nValmentaja-työkirja(avautuu uuteen ikkunaan) ja sen työskentelyvälilehti(avautuu uuteen ikkunaan) auttaa kollegaa tai organisaation ulkopuolista henkilöä toimimaan muiden peilinä ja tukena.\nMitä metataidot ovat?\nHankkeen tulosten mukaan metataidot voidaan tiivistää sellaisiksi työn sisällöistä riippumattomiksi taidoiksi, jotka kannattelevat, kun työn asiasisällöt, toimenkuvat, organisaatiorakenteet ja työskentelytavat muuttuvat vauhdilla. Kyse on siis esimerkiksi tavoista suunnitella ja tehdä työtä tarkoituksenmukaisesti, pitää huolta omasta hyvinvoinnista, oppia uutta joustavasti sekä korjata tekemisen suuntaa nopeasti.\nHankkeessa keskityttiin etenkin seuraaviin osaamisen teemoihin:\nModerni tietotyö, jossa keskeistä on omien työprosessien johtaminen teknologian avulla\nSosiaalisen teknologian edellyttämät uudet viestintätaidot\nDigitaalisten työkalujen hyödyntäminen omaehtoisessa osaamisen kehittämisessä\nVerkostojen johtaminen ja verkostojen osaamisen hyödyntäminen\nLean ja Agile -kehittäminen\nKokeilullisten menetelmien käyttöönotto ja luova ongelmanratkaisu\nKiireen hallinta sekä työn ja vapaa-ajan yhteensovittaminen.\nUudenmaan liiton johdolla valmisteltu liikenne- ja kasvukäytävähanke North Sea Baltic Connector of Regions (NSB CoRe) sai rahoitusta EU:n Itämeren alueen Interreg-ohjelmasta.\nHankkeessa kehitettiin Pohjanmeri–Itämeri TEN-T-käytävän liikennettä ja maankäyttöä siten, että liikenneinvestoinneista saataisiin mahdollisimman suuri hyöty. Tavoitteena oli, että yksittäisten kaupunkien nauhasta muodostuu toiminnallisesti yhtenäinen kokonaisuus.\nUudenmaan liiton intressissä oli myös parantaa Uudenmaan kansainvälisiä liikenneyhteyksiä sekä maamme saavutettavuutta.\nHanke tuotti suosituksia liikennepolitiikan päätöksentekijöille ja organisoi näitä koskevaa keskustelua sekä välitti ruohonjuuritason työn tulokset ja näkemykset päätöksentekijöille liikenne- ja aluekehityksen eri tasoilla.\nVuosina 2016–2019 toteutetun hankkeen kokonaisbudjetti oli 3,3 miljoonaa euroa. Mukana oli kaikkiaan kuusitoista partneria Suomesta, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta ja Saksasta. Suomesta osallistuivat Uudenmaan liiton lisäksi Helsingin kaupunki, Hämeenlinnan kaupunki, Merenkurkun neuvosto sekä logistiikkakeskusklusteri Limowa.\nTutustu hankkeen loppuraporttiin (englanniksi)(avautuu uuteen ikkunaan)\nProjektin materiaaleja (englanniksi)\nPASSAGE-hanke (Public AuthoritieS Supporting low-cArbon Growth in European maritime border regions) edisti vähähiilistä taloutta eurooppalaisilla salmialueilla. Suomenlahtea edustivat hankkeessa Uudenmaan liitto ja Harjun kuntien liitto Virosta.\nMerten salmialueet ovat keskeisiä liikenteen solmukohtia, ja vaikuttavat erityisen paljon hiilipäästöihin. Siksi ne ovat tärkeä kehityskohde hiilineutraaliustavoitteiden saavuttamiseksi.\nHanke lähestyi vähähiilisyyttä kolmen eri teeman kautta:\nympäristö ja alueiden houkuttelevuus sekä\nHankkeen ensimmäisessä vaiheessa laadittiin rajat ylittävä toimintasuunnitelma tärkeimpien sidosryhmien kanssa. Hankkeen aikana salmialueet myös jakoivat hyviä käytäntöjään, joista parhaat siirrettiin alueelliselle tasolle. Lisäksi vähähiilisyyttä edistettiin vaikuttamalla eri EU-ohjelmien painotuksiin.\nKaksi viimeistä vuotta käytettiin tulosten jalkauttamiseen, eli syvennettiin Uudenmaan ja Harjun yhteistyötä vähähiilisyyden edistämiseksi sekä vietiin eteenpäin politiikkasuosituksia salmialueiden erityispiirteiden huomioimiseksi.\nHankkeessa oli mukana viisi salmialuetta ja yksitoista kumppania. Suomen ja Viron lisäksi partnereita oli Tanskasta, Isosta-Britanniasta, Ranskasta, Italiasta, Kreikasta ja Albaniasta. Pääpartnerina toimi ranskalainen Pas-de-Calais County Council.\nNelivuotinen hanke toteutettiin vuosina 2016–2020. Hanke sai rahoitusta EU:n Interreg Europe -ohjelmasta(avautuu uuteen ikkunaan, siirryt toiseen palveluun), ja sen kokonaisbudjetti oli 1,9 miljoonaa euroa.\nUudenmaan liitto oli partnerina merialuesuunnittelua tukevassa Plan4Blue-hankkeessa (Maritime Spatial Planning for Sustainable Blue Economies).\nHanke tuki Suomen ja Viron merialuesuunnitteluprosesseja, kehitti merialuesuunnittelun menetelmiä ja osaamista sekä edisti rajat ylittävää yhteistyötä. Tavoitteena oli tukea Suomenlahden ja Saaristomeren alueen kestävää sinistä kasvua ja löytää tasapaino taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöllisten tavoitteiden välillä.\nPlan4Bluessa tuotettiin skenaarioita meri- ja rannikkoalueen sinisestä kasvusta. Skenaarioiden toteutusmahdollisuuksia ja -malleja tarkasteltiin merialuesuunnittelun ja kaavoituksen näkökulmista. Lisäksi hankkeessa laadittiin merialuesuunnittelua tukevia case study -raportteja, joiden aiheina olivat meriliikenne, Natura 2000-alueet sekä kalastus.\nTutustu aineistoihin Suomen ympäristökeskuksen sivuilla (englanniksi)(siirryt toiseen palveluun)\nPlan4Bluen pääpartnerina toimi Suomen ympäristökeskus. Suomesta olivat mukana varsinaisina partnereina Uudenmaan liiton lisäksi Varsinais-Suomen liitto sekä Turun yliopisto ja Virosta Tarton yliopisto sekä Baltic Environment Forum Estonia.\nMuita partnereita olivat Viron valtionvarainministeriö sekä Lääne-Virun, Harjun ja Ida-Virun maakunnat. Lisäksi hankkeessa tehtiin laajasti yhteistyötä merialuesuunnitteluun liittyvien sidosryhmien kanssa.\nHanke sai rahoitusta EU:n Interreg Central Baltic -ohjelmasta ja sen kokonaisbudjetti oli noin kaksi miljoonaa euroa. Uudenmaan liiton osuus hankkeessa oli 168 000 euroa. Hanke toteutettiin vuosina 2016–2019.\nRIS Boost – Tukea älykkään erikoistumisen innovaatioekosysteemiin\nRIS Boost – Uudenmaan älykkään erikoistumisen innovaatioekosysteemin vahvistaminen -hankkeen tavoitteena oli luoda ekosysteemiin ketteriä, monialaisia ja kansainvälisesti kyvykkäämpiä osaajia ja yhteistyömuotoja.\nHankkeessa kehitettiin prosesseja ja toimintamalleja, jotka vahvistavat Uudenmaan toimijoita niin alueellisesti kuin kansainvälisestikin. Toimenpiteet kohdistettiin maakunnan älykkään erikoistumisen strategiassa tunnistettuihin kärkialoihin ja osaamisalueisiin.\nHankkeen yhteistyötahoja olivat kuntien elinkeinoyksiköt, kehitysyhtiöt sekä korkeakoulut, ja yhteistyömuotoina hyödynnettin keskeisiä verkostoja.\nUudenmaan liiton hallinnoima hanke sai rahoitusta Kestävää kasvua ja työtä 2014–2020 – Suomen rakennerahasto-ohjelmasta. Hankkeen kokonaisbudjetti oli 330 000 euroa, ja se toteutettiin vuosina 2019–2021.\nS3-alusta – EU-kumppanuuksista vauhtia Uudenmaan älykkääseen erikoistumiseen -opas\nRisBoost Twitterissä(siirryt toiseen palveluun)\nScandria®2Act oli Skandinaviasta Välimerelle ulottuvan TEN-T-ydinverkkokäytävän kehittämishanke, joka keskittyi Itämeren alueelle. Kolmevuotisen hankkeen teemoja olivat vähäpäästöiset liikennepolttoaineet sekä rahti- ja matkustajaliikenteen edellytysten parantaminen.\nTavoitteena oli myös edistää strategisen ja operatiivisen tason toimia energiatehokkaiden kuljetusratkaisujen kehittämiseksi.\nHankkeen pääpartneri oli saksalainen Joint Spatial Planning Department Berlin-Brandenburg(siirryt toiseen palveluun). Uudenmaan liitto toimi partnerina ja osallistui ydinverkkokäytävän hallinnointia koskevaan osuuteen. Kaikkiaan mukana oli yhdeksäntoista partneria Suomesta, Ruotsista, Norjasta, Saksasta ja Tanskasta.\nHankkeen päärahoituslähde oli Itämeren alueen Interreg-ohjelma(siirryt toiseen palveluun). Scandria®2Act-hanketta tehtiin tiiviissä yhteistyössä NSB CoRe -hankkeen kanssa, jossa Uudenmaan liitto oli pääpartneri.\nHanke toteutettiin vuosina 2016–2019, ja sen kokonaisbudjetti oli 3,6 miljoonaa euroa.\nHankkeen englanninkieliset verkkosivut(siirryt toiseen palveluun)\nSmart-up BSR (Improving smart specialisation implementation through orchestrating innovation hubs) -hanke auttoi EU:n alueita viemään älykkään erikoistumisen strategioitaan käytäntöön ja lisäämään samalla alueiden välistä yhteistyötä.\nHankkeen aikana alueet yhdeksästä maasta arvioivat älykään erikoistumisen strategioitaan ja päivittivät niiden toimeenpanosuunnitelman. Toteuttamistapoja olivat vertaisoppiminen, innovaatioleirit ja pilotointi. Työssä hyödynnettiin EU:n yhteisen tutkimuskeskuksen JRC:n ja Euroopan alueiden komitean asiantuntemusta.\nLisäksi hankkeessa kehitettiin erilaisia osallistumisen ja yhteistyön menetelmiä sekä valmisteltiin alueiden välisiä pilotteja, jotka liittyivät neljään eri teemaan:\nkierto- ja jakamistalous\nUudenmaan vastuuteemoina hankkeessa olivat älykkääseen erikoistumiseen liittyvät SWOT-analyysit ja skenaariot, aktiivinen ikääntyvä -yhteistyöpilotin suunnittelu sekä loppukonferenssin järjestäminen.\nHankkeen pääpartneri oli Aalto yliopisto. Suomesta mukana oli Uudenmaan liiton lisäksi Cursor Oy. Muut partnerit olivat Virosta, Latviasta, Liettuasta, Saksasta, Tanskasta, Ruotista, Puolasta ja Venäjältä.\nHanke sai rahoitusta EU:n Interreg Baltic Sea Region -ohjelmasta. Hankkeen kokonaisbudjetti oli 2,4 miljoonaa euroa, ja se toteutettiin vuosina 2017–2020.\nHankkeen englanninkieliset verkkosivut (siirryt toiseen palveluun)\nHanke Interreg Europe -sivustolla (englanniksi)(siirryt toiseen palveluun)\nUudenmaan Digituki -hanke koordinoi ja kehitti alueen digitukea\nUudenmaan Digituki -hanke on päättynyt 31.10.2021.\nUudenmaan Digituki -hanke koordinoi ja kehitti alueen digitukea vuosina 2018–2021. Hankkeen tehtäviä olivat digitukitoimijoista koostuvan verkoston toiminnan ohjaaminen, alueen digituen kehittäminen, digituen tunnettuuden lisääminen sekä tuen saatavuuden vahvistaminen. Hanke toimi osana valtakunnallista digitukiverkostoa, jonka työtä koordinoi Digi- ja väestötietovirasto.\nHanketiimi toivottaa kaikille Uudenmaan Digitukiverkoston jäsenille ja yhteistyökumppaneille hyvää jatkoa digituen parissa. Kiitos, että olet ollut mukana UuDin työssä! Teidän asiantuntijuutenne tukemana olemme onnistuneet viemään Uudenmaan digitukea eteenpäin.\nAlueellisesta koordinoinnista vastaa vuoden 2022 alusta Digi- ja väestötietovirasto, jonka verkkosivuilla voit liittyä valtakunnalliseen digituen verkostoon(siirryt toiseen palveluun). Lisäksi voit liittyä Digitukijat-ryhmään Facebookissa(siirryt toiseen palveluun) nähdäksesi digituen tuoreimmat kuulumiset.\nUudenmaan Digitukiverkosto jatkaa toimintaansa uusin järjestelyin, mutta verkostoon ei ole enää mahdollista liittyä Uudenmaan Digituki -hankkeen kautta. Verkoston toiminta jatkuu vaihtuvien koordinaattorien järjestämillä kokouksilla, joihin UuDin jäsenet ovat saaneet kalenterikutsun. Lisätietoja löydät Uudenmaan Digituki -hankkeen verkkosivuilta(siirryt toiseen palveluun), jotka ovat toiminnassa kesään 2022 saakka.\nValtiovarainministeriö: Digituki ja digituen toimintamalli(siirryt toiseen palveluun)\nDigi- ja väestötietovirasto: Digituki(siirryt toiseen palveluun)\nYhdessä koulutustakuuseen- välineitä nuorten ohjaukseen\nKaksivuotinen hanke selvitti, miten Uudenmaan ammatillisen koulutuksen järjestäjät toteuttivat nuorten koulutustakuuta. Hanke loi toimijoiden tarpeisiin sopeutuvan mallin, jonka avulla koulutustakuuta maakunnassa toteutetaan.\nMallissa on suosituksia toimijoiden yhteistyöhön sekä työkaluja nuoria ohjaaville ammattilaisille. Se huomioi joustavasti myös maakunnan eri alueiden tarpeet. Oppilaitosten ohjaajille on järjestetty seutukohtaiset koulutukset, joissa on perehdytty mallin soveltamiseen.\nMukana Uudenmaan liiton koordinoimassa hankkeessa oli kaksikymmentä toisen asteen ammatillisen koulutuksen järjestäjää. Hanke toteutettiin ESR-rahoituksella vuosien 2015–2017 aikana.\nVuodesta 2013 voimassa ollut koulutustakuu on osa laajempaa nuorisotakuuta. Se pyrkii takaamaan jokaiselle peruskoulunsa päättäneelle nuorelle koulutuspaikan.\nHankkeen tuloksena on julkaistu käsikirja, joka toimii työvälineenä nuorten ohjauksen parissa työskenteleville.\nTutustu julkaisuun: Parhaat ohjauspalvelut Uudellemaalle!(siirryt toiseen palveluun)\nSivu päivitetty viimeksi: 22.4.2022\nLisätietoja Uudenmaan liiton hankkeista\nProjektitoiminnan kehittäminen, projektisalkun johtaminen


