Aunuksen karjalaiset | hein?kuun alussa 1944 viipurin l?hist?ll? talin-ihantalan taisteluissa\nAunuksen Karjala - Karjalan Liitt\nTarton rauhassa vuonna 1920 Suomi luovutti valloittamansa Repolan, mutta sai siit� korvauksena Petsamon ja osan Kalastajasaarentoa. It�-Karjalassa pyrittiin viel� 1920-luvun alussa siirt�m��n rajaa, mutta puna-armeija kukisti n�m� yritykset.\nKarjalan Kansalliskirjaston kirjastoauto on sijoittunut Karjalainen kirja -kentälle lähelle Aunuksen Kirjojen lisäksi kävijät saivat nähdä ihania nukkeja karjalaiset kansallispuvut päällä, karjalaisen kontin..\nOlonets (Venäjän: Олонец, Karjalan: Aunus, Livvi-Karjalainen: Anuksenlinnu, Suomenkielinen: Aunus, Aunuksenlinna tai Aunuksenkaupunki) on Karjalan tasavallan Olonetsky-kaupunginhallituksen..\nVen�j��n j��nyt it�inen Karjala sai rajoitetun itsehallinnon aluksi vuonna 1920 perustettuna Ty�kansan Kommuunina, jonka rakentamiseen Suomesta kansalaissodan j�lkeen paenneet punaiset aktiivisesti osallistuivat, mutta kokivat my�hemmin traagisen kohtalon Stalinin vainoissa. 1 ALAVUS Alavuden pohjoisosan järvien rantaosayleiskaava-alueiden muinaisjäännösinventoinnin täydennys 2007 Timo Jussila Kustantaja: Alavuden kaupunki 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Inventointi... 3 Taipaleenjärvi... T�yssin�n rauhassa vuonna 1595 Ruotsin raja siirtyi K�kisalmen l�helle ja Saimaalta raja k��ntyi suoraan J��merelle. N�in Per�pohjolan riistamaat, jotka olivat vanhastaan olleet Ven�j�n karjalaisten er�nk�ynti- ja verotusmaita, tulivat nyt kuulumaan Ruotsi-Suomelle. Uusi raja noudatteli suomalaisen uudisasutuksen rajaa. Aunuksen piiri ohjelman kärjessä. Tänä vuonna Gazpromin rahalla ve-dettiin kaasujohtoa Karjalai-seen satuun pohjautuva yksinäytöksi-nen musiikkisatu, suositeltava yli 6-vuo-tiaille, suuri..\nViestejä Vienan ja Aunuksen karjalaisille. Karjalainen pakolaisväestö vaikutti lehteen. Pakolaisnuorten kerhotyön käynnistyttyä toimitettiin Karjalakerhojen keskusliiton kanssa yhteistä.. 1 ENONKOSKI Käkötaipale kiinteistön 46-416-2-41 muinaisjäännösinventointi v. 2011 Timo Jussila Timo Sepänmaa Kustantaja: UPM / Sulkavan Palvelut Oy 2 Sisältö: Kansikuva: Perustiedot... 2 Inventointi... Latva-Vetka (Sarri) on kylä Latvan aseman pohjoispuolella ja Iivinänjoen pohjoisrannalla. Kyläasutus on saanut alkunsa Muurmannin radan rakentamisen myötä sata vuotta sitten, ja kylään muutti metsätyöläisiä Vologdan alueelta 1920- ja 30-luvuilla. Nykyään asukkaita on noin tuhat. Kylässä ovat sekä metsäteollisuuspiirin että metsänhoitoalueen konttorit. Radan... — Anneli Sarhimaa, Vaietut ja Vaiennetut - Karjalankieliset karjalaiset Suomessa 1 Ähtäri Moksunniemen osayleiskaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2011 Timo Jussila Tapani Rostedt Kustantaja: Ähtärin kaupunki 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Yleiskartta... 3 Inventointi... 3 Muinaisjäännökset...\n71 KARTTA: VANHAN SUOMEN LAHJOITUSMAAT. KARTTA TEOKSESTA SUOMEN HISTORIAN KARTASTO (WSOY 1949). Vanhan Suomen lahjoitusmaat ( ) 1.Salmi - Suojärvi 2. Lumivaara 3. Kurkijoki 4. Asila 5. Pyhäjärvi (Taubila) 6. Petäjäjärvi 7. Sumpula 8. Leinikkälä 9. Lintula 10. Pällilä - Veikkola 10a. Kyyrölä 11. Kuusa 12. Rokkala 13. Miehikkälä 14. Sippola 21141 KUVA: PAPPISMUNKKI KYPRIANO (KIPRIAN) ELI ALEKSEI JAKOVLEV ŠNITNIKOV ( ). KUVA: SUOMEN ORTODOKSINEN KIRKKOMUSEO/ VALOKUVA- ARKISTO. Kypriano oli Suomessa ristiriitaisia ajatuksia herättänyt henkilö. Sortavalan piispaksi lopulta ylennyt Kypriano toimi keskeisellä tavalla Karjalan Veljeskunnan (Karelskoje bratstvo) vaiheissa. Pyrkimyksenä oli perustaa Karjalaan, varsinkin Raja-Karjalaan, puhtaasti venäläisiä kouluja. Opettajiksi niihin Kypriano olisi halunnut seutukunnan naisia, joita varten hän suunnitteli 4Talvisodan kiivaimmat taistelut k�ytiin Karjalankannaksella ja Laatokan pohjoispuolella. Sota p��ttyi 13. maaliskuuta 1940. Moskovan rauhassa Suomi joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle Kannaksen mukana Karjalan p��kaupungin Viipurin ja Laatokan Karjalan sek� vuokraamaan Hangon ymp�rist�ineen. Suomi luovutti paljon enemm�n alueita kuin Neuvostoliitto oli sotatoimin kyennyt valloittamaan. Kaikki asukkaat j�ttiv�t kotinsa ja siirtyiv�t j�ljelle j��neen Suomen uuden rajan l�nsipuolelle. Kontupohjan kenttä oli Äänisjärven lahdelmaan aurattu talvikenttä pääsuuntana NE-SW. Kentän laidalle rakennettiin lämmin huoltohalli alkutalvesta 1942. ENa 2016. Se siirrettiin vuosikymmenen kuluttua Helsinkiin, josta n�in tuli p��kaupunki. Keisari liitti Vanhan Suomen muuhun Suomeen vuonna 1812. Vanhan Suomen karjalaisista tuli n�in Viipurin l��nil�isi� ja he saivat kaikki ne oikeudet, jotka muillekin suomalaisille oli vuonna 1809 Porvoon valtiop�ivill� luvattu. Kun Karjala oli palautettu muun Suomen yhteyteen, alkoi sivistyneist� kiinnostua Ven�j�n karjalaisista ja heid�n asuinseuduistaan. Suomalaiset alkoivat my�s v�hitellen arvostaa it�isi� sukulaisiaan ja heid�n paristaan ryhdyttiin etsim��n yhteisi� alkujuuria. Samalla virisi suomen kielen ja sen murteiden tutkimus.\n86 KUVA: ORUSJÄRVEN KIRKKO. KIRKKO ON SALMIN KIRKOISTA AINOA, JOKA EI TUHOUTUNUT SODASSA. KUVA: MANTSINSAAREN KIRKKO. KUVA TEOKSESTA LAATOKAN MAININGIT. (OTAVA 1942). Mantsinsaarelle puolestaan oli siirretty Kirkkojoen kylässä sijainnut vanha kirkko, joka oli ennen Tulemalle rakennettua Pyhän Nikolain kirkkoa ollut koko pitäjän ainoa kreikkalaiskatolinen kirkko. Mantsinsaaren seurakunta toimi aluksi Salmin seurakunnan kappelina. Se itsenäistyi vuonna84 KUVA: SISÄKUVA PYHÄN NIKOLAIN KIRKOSTA. Pitäjässä oli siis erillinen ortodoksinen seurakunta ja sen kirkko Mantsinsaarella. Lisäksi Manner- Salmissa oli Tuleman pääkirkon lisäksi kaksi muuta ortodoksista kirkkoa: Manssilassa sijainnut Aleksanteri Nevalaisen kirkko ja pitäjän pohjoisosien keskuspaikassa Orusjärvellä sijainnut Pyhän Nikolaoksen kirkko. 14 Näistä viimeksi mainittu on edelleen olemassa. Orusjärvellä aiemmin ollut tšasouna siirrettiin kirkon valmistumisen (1910) jälkeen Kaunoselkään. 14 Orusjärven kirkon rakentamisen teki mahdolliseksi tunnettu moskovalainen mesenaatti, todellinen valtioneuvos J. A. Kolesnikov, joka tuki hanketta kymmenellä tuhannella ruplalla. Kirkko oli suunniteltu 300 hengelle. Ks. Mikkelin Sanomat Kuujärvi on kylä, jonka yksi runo teki kuuluisaksi, kun IV Armeijakunnan 1.Tiedotuskomppanian luutnantti Yrjö Jylhä liikkui ja kirjoitti Jatkosodan Aunuksessa. Laulu Kuujärvestä -runon Jylhä muotoili istuessaan Palaniemen kylään viettävällä rinteellä ja katsellessaan kylämaisemaa. Runoon hän kiteytti taistelut Aunuksesta, alueen pitkät etäisyydet, maisemayllätykset ja...Karjalan suuri anti maailmalle on kalevalainen kulttuuri. Sen tunnetuimpia ilmentymi� ovat karjalaisen kansanrunouden pohjalta syntyneet Kalevala ja Kanteletar. Karjalaiset k�sity�t ja rakennukset ovat ainutlaatuisia koko Pohjois-Euroopassa. Ruokakulttuuri on monipuolinen ja rikas piiraineen ja uuniruokineen.\nAunuksen läänin karjalaisi\nTärkeiksi paikoiksi ovat muodostuneet runonlaulajantupa pohjoiskarjalaisessa Ilomantsissa (v. 1964), Bomban talo Nurmeksessa ja muut vastaavanlaiset kohteet. Karjalaisuuden säilyttämisessä ja uudelleen elvyttämisessä ovat merkittävässä roolissa olleet Laatokan Karjalan entisten seurakuntien karjalaiset osakunnat, joiden avulla on julkaistu muistelmia, esitteitä karjalaisesta käsityöperinteestä, kansallisesta keittiöstä ja perinneasuista. Tänään kiinnostus karjalaiseen kulttuuriin on vakaata, mistä todistaa myös vietetty etno-festivaali.\nitäosissa, vanhan valtakunnan rajan läheisyydessä, lajisto on runsaampaa, sillä kallioperä ja maaperä ovat rikkaampia. 15 Raja-Karjalan rehevintä luontoa edustikin Salmissa ennen viime sotia sijainnut Hiisjärven luonnonpuisto aivan vanhan valtakunnan rajan tuntumassa. Siellä kasvoi mm. harvinainen luonnonvarainen orkidea, isokukkainen tikankontti, joka vaatii kalkkiperäisen maan. 16 KUVA: TIKANKONTTI SALMIN HIISJÄRVELTÄ. Eläimistöstä laatokannorppa on erikoisuus yhdessä Saimaalla elävän saimaannorpan kanssa. Molemmat lajit ovat eläneet jo ennen jääkautta ja jääneet Itämerestä eristyneisiin altaisiinsa (Saimaa ja Laatokka). Saimaannorppa on uhanalainen laji, mitä laatokannorppa ei ole. 17 Linnuista muun muassa ruisrääkkä, heinäkurppa ja valkoselkätikka ovat taantuneet Suomessa viime vuosikymmeninä tehokkaan maa- ja metsätalouden vaikutuksesta, mutta ne esiintyvät huomattavasti 15 Linkola, s ; Simola, s Linkola, s ; Simola, s Simola, s\nVepsäläiset ja Aunuksen alueen karjalaiset voivat jo lukea kieltään aapisista. Aunuksen livvin murteen lisäksi myös pohjoiskarjalainen murre on saamassa ilmiasun käsikirjoitusvaiheessa olevassa..\nAunuksen Karjala. Olonets Karelia (region of Karelia)\nKierrokset Aunuksessa Go-Karelia 5\nen, jonka laatu ei vielä Vaaran kirjastakaan tullut ihan selväksi. Ihmisiä sen takia ainakin tapettiin suurella innolla\nKarjalankannaksella sek� erityisesti Laatokan rantamilla K�kisalmesta Aunukseen asuneet karjalaiset kalastivat, mets�stiv�t ja k�viv�t kauppaa id�ntien kauppiaiden, viikinkien kanssa.\n35 alastomana hirsien välistä riisuttuna, raiskattuna ja kuolleena. 10 Vuonna 1909 puolestaan kerrottiin Kansan Äänessä, että Karkun kylän praasniekassa oli eräs 16-vuotias tyttö tullut raiskatuksi. 11 Praasniekkojen lopettamista alettiin vaatia samana vuonna Laatokka-lehdessä. Lehden mukaan Kirkkojoella oli jo päätetty, että praasniekka rajoitettaisiin puhtaasti kirkolliseksi juhlaksi, ja kaikkien sivullisten pääsy praasniekkaan samoin kuin väenkokoukset praasniekan yhteydessä estettäisiin. 12 Vaikka kyseessä olivat todennäköisesti marginaaliset lieveilmiöt, praasniekat olivat joka tapauksessa suurimpia väenkokouksia, mitä paikkakunnalla yleensä oli. Niihin kokoontui ja tuli väkeä paitsi omasta kylästä ja naapurikylistä myös naapuripitäjistä. KUVA: PRAASNIEKKA MANSSILASSA. KUVA PERTTI VIRTARANNAN TEOKSESTA JUHO KUJOLA: KARJALAN JA LYYDIN TUTKIJA (SKS 1960). Täysmittaisen praasniekan kerrotaan olleen kolmiosainen, siten, että ensimmäisen osan muodosti kylän suojeluspyhän kunniaksi vietetty jumalanpalvelus, toisen jarmankka eli markkinat ja kolmannen beššoda eli tanssit Ks. Uutisia Salmista, s. 77. Ks. Uutisia Salmista, s. 83. Ks. Uutisia Salmista, s. 84. Koponen, Paavo, Esi-isiemme Impilahti. Lappeenranta 2002, s\n59 ennen kuin ja oikeastaan vasta 1900-luvulla. Miinala sen sijaan oli Salmin suurin ja vanhin asutuskeskus. 15 KUVA: MIINALAN KYLÄ TŠASOUNINEEN. TŠASOUNAN OIKEALLA PUOLELLA OLI SALMIN KANSANPERINNETTÄ PALJON TALLENTANEEN MARTTA PELKOSEN KOTITALO. HIEMAN KAUEMPANA OIKEALLA SIJAITSI PUOLESTAAN KIELENTUTKIJA JUHO KUJOLAN KOTI. KUVA POSTIKORTISTA. Miinala oli muutenkin toisentyyppinen kuin Tulema. Näitä kahta, s.o.tulemaa ja Miinalaa, vertasi sittemmin jatkosodan ajan päiväkirjassaan Martti Haavio näin: Tuleman lävitse virtaa mutavetinen Tulemajoki suunnilleen koillisesta lounaaseen ja laskee Laatokkaan Lunkulan saaren edustalla. Itse Tuleman kylä ei ole kaunis, mikä saa selityksensä siitä, että se jo kauan on ollut kuuluisa sahoistaan. Mutta vain parin kilometrin päässä siitä suoraan etelään on puhdastyylinen, ikivanha rivikylä, Miinalanjoen kummallakin rannalla kohoava Miinala Ks. Turunen, Mauno, Salmi sahojen ja laivojen pogosta. Amparikaupasta Salmin johtavaksi liikeyritykseksi. Kertomus kolmen lahjoitusmaatalonpojan Wasili, Mihail ja Iivan Hosainoffin elämäntaipaleesta. Lappeenranta 1997, s Haavio, Martti, Me marssimme Aunuksen teitä. Päiväkirja sodan vuosilta Porvoo Helsinki 1969, sSota oli k��ntynyt Saksalle tappiolliseksi. Sen sijaan Neuvostoliitto pystyi Englannin, Ranskan ja USA:n kanssa liittouduttuaan k�ym��n sotaa entist� tehokkaammin. Se k�ynnistikin kes�kuussa vuonna 1944 Valkeasaaren lohkolta alkaneen massiivisen tykist�n voimaan perustuneen suurhy�kk�yksen valloittaakseen Suomelta Karjalan uudelleen ja tunkeutuakseen syv�lle Suomeen. Ylivoiman edess� Suomen oli vet�ydytt�v�.