ASIAKKAIDEN KOKEMUKSIA HOIDON LAADUSTA SUUN TERVEYDENHUOLLOSSA - PDF\nASIAKKAIDEN KOKEMUKSIA HOIDON LAADUSTA SUUN TERVEYDENHUOLLOSSA\nDownload "ASIAKKAIDEN KOKEMUKSIA HOIDON LAADUSTA SUUN TERVEYDENHUOLLOSSA"\n1 Opinnäytetyö (AMK) Suun terveydenhuollon koulutusohjelma Suuhygienisti 2011 Sanna Nurminen ASIAKKAIDEN KOKEMUKSIA HOIDON LAADUSTA SUUN TERVEYDENHUOLLOSSA FORSSAN SEUDUN TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄ, SUUN TERVEYDENHUOLTO\n2 OPINNÄYTETYÖ (AMK) TIIVISTELMÄ TURUN AMMATTIKORKEAKOULU Suun terveydenhuollon koulutusohjelma Joulukuu sivua + liitteet Ohjaajat Yliopettaja Paula Yli-Junnila, lehtori Minna Hyötilä &lehtori Päivi Pietikäinen Sanna Nurminen ASIAKKAIDEN KOKEMUKSIA HOIDON LAADUSTA SUUN TERVEYDENHUOLLOSSA- FORSSAN SEUDUN TERVEYDENHUOLLON KUNTAYHTYMÄ,SUUN TERVEYDENHUOLTO Hoidon laatua on tutkittu terveydenhuollossa paljon. Sitä voidaan tarkastella monelta eri suunnalta. Hoidon laatuun vaikuttavat asiakkaiden taustat, ympäristötekijät, asenteet, toiveet, voimavarat, terveydenhuoltojärjestelmien sisäiset ja ulkoiset tekijät ja paljon muita tekijöitä. Terveydenhuoltolakia uudistettiin , tällöin annettiin asiakkaille mahdollisuus valita hoitopaikkansa oman kunnan, kaupungin tai kuntayhtymän alueelta ja samalla asiakas voi valita terveydenhuollon ammattihenkilön, kenelle menee hoitoon. Toinen vaihe laista tulee voimaan vuonna 2014, jolloin voi valita koko maan terveysasemista. Tämän opinnäytetyön tarkoituksena oli saada tietoa asiakkaiden kokemuksista hoidon laadusta Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymän suun terveydenhuollon asiakkailta. Tutkimus toteutettiin asiakaskyselynä, joka jaettiin yli 18-vuotiaille suun terveydenhuollossa kävijöille keväällä Asiakaskyselylomakkeita jaettiin 200 kappaletta, joista saatiin takaisin 190 kappaletta, joten vastausprosentti oli 95%. Asiakaskyselylomake esitestattiin opiskelijoilla. Kyselylomakkeeseen tehtiin tarvittavat korjaukset ennen kuin se annettiin hoitoloihin jaettavaksi. Tutkimus tehtiin tarkasti ja huolellisesti, jotta tuloksia voidaan vertailla tulevaisuudessa tehtäviin asiakaskyselyihin. Opinnäytetyön asiakaskyselyn tuloksista käy ilmi, että hoidon laatu on hyvällä tasolla FSTKY:ssä verrattaessa sitä muihin kuntiin. Asiakaskyselyn kokonaiskeski-arvoksi tuli 1,43, asteikolla yhdestä viiteen (yksi on täysin samaa mieltä, kaksi samaa mieltä, kolme en osaa sanoa, neljä eri mieltä ja viisi täysin eri mieltä). Kehitettävää löytyy vuorovaikutuksesta, tiedon jakamisesta ja hoitoaikojen pituudesta. Hammaslääkärien ja suuhygienistien välillä oli myös tuloksissa eroja varsinkin asiantuntijuudessa, vuorovaikutuksessa ja tiedon antamisessa. Hoidon laadun kohottamiseksi pitää muutosehdotuksista keskustella yhdessä FSTKY:n suunterveydenhuollon henkilöstön kanssa. Hammaslääkäripula tuntuu myös FSTKY:ssä ja virkoja onkin täyttämättöminä, tästä syystä hoitoajat venyvät ja hoidon laatu voi kärsiä sen takia. ASIASANAT:Asiakas, asiakaslähtöisyys, asiakastyytyväisyys, kommunikointi, laatu, turvallisuus, vuorovaikutus\n3 BACHELOR S THESIS ABSTRACT TURKU UNIVERSITY OF APPLIED SCIENCES Degree Program in Dental Hygiene Decemder pages + appendixes Instructors Principal Lecturer Paula Yli-Junnila,Senior Lecturer Minna Hyötilä & Lecturer Päivi Pietikäinen Sanna Nurminen PATIENTS EXPERIENCES OF QUALITY IN DENTAL HEALTH CARE IN FORSSA HEALTH CARE DISTRICT, DENTAL HEALTH CARE. The quality of care has been studied a lot of in health care. It can be seen from many different directions. The quality of care affects patient backgrounds, environmental factors, attitudes, aspirations, resources, health systems, internal and external factors, and a lot of other factors. Health Law was revised , then the customers were given the opportunity to choose their place of treatment to the municipal, city or a local government district and at the same time the customer can choose a health care professional, who does the treatment. The second stage enters into force in 