Elinan surmasta vuoden vesilahtelainen kulttuuriteko - Lempäälän-Vesilahden Sanomat\nKunnanvaltuusto lakkautti kunnaninsinöörin viran ja perusti viran kehitysjohtajalle\nJaa: Katariina Onnela Julkaistu 15.3.2016 10:23 Paikallista\n– Vaikka nyt palkitaankin nämä tietyt toimijat toivomme, että kaikki vapaaehtoistyötä tekevät tuntevat saavansa tänään arvostusta, Rauno Hanhela sanoi ja totesi vapaaehtoistyön merkityksen varmasti kasvavan tulevaisuudessa.\nVuoden liikuntateko -palkinto myönnettiin Jaskan lenkki -kuntoliikuntatapahtumalle.\nRämsöön urheilijoiden järjestämä kuntotapahtuma järjestetään ensi syyskuussa jo 37. kerran. 12 kilometrin lenkki taitetaan kävellen, juosten tai pyöräillen. Kuntoilutapahtuman lisäksi tapahtuma on kohtaamispaikka, jonne tullaan tapaamaan tuttuja myös Vesilahden ulkopuolelta.\nPalkinnon vastaanottivat Rämsöön urheilijoiden puheenjohtaja Elina Silvan ja varapuheenjohtaja Anu Peltoniemi.\n– Kiitämme lämpimästi tästä huomionosoituksesta. Meillä Rämsöössä lapset ja nuoret ovat tärkeä osa kylän toimintaa ja siksi vuodesta 2008 asti on ollut mukana tämä lastenlenkiksi kutsuttu lyhyt vaihtoehto, Elina Silvan kertoi ja toivotti kaikki tervetulleiksi seuraavalle Jaskan lenkille.\nAktiivinen nuorisotoimija -palkinnon sai tänä vuonna partiolippukunta Vesilahden Valkohännät. Kolmella kylällä aktiivisesti kokoontuvilla Valkohännillä on 223 jäsentä ja suunta on noususuhteinen. Koloiltojen lisäksi toimintaan kuuluvat leirit, retket, partiotaitokilpailut ja erilaiset hyväntekeväisyystoiminnot.\nLippukunnanjohtaja Hans Vaasvainio kiitti kunnianosoituksesta ja totesi heidän olevan tyytyväisiä että palkinto myönnettiin yhdistykselle.\n– Yksi ihminen ei pysty sellaista urakkaa tekemään ja haluan kannustaa kaikkia muita aktiivisia ihmisiä mukaan yhdistysten toimintaan.\nKolmas tunnustus jaettiin vesilahtelaisesta kulttuuriteosta. Sen oli tehnyt Teatteri Kurjen Elinan surma -näytelmä taustajoukkoineen.\nKoko esitys tehtiin täysin teatterin omana tuotoksena. Noora Kylliö dramatisoi ja ohjasi näytelmän, Pekka Murto teki siihen musiikin ja lisäksi mukana oli noin kolmekymmentä muuta talkoolaista. Elinan surma keräsi huikeat 1 100 katsojaa.\n– Kiitän koko produktion ja Teatteri Kuljen puolesta. Arvostamme suuresti tätä kunnianosoitusta. Kulttuuri on sielun ruokaa. Toivon, että se muistetaan myös näinä taloudellisesti tiukkoina aikoina. Se tuo ihmisille hyvinvontia katsojille, taustatekijöille ja kaikille mukana oleville.\nKaksi virkaa yhdistyy kehitysjohtajaksi\nPalkitsimisien lisäksi kunnanvaltuusto hyväksyi kokouksessaan Vesilahden kunnan kuntastrategialuonnoksen. Strategiassa määritellään kunnan tulevaisuuskuva ja arvot. Strategian linja on, että kunta on turvallinen modernin maaseutumainen itsenäinen kunta. Kunnan arvoja ovat muun muassa luonto ja maaseutu sekä elämisen ja asumisen turvallisuus.\nKunnaninsinöörin eläköitymisen myötä kunnanvaltuusto päätti lakkauttaa kyseisen viran. Myös kehittämispäällikkö eläköityy, minkä seurauksena täyttämättä jäänyt teknisen johtajan virka ja kehittämispäällikön virka yhdistetään kehitysjohtajaksi. Kehitysjohtaja tulee olemaan teknisen vastuualueen päällikkö ja johtoryhmän jäsen. Lisäksi hän vastaa kunnan elinkeinotoimesta ja kehittämisestä. Virka perustetaan 1. elokuuta 2016 alkaen ja uusi kehitysjohtaja valitaan mahdollisimman pian kevään tai kesän aikana.\nLue lisää aiheesta: aktiivinen nuorisotoimija Anu Peltoniemi elina silvan Elinan surma Hans Vaasvainio Jaskan lenkki Noora Kylliö Pekka Murto valtuusto Vesilahden Valkohännät Vesilahden valtuusto vesilahtelainen kulttuuriteko vuoden liikuntateko


Kravatti vinossa!: Ensitreffit alttarilla!\nOtsikot huutavat, ensitreffit alttarilla-miksi lähdin mukaan. Ensitreffit alttarilla-parin hääyö. Ensitreffit alttarilla-he ovat rakastunein pari, katso ketkä ovat vielä yhdessä, pappi kertoo yms. Ensimmäinen ajatus ohjelmasta oli vain yksi sana, miksi?\nSe on tietenkin jokaisen oma asia mitä haluaa elämällään tehdä, mutta kuka oikeasti lähtee mukaan tuollaiseen? Sellaiset jotka eivät päässeet BB-taloon tai Temptation Island sarjaan? Ohjelmasta tulee mieleen ensimmäisenä Kari Salmelaisen juontama Napakymppi potenssiin kymmenen. Napakymppi oli sentään laatuviihdettä aikana jolloin avioliitto merkitsi ihmisille vielä paljon. Aikana jolloin ihmisten päällimmäinen ammattihaave ei ollut tv-julkkis. Itse nimeäisin ensitreffi alttarilla ohjelman uudelleen, helvetilliset sokkotreffit.\nTästä tuli mieleen, seuraava formaatti voisi olla jäähyväiset hautajaisissa. Toinen hyvä idea olisi helvetilliset kastajaiset tai rippileiri BB-talo tyyliin. Nykyinen ohjelma tarjonta televisiossa on kovin yksipuolista. Hää-, sisustus- ruoanlaitto- ja painonpudotus ohjelmat täyttävät parhaimmat katseluajat. Näiden uusinnat täyttävät sitten loppuajan höystettynä toissa vuotisella putouksella.\nItse katson televisiota nykyään todella vähän. En lähde sen suuremmin kitisemään tarjonnasta, koska omilla valinnoilla vältyn kaikelta em. "kuralta. No okei, ei ensitreffit aivan huono voi olla, koska yli miljoona ensimmäisen jakson katsojaa ei voi olla väärässä. Vai voiko?\nohjelmien tuomaa julkisuusarvoa ei voi rahassa mitata, mutta se voi poikia mukaviakin yllätyksiä sekä taloudellista hyötyä. Itse olen joutunut muutaman kerran sanomalehtien ja sitä myötä myös lehtien nettisivuille. Sitä kautta olen huomannut julkisuuden vaikutuksen. Ihmiset ovat olleet hetken kiinnostuneita minusta, kunnes asia on unohtunut tai jäänyt taka-alalle ja minusta on tullut taas normaali "nobody". Tuollainenkin julkisuus on ollut itselle jo tarpeeksi "traumatisoivaa", joten sitä myöten tiedän ettei minusta olisi ikipäivänä yhteenkään reality-sarjaan. Näin ollen nostan hattua ensitreffit alttarilla sarjan esiintyjille.


Myydään: Vaiveronkatu 69 As, Hyvinkää | RE/MAX Villa\nVaiveronkatu 69 As, Hyvinkää\nKerrostalo, 48,5 m², 2h+k+s\nEnsimmäisen kerroksen valoisa kaksio hyvällä pohjaratkaisulla. Iso lasitettu parveke ja oma sauna. Hyvällä sijainnilla Sveitsin ulkoilumaastojen vieressä, linja-autopysäkki talon edustalla. Taloyhtiö on hyvin hoidettu sekä viihtyisä. Asunto on vuokrattu toistaiseksi voimassa olevalla vuokrasopimuksella.\nVaiveronkatu 69 As, 05900 Hyvinkää\nMyyntihinta: 96 597,89 €\nVelkaosuus: 3 402,11 €\nNeliöhinta: 2 061,86 €/m²\nYhtiövastike: 309,92 €/kk\n(Hoitovastike: 237,65 €/kk)\n(Rahoitusvastike: 72,27 €/kk)\nVesimaksu: 26,50 €\nTaloyhtiön nimi: As Oy Hyvinkään Vaiveronkatu 69\nIsännöinti: Hannu Vihtilä Isännöitsijätoimisto Hannu Vihtilä PL 65 05801 Hyvinkää 040 569 4462 hannu.vihtila@isannointivihtila.fi\nKiinteistönhoidon lisätiedot: Huoltopäivystys Decore Kiinteistöpalvelut Oy. Piha-alueen hoito tehdään taloyhtiön osakkaiden ja asukkaiden talkootyönä. Lumityöt, hiekoitus sekä nurmikon leikkuu on tilattu ulkoistettuna palveluna. Korjaustyöt on tilattu tarpeen mukaan eri toimittajilta.\nTehdyt remontit: 2018 Roskakatos uusittu, autolämmityspisteet uusittu, pihan sadevesiviemäröintiä laajennettu ja piha-alue asfaltoitu. 2016 Vesijohtojen kuntotutkimus, ilmanvaihdon nuohous ja perussäätö. 2015 Parvekeovet sekä Vaiveronkadun puolen puiset ulko-ovet uusittu ( puu-alumiini) 2010 Porrashuoneeseen tehty maalauskunnostus. 2005 Lumiesteet asennettu katon kaikille lappeille. 2004 Räystäskourut uusittu, Eteläjulkisivun ikkunapuitteet maalattu. Ulko-ovet maalattu. Parvekelaatat ja - pielet kunnostettu. Parvekekaiteet uusittu ja parvekkeet lasitettu kokonaan. 2003 Lämminvesivaraajan sähkövastukset uusittu. 2000 Kylpyhuoneet ja saunat peruskorjattu.\nTulevat remontit: Kunnossapitotarve seuraavan viiden vuoden aikana: Käyttövesiputkistojen uusiminen - hankesuunnittelu 2021. Normaalit viherhoitotyöt. Tiiliseinän puhdistus ja korjaus. Parvekkeiden puhdistukset ja huoltokorjaukset vuosittain. Katto: Kulkusiltojen ja luukkujen sekä lumiesteiden kiinnitysten tarkistus. Konesaumapeltikaton maalaustarve jakson loppupuolella. Räystäskourujen ja syöksyrännien vuosittainen tarkastus ja puhdistus. Yleiset tilat: Pintojen tarkastus ja tarpeelliset korjaukset/paikkaukset varastotiloissa. Ovien lukkojen vuosittainen voitelu. Viemärikaivojen tarkastus ja puhdistus. Ikkunoiden huoltomaalaus. Ikkunatiivisteiden tarkastus ja tarpeen mukainen uusiminen. Ilmanvaihtokanavien tarkastus, puhdistus ja säätö. Ilmanvaihdon tulo- ja poisventtiilien vuosittainen puhdistus ( osakas) Hallituksen näkemyksen mukaan välittömimmät toimenpiteet, ikkunoiden ja räystäiden maalauskunnostus on tarkoitus toteuttaa 2021-2022. Hallitus pitää tarpeellisena selvittää uusiutuvan energian ja ekologisten lämmitysjärjestelmien käyttöönoton mahdollisuuksia yhtiössä.\nTaloyhtiössä muuta: Lastenvaunuvarasto, jäähdytystalouskomero. Asuinhuoneistojen parvekelasien ja niiden kiinnitysjärjestelmien hoito- ja korjausvastuu on huoneiston omistajalla.\nTontin pinta-ala: 1 579,2 m²\nLisätietoa kaavoituksesta: Hyvinkään kaupunki p. 019 459 11*\nOta yhteyttä asunnosta Vaiveronkatu 69 As, Hyvinkää