\n233 Kihlakunnan kruununvoudit Vuosilta ei ole tiedossa varsinaisia kruununvouteja Johan Soldan Berndt Fridolf Tengén Johannes Willehard Broman Petter Jegoroff sekä Erik Johannes Castren (vt. tehtävässä) Werner Edvard Fagerström Rudolf Albert Palmberg (vt. tehtävässä) 1912 Erik Germund Grönfors (vt. tehtävässä) Ivan Tergejeff Kaarlo Vilho Pesonen Axel Wäinö Forsberg Eino Olli Ossian Pajari Juho Antero Karppinen Arvi Juho Pursiainen Otto Väinö Ossian Härmälä Eino Orkamo Tauno Aarne Armas Piha (vt. tehtävässä) Myös henkikirjoitus tapahtui kihlakunnittain. Kihlakunnan henkikirjoittajat Johan Soldan Oskar Videll Verner Edvard Fagerstöm Rudolf Albert Palmberg Vuodelle 1912 ei ole tiedossa henkikirjoittajaa Otto Väinö Ossian Härmälä Eino Orkamo Tuomo Vaulo Toimi Tulikoura Iivari Väänänen Salmin tuomiokunnan tuomarit Maaseutu oli aiemmin jaettu oikeudenhoitoa varten tuomiokuntiin, joita oli esimerkiksi 1920-luvulla yhteensä 65. Eräs niistä oli Salmin tuomiokunta. Kullakin tuomiokunnalla oli oma tuomarinsa. Tuomiokuntaan saattoi kuulua useita käräjäkuntia. Salmin tuomiokuntaan kuuluivat 1930-luvulla Salmin, 18Suomalaiset karjalaiset olivat myös ortodokseja. He asuivat toiseen maailmansotaan asti Laatokan alueella, Karjalan kannaksella. Vuosien 1939–1944 surullisten tapahtuminen jälkeen nämä alueet siirtyivät Neuvostoliitolle ja karjalaiset — joita tuolloin oli noin 420 000, muuttivat Keski- ja Länsi-Suomeen. Kansalliset vastakohdat kärjistyivät: karjalaiset kokivat vieroksuntaa ja kulttuurista syrjintää. Itseään he kuulivat nimitettävän «ryssiksi», venäläisiksi, koska muistuttivat uskonnoltaan ja käytöstavoiltaan etnisesti venäläisiä — näin oli erityisesti Länsi-Suomessa.\n243 Hyrsylän mutkan kysymys Ns. Hyrsylän mutkassa sijainneet kaksi Salmiin kuulunutta kylää Hyrsylä ja Ignoila ilmaisivat 1920-luvulla halunsa siirtyä Salmin pitäjästä osaksi Suojärven pitäjää. Tämä oli luonnollinen toivomus, sillä nämä kylät sijaitsivat aivan erillään Salmin pitäjän muusta alueesta, eikä niistä ollut luontevaa kulkea valtakunnan rajan sulkeuduttua enää Salmiin vaan Suojärvelle. Aiemmin näistä kylistä oli ollut parempi kulkuyhteys Salmiin, mutta tämä yhteys tuli katkaistuksi, kun Suomi itsenäistyi ja kun raja Aunukseen samalla sulkeutui. KARTTA: SALMIN KUNTAAN AINA VUOTEEN 1931 KUULUNUT HYRSYLÄN MUTKA. MUTKA NÄKYY KARTAN YLÄOSASSA. Aiemmin Hyrsylänmutkasta oli voitu asioida Salmin keskukseen Tulemalle koillisesta lounaaseen kulkevaa tietä, joka näkyy kartassakin. Valtakunnanrajan sulkeuduttua matka oli tehtävä Suojärven, Suistamon ja Impilahden kautta. 28 Jyväskylän karjalaiset ry perustettiin 8.10.1940. Aineeton kulttuuriperintö Karjalasta, mitä haluamme ylläpitää ja siirtää elävänä jälkipolville, liittyy juhiin, ruokaan, käsitöihin, leikkeihin, sanontoihin eli.. Lappeenranta Hyväristönmäki muinaisjäännösselvitys Keskustaajaman osayleiskaava 2030 inventoinnin v. 2014 täydennys Hyväristönmäen osa-alueelta Timo Jussila Tilaaja: Lappeenrannan kaupunki Sisältö Perustiedot... Vulkaneifel Geopark, Germany North Pennines A.O.N.B. Geopark, Geomatkailu UK Swabian Geopark Alps Harz, Geopark, Germany Germany Geomatkailu on osa maailmanlaajuisesti kasvavaa luontomatkailutrendiä Geomatkailussa\nAunuksen kansalliskirjasto sai uusia kirjoja - YouTub\n202 KARTTA: SALMIN KUNNAN ITÄRAJA, JOKA OLI SAMALLA OSA VALTAKUNNAN ITÄRAJAA. Vain Manssilan luona, jossa maantie ylitti rajan, oli selvät rajamerkit. Enckell kertoo matkakuvauksessaan: Heti Manssilan itäpuolella raja seuraa vanhaa, Salmista Aunukseen johtavaa maantietä. Tie kulkee meidän puolellamme, mutta oikealla, aidan takana sijaitsevat pellot kuuluvat Neuvosto-Venäjään. Kuljettuasi noin kilometrin verran saavut korkeiden, kaksinkertaisten veräjien eteen, joita ei avata milloinkaan. Kivenheiton päässä on lähin Aunuksen kylä, Rajakontu Enckell, sKymenlaaksoon oli keskittynyt l�hes 70 prosenttia suursaarelaisista, l�hes 60 prosenttia lavansaarelaisista sek� runsas kolmannes s�kkij�rvel�isist�. Etel�-Karjalaan oli asettunut vajaa 30 prosenttia j��skel�isist� ja Etel�-Savoon yli 30 prosenttia rautulaisista. Salmilaisista 33 prosenttia ja suistamolaisista 21 prosenttia asui Pohjois-Savossa. Pohjois-Karjalassa asui yli 40 prosenttia p�lkj�rvel�isist� sek� vajaa 30 prosenttia korpiselk�l�isist� ja ruskealalaisista.60 KUVA: TULEMAN SATAMA. OTAVA-LAIVA LÄHDÖSSÄ. (KARI TERHON ARKISTO). Elna Pelkosen mukaan ensi vaikutelma, minkä vierailija Salmissa sai, oli vahva aunukselaisuus ja jopa slaavilaisuus. Kaksi keskeistä kylää, Tulema ja Miinala, erosivat yleiseltä olemukseltaan jyrkästi: Salmin keskustan eli Tuleman katukuva näytti vielä 1900-luvun alussakin raihnaiselta ja venäläiseltä, kun taas Miinalan taaja joenranta-asutus oli puhtaasti karjalaista ja ikivanhaa. 17 KUVA: TULEMAN PÄÄKATU 1800-LUVUN LOPULLA. KUVA: ORUSJARVI.NET. 17 Pelkonen, Elna, Marttatyötä Laatokan Karjalassa. Pieksämäki 1958, s\nLännen ja idän rajalla: Salmin historiaa vuoteen PDF Free Downloa\nen paikallisiin ilmasto-olosuhteisiin vaikutti rukiin viljelyn lisääntymiseen, ja siten rukiista tuli perusruokavilja. Lajike, jota Salmissakin ryhdyttiin viljelemään, oli nimeltään Sangasten ruis. (Sangaste on paikkakunta Virossa.) Sangasten rukiin jalosti elämäntyönään suomalais-virolainen kreivi Friedrich von Berg. Vuonna 1875 hän onnistui saamaan koepelloltaan suuren sadon, ja tätä vuotta hän piti uuden lajikkeen eli Sangasten rukiin kehittämisen alkuna. Suuritähkäinen ruis levisi nopeasti lähiseudulla ja tuli tunnetuksi Sangasten nimellä. Berg jatkoi lajikkeen kehitystyötä saaden aikaiseksi hyvin talvehtivan, taudeista puhtaan, satoisan ja laadukkaan lajikkeen. Sangasten siementä myytiin tsaarin aikana Venäjän kuvernementteihin sekä Suomeen ja Ruotsiin. Tässä vaiheessa lajike lienee saapunut Salmiinkin. Kotieläimiä ja karjaa laskettiin Salmissa olleen vuonna 1920 seuraavasti: hevosia Suomenmaa, s\nkunnan asiakirjat I Cb:3. MMA. 20\nEtusivu > karjalaiset\nAunuksen Musiikkifestivaalien illaccut - Vaasan Karjalaseura r\nsuojeluskunnan Mieskuoro perustettiin puolestaan vuoden 1935 lopulla. Puuhamiehenä oli Vilho Nissinen, joka valittiin kuoron johtokunnan puheenjohtajaksi. Itse kuoron johtajaksi tuli Urho Elfvengren Sal\nFree and open company data on Finland company Oy Karjalaiset Ab (company number 2880823-9), Tahintie 21, PIEKSÄMÄKI, 76100\n41 KUVA: NASTJA RANTSI. KUVA TEOKSESTA RAKAS ENTINEN KARJALA (WSOY 1955). Lisäksi uskonto ja uskomukset elivät Nastja Rantsin elämässä ja mielessä mm. siten, että hän kertoi kokeneensa keskenmenon aikanaan sen vuoksi, että oli alkamassa veljessota (ns. Aunuksen retki ). Kun velli vellen ker roih toruamah ja toatto poigaa vastah kyseessä alkoivat olla maailmanlopun ajat. Erityisesti juuri Nastja Rantsin kohdalla tähän ajatteluun liittyi se, että hänen oma sukunsa asui Aunuksessa, Kanabrojärven Venäjälle kuuluneella puolella, mikä teki sangen konkreettisestikin mahdolliseksi sen, että veli olisi joutunut veljeään ja poika isäänsä vastaan sotimaan. Siten Rantsi kertoi vuonna 1934, jolloin tunnettu kansatieteilijä Martti Haavio löysi hänet, että lapsi mureni hänen sisällään, kun hänen mieleensä juohtuivat Luojan sanat Ks. Järvinen, Irma-Riitta, Karjalan pyhät kertomukset. Tutkimus livvinkielisen alueen legendaperinteestä ja kansanuskon muutoksista. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimituksia 962. Helsinki 2004, s\n, mutta vain jos karjalaiset itse liittyisivät taisteluihin\nKarjalaiset ovat Karjalan maakuntien itämerensuomalaisia asukkaita, jotka ovat viimeistään keskiajalta lähtien muodostaneet kaksi erillistä ryhmää\nKarjalaiset tutukši. Tat't'ana Torvinen. Äijänkö karjalaisie eläy Karjalašša, missä opaššetah karjalan kieltä, milloin karjalaiset oli rissitty, mitein paissetah kalittoja - näitä ta muita mielenkiintosie tietoja..\nPietarilaista yl�luokkaa saapui Kannakselle ja Viipuriin sek� virkailijoiksi, ett� lomanviett�jiksi. Terijoelle muodostui arkkitehtoonisesti yhten�inen puusta rakennettujen pitsihuviloiden yhdyskunta. Viipuri omaksui Pietarin v�lityksell� tuoreimmat Euroopan virtaukset ja v�litti niit� muuhun Suomeen. Karjalan sijainti autonomisessa Suomessa oli keskeinen. Viipuri oli Suomen kansainv�lisin kaupunki.\nMosaiikki Karjalaiset ja Karjala molemmin puolin raja\n26 KARTTA: SUOMEN ITÄRAJAT STOLBOVASSA VUONNA 1617 SOLMITUN RAUHAN RAJA OLI SUOMEN ITÄRAJANA RAJA-KARJALASSA UUDELLEEN VUODET KARTTA: KARJALAN LIITTO. Vuodet Valtio Venäjä/Neuvostoliitto Venäjä/Suomen suurruhtinaskunta Ruotsi Suomi AIKAJANA: YLLÄ OLEVA AIKAJANA OSOITTAA SEN, MILLE VALTAKUNNALLE SALMI MILLOINKIN KUULUI. vuodesta 1323 vuoteen 1478 Novgorodiin (Vatjan viidennekseen) vuodesta 1478 vuoteen 1617 Moskovan Venäjään vuodesta 1617 vuoteen 1721 Ruotsiin vuodesta 1721 vuoteen 1917 Venäjään (vuodet osana autonomista Suomen suuriruhtinaskuntaa) 21\nToisin sanoin, karjalaiset ovat tasavallan вЂќtittelikansaвЂќ. Karjalan tasavallassa karjalaisten kielellä ei ole ainoaa keskusta, josta kielierot haarautuisivat tasaisesti eri suuntiin\nVenäjä: Aunuksen Karjala Suomen Sotahistoriallinen Seura r\n1 Taipalsaari Sarviniemen ranta-asemakaavan muutosalueen muinaisjäännösinventointi 2009 Timo Jussila Kustantaja: Saimaa Spirit Oy 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Inventointi... 3 Kartat... 4 Kuvat... 5 Kansikuva: Mosaiikki ry | Ota yhteyttä | Palautteet | Tilaa Mosaiikki-lehti | Rahoittajat | Mainokset | Sivukartta Vietyään loppuun Suvilahti- ja Tsalkki-operaationsa 11.Divisioona suuntasi huomionsa itään, ja divisioonan ensimmäisenä tavoitteena oli murtaa vihollisen puolustus 10 kilometriä leveällä Säämäjärvi-Sotjärvi -kannaksella. Siellä maasto sisälsi lukuisia pieniä lampia ja järviä sekä harjuja. Tätä kannasta puna-armeija oli kenttävarustellut kuumeisesti elokuun 1941... Aunuksen ja Vienan Karjalais-alueen karttaa Tietosanakirjan I osassa. Siihen kuuluvat seuraavat puhtaasti karjalaiset kunnat: Vuokki-niemi (Voknavolotskaja), Pistojärvi (Tihtozer-skaja), Oulanka..\n1 LAPPEENRANTA Ruoholampi 3 (Muntero) asemakaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2006 Timo Jussila Kustantaja: Lappeenrannan kaupunki 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Inventointi... 3 Maastokartta, tutkimusalue, 1 Rautavaara Lapinjärvi ranta-asemakaava-alueiden muinaisjäännösinventointi 2013 Timo Jussila Timo Sepänmaa Tilaaja: UPM-Kymmene Oyj 2 Sisältö: Kansikuva: Perustiedot... 2 Inventointi... 2 Yleiskartta...\nVideo: Karjalan histori\nViimeiset karjalaiset. Dokumentární. Finsko, 1998, 54 min Suomen kulttuurivähemmistöt Toimittajat: Marja Hiltunen SUB Göttingen 211 698 288 2000 A 30295 Suomen Unesco-toimikunnan julkaisuja No 72 Helsinki 1997 Esipuhe 7 1. Suomi kulttuurialueena 11 1.1. Uralilainen\nSolistiyhtye Suomi. Aunuksen Anja. B Minor. Key. The following tracks will sound good when mixed with Solistiyhtye Suomi - Aunuksen Anja, because they have similar tempos, adjacent Camelot..\nKuujärven eläjistä 60% karjalaiset. от редакции. 11.04.2017. Kuujärven kyläkunta on pienin ta etähisin Aunuksen piirissä. 60% Kuujärven eläjistä ollah karjalaiset\nAunuksen N. G. Prilukin livvinkarjalaisten kansallismuseo - Aunu\n147 KUVA: VENÄLÄISTÄMISKOULUN TODISTUS SALMISTA VUODELTA ( ENSIMMÄISINÄ OPPIAINEINA OVAT USKONTO JA VENÄJÄN KIELI. TODISTUKSEN OIKEASSA YLÄKULMASSA ON KUVATTUNA NUORIA VAPAAEHTOISIA SANKAREITA, JOTKA OLI PALKITTU OSALLISTUMISESTA KÄYNNISSÄ OLLEISIIN ENSIMMÄISEN MAAILMANSODAN TAISTELUIHIN. Sergei Okulov seurasi tarkasti tilanteen kehittymistä Salmissa. Hän vastusti liian jyrkkiä kannanottoja, joita mm. salmilainen opettaja Valter Päivinen 26 esitti suomalaisuuden hyväksi ja joita hän tarjosi Aamun Koitto -lehteen. Okulovin mukaan viisasta oli yrittää herättää salmilaisissa itsessään halu saada suomenkielisiä jumalanpalveluksia. Hän kehotti toimimaan suomenkielisen hartauden hyväksi mutta positiivisin keinoin. Kansalle tuli osoittaa, ettei se kadottanut uskoaan vaikka hartaudet olisikin pidetty suomeksi eikä venäjäksi. Tällä tavoin voitiin laskea vähitellen perustus kansalliselle ortodoksisuudelle. 27 KUVA: SERGEI OKULOV. 26 Valter Päivinen toimi Orusjärven suomenkielisen koulun hommaajana 1900-luvun alussa. Hän oli myöskin sen ensimmäinen ja pitkäaikainen opettaja. Ks. Aamun Koitto 3/1925, s Merikoski, K., Sergei Okulov. Palanen Raja-Karjalan sivistyshistoriaa. Helsinki 1944, s\nkä mahdollisti se, että tätä tarkoitusta varten oli 3\nKarjalaiset leivonnaiset 6.2.2018. Etusivu. / Karjalaiset leivonnaiset 6.2.2018\nen maantielle saattoi alkaa. Jatkosodan viivytysvaiheessa...\nVideo: Aunuksen Karjala - Wiktionar\nSaksalaisten aloitettua hy�kk�yksens� Neuvostoliittoon 22. kes�kuuta 1941 Suomen oli ��rett�m�n vaikea pysy� puolueettomana, koska maassa oli saksalaisia joukkoja Lapissa ja neuvostojoukkoja Hangon vuokra-alueella Etel�-Suomessa Neuvostoliiton ilmavoimien pommituksen vuoksi Suomen p��ministeri totesi 25. kes�kuuta eduskunnassa Suomen olevan sodassa.87 omaksi seurakunnaksi. Vuonna 1906 rakennettiin kolmas kirkko Manssilaan, jonne perustettiin niin ikään itsenäinen seurakunta. KUVA: SISÄKUVA MANSSILAN KIRKOSTA. Myös vuonna 1910 Orusjärvelle rakennetun kirkon ympärille kehittyi aluksi oma seurakuntansa. Näin Salmissa oli jonkin aikaa jopa neljä kreikkalaiskatolista seurakuntaa. Manssilan ja Orusjärven seurakunnat sulautuivat kuitenkin pian Nikolainkirkon seurakuntaan, joten itsenäisyyden aikana Salmissa oli kaksi ortodoksista seurakuntaa: Salmin ja Mantsinsaaren. 