2014, when you can choose the health centers in hole country. The purpose of this study was to obtain information about patients experiences of quality in dental health care in Forssa health care districk. The study was conducted in customer survey, which was divided to 18 years of age and older customers who were treated in dental health care in the spring of Customer surveys were distributed to 200 copies and were brought back 190 pieces, so response rate was 95%. Customer survey were pretested with students. The questionnaire was carried out the necessary repairs before it was given to dental health care to be distributed. The study was carried out carefully and thoroughly, so that it can be compared to future customer surveys. Customer survey results shows that the quality of care is in good level in FSTKY comparing it to other municipalities. Average value was 1,43, on a scale of one to five ( one totaly agree, two agree, three can not say, four disagree ja five totally agree). Room for improvement can be found in the interaction, sharing information and the length on treatment time. There were also differences between dentists and dental hygienists, especially of expertise, interaction and sharing information. In order to raise quality in dental health care in FSTKY must personnel meet together and discussed it together. Dentist shortage also seems FSTKY in and the number of posts is unfilled, for this reason, treatment times are long and the quality of care may suffer because of it. KEYWORDS: Client, orientation, patient, satisfaction, communication, quality, safety, interaction\n4 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO 8 2 ASIAKAS JA ASIAKASLÄHTÖISYYS TERVEYDENHUOLLOSSA Asiakas terveydenhuollossa Asiakaslähtöisyys terveydenhuollossa 10 3 HOIDON LAATUUN VAIKUTTAVIA TEKIJÖITÄ Henkilöstö laadun takana Hoitohenkilökunnan asiantuntijuus Asiakkaan sukupuoli ja ikä 14 4 ASIAKKAAN KOKEMA HOIDON LAATU Turvallisuuden tunne Kommunikointi asiakkaan kanssa Yksilöllinen hoitosuunnitelma Hoitoaikojen pituus Olosuhteet vastaanotolla Riittävä kivunlievitys Tiedon jakaminen 19 5 LAADUNHALLINTA FSTKY:SSÄ 21 6 OPINNÄYTETYÖN TARKOITUS, TAVOITE JA ONGELMAT 22 7 OPINNÄYTETYÖN TOTEUTTAMINEN 22 8 AINEISTON ANALYSOINTI 24 9 ASIAKASKYSELYN TULOKSET Tutkimusjoukon kuvaus Hoitohuone ja ajankäyttö Hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus Vuorovaikutus Tiedon saanti Summamuuttujat aineistosta 53\n5 9.6.1 Kysymysten hoitohuone ja ajankäyttö summamuuttujat Kysymysten hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus summamuuttujat Vuorovaikutus osion summamuuttujat Tiedonsaanti osion summamuuttujat Kysymyskokonaisuuksien summamuuttujat samassa taulukossa Avoimet kysymykset Ehdotuksia hoidon laadun parantamiseksi Kyselylomakkeen palautteet OPINNÄYTETYÖN EETTISYYS JA LUOTETTAVUUS OPINNÄYTETYÖN JULKISTAMINEN POHDINTA JA TULOSTEN TARKASTELU 63 LÄHTEET 69\n6 LIITTEET Liite 1. Opinnäytetyön toimeksianto lupa Liite 2. KHKS eettinen toimikunta, kokouksen esityslista-pöytäkirja Liite 3. FSTKY tutkimuslupa Liite 4. Saatekirje henkilökunnalle Liite 5. Saatekirje asiakkaalle Liite 6. Kyselylomake asiakkaille\n7 KÄYTETYT LYHENTEET (TAI) SANASTO Finlex FSTKY KHKS Valtion säädöstietopankki Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä Kanta-Hämeen keskussairaala\n8 8 1 JOHDANTO Terveydenhuoltolaki 1326/2010 astui voimaan , jolloin tuli voimaan lain ensimmäinen vaihe. Lain mukaan henkilö voi valita hoitopaikkansa kunnan, kaupungin tai kuntayhtymän sisällä ja mahdollisuuksien mukaan häntä hoitavan terveydenhuoltoammattilaisen. Lain tarkoituksena on parantaa asiakkaiden mahdollisuuksia valita hänelle sopiva hoitopaikka ja näin ollen parantaa hoidon laatua. Lain toinen vaihe tulee voimaan , tällöin valinnanvapaus laajenee koskemaan koko maata. (Finlex. Terveydenhuoltolaki /1326.) Vuonna 2010 Forssan seudulla tehtiin kuntapalvelun kanssa tutkimus asukkaiden yleisestä tyytyväisyydestä kunnallisten palvelujen