Välittömästi palkkapäivä laina - Quick Cash Advance - Forum sojuszu MANGO\nVälittömästi palkkapäivä laina - Quick Cash Advance\nWysłany: Nie 18:07, 09 Lut 2014 Temat postu: Välittömästi palkkapäivä laina - Quick Cash Advance\nvain kuin käyttämällä fantastinen luottoluokitus ja tausta might saada 100 Prosenttia lainat tai ne ihmiset 115 Pct Tarjoukset . Kauppiaat saatiin myöhemmin mahdollisuudet ihmiset, jotka vain kokeneita heidän kirkas luottoluokitus tuhoutui kanssa finanssikriisi . On helppo saada asuntolaina yksinkertaisesti antaa ensisijainen Lisätietoja itse , urasi , ja jolloin opas tai kaksi. Oman aiemmin mainittu kirjoittamassa perusteluja, pieni luotto pisteet käteisellä lainat on tarkoitus täyttävät hätä vaatimuksiin Näiden yksilöitä . On hyvin self soveltavan - opettavainen ja itään ymmärtää . Haluatko toteuttaa teidän kompakti, yksinkertainen ikioma taloudellinen vaatimuksiin ? niin saatat usko talon käteisellä lainat ja pikkuruinen verotuksen päätöslauselma [link widoczny dla zalogowanych] pääasiassa , vaikka , numero can käyttö kautta palkkapäivä laina riippuu mitä määrä teet . Vaikka pitäisi mieluummin hinata juuri tällä hetki , harkita numerot pari paikat kohteelle hinnat ennen pitäminen laivojen joku kautta.\nKosmeettinen plastiikkakirurgia tarpeet paljon rahaa . Toisaalta , on paras osa siitä : Auttaa ulos on velka saavutettavissa [link widoczny dla zalogowanych] Olisit varmasti rajoittavat , voit silti löytää Valittavana on useita ja alle keskiarvon luotto rahoitus molemmat internetissä ja in tavallinen perinteinen pankki . On mahdollista tutustu Tämä tehdään katsomalla kanssa Yritykset Asunto, sivuillaan domain aikaa Whois ja melkoisesti muilla alueilla . Heti sivustot ovat operatiivisen , joudut tukea sitä seurauksena hakukoneet, kuten Google , pr ilmoitukset , artikkelit markkinointi ja mainonta , e - Verkkolehdet , online mainoksia , ja myös suositukset . Work with this valinta sinun eduksesi ja varmistaa, että voit saada lainauksia alkaen määrä rahoituslaitosten ennen to poiminta Varsinainen pitkällä aikavälillä alle keskiarvon luotto henkilökohtaisen pankkilainan hyvää .\nHaluat arviointi heidän ehtojen vielä kerran ja hankkia Lisätietoja toive. kuka et pick for henkilökohtainen laina.\nOn aikoja, jolloin huomaat puitteissa arvaamaton henkilökohtaiset hätä . Ftc toimeksiantoja, että rahoitus toimistosihteeri saatiin joku kappale niiden luottotietoja in kysyntää vuodessa . Kuka tahansa voi pulittaa hänen pikkuisen yliopisto tai koulutuksen kustannukset , voi Kalifornia arvaamaton sairaalalaskuja, voi maksaa kaikki ja sähkölaskua ja monet muut [link widoczny dla zalogowanych] ei - takaisinmaksun Tällaisen pankkilainaa voi johtaa alle keskiarvon luotto. Jos Toinen vaihtoehto pätee sitten ehdottomasti kotiin omistaja voi saada paljon.\nEdellyttäen voit vahvistavat sinua " ll kyettävä maksettava takaisin summa lainata ja koukussa kiehtoo sinun tulee olla hyväksytty kuluessa hetken.


Suomen ilmastopaneeli ennustaa Suomeen lisää talvimyrskyjä ja laajempia metsätuhoja - Aarre\nUutiset 28.01.2019 Elina Lampela\nMetsätuho heikentää metsien kasvua ja sen seurauksena hiilen sidontaa.\nMyrskytuhoja Mustasaaren metsissä tammikuussa 2019.\n”Todella voimakkaita myrskyjä sattuu harvoin, mutta yksi kova myrsky voi tehdä paljon tuhoa: kun tuuli kasvaa pari–kolme metriä sekunnissa, tuulen tuhovaikutus metsissä liki kolminkertaistuu”, Ilmatieteen laitoksen tutkija Ilari Lehtonen sanoo.\n”Jos maa on roudassa, puut eivät kaadu niin helposti. Kaikista pahin on vetinen ja sula maa, silloin puut ovat herkkiä kaatumaan”, Lehtonen kertoo.\nEsimerkiksi Ruotsissa viime kesänä jyllänneet suuret metsäpalot tuhosivat metsää noin 2 miljoonaa kuutiota, kun kirjanpainajatuhot samaan aikaan olivat 3–4 miljoonaa kuutiota.


Kenestä Vuoden nurmijärveläinen? – katso ehdokkaat ja äänestä suosikkiasi | Paikalliset | Nurmijärven Uutiset\nPaikalliset 10.1.2020 6:15\nVuoden nurmijärveläinen -kilpailussa on asetettu alun perin ehdolle yhdeksän esiraadin valitsemaa ehdokasta. Nurmijärven Uutiset\nOn jälleen aika selvittää kuka tai mikä on Vuoden nurmijärveläinen -tittelin arvoinen.\nNurmijärven Uutiset järjestää Vuoden nurmijärveläinen -äänestyksen nyt kuudetta kertaa.\nEhdokaslistan laadinnassa on kuunneltu tänäkin vuonna lukijoita, jotka pääsivät loppuvuoden aikana antamaan ehdotuksia jo ennen varsinaisen kisan alkua.\nMikäli omaa suosikkia ei tästä huolimatta löydy esiraadin valitsemien ehdokkaiden joukosta, voit äänestää niin sanottua ”mustaa hevosta” ja itse ehdottaa kenelle titteli kuuluisi.\nSuomen iloisin yrittäjä -kilpailussa mukana ollutsinnikäs iltapäiväkerhoyrittäjä, joka ei ole hetkahtanut tuhopoltoista tai sisäilmaongelmista, vaan järjestää useille lapsille iltapäiväaktiviteettia.\nNurmijärven Jalkapalloseuran ikoni, joka siirtyi viime kauden päätteeksi FC Hakaan. Ehti toimia NJS:ssa melkein joka roolissa ja oli mukana nostamassa paikallista jalkapalloseuraa uudelle tasolle.\nNuorisovaltuuston sanavalmis puheenjohtaja, joka tuo nuorten äänen aidosti kuuluviin päätöksenteossa.\nTv- ja elokuvaohjaaja, joka aloitti viime vuonna Kino Juhan yrittäjänä ja ohjasi kesällä Nurmijärvelle sijoittuvan tv-sarjan. Kevyttä yläpilveä nähdään ensin Elisan suoratoistopalvelussa ja sen jälkeen tv:ssä Nelosella.\nMonitaiteisesti työskentelevä taiteilija, joka yhdistää taiteen tekemiseen vammaispoliittisen aktivismin uutta luovalla tavalla. Palkittiin viime vuonna valtionpalkinnolla.\nMerkittävä Aleksis Kiven tulkitsija, joka on tuonut Nurmijärveä positiivisesti tunnetuksi ja iloa monille kuulijoille lauluillaan ja lausuen.\nUrheiluperheen äiti ja Nurmijärven Hengitysyhdistyksen puheenjohtaja. Tuo Nurmijärveä esiin myös kasvattamillaan juureksilla ja vihanneksilla.\nNurmijärven Ladun pitkäaikaisimpia jäseniä ja entinen puheenjohtaja. Innostanut nurmijärveläisiä pitämään kunnostaan huolta monin eri liikunnallisin tavoin.\nKrannin tila & kauramylly Oy (Anne Lukana ja Olli Lukkarinen)\nNurmijärveläisiä perinteitä kunnioittava innovatiivinen yrittäjäpariskunta on herättänyt 460-vuotiaan tilan uuteen kukoistukseen sekä nykyaikaistanut tilan toiminnan kehittämällä tilalle mm. Suomen suurimman kauramyllyn. Kaurabuumin keskellä tuomassa positiivista julkisuutta kuntaan.\nÄänestyslomakkeen löydät tämän jutun lopusta. Ehdolla on yhdeksän raadin valitsemaa ehdokasta. Tämän lisäksi voit äänestää listan ulkopuolelta niin sanottua mustaa hevosta, eli omaa ehdokastasi.\nÄänestää voit 6.2.2020 saakka.\nVuoden nurmijärveläinen -kilpailun voittaja julistetaan helmikuussa Nurmijärven Uutisten paperilehdessä sekä verkkosivuilla.


Oikeasti yksilöllistä palvelua\nTämä viikko on ollut Helsingin liikkeessä kiireinen. Elämme sesonkiaikaa, joten listamme ovat olleet täynnä töitä. Tavallisen aherruksen lisäksi olemme kouluttautuneet ja myllänneet tuotehyllyjämme uuteen uskoon saadaksemme tilaa jollekin... Lue lisää »\nOnko kampaaja myös terapeutti?\nNo ei tietenkään ole. Kampaaja on kampaaja, ellei hänellä sitten sattumoisin ole terapeutinkin tutkintoa takataskussaan. Vaikka kampaaja ja terapeutti ovat selvästi kaksi eri ammattia eri koulutuksilla, niin miksi moni siitä huolimatta vertaa... Lue lisää »\nSyksy tulee - me olemme valmiit!\nVihdoinkin oli minun vuoroni päästä lomalle! Olen koko kesän ajan toivottanut muille hauskaa lomaa ja sen päätyttyä toivottanut heidät takaisin töihin, sitkeästi odottaen omaa lomaani. Olen lomaillut tämän vuoden aikana nyt yhteensä... Lue lisää »\nKampaajan työ on kaukana perus yhdeksästä-viiteen toimistotyöstä. Tai näin ainakin oletan, sillä en ole päivääkään toimistossa työskennellyt. Työmme on yllättävän fyysistä ja asiakaspalvelu vie oman osuutensa päivän energiasta... Lue lisää »\n« Edellinen 1 ... 7 8 9 ... 13 Seuraava »