15 Vuonna 1800 tehdyn päätöksen mukaan seurakunnassa oli kaksi pappia. Tilanne ei muuttunut, kun Salmi yhdessä muun ns. vanhan Suomen kanssa yhdistettiin autonomiseen Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna Salmin kreikkalaiskatolisen seurakunnan ensimmäisen papin virassa toimivat 1800-luvulla ja 1900-luvulla (vuoteen 1917 eli Venäjän vallan loppuun) seuraavat henkilöt: Filip Konstantinov Johannes Emeljanov Nikolai Saostrovskij Vasilij Drematskij Gavril Sotikov Ks. Hämynen, Tapio, Suomalaistajat, venäläistäjät ja rajakarjalaiset: kirkko- ja koulukysymys Raja-Karjalassa Ortodoksisen teologian laitoksen julkaisuja N:o 17. Joensuu 1995, s Kinalahti (karjalaksi Kinelahti ja Kinälahti) on paikallinen keskuskylä Vieljärvi - Vitele -tien varrella. Sen valtasi raskaan patterin suorittaman yhden tunnin tulivalmistelun jälkeen JR 44:n II Pataljoona (5.D) Jatkosodan hyökkäysvaiheessa 22.7.1941. Joukkojemme vetäytymis- ja viivytysvaiheessa, Varloin tienristeyskylästä irtautumisemme jälkeen, vihollisen...127 KARTTA: VALTION MAIDEN SIJAINTI SALMIN KUNNASSA. KARTTA JULKAISTU AIEMMIN ANNI VILJANNON TEOKSESSA SALMI. Teollisuus saapuu Salmiin Salmiin oli ensimmäiset sahat perustettu jo 1700-luvun loppupuolella. Impilahden Pitkänrannan lisäksi juuri Salmin varhainen sahateollisuus, joka keskittyi Tulema- ja Uuksujokien varteen, edusti 1800-luvulla koko Raja-Karjalan teollistuneinta aluetta. Nämä sahat työllistivät kuitenkin varsin vaihtelevasti väkeä. 33 Vielä myöhemminkin, aina 1930-luvulle asti, metsäteollisuus oli hallitseva teollisuudenhaara Salmin pitäjässä. Ensimmäinen saha oli perustettu jo vuonna 1763, kun Katariina II hallitsi Venäjää luvun alkuun mennessä pitäjässä oli jo 5 sahaa, joissa oli yhteensä 16 raamia eli 33 Hämynen 1993, s\nNovgorod pani asialle karjalaiset ja Ruotsi kveenit - suomalaiskauppiaat. Aunuksen ohitimme pysähtymättä. Lotinanpellossa pidimme taukoa, oli tulossa ilta\nVideo: Karjalaiset opettelevat omaa kieltään SVT Nyhete\nkarjalainen - Sivistyssanakirja - Suomi Sanakirj\nen näyttää olleen eräänlainen muoti-ilmiö viime vuosikymmeninä ns. kansallisten tieteiden parissa. Siten on väitetty mm. että tyypillinen runonlaulaja-asetelma (kaksi ukkoa vastatusten penkillä hajareisin istumassa) olisi myyttinen ja keinotekoinen asetelma, samoin on haluttu kyseenalaistaa mm. suurperheiden todellinen syntyhistoria, tarkoitus ja asema Karjalassa. Samaa myyttien purkamisen linjaa on harrastettu muunkin Suomen historian suhteen. Siten monet ns. linnavuoret, joita aikanaan löydettiin eri puolilta Suomea (ja varsinkin niiden tosiasiallinen tarkoitus) on viime aikoina haluttu kyseenalaistaa. Ks. Suomen historian kartasto. Toim. Pertti Haapala & Raisa Maria Toivo. Helsinki 2007, s\nSiirtov�en sijoitussuunnitelma koski varsinaisesti vain maatalousv�est�� eli asuntoviljelystilaan oikeutettuja maanviljelij�it�. Heit� oli siirtov�est� 35 prosenttia. Kaikkiaan Karjalan ty�ik�isest� v�est�st� sai elantonsa maa- ja mets�taloudesta 56 prosenttia, sill� maatalous ei ollut siihen aikaan juuri lainkaan koneistunut.\ntaan kuuluvat ekologis-kasvatukselliset reitit matkailijoille, ekologiset lasten leirit, vesireitit, jokikuljetukset ja muuta vastaavaa. Puistojen alueilla on säilynyt myös paljon hengellis-uskonnollisen maiseman kohteita — vanhoja tsasounia, palvonta- ja matkamiehenristejä ja kultteihin kuuluvia kiviä sekä puukirkkoja, jotka myös kuuluvat matkailureitteihin.\nVen�j�ll� puhkesi 1600-luvun alussa vallanperimysriita. Ruotsi k�ytti tilaisuutta hyv�kseen ja sai vuonna 1617 Stolbovan rauhassa hallintaansa l�hes koko Karjalan eli Kannaksen, Inkerinmaan, Laatokan Karjalan ja Pohjois-Karjalan.117 Loitsun sisältö on vapaasti käännettynä seuraava: Oi Herra Kristus anna tälle henkilölle riittävästi järkeä minun sanoin sanottua, minun käsien kosketettua Mistä paha tulit, sinne paha mene isännilles iltaseksi, emännillesi lounaaksi läpi aukeiden ahojen, laajojen peltojen. Siellä sinulla on päätöntä kalaa, luutonta lihaa. Anna näiden sanojen sanottua, tämän saunan kylvettyä tälle henkilölle riittävästi järkeä. Kotkalla on kovat kourat, minun kourat vielä kovemmat. Oi Herra Jeesus Kristus Ks. Rouhola, Anja, Uskon voimaa, s\nArkeoen inventointi Muonion Mielmukkavaaran tuulipuiston ja voimajohtohankkeen alueella Vesa Laulumaa 2009 Sisällys Johdanto 2 Inventointialue 2 Työnkulku ja tulokset 3 Liitteet Kartta 1. Esitys tuulipuiston Jatkosodan hyökkäysvaiheessa JR 9 ja PPK - molemmat 7.Divisioonan joukkoja - etenivät lännestä erämaan läpi ja valtasivat Kaskanan kylän 14.9.1941. Kylää oli sitkeästi puolustanut konetuliaseilla varustettu viholliskomppania. Kylän valtaus tarkoitti sitä, että Kaskanaan Pyhäjärven suunnasta, luoteesta suunnanneen suuren viholliskolonnan ainoa vetäytymistie meni poikki. Tämä...191 KUVA: JÄÄKÄRIT GUNNAR VON HERTZEN JA RAGNAR NORDSTRÖM. Jääkärit Gunnar von Hertzen ja Ragnar Nordström olivat keskeisesti mukana Aunuksen retken järjestelyissä ja myös itse retkellä. Loviisalaissyntyistä Nordströmiä tuli sittemmin yhdistämään Salmiin se, että hänen puolisokseen tuli Nina Seise, Jaakko Seisen tytär. Pariskunta omisti maatilan Salmin Karkussa. Aunukseen lähteneet vapaaehtoiset koottiin Sortavalaan vuoden 1919 huhtikuussa. Aluksi heidät jaettiin kolmeen ryhmään, joita tulivat johtamaan von Hertzen, Talvela ja Maskula. Etenemistä varten nämä ryhmät järjestäytyivät seuraavasti: I ja II pataljoona Salmiin - tehtävänä edetä rantatietä Syvärille. III pataljoona Orusjärvelle tehtävänä edetä Vieljärven kautta Prääsään. IV pataljoona Suojärvelle tehtävänä edetä Säämäjärven kautta Prääsään ja edelleen Petroskoihin. Koko operaation tavoitteena oli Syvärin ja Petroskoin saavuttaminen sekä Muurmannin radan katkaiseminen kahdestakin kohtaa. Operaatio kuitenkin epäonnistui, ja tammikuussa 1920 käytiin 13235 alkamista järjestyksenpidosta vastasivat nimismiehen alaisina toimineet siltavoudit. Poliisin nimi Toimipaikka Ylikonstaapelit A. Baranovskij, S. Hippi ja A. Toivola sekä Tulema konstaapelit J. Repetti, N. Turppa sekä H. Salmela Konstaapelit V. Ivakko, H. Kettu sekä Uuksu?. Leskinen Konstaapeli V. Kräkin Orusjärvi Konstaapelit N. Salminen ja?. Jetsu Manssila Konstaapeli H. Supinen Miinala Konstaapeli E. Tarvainen Lunkulansaari Konstaapelit J. Ahokas ja Antti Peiponen Mantsinsaari 20 1 KUOPIO Viitaniemen ranta-asemakaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2018 Hannu Poutiainen Timo Sepänmaa Tilaaja: FCG Suunnittelu ja tekniikka Oy 2 Sisältö Perustiedot... 2 Kartat... 3 Inventointi...\nNimistönsuunnittelun periaatteet Kirkkonummella PAIKANIMET OVAT OSA HISTORIAA Ennen maatalousvaltainen kuntamme on muuttunut muutamassa vuosikymmenessä enemmän kuin sitä ennen vuosisadassa. MIHIN KAAVANIMIÄ 1 Sisällys: Sisällysluettelo 1 Arkistotiedot 2 1. Johdanto 3 Kartta inventoitavasta alueesta 4 2. Kaava-alueen topografia ja tutkimukset 5 Kartta alueelle tehdyistä koekuopista 6 Valokuvat 7 Negatiiviluettelo Murresanakirja: omua tsomua, Aunuksen karjalainen ostettavissa hintaan 12 € paikkakunnalla KOUVOLA. Osta heti tästä Valloittajat jakoivat my�s Karjalan maita aatelisille korvaukseksi sodassa suoritetuista urot�ist�. Lis�ksi ankaran verotuksen takia ortodoksikarjalaisten olot k�viv�t niin tukalaksi, ett� yli puolet K�kisalmen l��nin v�est�st� pakeni 1600-luvulla sotia pakoon autioituneisiin kyliin sis�-Ven�j�lle, erityisesti Tveriin Volgan yl�juoksulle Moskovan l�nsipuolelle. Suuri osa heid�n j�lkel�isi��n el�� siell� yh� ja osa heist� on s�ilytt�nyt kulttuurinsa ja kielens� n�ihin p�iviin saakka. Paenneiden karjalaisten tilalle muutti Laatokan Karjalaan ja Pohjois-Karjalaan l�nsikarjalaisia, savolaisia ja pohjalaisia.196 KUVA: SALMIN SUOJELUSKUNTATALO RAJAN LINNA SIJAITSI KESKEISELLÄ PAIKALLA SALMIN KIRKONKYLÄSSÄ. TALON MALLINA OLI TIETTÄVÄSTI ORIMATTILAN SUOJELUSKUNTATALO JYMYLINNA, JOKA VALMISTUI HIEMAN AIKAISEMMIN (1928) JA JONKA PIIRSI ARKKITEHTI LARS SONCK. Salmin suojeluskunnalla oli myös oma kannatusyhdistys. Sen tuloista ilmoitettiin esimerkiksi vuonna 1928 puolet käytettävän suojeluskuntatalon rakennusrahaston hyväksi. 45 Kannatusyhdistys sai varansa ennen muuta kannatusjäsenmaksuista sekä juhlista ja iltamista, joita se järjesti yhdessä suojeluskunnan kanssa. 45 Ks. Laatokka\n82 KARTTA: VENÄJÄNKARJALAISTEN ASUMA-ALUEET. ETELÄSSÄ NÄKYVÄT ERILLISINÄ SAAREKKEINA NE ALUEET, JONNE KARJALAISIA SIIRTYI AIKANAAN PAKOON PERINTEISILTÄ ASUINSEUDUILTAAN. KARTTA E. I. KLEMENTJEVIN TEOKSESTA KARELI KARJALAŽET (PETROZAVODSK 1991). Väestön siirtyminen Venäjälle huolestutti Ruotsi-Suomen hallitusta, sillä suuri osa Karjalaa jäi miltei autioksi. Toisaalta tilanteeseen voitiin olla tyytyväisiäkin: autiotilat voitiin nyt asuttaa luterilaisella väestöllä ja siten saada luotettavampaa kansanainesta rajan läheisyyteen. Tästä syystä 3 1 Hämeenkyrö Kyröskosken pohjoisen teollisuusalueen asemakaava alueen muinaisjäännösinventointi 2007 Timo Jussila ja Hannu Poutiainen Kustantaja: Pöyry Oyj 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Paikannuskartta... Aunuksen kuvernementti, Aunuksen Karjala, Muinais-Karjala, Karjalainen kansallinen piirikunta, Tsasouna, Viipurinlahti, Kauko-Karjala, Hannu Brelo, Vuokkiniemen kansalliskokous.. Wienan ja Aunuksen meljet. Karjalaiset weljet. Venäjältä emme tähän saakka ole mitään hymää. saaneet eikä meillä sieltä ole mitään hymää odotettamana\nLYHYESTI Karjalaiset kulttuuriliikkeet tekevät oppikirjoja ja aapisi\n97 KUVAT: HARRASTA KIRKKOVÄKEÄ. KUVAT TEOKSESTA KARJALA MUISTOJEN MAA (WSOY 1940). KUVAAJA: EINO MÄKINEN. 18\nen ei vain ylhäältä käsin, vaan myös alueellisten aloitteiden pohjalta. Yksi mielenkiintoisimmista ajankohtaisista projekteista on Vielijärven kylässä oleva Karjalan kielen talo. Paikalliset asukkaat osallistuivat entisen lastentarhan rakennuksen muuttamiseen viihtyisäksi äidinkielen oppimis- ja säilyttämisympäristöksi. Hanke ei yhdistänyt vain paikallisia, vaan kaikkia Karjalan asukkaita ja se tunnetaan laajalti Olga Gokkojevan ansiosta — karjalaisen, jonka juuret ovat naapuri-Kinnermäessä.\n53 KUVA: MIINALAN KYLÄÄ. KUVA TEOKSESTA LAATOKAN MAININGIT (OTAVA 1942). Nämä talot olivat asukkaiden vaivoja säästäviä, sillä eläimet asuivat perinteisesti saman katon alla, ts. näiden kaksikerroksisten talojen alemmassa kerroksessa. Myös rehu- ym. varastot olivat saman katon alla, mikä helpotti varsinkin talvisin eläinten ruokintaa ja muuta talouden pitoa. Mutta myös se, että taloissa asui usein paljon väkeä saman katon, alla oli tavallaan kaikille edullista: työt oli helpompi jakaa ja hoitaa, kun väkeä oli omassa taloudessa tarpeeksi. KUVA: KARJALAISMALLINEN ANDREI KUMISEN TALO SALMIN ALA-UUKSUSTA. KUVA: 3\nSiirtov�en sijoitusalueen pohjoisrajana pidettiin Haapam�ki – Kajaani-linjaa. Vapaaehtoisesti karjalaisia siirtyi toki pohjoisemmaksikin. Kannaksen viljelij�t pyrittiin sijoittamaan my�s yht� et��lle Helsingist� kuin heid�n tilansa olivat sijainneet Viipurista. Vastaavalla tavalla Laatokan Karjalan viljelij�iden sijoittamisessa pyrittiin samalle et�isyydelle Jyv�skyl�st� kuin heid�n tilansa olivat olleet Sortavalasta.\nPerinteiset karjalaiset häät | Patvaška is an important figure in Karelian weddings; he is the marriage spokesman and master of ceremonies and is skilled in magic. He makes the proposal of marriage on.. Suomessa on Etel�-Karjalan ja Pohjois-Karjalan maakunnat. Ven�j�ll� Karjalan tasavallassa sijaitsevat Vienan Karjala ja Aunuksen Karjala sek� Moskovan l�hell� Tverin Karjala. Ven�j�n nykyisten rajojen sis�ll� on my�s se osa entist� Suomen Karjalaa eli luovutettu Karjala, jonka Suomi joutui toisessa maailman-sodassa luovuttamaan Neuvostoliitolle.