laatuun ja niiden käyttöön. Forssan kaupungin tuloksia voitiin vertailla aikaisemmin tehtyihin vastaavanlaisiin kyselyihin sekä vertailuryhmiin. Kysely lähetettiin 700 satunnaisesti valitulle vuotiaalle huhtikuussa Vastauksia saatiin 260, joten vastaus aktiivisuus jäi alhaiseksi. Tässä tutkimuksessa kunnan hammaslääkäripalveluja piti hyvin hoidettuna 52 prosenttia, mikä on korkea vertailuryhmien keskiarvoon verrattuna, mutta on vuodesta 2008 laskenut 17 prosenttiyksikköä. Vastaavasti 27 prosenttia piti kunnan hammaslääkäripalveluja huonosti hoidettuna, luku on kasvanut vähitellen vuoden prosentista. Vastaajien mielestä kunnan hammaslääkäripalvelujen parantaminen on yhdeksännellä sijalla kysyttäessä mitkä kunnan hoitamista tai järjestämistä palveluista pitäisi palveluja parantaa. (Kuntapalvelut 2010.) Vastaavanlaisia kyselyitä on tehty Keravalla (2002) Stakesin koordinoimana, jota voitiin vertailla 1998 tehtyyn asiakastyytyväisyyskyselyyn sekä valtakunnalliseen kyselyyn. Tutkimuksella kerättiin asiakkaiden kokemuksia ja odotuksia suun terveydenhuollosta. Vastauksia saatiin 319 kpl ja yleisarvosanaksi tuli 9,4. Arvostelu oli suoritettu kouluarvosanoilla. Toinen kysely tehtiin Kuopiossa Vastanneista 79 % oli käynyt hammaslääkärillä, suuhygienistillä oli käynyt 18 % ja hammashoitajalla 3 %. Taustakysymysten\n9 9 lisäksi oli 18 monivalintakysymystä, joissa oli vaihtoehdot 0-5, 0= en osaa sanoa ja 5= erinomainen. Kaikkien vastausten keskiarvo oli 4,03. Parhaimmat pisteet tuli asiakkaiden ystävällisestä kohtaamisesta, asiantuntijuudesta ja palveluhalusta. Alhaisimmat tulivat kysyttäessä ajanvarauksesta ja odotustilojen viihtyisyydestä. Hammashoitojonoja pidettiin pitkinä. Lahdessa tehtiin 2008 Lahden sosiaali- ja terveystoimialalla asiakaskysely, jossa oli myös hammashuolto mukana. Vastaajia oli 1577, kysymyksiä oli kahdeksan ja niihin vastattiin kouluarvosanoilla. Yleisarvosanaksi tuli 9,19. Tämän opinnäytetyön tekeminen on lähtenyt organisaation tarpeista saada tietoa asiakkaiden kokemuksista hoidon laadusta suun terveydenhuollossa Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymässä. Tavoitteena on parantaa hoidon laadun tasoa, jos korjattavaa löytyy. Organisaatiosta käytetään lyhennettä FSTKY tästä eteenpäin. Koska hoidon laatu on noussut esille yhä enemmän asiakkaiden tarpeiden täyttämisessä, on tärkeä kartoittaa hoidon laadun taso tällä hetkellä ja tehdä kartoituksen jälkeen mahdolliset korjaukset toimintoihin. Opinnäytetyön keskeisiä käsitteitä ovat asiakas, asiakaslähtöisyys, koettu hoidon laatu, vuorovaikutus ja tyytyväisyys. 2 ASIAKAS JA ASIAKASLÄHTÖISYYS TERVEYDENHUOLLOSSA Asiakaslähtöisyys on monen terveydenhuolto-organisaation johtava periaate jo pitkältä ajalta. Kehitys on ollut hidasta ja esteiksi mainitaankin palvelujen organisointi, henkilöstön asenteet ja yhteistyön puute yhdessä kansalaisten kanssa. Aito asiakaslähtöisyys tarkoittaa, että jokainen asiakas saa tarkoituksenmukaisen hoito- ja palvelukokonaisuuden, jonka ovat suunnitelleet asiakas ja ammattihenkilö yhdessä. ( Ensio 2007, )\n10 Asiakas terveydenhuollossa Sanalla asiakas tarkoitetaan perusmerkitykseltään palvelun kohteena olevaa henkilöä, joka saa hyödyn saamastaan palvelusta ja myös maksaa siitä. Palveluja käyttävä ja tuotteita hankkiva asiakas on nykyään yhä vaativampi. (Holma ym. 1994,13.) On olemassa sisäisiä- ja ulkoisia asiakkaita. Sisäiset asiakkaat ovat organisaation sisällä olevia, eri yksiköitä, jotka vaihtavat palveluita tai ostavat niitä, voidakseen palvella omia asiakkaitaan. Ulkoiset asiakkaat ovat organisaation ulkopuolella ja he ostavat organisaation tuotteita tai palveluksia. He tuovat organisaatiolle rahaa. (Zemke 2006,32.) Sosiaali- ja terveydenhuollossa asiakas voi olla esimerkiksi kunta (Holma ym. 1999,12). 