Julkaisuajankohta 23.6.2022 14.09\nLiikkuvuudesta on puhuttu pitkään, ja se on nähty tärkeänä osaamisen jakamisen ja tiedonvaihdon välineenä. Liikkuvuus on käsitteenä perinteisesti mielletty henkilöiden siirtymiseen valtionhallinnossa, mutta yhä useammin sen rinnalle on tuotu osaamisen ja tiedon liikkuminen. Näin voidaan parantaa erityisesti asioiden yhteisvalmistelua ja -kehittämistä sekä laajentaa kokonaisuuksien ymmärrystä.\nValtiovarainministeriö on juuri valmistuneella kyselytutkimuksella selvittänyt näkemyksiä osaamisen yhdistämisestä, resurssien yhteiskäytöstä ja poikkihallinnollisten asioiden valmistelusta perinteisemmän henkilöliikkuvuuden rinnalla. Keväällä 2022 Liikkuvuus 2.0 -kysely lähetettiin kaikkiin valtion virastoihin, ja sen kohderyhmänä olivat valtionhallinnon johto ja esimiehet sekä virastojen eri substanssialueiden strategisesta kehittämisestä vastaavat asiantuntijat. Kyselyyn saatiin runsaasti vastauksia ja uusia ideoita liikkuvuuden edistämiseksi. Vastausten perusteella asioiden yhteisvalmistelu lisää toiminnan vaikuttavuutta, parantaa toimijoiden välistä luottamusta, tuo mahdollisuuksia uuden oppimiseen sekä parantaa niin yksilön kuin organisaation uudistumiskykyä.\nValtiolla on viime vuosina parannettu henkilöstön liikkuvuuden edellytyksiä monin eri tavoin. Virkamieslaki mahdollistaa virkamiehen työskentelyn kokonaan tai osittain toisen viraston tehtävissä tai jopa muun työnantajan kuin valtion palveluksessa. Tästä meillä on hyviä esimerkkejä korona-aikana. Lisäksi mahdollisuuksia saada virkavapautta määräaikaisen tehtävän hoitamista varten tai hakea valtion sisäiseen henkilökiertoon on parannettu. Uusimpana on kesäkuussa 2022 voimaan tullut virkamieslain muutos, joka mahdollistaa määräaikaiseen virkasuhteeseen nimittämisen enintään kahdeksi vuodeksi ilman julkista hakumenettelyä. Selvityksen perusteella näyttää kuitenkin siltä, ettei näitä joustoja osata hyödyntää riittävästi.\nMyös rekrytointi on yksi liikkuvuuden muoto. Valtion henkilöstöstä yli 35 000 tulee vaihtumaan tämän vuosikymmenen aikana eläköitymisen ja muun poistuman seurauksena. Suuri lähtövaihtuvuus tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden valtion virkamiehille hakeutua uusiin kiinnostustaan ja osaamistaan vastaaviin tehtäviin. Lisäksi se mahdollistaa kokonaan uuden osaamisen hankkimisen valtion tehtäviin.\nYhteisvalmisteluun tarvitaan tukirakenteita ja kannusteita\nYhteisvalmistelun ja -kehittämisen edistämiseksi tarvitaan uusia tukirakenteita, kuten yhteisiä työtiloja ja digitaalisia yhteistyöalustoja sekä johtamista, joka kannustaa nykyistä paremmin yhteisvalmisteluun.\nVastausten mukaan johtaminen ei tällä hetkellä tue riittävästi virastojen välistä yhteistyötä ja yhdessä oppimista. Ministeriöiden välisen yhteistyön lisäksi tarvitaan virastojen ja hallinnonalojen yhteistyötä, yhteisiä strategioita ja tavoitteita, yhteistä valmistelua ja yhteistyön johtamista. Valtio pitäisikin nähdä entistä enemmän konsernina, jolla on viime kädessä yhteiset resurssit ja asiakkaat sekä yhteiset tavoitteet.\nMyös henkilöstölle toivotaan uusia mahdollisuuksia päästä hyödyntämään omaa osaamista nykyistä laajemmin osana virastorajat ylittävää yhteisvalmistelua. Lisääntyvä monipaikkainen työskentely nähdään yhtenä uutena liikkuvuuden ja yhteistyön lisääjänä, sillä se ja yhteiset työympäristöt edistävät osaamisen ja tiedon jakamista.\nYhteisvalmistelu tai sen puute konkretisoituu hallitusohjelman toimeenpanossa\nVastauksissa korostuivat erityisesti hallitusohjelma ja tulosohjaus. Hallitusohjelma koettiin yhtäältä hyväksi keinoksi tunnistaa poikkihallinnollisia prosesseja, toisaalta hallitusohjelmatasoisten tavoitteiden koettiin jäävän liian yleiselle tasolle eivätkä ne sellaisenaan sovellu virastotason tavoitteiksi. Yhtenä keinona parantaa yhteisvalmistelua ehdotetaan virastoille yhteisiä tulostavoitteita, jotka toimeenpantaisiin ministeriöiden kautta osana tulosohjausta.\nNykyisen hallituksen tavoitteena on ollut vähentää valtionhallinnon siiloutumista, kehittää urapolkuja sekä lisätä sisäistä liikkuvuutta. Vastauksissa nostettiin esiin monia uusia ehdotuksia myös tulevaa hallitusohjelmaa ja erityisesti sen toimeenpanoa ajatellen.\nValtiovarainministeriön tekemä selvitys vastaa jo osin VTV:n 20.6.2022 julkaisemiin liikkuvuutta koskeviin suosituksiin. Jatkossa voidaan parantaa liikkuvuuden hyödyntämistä sekä siitä saatavia hyötyjä. Tarvitaan myös lisää tietoa siitä, mitkä asiat muodostuvat käytännössä liikkuvuuden esteiksi, ja muutoinkin on tarpeen muodostaa parempi kokonaiskuva liikkuvuudesta ja täsmentää sille asetettavia tavoitteita.\nKehittämispäällikkö Virpi Einola-Pekkinen, puh. 0295 530 233, virpi.einola-pekkinen(at)gov.fi\nNeuvotteleva virkamies Kirsi Kuuttiniemi, puh. 0295 530 207, kirsi.kuuttiniemi(at)gov.fi\nVTV:n tuloksellisuustarkastus, Osaamisen kehittäminen ja rekrytoinnit valtiolla – Valtion ohjaus\nVTV:n tuloksellisuustarkastus, Osaamisen kehittäminen ja rekrytoinnit valtiolla - Virastojen toiminta\nLiikkuvuus 2.0 poikkihallinnollisen valmistelun edistäjänä - kyselyn tuloksia\nhenkilöstö johtaminen liikkuvuus osaaminen valtionhallinto


OP Ryhmän vuosi 2020 -sivuston saavutettavuusseloste | OP Financial Group 2020\nOP Ryhmän vuosi 2020 -sivuston saavutettavuusseloste\nTämä seloste koskee OP Ryhmän vuosi 2020 -sivuston (op-year2020.fi) saavutettavuutta. Palvelu on OP Ryhmän yhtiöiden verkkosivusto.\nOP Ryhmään kuuluvat OP Osuuskunta, sen konserniyritykset (kuten OP Yrityspankki Oyj, OP-Asuntoluottopankki Oyj, Pohjola Vakuutus Oy, OP-Henkivakuutus Oy ja OP-Palvelut Oy), OP Osuuskunnan jäsenpankit, OP-Eläkesäätiö, OP-Eläkekassa sekä muut nykyiset ja tulevat yritykset, yhteisöt ja säätiöt, joissa vähintään yksi edellä mainituista yksin tai yhdessä käyttää/käyttävät määräysvaltaa.\nTämä saavutettavuusseloste on laadittu 3.3.2021 ja sitä on viimeksi päivitetty 1.6.2021.\nOP Ryhmän vuosi 2020 täyttää vaatimukset osittain. Vaatimusten noudattamatta jättämiset ja vaatimuksiin sovellettavat poikkeukset mainitaan jäljempänä. Sisältö koostuu suurimmilta osin tekstistä ja kuvista, jotka ovat käytettävissä myös avustavilla teknologioilla.\nSivuston sisällä navigoitaessa on saavutettavuusongelmia, esimeriksi ruudunlukija ei lähde lukemaan sivun sisältöä nuolella vaan siirtyy suoraan alapalkkiin. Sisältö ei rivity kaikilta osin oikein tekstiä ja välistystä suurennettaessa, eikä kaikki sisältö ole saatavilla. Liikkuvaa kuvaa ei voi pysäyttää.\n2.2.2 Keskeytä, pysäytä, piilota\nVarsinainen pdf-muotoinen OP Ryhmän vuosi 2020 -katsaus täyttää saavutettavuusvaatimukset. Sivustolla on lisäksi muita liitetiedostoja (OP Ryhmän vuosiraportointikokonaisuuden, OP Yrityspankki Oyj:n ja OP-Asuntoluottopankki Oyj:n raportit), joissa on puutteita saavutettavuudessa.