\nRuotsalaiset tekiv�t ristiretki� aluksi Varsinais-Suomeen ja H�meeseen sek� lopulta vuonna 1293 Torkkeli Knuutin-pojan johdolla Karjalaankin, jonne t�m� perusti Viipurin linnan valtansa merkiksi. Karjalan heimo alkoi historiallisessa mieless� muodostua 700-luvulla jKr., kun L�nsi-Suomesta alkoi muuttaa uudisasukkaita Karjalankannakselle ja Laatokan luoteisrannikolle it�kanta- suomalaisen alkuper�isv�est�n keskuuteen ja v�est�t sitten sulautuivat toisiinsa. Yli 8000 kirja-arvostelun arkisto, lähes 20 vuotta lukemisen arvoisia kirjoja. Kirjavinkit vinkkaa ja suosittelee hyvää luettavaa Viikingeilt� ja slaaveilta samoin kuin Karjalassa asuneelta kantav�est�lt� karjalaiset omaksuivat uusia vaikutteita. Suomi oli Euroopan viimeisi� pakanallisia kiiloja roomalaiskatolisen ja kreikkalaiskatolisen kirkon v�liss�. Kumpaakin kirkkokuntaa ja niin id�n kuin l�nnen hallitsijoita kiinnosti saada alueen asukkaat alamaisikseen. Ensin kreikkalaiskatolinen ja my�hemmin roomalaiskatolinen kirkko tulivat karjalaisille tutuiksi. Kalastusta ja rnets�styst� harjoittava karjalainen v�est� p��si mukaan silloiseen id�nkaupan nousukauteen ja vaurastui.\nTekijä: Malkavaara Mauri Kuvallinen ISBN: Tuoteryhmä: Karjala Kustantaja:Aunuksen ev. lut. kirkon rakennushanketoimikunta Kieli: suomi Painovuosi: 1996 Painos: 1 Sivumäärä: 47 Sidonta: Vihko.. 1 Kiuruvesi Rantakylän osayleiskaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2008 Timo Jussila Kustantaja: Kiuruveden kaupunki 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Inventointi... 3 Muinaisjäännökset... 4 KIURUVESI 60 Uudennmaan l��ni 69801 Turun ja Porin l��ni 67922 H�meen l��ni 73812 Kymen l��ni 42264 Mikkelin l��ni 25051 Kuopion l��ni 50484 Vaasan l��ni 35142 Oulun l��ni 13279 Lapin l��ni 8003 Kahdessa vuosikymmeness� v�heni siirtolaisten m��r� sitten kuoleman ja maastamuuton seurauksena 28 prosentilla eli 121 000 henkil�ll�. Vuonna 1960 j�ljell� oli 310000 henke�. Runsasta 20 vuotta my�hemmin eli 1980- luvulla siirtov�ke� oli noin 165000 henkil��.\n107 kalmoinpäivänä siunattaviksi. Kuten Huhtinen myöhemmässä haastattelussaan toteaa, näin ei tehty selvää eroa kristillisyyden ja pakanuuden välille. Hän kertoo huomauttaneensa tästä eräälle ortodoksipapille, joka oli vastannut: A ei siinä mitään pahaa, työ luterilaiset ette muista 10 ollenkaan Tarkoittaa, että luterilaiset eivät muistelleet vainajiaan kuten ortodoksit. 11 Kirkollisen kansanperinteen arkisto. Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kansanrunousarkisto. 4 1 Parkano Vt. 3 parannusalue välillä Alaskylä vt. 23 liittymä muinaisjäännösinventointi 2011 Timo Jussila Kustantaja: Destia Oy 2 Sisältö: Kansikuva: Perustiedot... 2 Yleiskartta... 3 Inventointi... 3 Karjalaiset kesäjuhlat käynnistyivät jo perjantaiaamuna Hämeenlinnan torilla. Karjalaista laulutaitoa puolestaan esiteltiin perjantai-iltana, kun kesäjuhlat jatkuivat torilla yhteislaulutapahtuman merkeissä 194 perustamiseen pyydettiin myös paikallisen naisyhdistyksen apua. Naisyhdistykset toimivat eri puolilla Suomea valkoisten tuki- ja apuyhdistyksinä, samaan tapaan kuin lotat myöhemmin. Hautaa varten ostettiin erikseen maapala, ja haudan suunnitteluun ryhdyttiin heti. 39 Suojeluskunta tuli Salmissa varsin suosituksi, ja koko pitäjä oli jo toukokuun lopulla 1918 jaettu 12 suojeluspiiriin, joihin kuhunkin esikuntapäällikkö E. Orkamo nimitti piiriasiamiehet. Piirien keskukset olivat eri puolilla pitäjää toisin sanoen sen tärkeimmissä asutuskeskuksissa eli Uuksussa, Kirkkojoella, Tulemassa, Miinalassa, Karkussa, Räimälässä, Manssilassa, Orusjärvellä, Käsnäselässä, Lunkulassa, Peltoisissa ja Työmpäisissä Salmin suojeluskunta. SArk 915/4. Kansallisarkisto. 40 Salmin suojeluskunta. SArk 896/1. Kansallisarkisto. 16 1 Siuntio Klobben -saaren muinaisjäännösinventointi 2010 Timo Jussila Kustantaja: Nokia Asset Management Oy 2 Sisältö: Kansikuva: Perustiedot... 2 Inventointi... 2 Yleiskartta... 5 Muinaisjäännös... 6\nAunuksen Karjalaa Paatenessa смотреть онлайн без регистраци�\nPohjoismaat Tanska Kokonaispinta-ala: 43 376 km² Rantaviiva: 7 313 km Korkein kohta: Yding Skovhøj 173 m Isoin sisävesistö: Arresø 41 km² Pisin joki: Gudenå 158 km Asukasluku: 5 400 000 (2006) Pääkaupunki: Valitse koko historia tai aihe kerrallaan Koko historia Miss� on luovutettu Karjala Autonomian aika Kalevala, Karjalan lahja maailmalle Sortokaudesta itsen�isyyteen Vuosituhantinen asutus Talvisota Karjalan heimon synty Ensimm�inen evakkotie Id�n ja l�nnen rajoilla Jatkosota Karjala kahtia Luovutetun Karjalan alue Raja siirtyy idemm�s Siirtov�en sijoittuminen Ortodoksikarjalaisia pakeni Tveriin Siirtokarjalaiset maakunnittain vuonna 1994 Vanha Suomi Luovutetun Karjalan kartta Kartta karjalaisten sijoittumisesta Paluu p��valikkoon Luovutetun Karjalan historia\n146 Laatokka-lehti sekä yleensä (luterilaiset) karelianistit, toisella puolella taas tsaarin Venäjän valtiollinen ja uskonnollinen valta, joka tähtäsi Venäjän reuna-alueiden liittämiseen entistä tiukemmin Venäjään ja venäläisen kulttuurin yhteyteen. Keskustelussa ja samalla taistelussa asian ympärillä oli erityyppisiä ja tasoisia lähtökohtia ja näkökulmia. Tätä taistelua käytiin usein rajakarjalaisten itsensä ohi, ja hallitsevia elementtejä siinä olivat kieli, uskonto ja kulttuurinen identiteetti. 9 AFANASJEV-SUKUKOKOONTUMINEN 6.7.2013 Rovaniemi, Korundi Ohjelma 8-10 Ilmoittautuminen ja nimikorttien jako Korundin aulassa 10-12 Sukukoontumisen avaus, Paavo Ahava III Vienan Karjala ja Afanasjev-sukunimi, Luoteesta edennyt JR 50:n I Pataljoona kohtasi 26.8.1941 Korzassa vihollisen varustetuissa asemissaan, joita alettiin välittömästi pehmittää tykistötulella. Tämän jälkeen pataljoona hyökkäsi ja valtasi kylän vielä saman päivän iltana. Tämä karjalaiskylä oli menettänyt tuntuvasti asukkaitaan Stalinin-Kuusisen vainoissa 1930-luvun lopulla. 16.Kenttähevossairaala...Aunuksen peltolakeus ja tasanko ovat olleet aikaisemmin Laatokan matala lahti, joka jääkauden jälkeisen maankohoamisen ja Laatokan vedenpinnan laskun myötä on kuivattu pelloiksi. Lakeuden pinta-ala on noin 24 km x 13 km. Talot lakeudella nuokkuvat hiljaa virtaavien jokien rannoilla muodostaen nauhamaisia, useamman kilometrin mittaisia pitkittäisiä talosarjoja. Talojen päädyt ovat joko...\nKarjalainen oli luonteeltaan herkkämielinen; hän tuli herkästi surulliseksi ja helposti iloiseksi. Niitä vietettiin paitsi Raja-Karjalassa myös ja varsinkin rajantakaisessa Vienan ja Aunuksen Karjalassa Kaukaiset karjalaiset - Tverinkarjalaiset (1985) Olin tänään 23.1.2016 Tampereella vanhan kirjastotalon musiikkisalissa Uudet Karjalaiset laulut osa 2:n julkistamistilaisuudessa, koska minunkin lauluni Karjala Suomen taas on on mukana laulukirjassa 94 KUVA: HAUDUGROBU KÄSNÄSELÄN HAUTAUSMAALLA. KUVA TEOKSESTA MEIJÄN SALMI KUVINA. Salmin pääseurakunnan alueella oli 1940-luvulle asti käytössä ainakin seuraavat kreikkalaiskatoliset hautausmaat. Hautausmaat on seuraavassa lueteltu ikäjärjestyksessä (suluissa vuosi, jolloin paikan käyttö hautausmaana oli vahvistettu): Tuleman kirkon hautausmaa (1892) Käsnäselän hautausmaa (1893) Orusjärven hautausmaa (1895) Ala-Uuksun hautausmaa (1895) Ylä-Uuksun hautausmaa (1895) Palojärven hautausmaa (1895) Lunkulan hautausmaa (1895) Miinalan hautausmaa (1895) Koveron hautausmaa (1902) 23 Lisäksi Manssilassa, joka oli väliin omana seurakuntanaan kuten Orusjärvikin, oli oma hautausmaa. 23 Ks. Merras, sJatkosodan Pyhäjärven ja Kaskanan taistelujen jälkeen 7.Divisioona sai käskyn hyökätä suoraan itään syyskuussa 1941. Tuo länsi-itäsuuntainen eteneminen ei kuitenkaan kävisi helposti, se ymmärrettiin. Välimatkaa lähtöpisteestä Kaskanan kylästä tavoitepisteeseen Muurmannin radanvarren Tarsepoliin oli 37 kilometriä. Kyliä yhdisti vain kinttupolku, ja maasto oli sen verran...\nWikiZero - Karjalaiset\nUlrika Rosendahl, Loviisan kaupungin museo 27.5.2019 Määrlahden historiallinen käyttö Loviisan Määrlahden kaupunginosa, eli Loviisan lahden itäpuoli, näyttäytyy historiallisessa kartta-aineistossa asumattomana Aunuksen ja Vienan Karjala eivät ole olleet koskaan osa Suomea 1. Karjalaisilla omistusoikeus isiensä tiloihin. a) karjalaiset saivat suomalaisilta tiloja asuttavakseen maanluovutuksen yhteydessä Все публикации прогнозы Karjalaiset - Прогнозы и ставки на спорт..\nJR 50 eteni riuskasti Kurmoilasta Jessoilan kylään (Essoilaan) ja valtasi sen 25.8.1941 illalla. Yhden päivän etenemisen aikana reitillä vallattiin myös kylät Kiiskoila, Angellahti ja Uhmoila. Vallattu kylä on nykyisin Vanha Jessoila. Sodan jälkeen Jessoilan uusi keskuskylä on muotoutunut pari kilometriä idemmäksi. ENa 2017. 1 Kirkkonummi Överkurk Kurkgårdin ranta-asemakaavan muutosalueen muinaisjäännösinventointi 2011 Timo Jussila Kustantaja: Seppo Lamppu tmi 2 Sisältö: Kansikuva: Perustiedot... 2 Yleiskartta... 3 Inventointi... Jo ennen J.L. Runebergi� ja J. V Snellmania teki Jaakko Juteini tunnetuksi Karjalaa ja karjalaista kulttuuria. H�n kirjoitti V�in�m�isest� ja Ilmarisesta ja tutustutti harvojen lehtien lukijat karjalaisiin kansanrunoihin. Juteini avusti my�s ensimm�ist� karjalaista sanomalehte� "Sanansaattajaa Viipurista". Prääsän-Pyhäjärven taistelujen jälkeen 11.Divisioona ryhtyi etenemään suoraan kohti Petroskoita syyskuun 1941 loppupuoliskolla, sillä kaupungin valtaus oli Karjalan Armeijan seuraava päätavoite. Divisioonan tällekin hyökkäystaisteluille oli tyypillistä, että JR 29 sitoi ja puristi vihollista päämaantien suunnassa, ja samaan aikaan sekä JR 8 että JR 50 tekivät...\n4 Metsän merkitys Teollisuus saapuu Salmiin Puutavarakauppa Veljekset Hosainoff salmilaisten työllistäjänä Sahateollisuuden kehityksestä Sortovuodet ja Raja-Karjalan venäläistäminen Venäläistämistyön alku ja yleinen kehitys Taistelu kouluista Karelskija Izvestija lehti Nuorisoseurat ja martat Jumalanpalvelusten kieli Salmi salmilaisten ja muiden silmin: Suomea vai Venäjää? Salmin kunnallisen itsehallinnon alkuvaiheet Kansakoululaitoksen yleiset kehitysvaiheet Terveyden- ja sairaanhoidosta ennen itsenäisyyden aikaa Itsenäistymiskehitys ja Salmin muuttuminen valtiolliseksi rajapitäjäksi Kansalaisyhteiskunnan synty Rauhaton ja levottomuutta herättänyt vuosi 1917 Vuoden 1918 sota ja heimosodat Vapaaehtoiset maanpuolustusjärjestöt Suojeluskunta Lotta Svärd Salmin rajavartiosto Salmi Suomen itsenäistyttyä ja seudun kulttuurinen lähentäminen muuhun Suomeen Manssilan nuorisoseura Rajakivi ry Kaksi itsenäisyyden vuosikymmentä Sähköä Salmiin Kunnanvaltuusto ja kunnallislautakunta 1920-luvun taloudelliset huolet Terveydenhoito itsenäisyyden aikana Raittius- ja siveellisyystyö sekä järjestyksenpito Salmin viranomaishallinto ja virkamiehet Koulutus ja 1930-luvulla Kansakoulu Aunuksen kaupungista, Mandrogista ja Podporozesta. Tässä lisätietoa Vepsästä (Vepsä-Seuran sivut Lisäksi Karjalan suomalaiset, karjalaiset, vepsäläiset ja muut itämerensuomalaiset joutuivat.. 88 Jakov Sabolotskij Nikolai Sotikov Nikolai Vasiljev Konstantin Jakovlev Vuodesta 1917 vuoteen 1918 kirkkoherrana oli Ivan Michailov, joka oli keväällä 1917 pakotettu lähtemään Suistamolta venäläismielisyytensä vuoksi. 16 Häntä seurasi Hämeenlinnasta tullut Ivan Feodorov, joka oli syntynyt Salmin Mantsinsaarella ja tunsi siten paikkakunnan olot. Hän suomensi nimensä muotoon Johannes Railas 17 ja hän oli seurakunnan ensimmäisenä pappina ja samalla esimiehenä vuodesta 1919 eteenpäin, vielä evakossakin, aina siihen asti kun seurakunta lakkautettiin KUVA: SALMIN RIPPIKOULULAISIA VUONNA EDESSÄ ISTUVAT KANTTORI SOTIMO, ROVASTI RAILAS SEKÄ SEURAKUNNAN TOISENA PAPPINA TOIMINUT ROVASTI MIHAILOV (MYÖH. MIIKKOLA). KUVA TEOKSESTA MEIJÄN SALMI KUVINA. Tšasouna eli rukoushuone muodosti kunkin kylän henkis-hengellisen keskipisteen. Kylän asukkaat rakensivat sen omilla varoillaan ja talkootyönä. 18 Kyläkohtaisten tšasounien lisäksi oli olemassa 16 Merras, Olavi, Raja-Karjalan kansallistuva ortodoksisuus: Salmin kreikkalaiskatolinen seurakunta Kirkkohistorian laudatur-tutkielma. Helsingin yliopisto 1979, s Salmilaisten keskuudessa Railaksen lempinimeksi tuli Ivan-pappi. 18 Sauhke, s Suomen karjalaiset. Sana on vapaa jos netiketti on hallussa. Lassien mukavaan viestiin kommentteja: Olen itsekin 75.prosenttisesti karjalainen ja 25.prosenttisesti hämäläinen.Karjalan.. Tuulosjoelta 4.9.1941 Syvärin suuntaan aloitetun hyökkäyksen edistymisen nopeus yllätti puna-armeijan, sillä Osasto Laguksen 2./JP 2 oli edennyt Ienimäjoen tasalle jo 6.9. iltapäivällä, ja sen tukena olleet T-26-panssarivaunut levittäytyivät jokivarteen. Tällöin maantiesilta oli vielä ehjä, vaikkakin sitä oli yritetty polttaa. Joen etelärantaa puolusti vihollisen...