2.2 Asiakaslähtöisyys terveydenhuollossa Asiakaslähtöisyydellä tarkoitetaan sitä, että henkilökunnan toiminta- ja ajattelutavan perustana ovat asiakkaan tarpeet, toiveet ja odotukset sellaisina kuin asiakas ne ilmaisee. Sosiaali- ja terveysalallakin toimitaan tulevaisuudessa asiakkaan ehdoilla eikä palvelun tuottajan ehdoilla. (Holma ym. 1994,11,13.) Asiakkaiden erilaisuus on haaste sosiaali- ja terveydenhuollossa. Tärkeä laatukriteeri on antaa palvelua ja saada palautetta omalla äidinkielellä. (Stakes ym. 1999, 12.) Tuputtamalla ja hyökkäämällä asiakkaat saadaan helposti puolustautumaan ja takertumaan entistä tiukemmin olemassa oleviin toimintamalleihin (Havunen 2000,79). Hoitopalvelujen tuottamisessa perustana on asiakkaalta saatu tietoaines, tarpeet, ja odotukset ja velvoitteena yhteisön yksilölle määrittelemät oikeudet. Osallisuus on kokemusulottuvuus, joka kuuluu asiakkaan mielipiteen kuulemisen ja hänen vaikuttamisensa turvaavan ajatuksen, mikä on osallisuuden kokemuksen keskeistä ainesta. Asiakaslähtöisyys auttaa ja tähtää tuottamaan hoitoa, jolla asiakkaiden odotuksiin kyettäisiin vastaamaan siten, että hoidon asiakaslähtöisyys ja asiakkaan kokema osallisuus toteutuvat. ( Kujala 2003, 73.)\n11 11 Kun asiakaslähtöisyys on sisäistetty oikein, organisaatio on olemassa vain asiakkaiden tarpeita varten ja heidän mielipiteensä otetaan huomioon joka vaiheissa. Samalla myös luodaan välineet, joilla pystytään tavoittamaan toiminnan sujuvuutta heikentävät ja laatua parantavat signaalit. (Holma ym. 1999, 12.) Palvelua tarjotessamme pitää myös muistaa, että asiakas ei ole aina oikeassa. Tästä syystä jos asiakkaan ja ammattihenkilön näkemys parhaasta mahdollisesta hoidosta ei käy yksiin, pitää ammattihenkilön pystyä ohjaamaan asiakas oikeaan suuntaan nolaamatta tai moittimatta häntä. (Zemke 2006, ) Asiakas joka haluaa tietää miksi jokin asia tehdään toisella tapaa kuin hän olisi halunnut, voidaan kokea hankalaksi asiakkaaksi, mutta kokenut asiakaspalvelija tietää ettei ole hankalia ja hyviä asiakkaita, vaan erilaisia. Jos vaativia asiakkaita ei olisi, ehkei työtehtävään silloin tarvitakaan ihmistä, ei puhuttakaan vaatisivista asiakkaista vaan kehittäjä asiakkaista. ( Sipilä 1998, 116.) 3 HOIDON LAATUUN VAIKUTTAVIA TEKIJÖITÄ Laki potilaan asemasta ja oikeuksista ( /785) määrittelee, että pysyvästi Suomessa asuvalla henkilöllä on oikeus ilman syrjintää saada hänen terveydentilansa vaatimaa laadultaan hyvää terveyden- ja sairaanhoitoa. Potilaan ihmisarvoa, yksityisyyttä ja sekä hänen vakaumuksiaan ei saa loukata, lisäksi on mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon hänen kulttuurinsa, tarpeensa ja äidinkielensä. Hoidon laatua ei voida arvioida vain yhdestä näkökulmasta vaan se on yhteydessä erilaisiin ympäristötekijöihin. Terveydenhuoltojärjestelmän niin sisäiset että ulkoiset tekijät vaikuttavat hoidon laatuun. (Kvist 2004, 25.) Jokainen antaa laadulle oman tulkintansa eli määrittelee, mitä laatu hänen mielestään on. Laatu on eri asioita eri näkökulmista tarkasteltuna. (Holma ym. 1994,13.) Laatu koostuu osin näkyvistä, mitattavista ominaisuuksista, mutta siihen liittyy sisäisiä, vaikeasti määriteltäviä ja mitattavia, subjektiivisia piirteitä.\n12 12 Laatu voidaan jakaa asiakkaan kokemaan laatuun, ammatilliseen ja johtamisen laatuun. Asiakkaan laatu kertoo, tuottaako palvelu asiakkaalle sitä, mitä hän haluaa, ja kokee tarvitsevansa. Ammatillinen laatu kertoo täyttyykö potilaan tarpeet asiantuntijan näkökulman mukaan. Johtamisen laatu kertoo toteutetaanko palvelu ilman hukkakäyttöä ja virheitä niin, että kustannukset pysyvät kohtuullisina ja lakeja ja määräyksiä noudatetaan. (Idänpää-Heikkiä 2000, 9.) Hoidon laatuun vaikuttaa ammattitaitoinen henkilöstö, jolla on asianmukainen koulutus (sosiaali- ja terveydenhuollon laadunhallinta1999, 17). Hoidon laadusta terveydenhuollossa on tehty kyselytutkimuksia useilla eri sektoreilla. Ståhlnacke (2007) teki laajan vertailevan tutkimuksen vuosilta 1992 ja 1997, johon otettiin vuonna 1942 syntyneitä Ruotsalaisia kahdesta eri maakunnasta. Vastanneita oli yhteensä 5363 eli 63,5 % prosenttia kyselyn saaneista (Ståhlnacke 2007, 116). Kysymyksiä oli sosiaali-ekonomiselta kannalta, yleisestä terveydentilasta, suun terveydentilasta, kokemuksia suunterveydenhoidosta ja viimeisimmästä käynnistä suunterveydenhoidossa. Tuloksista tuli ilmi, että tyytymättömyys kunnalliseen suun terveydenhuoltoon laski vuodesta 1992 vuoteen Kvistin tutkimuksessa (2004) hoidon laatua tarkasteltiin eri näkökulmista. Hän teki kyselytutkimuksen Kuopion yliopistollisessa sairaalassa ja muokkasi mittarin eri henkilöstöryhmille. Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää, mitä hoidon laatu on todellisuudessa potilaiden ja henkilöstön arvioimana. Tulokset potilaiden antamista arvioinneista henkilökunnan, lääkäreiden ja laitoshuoltajien antamasta hoidon laadusta oli hyvä. Keskiarvo oli 8.73, kun arvoasteikko oli Henkilökunnan arvio heidän antamasta hoidon laadusta vaihteli eri sukupuolten ja ikäryhmien välillä. 3.1 Henkilöstö laadun takana Vuoren (1993) mukaan laadulla on erilaisia kasvoja. Siihen kuuluvat ammatilliset, tieteelliset, poliittiset, taloudelliset ja elämykselliset alueet. Laatu\n13 13 merkitsee myös parhaitten saavutettavissa olevien hoitotulosten varmistamista potilaille, hoidon haitallisten sivuvaikutusten välttämistä, potilaiden ja heidän omaistensa tarpeiden huomioon ottamista sekä hoitotoimenpiteiden kirjaamista tavalla, jonka kustannus-hyötysuhde on hyvä. (Vuori 1993, 22). Terveydenhuollossa vallitsee yleinen yksimielisyys päämäärästä saavuttaa mahdollisimman hyvä lopputulos eli mahdollisimman hyvä väestön terveydentila (Perälä 1995, 16). Laadun ylläpitämiseen ja kehittämiseen osallistuu koko henkilöstö omassa yksikössään. Laatu kulkee ylhäältä alaspäin tavoitejohtamisen muodossa. Jotta hoidon laatu pysyy korkeana terveydenhuollossa, pitää henkilöstöä olla tarpeeksi ja heillä pitää olla asianmukainen koulutus. Lisäksi työpaikalla pitää olla työnohjausta ja täydennyskoulutusta, joilla pidetään peruskoulutuksessa saadut tiedot ja taidot ajan tasalla. Osa koulutuksista suuntautuu laadunhallintaan, koska peruskoulutuksessa ei saada siihen tarvittavaa opetusta. Henkilöstön tyytyväisyys, terveys ja hyvinvointi sekä turvallinen ja oppimista kannustava työympäristö, auttaa heitä antamaan laadukasta ja hyvää hoitoa. Henkilöstö sitoutuu hyvän laadun toimintaan jokapäiväisessä työssään. (Stakes ym. 1999, 17,18, Silèn 2001, 45.) Tärkeä osa hoidon laatua on henkilötietojen ja asiakasrekisterien koskevien asetusten noudattaminen (Stakes ym. 1999, 26). Organisaatio voi arvioida omaa laadunhallintaansa ja laatujärjestelmänsä toimivuutta esimerkiksi Suomen kuntaliiton kehittämällä työyksikön itsearviontimenetelmällä eli ITEmenetelmällä, tai itse määriteltyjä kriteereitä tai olemassa olevia kriteereitä käyttämällä. (Stakes ym. 1999, 29.) 3.2 Hoitohenkilökunnan asiantuntijuus Ammattitaitoa osoitetaan ottamalla asiakas huomioon yksilönä, kuuntelemalla häntä, arvostamalla hänen mielipiteitään, puhuttelemalla häntä ystävällisesti ja kohteliaasti. Ammattitaitoon kuuluu myös pystyä hahmottamaan keskustelun\n14 14 alussa asiakkaan osaamistaso ja näin pyrkiä virittämään käytetty kieli sille tasolle, jota asiakas ymmärtää. Paikalle on saatava tulkki jos hoitohenkilökunta ei osaa asiakkaan kieltä tai tämä ei aisti- tai puhevian takia tule ymmärretyksi. Asiakas ei osaa esittää oikeita kysymyksiä tai ei tiedä kaikkia vaihtoehtoja ja tällöin asiantuntijan pitää osata esittää ne hänelle. Rutinoituminen, kiire voivat joskus vaikuttaa asiakkaan saamaan palveluun niin, että hän kokee saaneensa huonoa palvelua. Tässä kohdassa työparit tai tiimit voivat tulla apuun, jotta asiakas saa haluamansa informaation. (Sipilä 1998, ; Tuorila 2006, 43.) On muistettava, että myös taitavat ihmiset tekevät virheitä terveydenhuollossa. Tällaisessa tilanteessa pitää virheet kohdata ja käydä läpi, jotta voidaan löytää mahdolliset puutteet ja ne korjataan ilman että kukaan ehtii vielä valittamaan. (Mattila 2010, 87.) Vesterinen ja Westman (2003) ovat tehneet haastattelututkimuksen hoitohenkilökunnan kokemasta hyvästä hoidosta lasten osastolla. He käsittelivät haastatteluissa hyvä-hoito käsitettä, hyvän hoidon edellytyksiä ja mitä hyvä hoito on osastolla. Lisäksi he kysyivät hoitohenkilökunnalta esimerkin milloin he olivat kokeneet, että hoito oli ollut hyvää. Ammattitaito, asiakaslähtöisyys, turvallisuus, vuorovaikutustaidot, omahoitajuus ja perhekeskeisyys olivat hyvän hoidon tunnusmerkkejä henkilökunnan mielestä. 