Pohjois-Pohjanmaan ympäristöhistoria > Vesistöjen tilan kehitys\nPohjois-Pohjanmaan vesistöjen tilaa kuvaavia indikaattoreita on käytettävissä vielä 1900-luvun alkupuolelta vähän, vaikka hydrologisia mittauksia alettiinkin tehdä jo vuosisadan alussa.\nOulujoen vedenlaadun paraneminen\nKuivatusten aiheuttama kuormitus\nKemiallisen hapenkulutuksen vaihtelut\nPuhdistamojen avulla jätevesikuormituksen laskuun\nVesien tilan selvitykset\nVesistöjen laatu käyttökelpoisuusluokituksina\nVesipolitiikan puitedirektiivin vaikutukset\nOulujoen-Iijoen vesienhoitoalueen muodostaminen\nMaatalouden kuormitus ongelmana\nYksi mahdollisuus on tarkastella vedenlaatua kemiallisten muuttujien avulla 1910-luvun lopun ja vuoden 1931 välisellä jaksolla Kala-, Siika-, Oulu- ja Iijoella. Niistä on saatavissa alkaliniteettiarvoja, jotka kertovat veden kyvystä vastustaa happamuuden eli pH:n muutosta, siis puskurikykyä.\nVesien happamoituminen näkyy ensin alkaliniteetin laskuna ja sen jälkeen pH:n arvossa. Kun alkaliniteetin arvo on yli 0,2 millimoolia litraa kohti, puskurikyky voidaan meidän heikosti puskuroiduissa vesissämme luokitella erinomaiseksi. Hyväksi puskurikyky luokitellaan, kun arvot ovat 0,11–0,2 välillä. Kun alkaliniteetti laskee alle 0,01 millimoolin litraa kohden, puskurikyky on huono.\nVähäjärvisissä joissamme puskurikyky heikkenee voimakkaasti tulvan aikana. Ilmiön syynä ovat lumensulamis- ja sadevedet. Jokien ja järvien puskurikykyyn vaikuttaa valuma-alueen laatu, jolloin herkimpiä happamoitumiselle ovat vähäravinteiset ja kirkasvetiset järvet ja lammet.\nAlkaliniteettimittaukset osoittavat, että Pohjois-Pohjanmaan jokivesien puskurikyky happamuuden muutoksia vastaan (hapon sietokyky) oli 1920-luvulla keskimäärin hyvä. Keskimääräiset arvot ovat näkyvissä oheisessa taulukossa.\nKeskimääräiset alkaliniteettiarvot Kalajoessa, Siikajoessa, Oulujoessa ja Iijoessa vuosina 1918–1931 (mmol/l).\nNäitä vanhoja tutkimustuloksia on verrattu mittaustuloksiin vastaavilta paikoilta vuosina 1962–1979. Alkaliniteetti on laskenut myöhemmälle jaksolle tultaessa eri vuodenaikoina Oulujoessa ja Iijoessa. Sama ilmiö esiintyi Kalajoessa ja Siikajoessa selvimmin talvella ja kevättulvan aikana. Muina vuodenaikoina Kalajoen alkaliniteetti oli myöhemmällä vuosijaksolla parempi kuin 1920-luvulla. Maatalousvaltaisen Kalajoen kuormitus on lisääntynyt eniten, mikä voi selittää ilmiötä.\nAlkaliniteettiarvojen kehitys Pohjois-Pohjanmaan joissa 1962 - 2007.\nTarkasteltujen neljän joen alkaliniteetin kehitys 1960-luvulta vuoteen 2007 saakka on esitetty oheisessa kuviossa. Jokivesien keskimääräinen puskurikyky happamuuden muutoksia vastaan oli hyvä. Poikkeuksellisen pienet arvot Oulujoessa ja Siikajoessa mittausjakson alussa saattavat johtua mittausaineiston puutteista. Voimakkaimmin kuormitetussa ja vedenlaadultaan heikoimmassa Kalajoessa alkaliniteetin keskiarvot olivat useimpina ajanjakson vuosina muita jokia suurempia.\nVuonna 1992 valmistui Oulujoen vesiensuojelun yleissuunnitelma, jota varten tutkittiin Oulujoen veden laadun kehitystä Oulun vesilaitoksen mittaustuloksia käyttäen, koska mittaustuloksia oli oleellisesti enemmän kuin valtionhallinnon seurannoissa. Oulujoen puskurikyvyssä ei todettu trendiä vuosijaksolla 1969–1989. Sen sijaan päivittäisten pH-mittausten perusteella pH:ssa oli tilastollisesti merkitsevä nouseva trendi vuositasolla ja kevätaikana.\nKloridipitoisuus ilmentää likaantumista ja ihmistoiminnan vaikutusta yleensä. Oulun vesilaitoksen havaintojen perusteella Oulujoen kloridipitoisuus väheni selvästi kahden vuosikymmenen aikana. Vesiä rehevöittävistä kasviravinteista fosforipitoisuutta ja mineralisoituneen typen pitoisuutta kuvaavat trendit 1970–1980-luvuilta antavat myös viitteitä pitoisuuksien vähenemisestä Oulujoessa. Veden laatu parani lievästi Oulujoessa 1970-luvulta 1980-luvulle. Etenkin kloridipitoisuuksien väheneminen viittaa selvästi ihmistoiminnan aiheuttaman kuormituksen vähenemiseen. Oulujoessa todetun vedenlaadun paranemisen perusteella ei kuitenkaan voida tehdä vastaavia johtopäätöksiä muista rannikkojoista. Esimerkiksi Kiiminkijoessa ei ole todettu ravinnepitoisuuksien vähenemistä.\nKaikissa Pohjois-Pohjanmaan rannikkojoissa veden puskurikykyyn ja happamuuteen vaikuttavat ihmisen toiminnasta eniten happamien sulfaattimaiden kuivatusten happamuuskuormitus. Muinaisen Litorinameren ylin ranta sijaitsee Pohjois-Pohjanmaalla noin 100 metrin korkeudella nykyisestä merenpinnasta. Merenpohjaan kerrostui runsaasti sulfidia ja metalleja sisältäviä sedimenttejä. Maankohoamisen seurauksena nämä sedimentit ovat nyt rannikkoalueilla merenpinnan yläpuolella ja monin paikoin kuivatusten vaikutuspiirissä.\nKuivatukset saavat aikaan sulfidien hapettumista ja ajoittaista rikkihappokuormitusta vesistöihin. Kuivatusten laajeneminen ja tehostuminen lapiokaivukauden jälkeen on lisännyt tätä happamuus- ja metallikuormitusta. Peltojen lisäksi kuormitusta aiheutuu myös metsäojituksista. Erityisesti peltojen salaojitukset tehokkaana kuivatusmuotona aiheuttavat kuormituksen lisääntymistä. Salaojitettujen peltojen osuus lisääntyi 1960-luvulta lähtien jatkuvasti.\nToinen muuttujien aikasarja 1900-luvun alkupuolelta on saatavissa jokien kemiallisesta hapenkulutuksesta (COD). Kemiallinen hapenkulutus osoittaa vedessä olevan eloperäisen aineksen määrän, sillä määrityksissä tulee mukaan sekä humusaines että jätevesien orgaaninen aine.\nLähinnä soilta huuhtoutuva humusaines aiheuttaa veden ruskean värin. Sinänsä asutuksen ja kyseisten jokialueiden muiden jätevesien vaikutusta ei saada esille COD-mittauksilla, koska luontaiset taustapitoisuudet ovat niin suuria. Sen sijaan runsaasti jätevettä tuottavat toiminnot, kuten metsäteollisuuden synnyttämät, tulevat hyvin esille arvojen nousuna. Metsäteollisuuden jätevesikuormitusta on tullut sisävesiin vain Kajaanissa Oulujoen yläpuoliselta tehtaalta, joka lopetti toimintansa vuonna 2008. Humuspitoisiksi luonnonvesiksi luonnehditaan COD-arvoltaan 10–20 mg/l ja niukkahumuksiseksi alle 10 mg/l olevia arvoja.\nKemiallinen hapenkulutus Pohjois-Pohjanmaan jokivesissä vuosina 1918–1931 (keskimääräinen kulutus CODMn mg/l) näkyy oheista taulukosta.\nKemiallinen hapenkulutus (CODMnmg/l) vuosina 1918–1931\nKemiallinen hapenkulutus vaihteli vuodenaikojen mukaan, sillä hydrologiset tekijät vaikuttavat veden laatuun huomattavasti. Järvet tasaavat virtaamien vaihtelua runsasjärvisissä vesistöissä kuten Oulujoessa. Sen sijaan vähäjärviset vesistöt ovat herkkiä sadannalle ja tulville. Niihin lukeutuvat useimmat Pohjois-Pohjanmaan rannikkojoet. Esimerkiksi kesäiset sateet voivat nostaa humuspitoisuutta runsaastikin. Siikajoessa oli hapenkulutus matalimmillaan kevätjaksolla 1919–31 keskimäärin 16,2 mg/l ja korkeimmillaan kesällä 25,2 mg/l. Mittaustulosten perusteella Kalajoen ja Siikajoen vesi oli hyvin voimakkaasti humuspitoista ja voimakkaan ruskeaa.\nKemiallinen hapenkulutus Pohjois-Pohjanmaan joissa 1962 - 2007.\nEsimerkiksi hyvin runsassoisella valuma-alueella virtaavan Kiiminkijoen humuspitoisuustasot olivat 1960-luvulta alkaen selvästi Kalajokea ja Siikajokea pienempiä. Ihmisen toiminnan vaikutukset ovat olleet Kiiminkijoessa oleellisesti vähäisempiä kuin Kalajoessa ja Siikajoessa, joissa huomattavasti laajamittaisempi ihmistoiminta on vaikuttanut COD:n suurenemisen.\nSuomalaisessa vesiensuojelussa oli otettu merkittävät askeleet 1960-luvulla uuden vesilain voimaantulon jälkeen. Tosin vielä tuolloin jätevedet pääsivät lähes puhdistamattomina vesistöihin, vaikka esimerkiksi teollisuuslaitoksille annettiin Oulun lääninhallituksen, Pohjois-Suomen vesistötoimikunnan ja vuodesta 1963 lähtien Pohjois-Suomen vesioikeuden lupaehdoissa tietyt jätepäästöjen enimmäismäärät.\nYmpäristönsuojelullisiin kysymyksiin alettiin kuitenkin kiinnittää yhä enenevässä määrin huomiota. Yksi seuraus siitä oli 1970-luvulla käynnistynyt jätevesipuhdistamojen laajamittainen rakentaminen, vaikka vielä tuolloin niin asujaimistot kuin teollisuuslaitokset eivät tunnustaneet aiheuttavansa juurikaan vesistöhaittoja. Erilaiset tutkimukset ja vesien tilan seurannat 1960-luvun alkuvuosista lähtien osoittivat kuitenkin vääjäämättömästi vesiin kohdistuneet kuormitukset. Käänne parempaan tapahtui vuonna 1974, jolloin koko maan yhteenlaskettu vuotuinen jätevesikuormitus kääntyi laskuun.\nPuhdistamojen tehokkuutta pystyttiin parantamaan 1970- ja 1980-luvun aikana merkittävästi, kun alkuvaiheen mekaanisista ja biologisista menetelmistä siirryttiin kemiallis-biologisiin ja kemiallisiin puhdistamoihin. Suomessa oli käytännössä kaikissa suurissa yhdyskunnissa puhdistamot 1980-luvulla. Välitön seuraus puhdistamoista oli fosforin voimakas väheneminen vesistöissä 1970-luvulta 1980-luvulle. Vastaava kehitys tapahtui myös teollisuuslaitosten puhdistusjärjestelmien kehityksessä. Näiden pistemäiseksi kuormitukseksi nimitettävien jätevesipäästöjen pienentyessä korostuivat puolestaan hajakuormituslähteiden eli lähinnä maa- ja metsätalouden, haja-asutuksen sekä turvetuotannon aiheuttamien haittojen merkitys.\nValtakunnalliset ja alueelliset seurantaohjelmat loivat yhdessä velvoitetarkkailujen kanssa alueellisille viranomaisille erinomaiset ja luotettavat edellytykset vesien tilan selvityksiin ja valvontaan. Vesiensuojelussa onkin ollut keskeistä tietää vesistöjä muuttavat tekijät, joista alkuvaiheessa keskityttiin seuraamaan pistekuormituksen aiheuttajia mutta sittemmin rinnalle tuli hajakuormitus.\nHaitallisia vaikutuksia ovat aiheuttaneet lisäksi vedenpinnan säännöstely ja rakentaminen, jotka ovat muuttaneet ravinnevirtaamien vuotuista rytmiä. Samoin sisäinen ravinnekuormitus on pahentunut ikään kuin jatkuvana kierteenä jo rehevöityneissä järvissä.\nSuomen pintavesien keskimääräinen vedenlaatu oli 1990-luvulla varsin hyvä. Järvialasta 80 prosenttia ja merialasta 88 prosenttia oli joko erinomaisessa tai hyvässä kunnossa, mutta jokivesien osalta vastaavaan pääsi ainoastaan 39 prosenttia. Jokien heikompaan laatuun vaikutti niiden voimakas kuormitus, mutta luokitukseltaan huonoja jokia oli kuitenkin vain 290 kilometriä.\nPohjois-Pohjanmaan vesistöjen laatu vaihteli 1990-luvulla välttävän ja erinomaisen välillä. Valtaosa kuormituksesta oli peräisin maa- ja metsätaloudesta, haja-asutuksesta sekä turvetuotannosta. Säännöstelytoimenpiteet ja tekoaltaat heikensivät myös jonkin verran vedenlaatua. Eteläosassa vesistöt ovat runsasravinteisia, lievästi happamia ja humuspitoisia. Oulu-, Kiiminki- ja Iijoen vesistöjen ravinnepitoisuudet olivat 1990-luvulla selvästi eteläosan vesistöjä alhaisempia. Sen sijaan Olhavanjoen vedenlaatu oli ainoastaan välttävä ja Kuivajoenkin vain tyydyttävä. Koillismaan vesistöt poikkesivat luonteeltaan Perämeren rannikkoalueen vesistä, sillä suurelta osin luonnontilaiset järvet ja joet säilyivät kirkkaina, vähäravinteisina ja hyvin puskuroituneina happamoitumista vastaan. Varsinkin Kuusamon vesistöt olivat laadultaan joko erinomaisia tai vähintään hyviä.\nKäyttökelpoisuusluokitus tehtiin viimeisen kerran Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun vesistöistä vuosien 2000–2003 jaksolta, jolloin luokiteltiin 216 järveä ja yli 3 200 kilometriä jokiuomia. Kokonaisjärvipinta-alasta mukana oli noin 70 prosenttia. Pohjois-Pohjanmaan eteläosan joet olivat kuten 1990-luvullakin edelleen vedenlaadultaan tyydyttäviä tai välttäviä. Pohjoisosan joet olivat laadultaan sen sijaan hyviä tai tyydyttäviä. Koillismaan vedet olivat säilyneet erinomaisina tai hyvinä. Perämerellä vedenlaatu vaihteli välttävästä erinomaiseen.\nRehevöityminen oli keskittynyt rannikolle kaupunkien edustalle, jokisuistoille ja mataliin lahtiin. Perämeren ulappa oli sen sijaan laadultaan hyvä, vaikka merialueella luokituskriteerit olivat tiukempia kuin sisävesillä.\nEuroopan Unionissa astui vuonna 2000 voimaan vesipolitiikan puitedirektiivi ja sen toimeenpanoksi annettu kansallinen lainsäädäntö, joka aiheutti merkittäviä muutoksia aluetason vesistöjen tilan seurantaohjelmiin. Sen kunnianhimoinen tavoite oli, että vuoteen 2015 mennessä kaikki pintavedet olisivat saavuttaneet hyvän ekologisen tilan. Sen katsottiin onnistuvan vesienhoitoalueille laadittavien hoitosuunnitelmien avulla.\nDirektiivin seurauksena vesistöjä ryhdyttiin käsittelemään kokonaisuuksina, jolloin kaikki vesien tilaan vaikuttavat tekijät oli otettava huomioon. Toimenpideohjelmien avulla tuli turvata pääsy hyvään ekologiseen tilaan, joka tarkoitti parantuvaa veden tilaa, vesivarojen kestävän käytön edistämistä ja vaarallisten aineiden päästöjen vähentämistä vesiin.\nTekoaltaiden ja voimakkaasti säännösteltyjen vesistöjen tavoitetilaksi riitti direktiivin mukaan ”mahdollisimman hyvä ekologinen tila”, jolloin niistä tuli tehdä arviointi, kuinka suuriin edistysaskeliin oli mahdollisuuksia. Myös pohjaveden laadulle asetettiin tietyt laatuvaatimukset.\nOulujoen–Iijoen vesienhoitoalueen muodostaminen\nPohjois-Pohjanmaalla puitedirektiivi johti myös uuden alueellisen ryhmittelyn eli Oulujoen–Iijoen vesienhoitoalueen syntymiseen vuodesta 2003 lähtien. Se takasi riittävän suuren aluekokonaisuuden säilymisen, kun siihen yhdistettiin Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun vesistöt.\nPohjois-Pohjanmaan kannalta vesienhoitoalueen muodostaminen oli onnistunut ratkaisu käytännössäkin, sillä vuonna 2000 puitedirektiivin astuessa voimaan kaavailuna oli liittää Siika-, Pyhä- ja Kalajokialueen vesistöt Länsi-Suomen ympäristökeskuksen johdettavaksi. Se olisi ollut aluemaantieteellisesti hyvin hankala toteuttaa.\nVesienhoitoalueen tilan seurannassa pääpaino tuli olemaan biologisissa laatutekijöissä, joita olivat pohjaeläimistö, levästö ja vesikasvillisuus. Uudet seurantaohjelmat käynnistyivät vuonna 2006. Vesipolitiikan puitedirektiivin tavoitteen oli myös lisätä kansalaisten ja sidosryhmien vaikutusmahdollisuuksia vesiensuojelun suunnittelutyössä ja päätöksenteossa. Esimerkiksi kansalaiset olivat yleisesti ottaen erittäin kiinnostuneita vesiasioista, mutta suojelun ja toimenpiteiden tavoitteista ja luonteesta ei välttämättä löytynyt helposti yhteisymmärrystä.\nPuitedirektiivin tavoitteiden toteuttaminen vaati aiempaa enemmän yhteistyötä eri hallinnonalojen, kuntien ja sidosryhmien välillä, joskin jo ennen puitedirektiiviä Pohjois-Pohjanmaalla toteutetut vesiensuojelun yleissuunnitelmat olivat luoneet toimivan yhteistyön edellytykset.\nUseimpien Pohjois-Pohjanmaan vesistöjen tila oli säilynyt kahden vuosikymmenen ajan vähintään ennallaan, mutta niin olivat myös hajakuormituksen aiheuttamat haitat. Oulujoen–Iijoen vesienhoitoalueella oli 2000-luvun lopulla ihmisen aiheuttama fosforikuormitus yli kaksi kertaa niin suuri kuin luonnonhuuhtouma, joksi kutsutaan vesistöihin ilman ihmisen vaikutusta valuma-alueelta huuhtoutuvia aineksia. Se saa aikaan vesien luonnontilan, eikä siitä aiheudu vesistöhaittoja.\nErityisen ongelmallinen oli maatalouden kuormitus alueen eteläisille vesistöille, joissa se muodosti esimerkiksi rehevöitymistä aiheuttavasta fosforikuormituksesta 74 prosentin osuuden ja oli yli kolminkertainen luonnon huuhtoumaan verrattuna. Sen sijaan alueen pohjoisissa vesistöissä maatalouden kuormitus muodosti vain hieman yli 40 prosenttia fosforipäästöistä ja oli selvästi pienempi kuin luonnonhuuhtoutuma. Myös typpikuormitus oli 2000-luvulla Pohjois-Pohjanmaan vesistöissä suurempi kuin luonnon typpihuuhtouma. Kasviravinnekuormitus ilmentää samalla myös useiden muiden kuormitusten osatekijöiden suuruutta.\nJärvien ja jokien vedenlaatu. Käyttökelpoisuusluokitus 1990–1993\nKymmenen virran maan vuosikerrat 2000–2002\nPintavesien tilaa muuttavat tekijät Oulujoen–Iijoen vesienhoitoalueella 2006\nPohjois-Pohjanmaan vesistöt. Käyttökelpoisuusluokitus 1994–1997\nVesien laatu 1994–1997\nVesien laatu Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa vuosina 2000–2003\nVesistötoimikunnan (Pohjois-Suomi) arkisto. OMA\nJulkaistu 8.10.2019 klo 15.03, päivitetty 8.10.2019 klo 15.03