\nMurresanakirja: omua tsomua, Aunuksen karjalainen - Huuto\n140 Vuonna 1905 Suomeen ilmestyi pappismunkki Kypriano, jonka nimi tuli tunnetuksi Raja-Karjalan venäläistämispyrkimysten yhteydessä. Hän oli myös keskeinen nimi Karjalan Veljeskunnan perustamisessa (1907) veljeskunnan, jonka tarkoituksena oli toimia vastapainona luterilaiselle propagandalle Suomen, Arkangelin ja Aunuksen Karjalassa. Veljeskunnan säännöissä ei tosin suoraan mainittu tavoitteeksi luterilaisuuden vastustamista eikä koulujen perustamista, mutta käytännössä veljeskunnan toiminnan miltei päätarkoitukseksi tuli uusien venäläistämiskoulujen perustaminen eri puolille Karjalaa. Näitä kouluja perustettiin Venäjän vallan loppuvuosina Salmiinkin. 9 9 Souranderin mukaan (s. 210) ensimmäinen koulu, jonka Kypriano perusti, oli venäläinen koulu Manssilassa, siis aivan rajalla. Koulu perustettiin jo vuonnaSuomi menetti Karjalan kolme kaupunkia, Viipurin, Sortavalan ja K�kisalmen sek� kaksi kauppalaa, Koiviston ja Lahdenpohjan. Lis�ksi Suomi luovutti kokonaan 39 maalaiskuntaa sek� osittain alueita 21 kunnasta. Karjalasta luovutetun alueen koko oli noin 24 700 neli�kilometri�, noin kymmenesosa koko maan pinta-alasta. Suomi joutui sijoittamaan yhteens� noin 430 000 pakolaista, sill� kotiseudultaan joutuivat siirtym��n pois my�s petsamolaiset sek� osa Sallan ja Kuusamon asukkaista, yhteens� 23000 henke�. Lis�ksi Suomi joutui vuokraamaan Neuvostoliitolle alueita Helsingin l�helt� Porkkalasta 50 vuodeksi, jolloin my�s Porkkalan asukkaat joutuivat l�htem��n evakkoon. Porkkala kuitenkin palautettiin Suomelle vuonna 1955.Ven�j�n sis�llissodan takia my�s Vienan ja Aunuksen karjalaiset pyrkiv�t itsen�istym��n tai liittym��n Suomeen. Suomalaiset vapaaehtoisjoukot tukivat aluksi n�it� pyrkimyksi�. Karjalaiset perunapiirakat eli potaattikakkarat ovat suurehkoja pyöreitä piiraita, joissa on ruiskuori ja perunasosetäyte. 1. Kuori perunat ja pane ne kiehuvaan, suolalla maustettuun veteen Uudisasutusta tuli viikinkiajalta my�s I�nnest� Karjalan suuntaan, mutta it�iset kielimuodot, kulttuuripohja sek� kauppayhteydet s�ilyiv�t Laatokan eri puolilla.\nKutveleen kanavan tiesuunnittelualueen muinaisjäännösinventointi Taipalsaaren ja Ruokolahden kunnissa syksyllä 2000 Timo Jussila Kustantaja: Kaakkois-Suomen tiepiiri 2 Kutveleen kanavan tiesuunnittelualueen Joensuu (nyk. Mihailovskoje) on Kuujärven kunnan keskuskylä, missä on noin 500 asukasta. Se on myös lyydiläisen kulttuurin keskuspaikka. Kylässä avattiin Lyydiläinen keskus vuonna 2010, ja se muun muassa säilyttää lyydiläistä perinnettä ja palvelee kylään saapuvia matkailijoita. Jatkosodan hyökkäysvaiheessa Osasto Marttisen vahvennettu 2./JP 4 eteni lännestä ja valtasi...\nSuomen, H�meen, Karjalan ja taipaleentakaisten tsuudien alueet voi jo erottaa 1000-luvulta. Inkeroisten heimo oli muotoutumassa Nevan kauppav�yl�n etel�puoleen. Laajalle er�maa- alueelle pirstoutunut karjalaisv�est� joutui kuitenkin vahvempien naapurien alistamaksi. Kaupank�ynnin my�t� etel�puolinen Novgorod kehittyi vahvaksi keskukseksi ja sen ote Karjalasta vahvistui. Karjalasta tuli yksi Novgorodin pogostahallintoalueista. Aunuksen Anja. Kaukana kasvoi neiti. Kuin kukka tummainen. Oli kauneudestaan kuulu. Tuo helmi Aunuksen. Kertosäe: Anja, Anja sua kosiskeli Vasili ja Vanja 1 Nokia Linnavuori Linnavuoren itäpuoleisen asemakaavoitettavan alueen muinaisjäännösinventointi 2011 Ville Laakso Antti Bilund Kustantaja: Nokian kaupunki 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Inventointi... 3\nKuujärven eläjistä 60% karjalaiset — ГТРК Карели�\nOsta Monenlaiset karjalaiset. Alhaiset hinnat ja nopea toimitus. Monenlaiset karjalaiset. (Nidottu). Lähetä ystävälle Jessoila oli Säämäjärven alueen keskeinen rautatiepysäkki, jonka kautta siirrettiin joukkojamme sekä hyökkäysvaiheessa 1941 että vetäytymisvaiheessa 1944. ENa 2017.\n- Aunuksen Anja 8. kesäkuuta 1920 kansankomissaarien neuvoston dekreetillä karjalaisista Aunuksen kuvernementista ja Arkangelin Raja vedettiin siten, että karjalaiset tulivat työkommuunin alueella enemmistöksi Jakelu on sujunut. Aterioiden valmistaminen 850:lle kotona opiskelevalle on työläs urakka Neuvostoliitonjohtaja Stalin ehdotti maansa turvallisuuteen vedoten, ett� Suomi vuokraisi tai vaihtaisi sille Suomenlahden ulkosaaria. Suomi ei kuitenkaan suostunut ehdotuksiin. Kiristyv� ilmapiiri aiheutti sen, ett� Kannasta ryhdyttiin linnoittamaan ja pidettiin suuret sotaharjoitukset. Elokuussa vuonna 1939 Saksa ja Neuvostoliitto sopivat yll�tt�en ulkoministerien Vjatseslav Molotovin ja Joachim von Ribbentropin hy�kk��m�tt�myyssopimuksen salaisessa lis�p�yt�kirjassa, ett� Suomi ja Baltian maat kuuluvat Neuvostoliiton etupiiriin. 1 Kirkkonummi Finnträsk Kurkirannan kaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2013 Timo Jussila Tilaaja: EKE- Rakennus Oy 2 Sisältö Perustiedot... 2 Yleiskartta... 3 Inventointi... 3 Kuvia... 4 Vanhoja karttoja...\n5. Kurittula-Parikka-Jäppilänlahti Korkeakoskenhaaran ja Koivukoskenhaaran haarautumiskohdassa on laaja kulttuurikeskittymä vanhoilla kylätonteilla sijaitsevine kylineen ja vanhoine peltoineen. Joen niemekkeet Yli puolet siirtokarjalaisista oli viljelij�v�est�� ja heille piti l�yt�� uudet tilat muualta Suomesta. Eduskunta s��ti pika-asutuslain. Kun useimmat karjalaiset joutuivat j�tt�m��n luovutetulle alueelle koko omaisuutensa, s��ti eduskunta my�s korvauslain. Sen mukaan siirtov�elle maksettiin korvauksia omaisuuden menetyksist�. Uusi sota alkoi kuitenkin kes�ll� vuonna 1941 ja lakien toteuttaminen j�i k�yt�nn�ss� kesken.\n246 päähän ulottuvien erämaiden välissä. Tuskin on siis syytä ihmetellä sitä seikkaa, että täällä yhä poltettiin kaskea, samoin kuin sitä oli poltettu lukemattomien sukupolvien aikana, tai että kalalle lähdettiin kaukalomaisilla, aataminaikaisilla ruuhilla. 95 Maantie Käkisalmesta Aunukseen lienee rakennettu 1600-luvulla. 96 Kustaa Horn kirjoitti vuonna 1658 tästä tiestä Ruotsin kuninkaalle: Maantie Käkisalmesta Salmiin on kesällä senlaatuista, ettei sitä voi ratsastaa muuta kuin peräperää, ja tiet ovat sen lisäksi niin huonoja ja kivisiä, että on vaikea päästä eteenpäin ja varsin mahdotonta kuljettaa mukanaan rattaita, sitä vähemmin tykkejä. 97 Tie rakennettiin uudelleen vuosina tsaari Nikolai I:n käskystä. Kyseessä oli kauppatie, joka johti Sortavalasta Salmin kautta Aunukseen ja sieltä edelleen Lotinanpellon, Tihvinän ja Uuden Laatokan kautta Pietariin. Samanaikaisesti tämän tien kanssa rakennettiin Salmista Tulemajärven kautta Petroskoihin johtava valtatie Enckell, s Ks. Suomen historian kartasto. Toim. Pertti Haapala & Raisa Maria Toivo. Helsinki 2007, s Karttunen, s Sauhke, s Olenko Siis Karjalainen? Kun täällä Imatralla vihdoinkin kohtasimme nyt, yli 400 vuoden jälkeen, niin jospa me, inkeriläiset ja karjalaiset, lähtisimme piiriin käsi kädessä ja jatkaisimme matkaa kohti.. Kuhmon kiinteiden muinaisjäännösten inventointi 1998 Vuonna 1998 Kuhmon kiinteiden muinaisjäännösten inventointi keskittyi Änättijärven rantoihin. Kyseessä oli jatko vuonna 1987 alkaneelle inventointityölle.\n1 Arkeoen inventointi Hikiä Forssa 400 + 110 kv:n voimajohtohankkeen alueella Vesa Laulumaa 2008 Sisällys Johdanto 2 Inventointialue 2 Työnkulku ja tulokset 3 Kommenteja voimalinjan alueella sijaitsevista 3 Sisällysluettelo: Esihistoriasta historialliseen aikaan Salmi osana Karjalaa Kallioperä ja maaperä Salmin luonto Laatokka Karjalan meri Pitäjän nimi, sijainti ja rajat Salmin varhaisia väestötietoja Vuoden 1617 Stolbovan rauha ja raja Salmin asutushistoria: monet kerrostumat Kansanluonne, kansanperinne ja kieli Kansanluonne Praasniekkaperinne Kansanrunous ja legendaperinne Kieli Kylät, perheet ja lahjoitusmaalaitos Salmin kylät Pitäjän ydinkolmikko: Kirkkojoki, Tulema ja Miinala Lahjoitusmaalaitos Usko tsaarin suojelukseen Kreikkalaiskatolinen kirkko ja seurakunnat Salmissa Kristinuskon tulo Karjalaan Taistelu uskonnosta Ruotsin suurvalta-aikana Salmin seurakunnat ja kirkot Luostarit Kotien uskonnollinen elämä Luterilainen kirkko ja seurakunta Salmissa Kansanuskomukset ja taikausko Elinkeinoelämä Lahjoitusmaajärjestelmän purkaminen ja isojako Maanviljelyn kehittäminen57 Tulema tunnettiin sittemmin Salmin kirkonkylänä, mutta on erikseen huomattava, että Tulema ei ollut aiempina vuosisatoina mitenkään merkittävä kylä. Lisäksi se sijaitsi kauempana Laatokan rannasta kuin myöhempi Tulema. Tulemajoen suu oli kylläkin edullinen satamapaikaksi, ja kuningas Kustaa II Aadolfin sanotaan huomioineen tämän soveliaan ja kehitysmahdollisuuksiltaan lupaavan paikan 10 jo 1600-luvulla, kun hän vuonna 1632 myönsi Salmille kaupunkioikeudet. 11 Kaupunki perustettiin kuitenkin pari kilometriä etelämpänä sijainneen Miinalan-joen varrelle. Miinala olikin pitkään Salmin mannerosan johtava kylä minkä lisäksi se oli tyypillinen ns. aunukselais-karjalainen kylä. KUVA: SAUNARANTA MIINALASSA. KUVA TEOKSESTA LAATOKAN MAININGIT (OTAVA 1942). Miinala ehti siis toimia jonkin aikaa Salmin keskuksena. Salmi oli yksi Ruotsin suurvalta-aikana perustetuista kaupungeista, jonka syntysanat kuningas Kustaa II Aadolf oli lausunut. Miinalan kylä oli kaupunkina vuodet Kylään oli rakennettu paalulinnoitus palvelemaan valtakunnan itärajan puolustusta. Sotilaskasarmi sijaitsi niin ikään Miinalassa. 10 Viljanto, s Kaupunki lakkautettiin vuonna Ks. Urbes Finlandiae: Suomen kaupunkien historiallinen kartasto. Porvoo 2004, s Katso sanan Aunuksen Karjala käännös suomi-englanti. Ilmainen Sanakirja on monipuolinen sanakirja netissä. Suomi, englanti, ruotsi ja monta muuta kieltä\nAunuksenkaupunki (Aunuslinna, ven. Olonets) on satoja vuosia vanha kaupunki, perustamisvuosi 1649. Taajama-asutus sijaitsee Aunusjoen ja Mäkriänjoen yhtymäkohdan ympärillä. Keväällä 1919 suomalainen vapaaehtoinen sotilasjoukko, joka tunnetaan nimellä Aunuksen retkikunta, valtasi retkensä alussa kaupungin parin kuukauden ajaksi. Selustaan kohdistuneen vihollisen maihinnousun takia... Karjalaiset opettelevat omaa kieltään. Uppdaterad 2 juni 2014. Aunuksen piirikunta Karjalan tasavallan etelärajalla on Karjalan kielen vahvinta aluetta Venäjällä Valtakunnan rajojen valvojat Suomen ilmavalvonnan ensivuodet 1930 1942 Kapteeni, ST Jussi Pajunen 20.4.2017 1 Ilmauhka ilmavalvonnan kehittämisen peruskivi 9000 8000 7000 6000 5000 4000 3000 2000 1000 Karjalainen väestö Aunuksen kuvernementin sisällä kuului suurelta osin Aunuksen, Petroskoin ja Karjalaiset olivat pääasiassa ortodokseja, mutta paikoin myös vanhauskoisuus eli vahvana\nItämeri-tietopaketti Mitat ominaispiirteet alueet 25/6/2014 Eija Rantajärvi Vivi Fleming-Lehtinen Itämeri tietopaketti 1. Tietopaketin yleisesittely ja käsitteitä 2. Havainnoinnin yleisesittely 3. Havainnointikoulutus: 1 Tampere Teisko Isosaari muinaisjäännösinventointi 2009 Timo Jussila Kustantaja: Plus arkkitehdit 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Inventointi... 3 Kartat... 4 Kuvia... 5 Kansikuva: rakennettavaa tonttialuetta,\nVanhan Suomen kausi yhdisti karjalaiset alueelliseksi kokonaisuudeksi. Pikkuvihaa seurasi pitk�n rauhan kausi. V�est� ja viljelty pinta-ala lis��ntyiv�t ja elinkeinot monipuolistuivat. Vanhassa Suomessa olot s�ilyiv�t suunnilleen samoina kuin Ruotsin vallan aikana. Virkakielen� oli yleens� ruotsi, mutta uudet virkamiehet puhuivat ven�j�� ja Virosta tulleet saksaa. Suomenkielisen v�est�n asioiden hoitaminen ei siit� ainakaan helpottunut. Ruotsin vallan ajoilta periytyneiden niin sanottujen kruununtalonpoikien ja vapaiden viljelij�iden olot pysyiv�t muuttumattomina. Lahjoitusmaatalonpoikien asema oli vaikea, mutta he pysyiv�t kuitenkin henkil�kohtaisesti vapaina. Heill� oli muutto-oikeus, joten he eiv�t vajonneet t�ydelliseen maaorjuuteen muun Ven�j�n tapaan. 1989... Professori Pertti Virtaranta johdattelee tapaamaan kielisukulaisia Aunuksen Karjalaan. Rajan takaiset karjalaiset pitävät yhä yllä niin kieltään kuin muita perinteitään.. Listen to Karjalaiset | SoundCloud is an audio platform that lets you listen to what you love and share the sounds you Stream Tracks and Playlists from Karjalaiset on your desktop or mobile device\n8. kesäkuuta 1920 kansankomissaarien neuvoston dekreetillä karjalaisista Aunuksen kuvernementista ja Arkangelin kuvernementista muodostettiin Karjalan työkommuuni Suomessa lasketaan olevan noin 30 000 karjalaista: heistä karjalan kieltä puhuu noin 5 000 henkeä, jotka edustavat vanhempaa sukupolvea. Entä millaiseksi karjalaisten kohtalo on muodostunut tällä puolella rajaa, Suomessa? Tästä varteenotettavaa tutkimusta ovat tehneet K. Heikkinen, P. Sallinen-Gimpl ja muut. Karjalan alkuperäisasukkaita ovat vepsät, karjalaiset ja venäläiset. Karjalaiset joutuivat kahden keskenään taistelevan maailman yhteenoton osapuoleksi: slaavilaisen ja skandinaavisen..