3.3 Asiakkaan sukupuoli ja ikä Saarinen kirjoittaa pro-gradu-tutkielmassa(2007) tyytyväisyyteen vaikuttavista tekijöistä. Asiakkaan sukupuoli ja ikä vaikuttivat suuresti hänen kokemaansa hoidon laatuun. Miehet ovat yleensä tyytyväisempiä saamaansa hoitoon kuin naiset ja vanhemmat asiakkaat olivat tyytyväisempiä kuin nuoremmat asiakkaat. (Saarinen 2007, 15.) Samaan tulokseen tuli Vertainen-Hiironen omassa progradu-tutkilemassaan (2002). Hän teki regressioanalyysin, jonka avulla hän selitti ja analysoi iän ja sukupuolen vaikutuksia hoidon laadun vaihtelua. Hän tuli siihen tulokseen, että iäkkäiden ryhmässä sukupuolella ei ollut merkitystä\n15 15 hoidon laadun kokemiseen. Nuoremmissa ikäryhmissä miehet saivat paremmin emotionaaliset tarpeensa tyydytettyä kuin naiset.(vertainen-hiironen 2002, 31.) 4 ASIAKKAAN KOKEMA HOIDON LAATU Asiakkaiden rohkeus antaa palautetta on kasvanut ja tähän on vaikuttanut koulutustason nousu ja tietoisuus omista oikeuksista. Asiakkaan antama palaute laadusta sisältyy luontevasti hoidon kulkuun, jos asiakasta pidetään aktiivisena osallistujana, voimavarana ja yhteisönsä jäsenenä. (Stakes ym. 1999, 13.) Kaikki vuorovaikutustilanteen eri yhteydet niin ihmisiin kuin fyysisiin resursseihin ja järjestelmiin vaikuttavat siihen, millaisena asiakas kokee palvelun (Lehtonen ym. 2002, 44). Vuoren (1993) mukaan potilaiden tyytyväisyyteen vaikuttavat kaksi tekijää: hoitoon kohdistuvat ennakko-odotukset ja hoidon aikaiset kokemukset ja tulokset (Vuori 1993, 66). Vuori (1993, 69) toteaa myös, että jos asiakas kokee saaneensa hyvää hoitoa, se vaikuttaa hänen asenteisiinsa ja näin ollen tyytyväinen potilas seuraa paremmin hoito-ohjeita kotona ja on valmis hakeutumaan ajoissa hoitoon. Grönroosin (1998) mukaan odotettu laatu kuvaa asiakkaan ennakkokäsityksiä laadusta. Asiakkaalla on käsitys siitä, mikä palvelun taso on riittävä. Samoin hänellä on käsitys halutusta palvelun tasosta eli siitä, mitä palvelu voisi olla hänelle parhaimmillaan. Näiden kahden palvelun tason väliin jää niin sanottu hyväksyttävän palvelunalue eli palvelun toleranssivyöhyke (Zeithaml & Bitner 1996, 62). Koettuun laatuun vaikuttaa se mitä palvelun tarjoajan ja asiakkaan välisessä vuorovaikutustilanteessa tapahtuu. Tekninen laatu kuvaa mitä asiakkaalle jää, palvelutilanteen jälkeen. Asiakkaan kokemukset palvelun saamisesta ja millaiseksi hän koki palvelutilanteen, kutsutaan toiminnalliseksi laaduksi. (Lehtonen ym.2002, )\n16 16 Ensimmäinen yhteys palvelun tarjoajaan, esimerkiksi ajanvaraus puhelimitse voi vaikuttaa suuresti asiakkaan kokemukseen palvelun laadusta. Jos hänelle muodostuu negatiivinen käsitys laadusta jo alussa, sen muuttaminen positiiviseksi myöhemmin voi olla vaikeaa. Toinen ratkaiseva hoidon laatua muokkaava tekijä on, että organisaatiolta löytyy asiakaspalautteen hankintajärjestelmä. ( Holma ym. 1999, 23.) Lahdessa asiakaspalautejärjestelmän kehittämis-projektissa kerättiin asiakaspalautetta eri menetelmillä. Menetelminä käytettiin suoraa suullista palautetta, kyselyitä sisäisille ja ulkoisille asiakkaille lisäksi olivat muut palautteet sekä viralliset muistutukset sosiaali- ja terveydenhuollolta. Projektin tarkoituksena oli saada tietoa millaisella asiakaspalautemenetelmällä saadaan parhaiten kerättyä tietoa asiakkailta, jotta palveluja voidaan kehittää. Johtopäätöksenä projektille saatiin, että asiakaspalautejärjestelmän pitää olla monipuolinen ja sitä pitää kehittää koko ajan. (Lahden sosiaali- ja terveystoimen asiakaspalautejärjestelmä 2008.) 