Opintomatka Etelä-Saksaan 5.–14.6.2013\nMatkalla nähdään niin romanttisia Reinin jokilaakson maisemia kuin huikean kauniita Bayerin alppimaisemiakin ja perehdytään niin Saksan nykypäivään ja uskontoihin kuin alueen historiaankin. Matkan teemoima mm. kristinuskon tulo Saksaan, keskiajan naismystikot, reformaatio ja sen seuraukset, saksalainen kalvinismi, kirkot ja totalitarismi, nykypäivän uskontotilanne Saksassa.\nAsiantuntijaluennoitsijana matkalla mukana TT Esko M. Laine Helsingin yliopistosta.\nKe 5.6. Mainz\nFinnarin lento Frankfurtiin klo 8.20-9.55. Ajo Mainziin, roomalaisten yli 2000 vuotta sitten perustamaan kaupunkiin. Pyhä Bonifatius perusti tänne 700-luvulla Mainzin arkkihiippakunnan ja toimi sen arkkipiispana. Hän perusti myös useita luostareita ja piispanistuimia ja loi tänne kirkollisen organisaation. Nykyisin Mainz on vilkas yliopistokaupunki. Mainzissa kaupunkikiertoajelua ja –kävelyä, joiden aikana vierailemme tuomiokirkossa, jonka rakentaminen aloitettiin jo vuonna 975. St. Stephanin kirkossa ihailemme Chagallin lasimaalausten taivaallisen sinisiä sävyjä. Taiteilija maalasi ne ollessaan yli 90-vuotias.\nYhteisen tervetulolounaan (sisältyy hintaan) jälkeen vierailemme Gutenbergin museossa. Majoittuminen (InterCity Hotel Mainz****, www.mainz.intercityhotel.de, 2 yötä). Ilta vapaata aikaa.\nTo 6.6. Reinin jokilaakso-Loreley-Rüdesheim\nAamiaisen jälkeen ajo Boppardiin (74 km). jossa nousemme jokilaivaan Reinin risteilyä varten. Ajomatkan aikana luento "Kristinuskon tulo Saksaan". Risteilemme ainutlaatuisen kulttuurimaiseman halki kauneimmalla Reinillä, joka kuuluu UNESCO:n maailmanperintölistalle. Reinin romantiikkaa leimaa linnojen kruunaamat vuoret ja jyrkkiin rinteisiin istutetut viinitarhat. Laiva ohittaa myös maailmankuulun Loreley-kallion. Laivalta voi hankkia välipalaa tai lounasta.\nJäämme laivasta pois Kaubissa ja jatkamme bussilla Rüdesheimiin (20 km). Vierailemme St. Hildegardin ja Johannes Kastajan pyhiinvaelluskirkossa Eibingenissä, missä säilytetään Hildegardin pyhäinjäännöksiä. St. Hildegardin luostarin sisar Hiltrud perehdyttää meidät Hildegardin Bingeniläisen elämään ja työhön. Hildegard oli yleisnero, kirjailija, kirkkomusiikin säveltäjä ja mystikko. Paavi Benedictus XVI julisti Hildegardin pyhäksi 10.5.2012.\nVierailemme myös keskellä viinirinteitä sijaitsevassa benediktiiniläisluostarissa St.Hildegard. Tämän luostarin Hildegard perusti vuonna 1165 heti Rupertsbergin luostarin jälkeen. Nykyinen luostari on 1900-luvun alusta. Vierailemme luostarin kirkossa. Luostarin myymälästä löytyy mm. Hildegardin kirjallisuutta.\nRiemukas pikkukaupunki Rüdesheim on Rheingaun viininviljelyn keskus. Maailmankuulu romanttinen Drosselgasse kuja, Rüdesheimin sydän, on täynnä viiniravintoloita. Viininmaistajaiset paikallisen viininviljelijän luona, jossa maistelemme Rheingaun hyviä viinejä, etupäässä erittäin kuuluisaa Riesling-viiniä. Illallinen (sisältyy hintaan) viiniravintolassa, kauniilla säällä terassilla. Ajo Mainziin, jonka aikana luento "Saksan keskiaikaiset naismystikot ja Hildegardin eläinkirja".\nPe 7.6. Worms-Heidelberg\nAamiaisen jälkeen ajo Wormsiin (55km), joka on yli 2000 vuotta vanha kaupunki. Ajomatkan aikana luento "Luther tuomiolla". Worms oli keisarikaupunki ja siellä järjestettiin lukuisia valtiopäiviä, joista kuuluisimmat olivat vuonna 1521, jolloin Luther julistettiin valtakunnan kiroukseen. Wormsissa tutustumme mm. upeaan 1100-luvulla rakennettuun tuomiokirkkoon, Lutherin muistomerkkiin Lutherplatzilla ja Euroopan vanhimpaan juutalaiseen hautausmaahan. Wormsissa vapaata aikaa välipalaan, jonka jälkeen ajo lumoavalla paikalla sijaitsevaan, vireään yliopistokaupunkiin, Heidelbergiin (50km). Matkan aikana luento "Saksalainen kalvinismi". Heidelberg on yksi Saksan romanttisimmista kaupungeista ja sijaitsee Neckar-joen rannalla mahtavan luonnon ympäröimänä. Majoittuminen (Marriot Hotel Heidelberg**** www.marriott.de, 2 yötä). Iltapäivällä kävelykierros Heidelbergissa, jossa on mm. vuonna 1386 perustettu Saksan vanhin yliopisto. Siitä kehittyi 1500-luvulla eurooppalaisen tieteen ja kulttuurin keskus ja kalvinistinen korkeakoulu. Tutustumme yliopiston museoon ja kasvitieteelliseen puutarhaan. Vierailemme myös Heiliggeistkirkossa. Illallinen (sisältyy hintaan) hotellin ravintolassa.\nLa 8.6. Heidelberg\nAamiaisen jälkeen tutustuminen Heidelbergin linnan alueeseen (Saksan renessanssiarkkitehtuurin mestariteos) ja erikoisnäyttelyyn Uskon voima – 450 vuotta Heidelbergin katekismusta. Vuonna 2013 on kulunut 450 vuotta tämän reformoidun tunnustuskirjan julkaisemisesta ja Heidelbergissä järjestetään teemaan liittyen kaksi näyttelyä osana Lutherin juhlavuotta 2017. Mahdollisuus kahvilassa käyntiin, jonka jälkeen palaamme alas vanhaan kaupunkiin ja tutustumme näyttelyn toiseen osaan Kurpfälzisches Museum Heidelbergissä. Iltapäivällä vapaata aikaa. Heidelbergin pääkadun varrella on lukematon määrä kiinnostavia kahviloita, ravintoloita ja kauppoja. Illalla ehkä mahdollisuus konserttiin (ohjelmat ilmestyvät vuoden 2013 alussa).\nSu 9.6. Nürnberg-München\nAamiaisen jälkeen jatkamme matkaa Nürnbergiin (220 km). Päivän ajomatkojen aikana luennot "Kirkot ja totalitarismi", "Albrecht Dürer – Nürnbergin suuri poika" ja "Saksan nykypäivän uskonnollinen tilanne". Nürnberg on paitsi Dürer-kaupunki myös leikkikaluteollisuuden, bratwurstien ja piparkakkujen kaupunki. Kauppiaat, keksijät ja oppineet tekivät Nürnbergistä keskiajalla yhden maailman loisteliaimmista kaupungeista. Linnan suojassa kukoistivat käsityötaidot ja taide. Nürnberg oli myös yksi Saksan ensimmäisiä kaupunkeja, joka kääntyi luterilaisuuteen. Vierailemme renessanssiajan suuren taiteilijan Albrecht Dürerin kotimuseossa. Vanhan kaupungin kävelymme aikana näemme mm. Hauptmarkt-torin, Frauenkirchen ja kellopelin. Lounaalla (sisältyy hintaan) tutustumme herkullisiin paikallisiin erikoisuuksiin tyypillisessä bratwurstravintolassa.\nIltapäivällä tutustuminen kansallissosialismin aikaisiin tapahtumiin (Hitlerin hoviarkkitehti Albrecht Speerin puoluekokousnäyttämö, Nürnbergin lait ja sotasyyllisyysoikeudenkäynti): Memorium Nürnberger Prozesse - oikeustalo ja Nürnbergin dokumentaatiokeskus. Illan suussa ajo Müncheniin (170 km), jossa majoittuminen (hotelli Maritim***www.maritim.de, 3 yötä).\nMa 10.6. München\nAamiaisen jälkeen kaupunkikiertoajelu, jonka teemana on kansallissosialismin aika, mutta myös nykypäivä ja Münchenin historia. Münchenillä oli merkittävä asema kansallissosialismissa. Täältä alkoi Hitlerin nousu, täällä perustettiin NSDAP- puolue, täällä kumottiin Hitlerin vallankaappausyritys, Münchenin lähelle Dachauhun perustettiin ensimmäinen keskitysleiri. Kiertoajelun jälkeen lähdemme kävelylle Münchenin keskustaan. Vierailemme Hochbräuhausissa, jossa pidettiin ensimmäiset kansallissosialistisen työväenpuolueen joukkokokoukset vuonna 1920. Kävelyn aikana näemme myös mm. Frauenkirchen, St. Michaelin jesuiittakirkon, Marienplatz aukion ja raatihuoneen sekä Valtionoopperan. Iltapäivä vapaata aikaa. Osa museoista (mm. Neue Pinakothek ja Deutsches Museum) on avoinna myös maanantaina. Mahdollisuus oopperaan.\nTi 11.6. Augsburg-Dachau\nAamiaisen jälkeen lähtö retkelle Baijerin vanhimpaan kaupunkiin Augsburgiin (74km). Matkan aikana luento "Augsburgin tunnustus – tunnustus Augsburgissa". Menomatkalla pysähdys Dachaun keskitysleirillä, jossa näemme filmiesityksen ja teemme kierroksen. Lounas Augsburgissa (sisältyy hintaan). Augsburgissa kuljemme Lutherin ja uskonpuhdistuksen jäljillä. Kierroksen aikana näemme ulkoapäin Bertol Brechtin syntymäkodin, vierailemme Fuggerin kaupunkipalatsissa, jossa kuulemme mm. Lutherin kuulustelusta, käymme Pyhän Annan kirkossa (Augsburgin uskonpuhdistuksen keskus) ja teologianhistoriallisessa museossa "Lutherstiege". Siellä on dokumentoitu uskonpuhdistukseen johtaneet tapahtumat. Myös Augsburgin uskonrauha tulee museossa käsiteltäväksi. Käymme Augsburgin Domin (entisen piispanpalatsin) edustalla. Täällä luettiin Augsburgin tunnustus ja luovutettiin keisari Kaarle V:lle valtiopäivillä 25.6.1530. Nähtävyytenä on myös Fuggerei, joka on maailman ensimmäinen vähävaraisten asuinalue vuodelta 1516. Fuggerin ja Welserin kauppiassukujen pankkitoiminta kehittyi Augsburgissa ja teki kaupungista keskiajalla Euroopan tärkeimmän pankkikaupungin Lontoon jälkeen. Paluu Müncheniin. Matkan aikana luento "Luterilaisuus ja Euroopan velkakriisi".\nKe 12.6. Ettal-Oberammergau-Wieskirche-Lindaun saari-Konstanz\nAamiaisen jälkeen lähdemme ajamaan upeiden alppimaisemien halki kohti Konstanzia. Pysähdymme Ettalissa benediktiiniläisluostarissa (90 km), joka on Baijerin kuuluisimpia toiminnassa olevia luostareita. Nykyinen luostari on perustettu 1300-luvulla ja siihen kuuluu mahtava barokkityylinen kirkko, johon tutustumme. Luostarin myymälässä on mm. munkkien salaisella reseptillä valmistamaa Ettalin luostarilikööriä. Ettalissa vierailemme myös juustolassa, missä tutustumme kuuluisien Allgäun juustojen valmistukseen. Kierroksen päätteeksi juustomaistajaiset baijerilaiseen tapaan.\nMatka jatkuu Oberammergauhun, joka on maailmankuulu siellä joka kymmenes vuosi järjestettävästä Passionspiele –kärsimysnäytelmästä. Tutustumme teatteritaloon ja kuulemme kärsimysnäytelmän historiaa ja "back stagen" tarinoita. Kylä on kuuluisa myös työpajoistaan, jotka ovat erikoistuneet taideteolliseen puunveistoon, erityisesti pyhäinkuviin. Monet Oberammergaun taloista on koristeltu seinämaalauksilla, jotka jo sinänsä ovat nähtävyys. Seuraava tutustumiskohteemme on keskellä baijerilaista niittymaisemaa sijaitseva, rokokoo-tyyliin rakennettu pyhiinvaelluskirkko Wieskirche (29 km). Se kuuluu UNESCOn maailman perintökohteisiin ja on Baijerin kauneimpia kirkkoja.\nMatka jatkuu kohti Bodensee-järveä (116 km), joka on Keski-Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Alueen maisemat ovat uskomattoman kauniita. Bodenseen rantaviiva jakautuu Saksan, Itävallan ja Sveitsin kesken ja sitä reunustavat niin alpit kuin kukkulamaisematkin. Ajomatkan aikana luento "Jan Hus ja hänen perintönsä". Pysähdymme Lindaun ihastuttavaan saarikaupunkiin, jossa nautimme varhaisillallisen (sisältyy hintaan). Jatkamme Konstanziin (50km), Bodensee-järven ylitämme lautalla. Majoittuminen Konstanzissa (Constantia hotelli**** www.hotel-constantia.de, 2 yötä).\nTo 13.6. Konstanz-St.Gallen\nAamiaisen jälkeen kävelykierros Konstanzin keskustassa. Konstanzin tärkeimpiä nähtävyyksiä on vanha kaupunki kapeine kujineen, porvaristaloineen (1200-1500 –luvuilta) ja viinitupineen, 1300-luvulta oleva raatihuone ja konsiilirakennus, jossa Konstanzin konsiili valitsi vuonna 1417 paaviksi Martinus V:n, joka on ainut Saksassa valittu paavi. Kierroksen aikana käymme 1000-luvulla rakennetussa tuomiokirkossa ja Jan Hus –museossa. Husia kuulusteltiin Konstanzin konsiilin aikana ja hänet poltettiin roviolla 1415. Museossa esitellään Jan Husin elämää ja työtä.\nJatkamme Sveitsin puolelle, upeita alppimaisemia ihaillen St. Gallenin kaupunkiin (50 km). Kaupunki sai alkunsa vuonna 612 irlantilaisen munkin pyhän Galluksen aloittamasta luostaritoiminnasta. Benediktiiniläisluostarista tuli yksi läntisen maailman merkittävimmistä kulttuurin keskuksista, joka säilytti asemansa aina 1000-luvulle saakka. Siellä oleva maailmankuulu ja ainutlaatuisen hyvin säilynyt kirjasto kuuluu Unescon maailmanperintökohteisiin. Kirjaston yksi arvokkaimmista teoksista on alkuperäinen luostarirakennusten pohjapiirustus vuodelta 820. Tutustumme luostarin kirkkoon ja kirjastoon. St.Gallenissa on mahdollisuus käydä kahvilla ja nauttia välipalaa. Paluu Konstanziin. Yhteinen läksiäisillallinen.\nPe 14.6. Kontanz-Zürich\nAamiainen ja vapaata aikaa. Ajo Zürichiin (72 km), jonka aikana luento "Zwingli pikakelauksena". Piipahdamme vielä Zwinglin jalanjäljillä Grossmünster- ja Frauenmünster-kirkoissa. Lento Zürich-Helsinki klo 19.10.-22.50.\nSUOL ry:n ja UPI:n opintomatkan hinta 2169 euroa (24 osallistujaa) tai 2449 euroa (18 osallistujaa). Yhden hengen huoneen lisämaksu 260 euroa/hlö. Jos huonejako ei mene tasan, yksin matkustavan on maksettava yhden hengen huoneen lisämaksu.\n*Finnairin suorat reittilennot Helsinki-Frankfurt/Zürich-Helsinki\n*lentokenttämaksut, arvonlisävero ja paikalliset verot\n*majoitus matkaohjelman mukaisissa hotelleissa kahden hengen huoneissa\n*aamiaiset noutopöydästä päivittäin\n*3 lounasta ja 4 illallista\n*suomenkielinen opas Sirkka-Liisa Aalto koko matkan ajan (osittain paikalliset opastukset)\n*Esko M. Laineen luennot ja asiantuntijuus koko matkan ajan\n*ohjelman mukaiset bussikuljetukset ja laivamatka Reinillä\n*esitemateriaalia, sisältäen mm. kaupunkien kartat\n*ruokajuomat ja Saksassa yleiset juomarahat\n*matkavakuutus ja peruutusturva\n*ooppera- tai konserttiesitykset\nHinnat on laskettu 6.8.2012 hintojen mukaan. Pidätämme oikeuden hinta-, ohjelma-, hotelli- ja aikataulumuutoksiin, jotka johtuvat meistä riippumattomista syistä.\nVastuullinen matkanjärjestäjä: OK-MATKAT/Riikka Karvonen