Ritavuoren juurella: Miltä tänään näyttää?\nOhhoh, onpas pihablogi jäänyt Rekkujen ja niiden oikeiden pikku rekkujen jalkoihin. Ei ihme, vähäinen energiani, jota muutaman tunnin yöunet ovat antaneet, on ollut suunnattava muualle. Talvea varten olen ottanyt kyllä paljon kuvia, eli moniin juttuihin palaamme sitten, kun viima vinkuu ja pakkanen paukkuu.\nPihan hoitokin on vähän niin ja näin, mutta onneksi muillakin ruusutarhoilla on periaatteena, ettei joka rikkaruohoa nypitä.\nYleiskuva ruusupenkistä, jota kutsun Albamaaksi. Vallikiven yli kurottelevat Chloris ja Amelie.\nVasemmalla 'Rosa Mundi'. Gallicat ovat niin paljon pienempiä kuin albat, että onnistunutta yleiskuvaa ei oikein saa.\nTummakukkainen ruusu on 'Charles de Mills'.\nSamaa penkkiä eri suunnasta.\nNäin gallicat ovat parhaimmillaan. 'Hippolyte'.\nTämä on ihana! 'Duchesse de Angoulême'. Älkää kysykö minulta miten lausutaan!\nHerttuattaria piisaa: 'Duchesse de Montebello'.\nRuusuangervo on tainnut tupsahtaa tähän itsekseen.\nPohjolan kuningatar, otaksun.\nTätä kellokukkaakaan en tunnusta istuttaneeni... lieneekö tullut karpaattienkellon mukana, jota tähän olen kyllä laittanut.\nOreganon, joka pilkottaa lilana päivänkakkaran ja kurjenpolven joukossa, olen alun perin istuttanut, kas kummaa, aivan eri kohtaan houkuttelmaan perhosia. Se leviää aika harmittavasti, ja revin sitä sumeilematta pois. Tässä se on hakenut paikkansa ihan onnistuneesti. Väriyhdistelmä on sointuva.\nRitarinkannus ja palavarakkaus ovat kaunis yhdistelmä. Tosin tässä kohtaa penkkiä on käynyt niin, että joudun ryhtymään "murhatöihin". Edellä mainitut ovat levinneet liikaa, samoin rohtosuopayrtti, ja ne ovat vallanneet reunuskasviksi istuteltua pikkusydämeltä elintilaa. Tai sitten siirrän pikkusydämen muualle. Keväällä tilanne näytti olevan aivan puutarhurin hallinnassa. Ja jostain syystä varjoliljakaan ei ole kukkinut niin näyttävästi kuin monina vuosina. Kuivuusko vaivaa? Sadetta kaivattaisiin kipeästi! Koko kevät ja kesä ovat olleet länsirannikolla vähäsateisia.\nPalavarakkaus on istutettu tähän kohtaan, mutta eihän se sijoillaan pysy.\nLähettänyt Ritavuoren juurella klo 6.55\nTunnisteet: Amelie, Chloris, RUUSUT\nRUUSUT Swiipus Fiinu Alhovaaran Väinö Iisakki Madeira kasvihuone pionit havualue Glory of Edzell Vakka-Taimi kevät Annen Kukkatarha kerrottu miljoonakello kesäkurpitsa Juhannusmorsian auringonlasku Lac Majeau Ruskela Wasagaming kanadalaisten ruusujen talvenkestävyyskoe keijunmekko kelloköynnös köynnöskrassi löytöruusu Unnunkoski narsissi omena ruokaohje tomaatti varjolilja Alhon puutarha Alhovaaran Kettutyttö Amelie Ceasar eli Kessu Hongiston taimisto Hope for Humanity Iitu Kerisalo Nicolas PENNUT Puutarha Thip Oy Reikon Mittags Ritausma Siemen Flora akylea diana kandalaisten ruusujen talvenkestävyyskoe karhunvatukka kylmänkukka löytöruusu Onnenkantamoinen tuoksuherne tupsulaventeli täysikuu valkovuokko Adeleide Hoodless Agatha Alexander MacKenzie Alhovaaran Iigori Biolan Cardinal de Richelieu Chloris Da Montarville Emily Carr Flammentanz Frontenac Idänkurjenpolvi Juhannusruusu Konsta Louhisaaren kartano Louise Bugnet Lucy Irene Luvian Kukka Maiden´s Blush Masku Maskun rosario Matti Hesperia Milla Mme Plantier Naantali Nuit´s de Young Plastex Poppius President de Seze Ritavuori Rosa Mundi Suomen Ruususeura Suviruusu Sävel Uudenseelanninpinaatti akyleia allergiat esikot hiiva idänsinililja kettu ksylitoli kultatyräkki kylmänkaihonkukka lehtimangoldi linnunlaulu neilikka orvokki piha-allas raparperi rautiainen saksankurjenmiekka ukontulikukka verbeena


Vaihdoimme auton sähköpyörään - Uuden elämän ensimmäinen päivä\nTänään se virallisesti alkoi, nimittäin meidän uusi elämäntapa! Selviääkö nelihenkinen perhe maakunnassa ilman autoa? Oliko järkeä vaihtaa auto sähköpyörään?\nSähköpyörät ja pyöräkärry\nAuton myyminen on vielä edessä. Sen myyntikuntoon laittaminen on ollut hidasta, kun siivouskin on pitänyt tehdä osio kerrallaan aina kun saa nipistettyä jostain aikaa. Autosta on nyt irrotettu turvaistuimet, ettei sitä tulisi houkutus käyttää ”ihan vain nopeasti”. Mies suunnitteli auton rekisteristä poistamista, mutta itse ikuisena optimistina uskon sen menevän pian kaupaksi, kunhan ehditään ottaa kuvat ja pistää myyntiin.\nSen verran tein etukäteisvalmisteluja, että vein peräkontillisen lasten pieniksi jääneitä vaatteita SPR:n kirpputorille. Lisäksi kävin ostamassa viikon ruoat, jotta heti ensimmäisenä päivänä ei tarvitse lähteä kauppaan. Lapsiperheen ruokaostosten hoitaminen ilman autoa onkin herättänyt teissä lukijoissa eniten kysymyksiä. Tätä tiedusteli minulta myös eräs naapureistamme, johon törmäsin pihalla.\nKun olimme molemmat työelämässä, käytimme usein Prisman kauppakassipalvelua. Pientä keräysmaksua vastaan henkilökunta kerää valitsemasi tuotteet ja noudat kassit valitsemanasi ajankohtana ovelta. Keräysmaksusta huolimatta ainakin meidän ruokalaskut pienenivät huomattavasti, kun heräteostokset jäivät pois. Lisäksi tuotteiden hintojen vertailu on helpompaa, kun saat esimerkiksi kaikki astianpesuaineet/tomaatit hintoineen näkyviin. Palveluun voi myös tallentaa kauppalistoja.\nItse haaveilen ehtiväni ennen työelämään paluuta suunnittelemaan meille kotiin kiertävän ruokalistan (on mullakin haaveet nykyään). Näille olisi sitten kauppakassipalvelussa omat kauppalistansa viikko 1, viikko 2, viikko 3 jne. Klikkaisit aina viikon lopussa tilauksen menemään, haet kassin ja teet siitä ruoan, eikä enää tarvitse miettiä mitäs tänään syötäisiin tai kiikuttaa väsyneitä ja nälkäisiä lapsia hoidon jälkeen kauppaan.\nMutta palataan asiaan. Meillä ruokakassit kulkevat kätevästi (tai ainakin toivon niin) pyöräkärryn kyydissä. Ilman lapsia sinne mahtuu useampikin kassi ja lasten kanssa kärryn tavarakori vetää pari kassillista. Toki kärrystä tulee aika takapainoinen ja pitää huomioida, ettei ylitä painorajoja.\nGZR 275 sähköpyörä ja pyöräkärry\nSateella pyöräily ja muita haasteita\nRuokaostoksia suuremmaksi ongelmaksi ainakin itselleni on muodostumassa tuleva sää. Tänään alkavat sateet, jotka huomenna ja perjantaina muuttuvat lumisateeksi. Vaikka tykkäänkin itseni haastamisesta, liikutaan paljon perheenä luonnossa vaelluksia tehden, niin omassa arjessa arvostan helppoutta ja mukavuutta. Ainakin nykyään, kun ei ole kolmeen vuoteen nukkunut 8 tunnin unia putkeen, niin mielellään minimoi kaikki vastoinkäymisten riskit.\nLisäksi ehdin jo fiilistellä näitä aurinkoisia kevätsäitä ja pakata kaikki talvikamppeet varastoon. Ei kai auta muu kuin kaivaa ne takaisin esiin.\nMiehen pyörä vaatii vielä pientä fiksausta, sillä pyöräkärry ei käynyt siihen suoraan. Nyt odotellaan ulkomailta siihen sopivaa adapteria. Pyöräkärrystä, adaptereista ja asentamisesta sähköpyörään on tulossa oma tekstinsä myöhemmin. Mies vie esikoisen hoitoon minun pyörälläni ja tuo sen takaisin meille, että pääsen vauvan kanssa hakemaan esikoisen pois perhepäivähoitajalta. Kuulostaako hankalalta? Tätä samaa puljausta me tehtiin aiemmin autolla, jotta kuljetukset onnistuivat. Onneksi pyörän satulan korkeus on helposti säädettävissä.\n(Julkaistu alunperin Bloggerissa 1.5.2019)\nperhe, pyöräily, Sähköpyörä\nEdellinen Palellutin varpaani pyöräillessä\nSeuraava Miltä tuntuu ajaa sähköpyörällä? Esittelyssä edullinen GZR 275


Comfort Steady M - Kylpytynnyrit\nKylpytynnyri, joka tarjoaa mukavuutta ja modernia tyyliä huolettomuutta kaipaavalle kylpijälle. Steady-paljun muotoiltu instuinkoroke helpottaa paljuun nousemista. Penkinkulmia voidaan käyttää selkänojana ja kahdelle henkilölle penkki toimii myös käsinojana. Altaan sileät ja vaaleat muovipinnat mahdollistavat Kiramin turvallisten LED-valojen asennuksen lisävarusteena kaikkiin Steady-paljujen värivaihtoehtoihin. Tehtaalla altaaseen valmiiksi asennettavat LED-valot luovat hämärtyvien iltojen kylpyhetkiin taianomaista tunnelmaa.\nLämmittimenä on ulkopuolinen ja harmaan raamikas Macu kamiina, joka soveltuu keskisuurien altaiden lämmitykseen. Valmistettu korkealuokkaisesta, erittäin hyvin lämpöä johtavasta merialumiinista. Ulkokuorena kierrätysmuovinen ajaton yönmusta paneeli, joka soveltuu moderniin ympäristöön. Sileä pinta on helppo puhdistaa, eikä materiaali vaadi muuta hoitoa kuin pesun. Sisävärinä kursailematon ja huoleton läpikuultava harmaa. Ajaton harmaa väri on suotuisa, tyylikäs ja esteettinen värivalinta moneen ympäristöön.\nTynnyrin halkaisija on 170 cm, vesitilavuus 1420 litraa ja se soveltuu 4- 6 henkilölle. Paljun kuivapaino on 157 kg, MACU-kamiinan bruttoteho on 40 kw ja veteen siirtyvä nettoteho 29 kw.\nTällä merkillä varustettuihin väreihin voit valita lisävarusteena LED-valot.\nComfort Steady Multilanguage\nComfort Steady Multilanguage (2.16 MB)\nRappu Stepin, Petsattu musta


Mummin matkassa: Kalenterikuu\nEn ole vuosikymmeniin hankkinut itselleni enää joulukalenteria. Joka vuosi ostan kalenterit toki Pikkupojille, ja joskus vielä aikuisille lapsillenikin.\nTänä vuonna vein jopa Äitimuorille joulukalenterin, jonka jokaisen luukun takaa löytyy Fazerin suklaakonvehti. Tänään avattiin yhdessä ensimmäinen luukku, ja jännitettiin ja iloittiin yhdessä kuin pikkutytöt :):)\nViime viikolla postiluukustani tipahti Helsingin seurakuntien jäsenilleen lähettämä adventtikalenteri. Kuulin viikolla radiosta, että adventtikalenterin ensimmäinen luukku avataan ensimmäisenä adventtina eli jo marraskuun viimeisenä sunnuntaina, kun joulukalenterin eka luukku avataan aina vasta joulukuun ensimmäisenä päivänä.\nOlin jo laittamassa kuusta kuvaavaa, yksinkertaista pahvikalenteria suoraan avaamattomana lehtikeräykseen, kun ajattelin että korona-aikana voisi olla kiva luukkuja avaamalla seurata koronapäivien etenemistä. Kevään pahimpina tautiviikkoinahan piirsin joka ilta ruksin ruutupaperille merkiksi, että selvittiin tästäkin päivästä terveinä.\nSunnuntaina avasin uuden adventtikalenterini ensimmäisen luukun. Yllätyin positiivisesti. Löysin tonttu- tai kynttiläkuvan sijaan lyhyen mietelauseen. Erityisesti tämän päiväisen kolmannen luukun alta paljastunut lause ilahdutti minua: Armo on lupa iloita elämästä ennen kuin se on täydellistä.\nOdotan jo innolla huomisaamua, ja seuraavaa mietelausetta :):)\nTunnisteet: joulu, kirkko, korona, runot/sitaatit


Fifin fiinit fiilikset: joulukuuta 2014\nRauhallisen, hiljaisen ja rentouttavan Suomijoululoman jälkeen olen taas palannut Ranskaan ja lomailen täällä vielä muutaman päivän, sillä byroo kutsuu vasta ensi maanantaina. Joulu oli valkoinen, kylmä, hyasintintuoksuinen ja mopsinkarvainen, eli toisin sanoen juuri täydellinen.\nE. ja minä valmistaudumme totuttuun tapaamme nauttimaan uudenvuodenaaton juhlaillallista kaikessa rauhassa kotona, suljettujen ikkunaluukkujen takana, pyjama päällä ja TV:n ääressä: en mistään hinnasta suostuisi tänään lähtemään kaupungille, ravintolaan tai baariin ihmisjoukon keskelle. Olen vähemmän juhlamielellä kuin tavallisesti, sillä kaksi iäkästä lähimmäistäni viettää parhaillaan juhlapyhiä sairaalassa. Ei mitään kuolemanvakavaa, mutta toivon molempien pääsevän pikaisesti takaisin koteihinsa.\nNyt vuoden viimeisenä iltana on jälleen aika kirjoittaa perinteinen vuosikatsaus. Kulunut vuosi on ollut minulle henkilökohtaisella tasolla hyvin erityinen, ja toivon, että muutaman tunnin kuluttua koittava 2015 tuo mukanaan yhtä paljon yllätyksiä ja uusia kokemuksia.\nTähän vuoteen mahtui todellakin kaikenlaista:\nOlimme kaksi kertaa peräkkäin evakossa hotellissa, ensin tammikuussa kylpyhuoneremontin tieltä ja sitten maaliskuussa vuotavan lämminvesisäiliön takia.\nSain ensimmäisen kerran äänestää Ranskassa maaliskuun kunnallisvaaleissa.\nMaaliskuussa sain myös elämäni ensimmäiset silmälasit.\nHuhtikuussa kohtasin palasen Suomea Rivieralla, kun vierailin Antibesin ihanassa Suomi-kaupassa.\nToukokuussa kalenteri oli täynnä pyhäpäiviä ja pitkiä viikonloppuja, jotka käytimme hyväksemme lähtemällä minilomille Alpeille. Siellä testasin ajotaitojani autoilemalla uhkarohkeasti serpentiinitietä 1800 m:n korkeuteen täysin pilvessä.\nKesäkuu on perinteinen Suomilomakuukauteni. Niin tänäkin vuonna. Juhannuksena talviturkkini jäi hyiseen Saaristomereen:\nHeinä-, elo- ja syyskuussa ajatukseni ja energiani olivat sen verran muualla, että laitoin blogin suosiolla lomalle. Välini erään lähipiirini ihmisen kanssa muuttuivat tuolloin odottamattomalla tavalla, mikä sai minut pitkäksi aikaa pois raiteiltani. Blogitaukoni aikana syyskuussa lomailimme Alpeilla kuten aina ennenkin, nyt jo yhdeksättä vuotta.