4.1 Turvallisuuden tunne Jotta asiakas tuntisi olonsa turvalliseksi ja hänellä olisi tunne, että hänellä on oma elämä hallussa, pitää hänellä olla mahdollisuus valittaa. Jos asiakkaalla on jotakin moitittavaa hänen hoidostaan, keskustelu on paras väylä alkaa käsitellä sitä. Tilanteessa on tärkeää arvioida onko todella tapahtunut virhe vai onko kyse väärinymmärryksestä puolin tai toisin. Joskus on kyse asiakkaan epärealistisista toiveista. (Mattila 2010,88-89.) 4.2 Kommunikointi asiakkaan kanssa Jotta asiakas lähtisi vastaanotolta tyytyväisenä, pitää kommunikointitilanteessa kuunnella asiakasta ja paneutua hänen ongelmiinsa. Hoitohenkilökunnan tulee osoittaa palvelualttiutta ja heidän pitää etsitä ratkaisuja juuri kyseisen asiakkaan ongelmiin. Puhutaan asiakkaan kielellä ja käytetään asiakkaalle tuttuja termejä. Perustellaan eri vaihtoehdot asiakkaan tavoitteista ja arvomaailmasta käsin. Pidetään kommunikointi sellaisena, että asiakkaan kuva hoitohenkilökunnasta\n17 17 asiantuntevana yhteistyökumppanina vahvistuu. (Lehtonen ym. 2002, 96.) Joskus asiakas kommunikoi henkilökunnan kanssa huomaamattomasti. Se voi olla levottomuutta, ilme tai äänensävy. Jotta ne tulisivat huomatuksi, edellyttää se henkilökunnan keskittymistä asiakkaaseen, ei pelkkään toimenpiteeseen tai laitteisiin. (Nurminen 2000, 48.) Hyvä katsekontakti ja kättely vastaanoton alussa antavat asiakkaalle tunteen, että häneen keskitytään. Myös myötäileminen asiakkaan puheeseen ja vartalon kääntäminen häneen päin osoittaa aktiivisuutta ja sitä että asiakasta kuunnellaan. (Hiltunen ym. 2009, 44.) Asiakkaan aktiiviseen kuunteluun kuuluvat kuuntelu, toistot ja vahvistukset sekä hoitohenkilökunnan antamat oikeat sananmuodot. Kuuntelulla tarkoitetaan, että osataan tulkita asiakkaan antamat sanalliset ja sanattomat viestit. Toistolla haetaan varmuutta asiakkaan antamiin tietoihin ja vahvistuksella haetaan varmuutta siihen, että puhutaan asiakkaan kanssa samasta asiasta. Oikeat sananmuodot voivat olla asiakkaalta hukassa ja antamalla hänelle vaihtoehtoja saadaan tietoon hänen asiansa. (Thornquist 2001, ) Varsinkin pelkopotilailla saattaa olla käyttäytymistä, missä sanallinen viestintä sanattoman kanssa ei käy yksiin(niemelä ym. 2009, 30). 4.3 Yksilöllinen hoitosuunnitelma Asiakkaan ottaessa yhteyttä terveydenhuollon vastaanottoon, hänelle tehdään hoidon tarpeen arviointi ensimmäisessä kontaktissa, joka voi olla fyysinen kontakti tai puhelin-/netti-/sähköposti-/kuvayhteys. Päätöksen tekijän pitää olla terveydenhuollon ammattihenkilö, hänellä pitää olla riittävä työkokemus ja lisäksi yhteys potilasasiakirjoihin ja hoitoa antavaan yksikköön tarvittaessa. (Syväoja&Äijälä 2009, 27.) Asiakkaalle tehdään suun perustutkimus ja häneltä kysellään esitiedot, näiden perusteella tehdään taudinmääritys eli diagnoosi. Tämän jälkeen tehdään hoitosuunnitelma, joka perustuu esitietoihin, tehtyyn taudinmääritykseen, asiakkaan oireisiin ja käytettävissä oleviin voimavaroihin. Hoitosuunnitelma on kirjallinen ja se tehdään yhdessä asiakkaan kanssa. Hoitosuunnitelmasta käy ilmi asiakkaan keskeiset ongelmat, suunniteltu hoito, aikataulu sen tekemiseen\n18 18 ja tavoitteet. Hoitosuunnitelmaa tarkistetaan hoidon kuluessa ja siihen liittyy asiakkaalle annettava kustannusarvio. (Hiiri&Sirviö 2009, Ensiö ym. 2007,62.) Hoitotyössä korostuu yhä enemmän potilaan oma osallistuminen, joka edellyttää toimivaa ja tasavertaista yhteistyösuhdetta hoitotyöntekijöiden ja potilaan välillä. Tässä yhteistyössä korostuu yhteisten päätösten tekeminen potilaan hoidon suunnittelussa. Suunnittelussa lähtökohtana ovat potilaan kokemukset ja toiveet. (Hallila 1998, ) Jotta asiakas osaa ja voi vaikuttaa omaa hoitoaan koskeviin seikkoihin, tulee hänen saada tietoa oikeaan aikaan ja oikeassa muodossa. Tiedon antajan eli terveydenhuollon työntekijän pitää ottaa huomioon asiakkaan ikä, kehitystaso ja terveydentila, sillä hänelle pitää selittää asiat niin, että asiakas ja/ tai hänen omaisensa ne ymmärtävät. (Lindroos ym. 2005, ) 4.4 Hoitoaikojen pituus Vastaanottajan pituus ja sen riittävyys vaikuttavat suurelta osin