Ruuskanen Hanna - Lotta Svärd - Verkkomuseo\nHanna Ruuskanen syntyi 1930 Pielavedellä.\nHanna asui pienellä maapaikalla vanhempiensa ja mummonsa kanssa yhtenä perheen seitsemästä lapsesta. Heillä oli lehmiä ja hevonen varsoineen. Aamulla piti nousta töitä tekemään, lehmiä ripsumaan kun äiti lypsi lehmiä.\nHanna liittyi pikkulottiin Varpasmäen koululla. Opettajan pitämässä lottakerhossa opeteltiin lotta-asioita ja tehtiin käsitöitä sekä paketteja sotilaille. Hannan veljet olivat sodassa, niistä oli kova huoli. Molemmat tulivat onneksi ehjänä kotiin. Koulu sijaitsi 10 kilometrin päässä kotoa, Hanna asui talossa viikon omilla eväillä.\nSodan päätyttyä Hanna meni rippikouluun, isä kuoli silloin. Hän jatkoi kotona äidin kaverina kaikissa töissä. Naapurista löytyi mies ja Hanna meni naimisiin 1948. Hän meni miehen kotitilalle, jossa oli lehmiä ja hevonen. Yhteistä eloa miehen kanssa kesti 42 vuotta. Mies oli sotaveteraani, joten he olivat veteraanitoimissa kovasti mukana. He saivat yhden lapsen.\nHanna oli yksin neljä vuotta maapaikalla, kunnes elämään löytyi vielä toinen mies. Hänen kanssaan Hanna osti kylältä rivitaloasunnon. Yhdessä he saivat olla 18 vuotta, kunnes mies kuoli kuusi vuotta sitten. Kalastus ja marjastus oli heidän yhteinen harrastuksensa. Tytär käy viikoittain äitinsä luona ja auttaa saunomisessa. Siivooja käy myös, mutta ruuan hän laittaa. Hyvillä ja iloisella mielin Hanna muistelee elettyä elämää.\nEdellinenEdellinen artikkeli:Pursiainen KirstiSeuraavaSeuraava artikkeli:Hopiavuori Elli


Mit� iaido on?\nSana iaido ei ehk� ole tuttu suomalaisille. Iaido on judon, karaten, kendon, kyudon ja aikidon tapaan er�s japanilaisen budon muoto, joka kuitenkin eroaa n�ist� olennaisesti. Iaido on harjoittelua yksin samuraimiekalla eli katanalla. Itse asiassa, yksinkertaistettuna, kysymys on taidosta vet�� miekka tupesta.\nIaidon perinteit� ja juuria voidaan seurata hyvinkin kauas Japanin historiaan. Suurin osa iaidon eri koulukunnista/tyylisuunnista pit�� iaidon alkuunpanijana samuraita nimelt� Hayashizaki Jinsuke Minamoto no Shigenobu (1546-1621). Lajin juuret ovat kuitenkin viel�kin syvemm�lla historiassa.\nK�yt�nn�ss� iaidon harjoittelu pelkistyy ns. katojen harjoitteluun. Kata merkitsee tietty� ennaltam��r�tty� liikesarjaa, jossa harjoitellaan erilaisia liikeratoja miekalla. Jokaiseen liikesarjaan kuuluu olennaisesti nelj� osaa : NUKITSUKE � miekan veto tupesta ; KIRITSUKE � ly�ntiliike ; CHIBURUI � veren ravistus ter�st� ; NOTO � miekan palautus tuppeen.\nIaidoa ei voi pit�� pelk�st��n urheiluna. Sit� voitaisiin verrata japanilaiseen jousiammuntaan, kyudoon. Molemmissa taidoissa harjoittelija yritt�� ly�d� tai ampua, ei vastustajaa, vaan jonkin itsess��n. Iaido-katalla on muoto, jota harjoitellaan loputtomiin. T�t� muotoa hiotaan ja viimeistell��n, kunnes tuloksena on kaunis ja sopusointuinen kokonaisuus. Todellinen iaidomestari on harmoniassa miekkansa kanssa ja miekka sulautuu h�ness� yhdeksi ruumiinosaksi.\nIaidoharjoituksissa k�ytet��n joko aitoa japanilaista miekkaa (katana) tai harjoitusmiekkaa (iaito) sek� lis�ksi puumiekkaa (bokken/bokuto). Miekkaa k�sitell��n kunnioittavasti ja hyvi� tapoja noudattaen -- harjoituksen alussa ja lopussa harjoittelija kumartaa miekalleen.\nNykyaikaisen iaidoharjoittelun p��paino on harjoittelijan henkisess� kasvussa. Iaido ei itseasiassa merkitse vihollisen voittamista, vaan oman itsens� voittamista sis�isesti; ainoa ja vaarallisin vastustaja iaidossa on ihminen itse. Iaido on harjoittelua kohti inhimillist� taydellisyytt�, se ei koskaan ole murhanhimoinen aikomus tappaa toinen ihminen. Loputtoman harjoittelun avulla iaidoharrastaja ymm�rt�� paikkansa maailmankaikkeudessa.\nBudoviikinkien iaidoharjoitusten sis�lt�\nIaidon harjoittelu perustuu pelk�st��n katamuotoiseen harjoitteluun. Iaigata on yksin ja kumigata parin kanssa teht�v� ennaltam��r�tty liikekuvio. Katojen lis�ksi tehd��n jonkin verran erilaisia ly�ntiharjoituksia yksin ja parin kanssa, sek� yksinkertaisia pariharjoitteita. Edistyneemm�t harjoittelevat my�s paritekniikoita (kumigata) ja joskus my�s tameshigiria (= testily�nti oikealla miekalla johonkin kohteeseen).


Voinko lopettaa 13 luvun mukaisen konkurssin ennenaikaisesti? | Freedom Law Firm | El Taller de Laeam\nVoinko lopettaa 13 luvun mukaisen konkurssin ennenaikaisesti?\nYksi konkurssin tärkeimmistä eduista on mahdollisuus järjestää taloutesi uudelleen tuomioistuimen valvonnassa ja suojeluksessa. Vahvistettu luvun 13 suunnitelma tarkoittaa, että konkurssia edeltävät velkojat eivät voi haastaa sinua oikeuteen tai ahdistella sinua niin kauan kuin noudatat suunnitelmaasi. Ongelmana on, että 13 luvun mukainen konkurssi kestää vähintään 36 tai 60 kuukautta tuloistasi riippuen. Entä jos et halua odottaa niin kauan ja haluat päästä ulos ennenaikaisesti?\nSinulla on neljä vaihtoehtoa, joilla voit lopettaa Chapter 13 -menettelyn ennenaikaisesti, saada konkurssista vapauttamisen edut ja lähteä pois:\nTapauksen muuttaminen: Voit ehkä muuttaa Chapter 13 -menettelyn Chapter 7 -menettelyksi, saada vastuuvapauden ja lopettaa menettelyn ennenaikaisesti. Tämä on erityisen hyödyllistä, jos olet maksanut turvallisen maksurästin konkurssin aikana tai muuten parantanut maksuhäiriön. Oletetaan esimerkiksi, että olet asuntolainasi kanssa jäljessä ja joudut konkurssin 13 luvun mukaiseen menettelyyn, koska asuntolainanantajasi kieltäytyi hyväksymästä maksuja. Jos pystyt saamaan asuntolainan muutoksen takaisinmaksuaikana, voit päättää muuttaa asiasi 7. luvuksi ja sisällyttää hakemuksen jälkeisen peruuntuneen asuntolainavelan konkurssihyvitykseen yhdessä kaikkien muiden vapautettavien velkojen kanssa. Voit muuntaa tapauksen milloin tahansa, kunhan muutoin täytät edellytykset.\nMaksa 100 %\nValitustuomioistuinten kasvava suuntaus tulkitsee konkurssin ”sovellettavan sitoumuskauden” vähimmäisajaksi, jonka velallisen on oltava konkurssissa. Toisin sanoen luvun 13 mukaisessa konkurssissa on oltava vähintään 36 tai 60 kuukautta. Ainoa poikkeus tähän vähimmäisaikaan on, jos maksat kaikki vakuudettomat saatavasi kokonaan takaisin konkurssilain 1325(b)(4)(B) pykälän mukaisesti.\nKonkurssioikeus voi myöntää 13 luvun mukaisen hardship-purkauksen, jos et pysty saattamaan takaisinmaksusuunnitelmaasi loppuun ja lopetat asian käsittelyn ennen suunnitelman päättymispäivää. Saadaksesi vaikeuksissa olevan vastuuvapauden sinun on ensin osoitettava, ettet pysty jatkamaan suunnitellun 13 luvun mukaisen suunnitelman mukaisia maksuja ja että suunnitelman muuttaminen ei ole käytännöllistä. Hardship-purku on mahdollista, kun on tapahtunut jotain vakavaa, joka on vähentänyt tulojasi tai kykyäsi (uudelleen)maksaa velkojille. Muutoksen on oltava sinusta riippumaton, ja velkojien on saatava vähintään yhtä paljon kuin ne olisivat saaneet 7 luvun mukaisessa menettelyssä. Konkurssilaki rajoittaa vaikeuksista vapauttamisen soveltamisalan 7 luvun mukaiseen vapauttamiseen, joten joitakin velkoja, jotka voidaan vapauttaa 13 luvun mukaisessa asiassa, ei vapauteta, jos asia päättyy ennenaikaisesti vaikeuksien vuoksi.\nJotkut konkurssituomioistuimet voivat sallia sen, että asian vireillepanohetkellä keskitulotason yläpuolella oleva velallinen voi asian vahvistamisen jälkeen muuttaa velkajärjestelyä lyhentääkseen velan takaisinmaksun kestoaikaa silloin, kun velallisen tulot laskevat alle osavaltion mediaanitulotason. Nämä tuomioistuimet katsovat, että konkurssilain 1325(b) §:ssä säädettyä ”käytettävissä olevien tulojen” testiä ei sovelleta 1329 §:n nojalla muutettuihin suunnitelmiin. Muutetun suunnitelman on silti jatkuttava vähintään 36 kuukautta.\nPrevAfrikan Amerikan historia ja kulttuuri\nNext Pudota tiedostoja ladata