\nLoka- ja marraskuu olivat minulle yhtä juhlaa, sillä pääsin taas pitkästä aikaa näkemään ja kuulemaan Mireilleä konserttilavoilla Pariisissa, Marseillessa ja Avignonissa. Samalla sain tilaisuuden tavata rakkaita ystäviä eri puolilta Eurooppaa, joiden kanssa en ollut ollut tekemisissä pahimmillaan yhdeksään vuoteen.\nJoulukuussa innostuin yllättäen liikunnasta ja terveellisemmistä elämäntavoista ja aloin paitsi käydä vesiliikuntatunneilla ja kävelylenkeillä, myös syödä lounaaksi itse tekemiäni salaatteja.\nTulevalta vuodelta toivon ennen kaikkea terveyttä, rakkautta ja aimo annoksen lisää järkevyyttä. Toivon – ei, vaan päätän, että tämän loppuvuoden hyvät päätökseni toteutuvat myös ensi vuonna. Päätän myös opetella fiksumpaa taloudenpitoa; olen viime kuukausien aikana elänyt pahasti yli varojeni, joten nyt on korkea aika laittaa sekin elämänalue järjestykseen.\nOnnellista ja onnistunutta vuotta 2015 teille jokaiselle! Toteutukoot toiveenne ja hyvät päätöksenne.\nLähettänyt Fifi klo 19.16 1 kommenttia\nTunnisteet: bloggaus, liikunta, lomat ja matkat, Mireille, Ranska, työ\nKuka olisi uskonut, että näkisin tällaisenkin päivän? Minä mukavuudenhaluinen, plösö laiskiainen olen aivan yhtäkkiä ja yllättäen suunnattomasti innostunut liikunnasta!\nOlen marraskuusta saakka käynyt säännöllisesti kerran tai kaksi viikossa lenkillä, joko sauvakävelyllä tai ilman sauvoja. Päätin jo alkuvuodesta käydä lounastunneillani kävelemässä, mutta kevään ja kesän lämpimien ilmojen myötä intoni lopahti (toisin kuin Suomessa, täällä on kuumuuden takia vaikeampi harrastaa liikuntaa kesällä kuin talvella) ja koko liikunta-aikomus jäi lopulta syrjään tärkeämpien asioiden tieltä. Syksyllä meille tuli kaksi uutta kollegaa, jotka molemmat ovat hyvin urheilullisia, ja loppujen lopuksi minä olin koko työpaikalta ainoa, joka en koskaan lähtenyt ruokatunnilla mihinkään liikuntaharrastukseen. Naureskelin sitä huvittuneena aikani, kunnes minua lopulta lakkasi huvittamasta.\nEn ole vielä vanha, mutta parin kuukauden päästä jo lähempänä 35 kuin 30 ikävuotta. Kuten kuvistani voi hyvin päätellä, en todellakaan ole normaalipainoinen. Sairauksia tai kremppoja minulla ei vielä ole, mutta tiedän hyvin, etteivät polveni ikuisesti tykkää ruhoni rahtaamisesta portaita pitkin neljänteen kerrokseen. Vietän päiväni istuen autossa ja tietokoneen ääressä, viikonloppuisin lähinnä sängyssä lojuen. Kaikki tämä yhdessä ei kuulosta hyvältä.\nNiinpä päätin vihdoin muuttua.\nSain viime vuonna firmalta joululahjaksi kolme sisäänpääsykuponkia läheiseen kalliiseen kuntokeskukseen. Ne olivat lojuneet pöydänlaatikossani lähes vuoden ja niiden voimassaoloaika oli umpeutumassa, kun lopulta sain aikaiseksi soittaa liikuntakeskukseen ja tiedustella sopivia vesiliikuntatunteja. Olen aina pitänyt vesijumpasta ja -juoksusta ja vesiliikunta on muutenkin kaikilta osin minulle rapakuntoiselle sopivampaa kuin kuivalla maalla liikkuminen. Varasin kolme vesiliikuntatuntia: yhden vesipyöräilyn ja kaksi aquaelliptique-tuntia, joissa ollaan eräänlaisen cross trainer -laitteen päällä uima-altaassa:\nVesipyöräilystä en erityisemmin pitänyt, mutta aquaelliptique osoittautui paitsi tehokkaaksi, myös hauskaksi lajiksi: juuri sitä, mitä minä tarvitsen! Laitteen ansiosta en voi tehdä liikkeitä väärin, ja vedessä jaksan (melko) helposti polkea sitä tunnin, kun taas tavallisella kuntosalilla en aivan varmasti jaksaisi.\nVesiliikuntatuntini pidettiin maanantaisin työpäivän päätteeksi klo 19.15, ja vaikka pääsin kotiin vasta yhdeksältä ja maanantaipäiväni venyi reilusti yli 12-tuntiseksi, huomasin heti ensimmäisen kerran jälkeen oikein odottavani seuraavaa maanantaita ja vesijumppatuntiani. Laitoin jo edellisenä iltana liikuntakassini valmiiksi ja kannoin sen ylpeänä työhuoneeseeni, vaikka se olisi hyvin voinut odottaa autossakin.\nHauskimpia aspekteja liikuntaharrastuksessani on ollut siihen liittyvien uusien tavaroiden hankkiminen. Uutuudenviehätys kestää pitempään ja motivaatio paranee, kun liikunta antaa tilaisuuden käyttää jotain uutta ja varta vasten ostettua vaatetta tai asustetta. Ihmettelin Facebookissakin, kuinka aikaisemmin selailin Sephoran tai käsilaukkumerkkien nettikauppoja ja nyt tutkin ahkerasti Decathlonin, GO Sportin sun muiden urheilukauppojen tarjontaa. Olen ostanut mm. kaksi lyhythihaista ja kaksi pitkähihaista urheilupaitaa, kaksi vesiliikuntaan tarkoitettua uimapukua, nopeasti kuivuvan mikrokuitupyyhkeen ja kätevän lenkkeilyvyön, johon saan ujutettua puhelimen ja työpaikan avaimen tarvitsematta kuljettaa niitä taskussa tai kädessä.\nEnnen kaikkea minua on kannustanut kollegoideni esimerkki. Kun kolme työkaveria lähtee juoksulenkille ja kaksi pelaamaan tennistä, minäkin innostun lähtemään kävelylle. Pomoni, jota arvostan suuresti ja jonka kanssa minulla on erinomaiset välit, kannustaa minua päivittäin, kyselee liikuntasuoritusteni perään ja toimii epävirallisena elämäntapavalmentajanani. Hänen innoittamanaan olen myös koko joulukuun ajan syönyt lounaaksi aamulla itse tekemääni salaattia sen sijaan, että tilaisin byroohon ylihintaisia ja huonolaatuisia lounasannoksia. Muutama salaatinlehti, kurkkua, tomaattia ja/tai paprikaa, maissia, broilerileikettä tai tonnikalaa, juustoa ja kananmunaa, pari kuitupitoista Krisprolls-korppua, maustamatonta rahkaa ja Perrier: näillä eväillä olen lounastanut pian kolme viikkoa. Pomon ehdotuksesta ostin myös vaa'an, jollaista en ole omistanut vuosikausiin, ja kerron nyt tässä rehellisesti ja avoimesti, että painoni on pudonnut 10 päivässä 2,4 kg. Yleensä olen huomannut lihomisen tai laihtumisen peilistä ja vaatteista, mutta pomon mielestä tarvitsen jonkun konkreettisen, mitattavissa ja selkeästi vertailtavissa olevan tavan seurata edistymistäni. Jotta vaa'alle nousu olisi houkuttelevaa, halusin siitä mahdollisimman sievän:\nOlen itsekin varsin ihmeissäni tällaisesta äkillisestä muutoksesta ajattelu- ja elintavoissani. Aikaisemminkin olen aloittanut yhtä innostuneena, mutta vasta nyt minusta tuntuu siltä, että todella haluan jatkaa. En oikeastaan tavoittele laihtumista, vaan yleistä hyvää oloa; jos sen ohella laihdun, aina parempi, mutta se ei ole pääasiallinen tavoite.\nLähettänyt Fifi klo 17.55 8 kommenttia\nTunnisteet: liikunta, ostokset, työ\nElämäni on tällä hetkellä niin yksitoikkoista byroossa istumista, ettei siitä irtoa parhaalla tahdollanikaan mitään raportoitavaa. Onneksi välillä on tilaisuus tehdä pieni irtiotto arjesta ja lennähtää pikavierailulle jonnekin sopivan etäisyyden päähän. Viime vuonna samaan aikaan olin Roomassa, nyt kohteeksi valikoitui minulle ennestään tuntematon Wien, johon tutustumisesta olin haaveillut jo pidemmän aikaa.\nOlin varannut viikonloppumatkan majoituksineen jo heinäkuussa, mutta aivan loppumetreillä oli vähällä tulla mutka matkaan, kun hotelli ei löytänytkään varaustani ja kaikki huoneet olivat ehtineet täyttyä. Etsin siis paniikissa päivän varoitusajalla uutta kohtuuhintaista hotellia Wienistä ja päädyin lopulta lentokenttähotelliin, joka osoittautuikin erinomaiseksi valinnaksi. Aikatauluni eivät nimittäin olleet kaikkein mukavimmat: koska Marseillesta ei ole suoraa Air France-KLM:n lentoa Wieniin, lensin Amsterdamin kautta perjantai-iltana töiden jälkeen ja saavuin perille Wieniin vasta vähän ennen klo 23. Alkuperäisen suunnitelmani mukaan minun olisi pitänyt matkustaa vielä lentokentältä puoli tuntia paikallisjunalla Wienin keskustaan, joten olin enemmän kuin tyytyväinen, ettei minun tarvinnutkaan kuin kävellä ulos terminaalista, oikaista parkkipaikan läpi ja ylittää katu päästäkseni suoraan sisään hotelliin. Samoin paluulentoni sunnuntaina lähti ennen aamuseitsemää, ja hotellin sijainnin ansiosta saatoin herätä vain tunnin ennen kuin minun piti jo olla lentokentällä.\nMyöhäisen varaukseni takia (tai ansiosta?) sain superior-huoneen, joka oli melkein asuntomme kokoinen:\nRakastan matkustaa itsekseni jo siksi, etten normaalisti ole koskaan missään yksin, ja matkalla saan koko hotellihuoneen kokonaan itselleni. Saan nukkua keskellä sänkyä ja levittää meikkipussini sisällön kaikkialle kylpyhuoneeseen tarvitsematta sopia, kumpi puoli pöydästä/sängystä/pyyhetelineestä/vaatekaapista on minun. Vaikka olin väsynyt työviikosta ja matkasta, en malttanut heti mennä nukkumaan, vaan löhösin nojatuolissa kylpytakki päällä, söin lentokentän tuloaulan leipomosta iltapalaksi ostamaani juustosämpylää ja katsoin TV:stä yhdentekevää ohjelmaa ihan siitä ilosta, että kuulin taas pitkästä aikaa saksaa.\nJälkeenpäin minua harmitti, etten ottanut puhelinta mukaan aamiaiselle, sillä olisin mielelläni ikuistanut mahtavan tarjonnan. Jo pelkkiä leipiä oli kahdeksaa eri sorttia, erilaisista mysleistä, jogurteista, smoothieista ja pullista puhumattakaan. Vaikka olen elämäni aikana nauttinut lukemattomia hotelliaamiaisia, missään muualla ei vielä ole ollut juustokakkua! Germaanit ymmärtävät kieltämättä aamiaisen päälle paljon paremmin kuin ranskalaiset.\nAivan sattumalta en päättänyt lähteä Wieniin, vaan innoittajana toimi paitsi Hofburg (keisarillisen perheen talvipalatsi) ja sen Sissi-museo, myös Wienissä asuva ystäväni Jaana. Olemme tutustuneet jo useampi vuosi sitten eräässä Facebook-ryhmässä, mutta emme olleet vielä koskaan tavanneet livenä. Nyt siihen tarjoutui mainio tilaisuus.\nTapasimme Jaanan ja Sveitsistä mukaan tapaamiseen saapuneen Marjan kanssa keskustassa jo aamuyhdeksältä, sillä aikaa oli ainoastaan lauantaipäivä ja tekemistä paljon. Vaikka tämä oli ensimmäinen varsinainen tapaamisemme, tuntui heti kuin olisimme vanhoja tuttuja. Mukavassa seurassa Wienin harmaa ja kostea sääkään ei haitannut.\nEnsin suuntasimme Naschmarktin herkkutorille, josta bongasin kuin minulle tehdyn matkamuiston:\nSuklainen kenkä ja käsilaukku! Tajusin onneksi ajoissa, etten valitettavasti saisi niitä mitenkään kuljetettua ehjinä kotiin, joten muistoksi jäi vain tämä kuva.\nTorin jälkeen lähdimme kohti Hofburgia. Ennen museovierailua menimme päivän toiselle aamiaiselle kunnon perinteiseen wieniläiskahvilaan Café Centraliin:\nSisältä kahvila oli vielä mahtipontisempi kuin ulkoa, ihanaa Sissin muotokuvaa unohtamatta:\nTilasimme paikan henkeen soveltuvat Sissi-aamiaiset, joihin kuului kahvin ja tuoremehun lisäksi lasi kuohuviiniä:\nHofburgin nurkilla, kuten kaikkialla Wienin keskeisillä paikoilla, risteilivät fiacret eli hevosvaunut ajureineen.\nVaunut olivat kuin suoraan 1800-luvun puolivälistä ja olisin niin halunnut nousta sellaisiin, mutta 20 minuutin vaunuajelu kustansi hulppeat 55 euroa...! Tällä kertaa oli jätettävä moinen luksushuvitus väliin. Olisihan se romanttista, jos joskus tulen E:n kanssa Wieniin, mutta toisaalta tiedän jo etukäteen, että E:n loppukin romanttisuus häipyy saman tien vaunuajelun hinnan tieltä. Ehkä silti jonain päivänä...\nHofburg, Marie-Antoinetten syntymäpalatsi ja Sissin asuinpalatsi Wienissä, oli koko päivän varsinainen kohokohta.\nVaikka Marie-Antoinette onkin minulle Sissiä läheisempi, oli Sissi-museoon tutustuminen valtavan kiinnostavaa. Parhaillaan siellä oli esillä näyttely, jossa oli muutamia aitoja ja alkuperäisiä keisarinnan pukuja alushousuja ja silkkisukkia myöten. Valitettavasti museossa ei saanut ottaa lainkaan valokuvia, ja saman tien moista yrittäessä tuli vahti huomauttamaan asiasta. Ainoan kuvan ehdin ottaa keisarinna Marie-Thérèsen, Marie-Antoinetten äidin kultaisista matka-aterimista:\nsekä Sissi-museon sisäänkäynnin siluetista:\nMieleeni jäi erityisesti seinänkokoinen Habsbourgien sukupuu, josta laskin, että Sissi oli Marie-Antoinetten veljen pojanpojanpojan puoliso. Jostain syystä en ole koskaan tullut kunnolla hahmottaneeksi lempikuningattareni itävaltalaista sukupuuta. Marie-Antoinette ei ollut millään tavoin esillä Wienissä, toisin kuin Sissi, jonka muotokuvia näkyi kaikkialla matkamuistoista suklaarasioihin. Itävaltalaisille Marie-Antoinette oli vain yksi lukuisista arkkiherttuattarista, jotka naimaikäisiksi tultuaan ripoteltiin eri puolille Eurooppaa synnyinmaansa poliittisten intressien perusteella. 14-vuotiaana Marie-Antoinettesta tuli ranskalainen eikä hänellä ymmärrettävästi enää sen jälkeen ollut Itävallassa minkäänlaista roolia.\nMuseovierailun jälkeen oli tietenkin otettava asiaankuuluvat poseerauskuvat Hofburgin edustalla:\nMaking of -kuvia kulissien takaa:\nHofburgin puiston paljaat puunoksat näyttivät upeilta harmaata taivasta vasten:\nIltapäivän jo hiljalleen hämärtyessä menimme myöhäislounaalle Glacis Beisl -ravintolaan, jossa nautimme varsin maukkaita... jotakin:\nVähän kuin raa'asta taikinasta tehtyjä jättiläisravioleja, joiden sisällä oli peruna-rahkatäytettä. Kummallista, mutta herkullista!\nRavintolan takapiha oli koristeltu jouluisesti:\nLounaan jälkeen lähdimme käyskentelemään läheiselle joulutorille. Kolmella kapealla kadulla oli molemmin puolin torikojuja ja tunnelmallisia joulukoristeluja.\nJouluostosten tekeminen ei enää voisi olla helpompaa kuin tässä mainoksessa:\nSen kun skannaat koodin puhelimella suoraan mainoskyltistä ja teet ostokset verkossa saman tien keskellä katua.\nKävelimme soman ja yksityiskohtia vilisevän nallevitriinin ohi:\nJoulutorin tungoksessa vierähti sen aikaa, että oli jo illallisen vuoro. Sitä menimme nauttimaan kunnon perinteiseen wieniläisravintolaan, 1300-luvulta peräisin olevaan Zwölf Apostelkelleriin.\nOsa kellariravintolan muureista on rakennettu jo 1100-luvulla:\nTällaisessa paikassa piti totta kai syödä mahdollisimman aitoa wieniläisruokaa, ja mitäpä muutakaan se olisi kuin...\n... aivan jäätävän kokoinen Schnitzel! Niitä ei tosiaan ole lautasella kahta, vaikka siltä näyttää, vaan yksi ainoa. Ihmettelin alkuun, miksi perunoita oli niin vähän, mutta en ihmetellyt kauaa. Suoraan sanoen en jaksanut syödä edes noita neljää, ja Schnitzelistäkin oli pakko jättää melkein puolet. Olisin halunnut myös maistaa niinikään aitowieniläistä Apfelstrudelia, mutta en kerta kaikkiaan kyennyt. Hyvä syy tulla Wieniin uudestaan!\nPitkä ja elämyksellinen päivä Wienissä oli lopuillaan ja minun oli aika nousta jälleen lentokentälle vievään junaan, ennen lyhyitä yöunia ja varhaista kotimatkaa. Oli ihana tavata vihdoin kasvotusten kaksi virtuaaliystävää ja tutustua uuteen ja tuntemattomaan kaupunkiin, jonne toivottavasti pian palaan.\nLähettänyt Fifi klo 14.47 2 kommenttia


LiveCasino.com – täydellinen sivusto live casinossa pelaaville ja muillekin!\nJulkaisija Jenni Laine, 11 maaliskuu 2021\nLeoVegasia on ylistetty jo vuosikaudet ja heidän panoksensa etenkin live casinon osalta ovat kasvaneet. Viime vuonna tämä maineikas peliyhtiö kuitenkin laajensi reviiriään ja heidän uusi brändinsä on LiveCasino.com, jonka olemme juuri testanneet tätä sivustoa varten.\nOli todella mielenkiintoista nähdä, mitä tämä jengi on nyt saanut aikaan, ja LiveCasino.comista huomaa kyllä heti, että takana on ammattitaitoinen tiimi. Live casino -painotteinen sivusto on nimittäin sen verran siloteltu ja tyylikäs ja muutenkin hommat tuntuvat olevan siellä hanskassa – niin rahansiirtojen kuin itse pelien osalta. Sivusto haastaa monet parhaat live casinot, mutta ruletin, blackjackin ja muiden pöytäpelien lisäksi myös kolikkopelien valikoima on ihan kilpailukykyinen.\nJos mielenkiintosi heräsi kokeilemaan LiveCasinoa, joudumme kuitenkin tuottamaan sellaisen pettymyksen, että tervetuliaisbonusta ei tästä sivustosta löydy. Siellä todennäköisesti panostetaan tarjousten ja kampanjoiden sijaan muihin asioihin, kuten pelaamisen helppouteen ja yksinkertaisuuteen. Tervetuliaisbonuksen puuttuessa myös ikävät kierrätysvaatimukset puuttuvat!\nKaikille pelaajille 10 % cashback joka perjantai\nMutta… aivan tyhjin käsin pelaajat eivät silti joudu LiveCasino.comissa pelaamaan, sillä kaikille pelaajille on tarjolla käteispalautusta joka viikko. Joka perjantai tilille ilmestyy nimittäin 10 % cashback, mikäli pelikassa on viikon aikana jäänyt tappion puolelle. Se on ihan mukavaa rohtoa haavoille, sillä juuri silloinhan pelaaja bonusta eniten tarvitsee.\nCashback toimii hieman eri tavalla kuin tavallinen casinobonus, joten kannattaa tutustua konseptiin casinon sivuilla, mikäli se on sinulle uusi. LiveCasino.comissa käteispalautus lasketaan lauantain ja torstain väliseltä ajalta (tarkalleen ottaen la klo 01.01 – pe 00.59 Suomen aikaa) ja se on tarkoitettu pelaajille, jotka ovat tuona aikana hävinneet vähintään 50 €. Ja kannattaa muistaa, että voitot ja mahdolliset muut bonukset vaikuttavat lopullisenn käteispalautuksen kokoon ja koko olemassaoloon. Käy siis lukemassa ehdot casinon sivuilta ja muista pelata vastuullisesti.\n18+ Palautukset jaetaan perjantaisin | Pelaa vastuullisesti | Tarjous koskee kaikkia asiakkaita | Kampanjan säännöt ja ehdot voimassa


Vaikuttavuuden mittaaminen | Educo Valmennustalo\nJohtamisen kehittämiseen ja koulutushankkeisiin investoivat organisaatiot haluavat usein arvioida, kuinka hyödyt suhteutetaan käytettyyn aikaan ja rahaan. Parhaat arvioinnit seuraavat kolmea aluetta: kuinka koulutus vaikutti osallistujien työkäyttäytymiseen, miten uusi käyttäytyminen vaikutti heidän suoritukseensa ja kuinka suoritus vaikutti liiketoiminnan mittareihin.\nMiten mittaamme koulutushankkeen vaikuttavuutta??\nKäytämme joustavasti eri tason mittaustapoja auttaaksemme sinua tunnistamaan koulutuksia, jotka muuttavat toimintatapoja ja parantavat suorituskykyä.\n* Osallistujien arviointi: Pitivätkö he koulutuksesta?\n* Oppimisen tarkastus: Muistavatko he oppimansa?\n* Menestystapaus: Omaksuivatko he uusia käyttäytymismalleja?\n* Liiketoiminnan vaikutusten arviointi: Miten uusi käyttäytyminen vaikutti liiketoimintamittareihin?\n* ROI-analyysi: Ylittikö tulosvaikutus koulutuskustannukset?\nTarjoamme sinulle viisi vakiomittausvaihtoehtoa, tai voimme luoda mukautetun menetelmän, joka sopii yksilöllisiin tarpeisiisi.\nLuomme yhteistyössä kanssasi kehittämis- ja koulutusinvestoinnillesi mittausstrategian, jossa määritellään tavoiteltavat tulokset ja niiden mittaustavat sekä parhaat mahdolliset liiketoimintasi mittarit. Alla on muutamia esimerkkejä muutoksista, joita odotamme SLII-valmennuksessa opittujen taitojen ja niiden vahvistamisen tuottavan:\nLähijohtajien ja työntekijöiden välisiä keskusteluja on useammin ja ne ovat aiempaa laadukkaampia\nLähijohtajat osaavat määrittää tiiminsä kehitystarpeet oikein (diagnosointi).\nLähijohtajat käyttävät luontevasti useita erilaisia johtamistapoja tilanteesta riippuen (joustavuus ja mätsäys).\nLähijohtajat huomaavat työntekijöidensä olevan aiempaa osallistuvampia ja sitoutuneempia.\nLähijohtajat kuuntelevat aktiivisemmin työntekijöitään ja ottavat heidän tarpeensa paremmin huomioon.\nLähijohtajat tarjoavat proaktiivisesti tarkkaa palautetta, jonka pohjalta on mahdollista tehdä parannuksia.\nLiiketoiminnan tavoitteet saavutetaan. Suorituskyky paranee.\non laadullinen tutkimus, jossa organisaation kehittämishankkeiden vaikutusta arvioidaan tunnistamalla parhaiten ja huonoiten menestyneitä tapauksia tarkastelemalla niitä yksityiskohtaisesti henkilökohtaisten haastattelujen avulla. Tämä tutkimustapa antaa ihmisille mahdollisuuden ilmaista itseään vapaasti ja saada yksityiskohtaista tietoa, joka ei tulisi esille muita tutkimusmenetelmiä hyödyntämällä.\non määrällinen tutkimus, jossa kerätään mahdollisimman tehokkaasti tietoja tasoilta 1, 2 ja 3 (mielipide / oppiminen / käytös). Lyhyen koulutuksen jälkeisen kyselyn avulla luodaan selkeä ja suora yhteys työssä tapahtuvan oppimisen ja toimintatapojen muutoksen sekä joidenkin liiketoiminnan mittarien välille.\non määrällinen tutkimus, jossa kerätään tietoa eri suoritusmittareilla tasoilta 1-5 ja luodaan yhteys oppimisen, työssä tapahtuvan toimintatapojen muutoksen ja ROI:n välille.\non määrällinen tutkimus, jossa kerätään tietoa tasoilla 1–6. Keskeisiä suorituskykymittareita verrataan koulutettujen osallistujien ryhmän ja samanlaisen kouluttamattoman ryhmän välillä. Tavoitteena on luoda selkeä ja suora yhteys oppimisen ja työssä tapahtuvan toimintatapojen muutoksen sekä muutoksen rahallisen vaikutuksen välille, ja laskea näin koulutuksen ROI.\non määrällinen tutkimus, joka mallintaa henkilöstön kehittämisinvestoinnin vaikutukset yrityksen kassavirtatulokseen ennen ja/tai jälkeen kehittämishankkeen.


K.H. Renlundin museolle mittavia kansainvälisiä taidelahjoituksia naiivin ja outsider-taiteen kentältä\nZimmerien kokoelmassa on edustettuna muun muassa naiivin ja outsider-taiteen yksi keskieurooppalaisista klassikoista, taiteilija Minna Ennulat.\nSamaisesta kokoelmasta löytyy myös entisen Jugoslavian alueen taiteilijoista Ivan Rabuzin muiden joukossa.\nKe 29.8.2018 klo 06:00\nKokkolassa K.H. Renlundin museossa sijaitsevat ITE-taiteen kokoelmat tulevat lähivuosina täydentymään merkittävästi.\nITE-taide on kotimaista nykykansantaidetta, jossa taiteilijat toimivat niin sanotusti virallisen taidemaailman reunamilla tai ulkopuolella.\nMuseolle ollaan lahjoittamassa laajoja, lähes 1000 teosta käsittäviä kansainvälisiä kokoelmia. Lahjoitukset laajentaisivat Keski-Pohjanmaan maakuntamuseona toimivan museon kokoelmaprofiilin kansallisesta kansainväliseksi naiivin ja outsider-taiteen museoksi.\nKansainvälisellä outsider-taidekäsitteellä viitataan taidemaailman käytäntöjen, kuten taidekoulutuksen, galleriamaailman ja apurahajärjestelmän ulkopuolella tehtyyn taiteeseen.\nNaivistinen taidesuuntaus taas pyrkii eroon taiteen teoreettisuudesta ja akateemisesta esteettisyydestä.\nSaksalaiset naiivin ja outsider-taiteen keräilijät Elke ja Werner Zimmer sekä Dietz Mertin lahjoittavat kokoelmansa Kokkolaan. Niiden ohella saapuu Sveitsistä Philippe Saxerin kokoelma. Zimmerien lahjoitus sekä Saxerin teokset ovat saapuvia lokakuun aikana. Diezt Mertinin kokoelma siirtyy Kokkolaan testamentin kautta.\nKokkolan sivistyslautakunta otti kokouksessaan 28. elokuuta lahjoituksiin myönteisen kannan. Kaupunginhallitus tulee käsittelemään asiaa 10. syyskuuta.\nToistaiseksi suomalaisen nykykansantaiteeseen keskittynyt K.H. Renlundin museo uudistuisi lahjoitusten turvin. Museoon täydentyvät kokoelmat tulevat laajuudessaan olemaan ainutlaatuiset Skandinavian museokentällä.\nITE-taiteen toiminta käynnistyi Kaustisella 2001 Maaseudun Sivistysliiton nykykansaintaiteen kartoitustoiminnan tuloksena ja siirtyi Kokkolaan vuonna 2009.


Sagadin Kartano - Nähtävyydet Lahemaa - Lyhyt Oppimäärä Tallinnaa\nKoti Muualla Virossa Sagadin Kartano\nSagadin kartano sijaitsee Lahemaan kansallispuiston maisemissa noin 90 kilometrin päässä Tallinnasta. Kartanon historia yltää yli 500 vuoden päähän ja kartanon päärakennuskin on sijainnut nykyisellä paikallaan vuodesta 1753 saakka. Päärakennuksen julkisivu oli alun perin rakennettu rokokootyyliin, mutta myöhemmin se sai nykyisen varhaisklassisen ulkoasunsa. Päärakennuksessa toimivan kartanomuseon lisäksi Sagadin alueelta löytyy muun muassa kellotorni, luontokoulu, lampi, hostelli, hotelli sekä ravintola. Kaksi viimeksi mainittua sijaitsee rakennuksissa, jotka entisaikaan toimivat navettoina ja talleina. Kartanossa sijaitseva museo on toukokuun alusta syyskuun loppuun saakka avoinna viikon jokaisena päivänä kello 10-18, mutta talvisaikaan kartanomuseoon pääsee vierailulle ainoastaan varauksella.\nSagadissa on tullut piipahdettua muutamaan otteeseen niin kesällä kuin myös talvella. Vierailut ovat olleet hyvin erilaisia, mutta kuitenkin omalla tavallaan mielenkiintoisia, joten olittepa liikkeellä mihin vuoden aikaan tahansa, niin kyllä kartanon kohdalla kannattaa pysähtyä. 🙂 Sagadin Kartano ei tietenkään tarjoa samanlaisia puitteita ja aktiviteetteja kuin lähistöllä sijaitseva Vihulan kartano, ja tämä varmasti selittyy osittain sillä että Sagadin omistaa Viron Metsähallitus kun taas Vihulaa pyöritetään yksityisellä rahalla. Vaatimattomammat puitteet näkyvät luonnollisesti myös huoneiden hinnoissa, jotka ovat Sagadissa Vihulaa edullisemmat.\nKartanot sijaitsevat vain reilun 5 kilometrin päässä toisistaan, joten yövyittepä kummassa paikassa tahansa, niin kaikki lähialueen nähtävyydet sijaitsevat kohtuullisen ajomatkan päässä. Lähialueelta löytyy mm. Viron vanhimpiin kesänviettopaikkoihin lukeutuva rantakylä Võsu sekä tiiviisti Viron merenkäynnin historiaan liittyvä rannikkokylä Käsmu. Lisäksi hieman lähempänä kartanoita sijaitsee Altjan ja Vergin kylät. Lisätietoa Sagadista voitte katsoa kartanon nettisivuilta.\nSagadin kartano karttaan merkittynä:\nTiina Lallo 03/01/2016\tAt\t13:33\nOlemme 8.1.-16 lähdössä Suomesta viettämään anopin synttäreitä Sagadin kartanoon. Sankarille olisi matkalla tarkoitus hommata tuoli ja yöpöytä lahjaksi. Onko niillä tienoilla (Tallinna-Sagadi)huonekalukauppoja tms. kyseisenä viikonloppuna avoinna?\nLOT 04/01/2016\tAt\t17:16\nmelkeinpä ne kannattaa käydä hakemassa Tallinnasta. Esimerkiksi Ülemiste Keskuksessa on joitain sisustusliikkeitä ja Pärnu Maanteen varrella on useampikin huonekaluliike. Tallinna-Rakvere väliltä ei löydy kamalasti mitään ja myöskään Rakveren kaupunki ei varsinaisesti ole mikään shoppailijan luvattu maa. 😉 Sagadin kartano taas sijaitsee Lahemaan kansallispuistossa, josta ei kauppoja löydy.