Kirjava Kaksikko: Kesäkuvia\nKauan odotettu kesäloma alkoi, ihanaa! Tästä alkaa hevoskesä 2015.\nKorkattiin ensimmäinen päivä kuvailemalla heti koulun kevätjuhlan jälkeen molemmilla kameroilla, ja onnistuneita kuvia tulikin yllättävän paljon. Hieman aurinko räkitti liikaa suoraan silmiin, minkä takia joutui siristelemään ja näytin muutenkin aivan kamalalta, närkästyneeltä läskipossulta.\nKerro ihmeessä suosikkisi :)\nJa jättimahtavaa kesää kaikille!\nKuvattu huonommalla kamerallani Canonin Powershotilla automaattiasetuksilla\n..Ja tämä on kuvattu paremmalla kamerallani Nikonin d33000 säätämilläni asetuksilla. Ero väreissä ja laadussa on hirveän suuri ja luultavasti tunnistatte postauksen loppuun asti kumpaa kameraa on käytetty kyseisessä kuvassa :D\n4. kuva rajaus 1\n4. kuva rajaus 2\n19. kuva rajaus 1\n19. kuva rajaus 2\nTunnisteet Kesä 2015, Kesäloma, Kuvapostaus, Photoshoot, Valokuvaus, Yhteiskuvat\nAnonyymi 31. toukokuuta 2015 klo 9.58\nIhania kuvia, oot tosi kaunis ja ponikin edustaa! :)\nHenna Vento 31. toukokuuta 2015 klo 15.05\nVoi kiitoskiitos, ihana aamunpiristys! :)\nEn todellakaan ole kaunis, mutta onneksi poni on sitäkin kauniimpi :)\nAnonyymi 31. toukokuuta 2015 klo 15.10\nIhan älyttömän kivoja kuvia niin sinun kuin poninkin puolesta. Lemppari oli ehkä 17. Kaikkee hyvää sulle ja tietty hyvää kesää! <3 :)\nHenna Vento 1. kesäkuuta 2015 klo 13.50\nKiitoksia hirmuisesti!! 17 kuva on mielestäni myös kiva, olisi vieläkin kivempi jos en näyttäisi läskipossulta..x'D\nKiitos vielä ja ehdottomasti samaa sulle! <3 Omistan kyllä parhaimmat lukijat, jotka osaavat piristää ihanuudellaan :'3\nHerne 1. kesäkuuta 2015 klo 13.33\nAaw te olette ihania ❤ Itsekin, ollessani Tavelassa ratsastamassa kun Sunny siellä oli, lensin sen selästä useita kertoja. Kaverini kanssa jo silloin pohdittiin, että eiköhän se satulasta ole kiinni, sillä poni oli muuten kiltti, eikä osoittanut ihmistä kohtaan mitään suurta epäluottamusta tai pelkoa (tms). Ikävä sitä tuli mutta nyt kun löysin tämän blogin ja YouTuben videot, en enää edes ikävöi sitä kun on niin hyvän kodin saanut. :'3\nHenna Vento 1. kesäkuuta 2015 klo 13.55\nKiitos jo heti näin alkuun kommentistasi <3\nJuu ja veikkaan, että kyllä siellä sadan hevosihmisen keskellä pieni osa ammattilaisistakin tiesi Sunnyn selkävaivasta muttei tehnyt asialle mitään.. Noh, menneet ovat menneitä ja uskon että ikävä tuli tuota palluraista! :') Ja vielä kerran kiitos aivan ihanista sanoista, nuo merkitsevät mulle enemmän kuin uskotkaan. <3\nPallero 2. kesäkuuta 2015 klo 22.02\nMillä tallilla Sunny nyt asuu? Ja onko se ihan yksärinä? Mäkin kävin Tavelassa varmaan 3 vuotta kun Sunny oli sielä ja ehdottomasti yksi lempiponeistani❤ Mut ihania kuvia ja Sunny on niin sulonen�� mun lemppari on varmaan 6.\nHenna Vento 4. kesäkuuta 2015 klo 23.37\nHupsista olin aivan missannut tämän, pahoitteluni!!\nSunny asuu yksäritallilla Katilan ratsutilalla yksärinä mun kätösissä :)\nJuu, Tavelan aikoja ja kaikkia ihania poneja ikävä :'3 Ja kiitos hirmuisesti!! <3\n23.5 Esteitä sekoilevilla jaloilla ja voimakkaalla...\nRiimulla ja sotkeutuvilla riimunnaruilla\nKuukauden Kohokohdat ~ Huhtikuu\n3.5 Vappuviipotus Alangon tallilla\nInkkareina Vappukisoissa 1.5


Opitaan lavastamaan | Helsingin kielilukion verkkolehti\n← PÄÄKIRJOITUS Talvi- ja kesäminä\nPaikkojen kertomaa →\nJulkaistu 02.05.2011by senseipilar | Kommentit pois päältä artikkelissa Opitaan lavastamaan\nKuvataiteen lavastuskurssilla syntyy lavasteet koulun draama- ja musiikkitapahtumia varten. Lavastuskurssi on koulukohtainen syventävä kuviksen kurssi, jonka tänä lukuvuonna on valinnut kuusi opiskelijaa. Kurssin tarkoituksena on valmistaa tarvittavat lavastukset kevään opiskelijaprojektiin, jonka ohejelmasta vastaavat ilmaisutaidon ja musiikin ryhmät. Tärkeää onkin tehdä yhteistyötä kevätjuhlan esiintyjien ja ohjaavien opettajien kanssa.\nKevään aikana lavasteita on saatu tehtyä hyvin, vaikka joitain on vielä (toukokuun alussa) tekeilläkin. Lavasteiden teko on ollut oikein hauskaa, koska tunneilla työskentely on rentoa ja pääsee itse toteuttamaan konkreettisesti ideoitaan. Lavastuskurssi on myös opettavainen tapa tehdä vähän isompia töitä ja samalla kokeilla, miten niiden toteuttaminen käytännössä onnistuu. Kurssi palvelee niitäkin, joita kuvis ei ehkä suoranaisesti kiinnosta. Kurssi on ehkä yksi helpoimmista ja hauskimmista: tunteja on vain kerran viikossa, ja ne pidetään tiistaisin kello kolmen jälkeen. Tunnin kesto on usein paljolti kiinni siitä, miten ahkerasti on saatu valmista aikaiseksti.\nKuvassa hautakivi joka tulee erääseen kohtaukseen kevätjuhlassa.\nKurssin on valinnut vain muutama oppilasta, joten tässä hieman tietoa siitä, millaista kursilla oikeastaan on. Yksi kurssin opiskelijoista kertoo:\nMiksi tulit lavastuskurssille?\n– En oikeastaan ole miettinyt asiaa. Lavastaminen vaikutti kiinnostavalta, ja halusin tutustua, millaista on lavastajan työ. Lisäksi saan tästä yhden kuvataiteen kurssin.\n– No, tunnilla on rento ilmapiiri ja pääsee keksimään, millaisia lavasteita johonkin kohtaukseen voisi tehdä. Myös se, että saa luoda kevätjuhlan kohtauksiin tunnelmaa ja kuvittaa tilaa, on hienoa.\nMikä on ollut ikävintä?\n– Periaatteessa kurssissa ei ole ollut mitään ikävää, mutta se ,että oppitunti loppuu vasta miltei puoli 5, on ollut tylsää. Toisaalta tunteja on vain kerran viikossa, eikä se siksi haittaa niin paljon.\nEntä mitä olette tehneet tähän mennessä, jos saa udella?\n– Olemme tehneet muun muassa liikennevalon, hautakiviä, tienviitan ja pinkin auton sekä kaupunkinäkymää. Kaikkea ei voi vielä paljastaa, ja näistäkään tiedoista tuskin arvaa, mitä tuleman pitää. Mutta nyt pitää jatkaa töitä, joten ei muuta lisättävää.\nNäihin sanoihin lopetan reporttini. Täälä puhuu Pilar Stalev suoraan kuviksen luokasta. (Nyt minunkin pitää palata töihin, joten toivottavasti tämä oli tarpeeksi laaja uutislähetys. ”Hei onkos kellään penseliä, jolla on maalattu harmaata…”)\nTEKSTI JA KUVAT: Pilar Stalev (Ilmaisutaidon- ja lavastuskussin oppilas sekä Itäkeskusken lukion verkkolehden kirjoittaja)


Escape Room – Pakene kodistasi\nEscape Room Puzzle Adventures: Tiedemiehen salaisuus\nOrbeez Ultimaattinen Rauhoittava Spa\nEscape Room Family Aikamatka\nRainbocorns FairyCorn yllätyspehmo\nOrbeez (laajentuneet pallot)\nKelloggs palapeli 1000 palaa\nVillikissa Classic 300\nYCOO Balloon Puncher RED&BLUE\nMarvel Ooshies hahmo 6 kpl\nMega Construx™ Pokémon™ Power Pack\nLittle Concepts pörröiset koulutarvikkeet\nVampire Party – Vampyyrijuhlat\nLife Magazine palapeli, 1000 palaa\nBrain Games Backgammon\nKinetic Hiekka – Rantahiekkaa\nCool Maker inkFluencer Stailaa & Luo Valopöytä\nVtech Toot Toot Driver Kilpa-auto FI\nExost jump mega stunt pack lajitelma\nDisney Fairies Wish Yllätyskeiju\nSmashers Mini Light Up Dino\nQuercetti Lankapiirto Kawaii, eläimet\nSEGA SONIC Leikkisetti\nFisher-Price® Playful Peg\nRainbow High Winter Break muotinukke Jade Hunter\nUnboxing - 5 Surprise Toy Mini Brands\nLasten Suuren Lelukirjan Unboxing-sarja on täällä! Oletko miettinyt miltä lelut näyttävät pakkauksen sisällä? Esittelemme Lelukirjan Unboxing-sarjassa erilaisia leluja! Tällä kertaa luvassa 5 Surprise Toy Mini Brands -yllätyspallo!\nLasten Suuri Lelukirja verkossa\nLasten Suuri Lelukirja on lapsiperheiden rakastettu lelukuvasto, jo 30 vuoden ajalta! Nyt ihanimpia leluja ja parhaita pelejä voi ostaa Lelukirjan verkkosivuilta myös suoraan. Verkkokauppoina toimivat luotettavat yhteistyökumppanit ja hintavertailu on helppoa. Lelukirjan sivuilta voit ostaa mm. ajankohtaisia hittileluja, piha- ja sisäpelejä ja paljon muuta. Sivuillamme on myös vinkkejä lapsiperheiden arkeen ja upeita arvontoja.\nAstu Lelujen maailmaan!


Länsirannikon jokien virtaamat nousussa tällä viikolla – tulvia odotettavissa - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 05.04.2016 16:06\nTulvakeskuksen mukaan lähipäivien sateet nostavat länsirannikon joet uuteen huippuunsa Satakunnasta Oulun seudulle ulottuvalla alueella.\nVirtaamien ennustetaan nousevan viime viikon huippuja korkeammalle, noin keskimääräisen kevättulvahuipun tasolle. Jos sademäärät toteutuvat ennustettua suurempina, vedenkorkeudet voivat nousta paikoin vahinkorajoille.Pohjois-Pohjanmaalla lumen sulaminen ja vesisateet nostavat useiden jokien vedenkorkeuksia nopeasti lähipäivien aikana. Esimerkiksi Kiiminkijoen, Sanginjoen, Tyrnävänjoen, Siikajoen ja Pyhäjoen vedenkorkeudet voivat nousta yli metrin lähipäivien aikana. Pohjois-Pohjanmaalla jokien jääpeitteet ovat vielä monin paikoin keskimääräistä paksumpia ja riski jääpatojen muodostumiselle on tavallista suurempi. Jääpadot voivat nostaa jokien vedenkorkeudet hyvin nopeasti tulvalukemiin.\n– Keskiviikkona ja torstaina Suomen yli kulkee voimakkaita sadealueita. Sen perässä sää jatkuu suhteellisen lämpimänä. Yöpakkasia on Pohjanmaalla yhä jonkin verran, mutta yölämpötilatkin ovat nousussa, sanoo MTV Uutisten meteorologi Liisa Rintaniemi.Etelä-ja Keski-Pohjanmaan joissa ensimmäinen tulvahuippu on takana, mutta keskiviikolle ennustetut sateet nostavat jokien pintoja tulvalukemiin. Sadetta ennustetaan kertyvän 10-20 millimetriä. Suurin tulvariski on Kyrönjoen latvoilla.\nAamulehti: Särkänniemen delfiineistä hämäriä ostotarjouksia