asiakkaan kokemuksiin hoidosta. Jos asiakas pääsee myöhässä vastaanotolle ja hoito tehdään kiireisesti, eikä hänelle varattu hoitoaika riitäkään suunniteltuun toimenpiteeseen, tulee asiakkaalle mielikuva liukuhihnamaisuudesta ja siitä ettei hänen hoitoonsa keskitytä sen vaatimalla tavalla. (Tuorila 2006, 37.) Jotta asiakkaan hoito saadaan hoidettua mahdollisimman hyvin molempia tyydyttävällä tavalla, kannattaa hoitohenkilökunnan ollessa myöhässä nollata vastaanoton tunnelma ottaessaan asiakas sisälle ja todeta asiakkaalle esimerkiksi; Olemme pahoillamme, että olemme myöhässä. Miten voimme auttaa? Tällöin potilas useimmiten leppyy. (Hiltunen ym. 2009, 46.) 4.5 Olosuhteet vastaanotolla Koettuun hoidon laatuun vaikuttavat myös esimerkiksi hoitohuoneiden ilman laatu ja lämpötila, jotka ovat tärkeitä elementtejä niin henkilökunnan kuin asiakkaidenkin hyvinvointiin (Finlex. Työturvallisuuslaki /299). Huono sisäilma aiheuttaa terveyshaittoja, jotka ilmenevät erilaisina oireina ja\n19 19 sairauksina. Lisäksi huono sisäilma aiheuttaa epäviihtyisyyttä. (Työturvallisuuskeskus 2010.) 4.6 Riittävä kivunlievitys Puudutteiden riittävä ja oikeanlainen käyttö helpottavat asiakkaan oloa kivuliaiden toimenpiteiden aikana ja vaikuttaa näin hoidon laatuun (Järvinen 2010, 2). Jotta saadaan riittävä puutumisen aste asiakkaalle, pitää hänelle antaa riittävä määrä riittävän vahvuista puudutetta. Puuduteannos ja -paikka pitää määritellä jokaiselle asiakkaalle erikseen, riippuen hänen fyysisestä terveydentilastaan, koostaan ja lääkkeistään sekä paikasta, joka pitää saada puutumaan. (Kokki & Pitkänen 2006, 11.) Asiakkaalle pitää kertoa mahdolliset puudutukseen liittyvät komplikaatiot ja haittavaikutukset. Puudutuksista pitää tehdä huolelliset merkinnät potilasasiakirjoihin. (Kokki & Pitkänen 2006, 16 ja 23.) 4.7 Tiedon jakaminen Asiantuntijuus velvoittaa jakamaan tietoa asiakkaille, mutta se tarkoittaa että hän on tiedon välittäjä. Henkilökunta ei saa asettua niin sanottuun besserwisser rooliin. (Mattila 2010, 124.) Vastaanotoilla on hyvinkin erilaisia asiakkaita, toiset haluavat saada kaiken tiedon hoitohenkilökunnalta, kun taas toiset ovat itse keränneet tietoa ja kyselevät sen tiedon luotettavuudesta hoitohenkilökunnalta. Neuvonta on tärkeä osa asiakkaan kokonaishoitoa ja sen tavoitteena on saada asiakas hoitamaan itseään mahdollisimman hyvin ja tukea häntä selviytymään kotona. Potilasneuvontaa voi pitää onnistuneena, jos se lyhentää hoitoaikoja ja vähentää asiakkaan käyntien määrää. (Heikkinen ym. 2002, 24.) Jotta potilasohjaus onnistuu, pitää ohjaustilanne suunnitella hyvin. Tilanteen suunnittelu lähtee asiakkaan tarpeiden ja tavoitteiden asettamisesta. Asiakas ja hoitohenkilökunta keskustelevat tasavertaisina ohjaustilanteessa. Ohjauksen\n20 20 pitäisi herättää asiakkaassa mielenkiintoa ja motivaatiota itsensä hoitamiseen. Ohjaajan persoonallisuus sekä asiantuntijuus vaikuttavat ohjaus tilanteen onnistumiseen. (Heikkinen ym. 2002, ) Ajanpuutteen takia henkilökohtainen ohjaus voi jäädä vähäiseksi tai puutteelliseksi. Kirjalliset ohjeet ovat hyvä olla suullisen ohjauksen tukena. (Heikkinen ym. 2002, 7.) Ohjaustilanteisiin voidaan valmistautua etukäteen tai ne voivat ilmaantua suunnittelematta asiakkaan aloitteesta. Hyvän ohjauksen tavoitteena on kannustaa asiakasta saavuttamaan ne tavoitteet, joita hoidossa on asetettu. (Hirvonen ym. 2007, 6.) Tähtinen (2007) tutki pro gradu-tutkielmassa Oulun yliopistollisen sairaalan hoitohenkilöstön valmiuksia ohjaukseen sen menetelmien puitteiden ja ohjaustapahtuman hallintaan ja arviointiin. Pro gradun ensimmäinen vaihe tehtiin vuonna 2003, jolloin aloitettiin kehittämishanke. Tällöin tehtiin laaja kysely potilasohjauksen laadusta, jonka perusteella kehitettiin käytäntöön soveltuvia ohjausmalleja. Tarkoituksena oli vertailla kahta kyselyä keskenään, jotta saataisiin selville oliko kehittämishankkeella ollut vaikutusta hoitohenkilöstön ohjausvalmiuksien kehittymiseen ja ohjauksen laatuun. Tuloksia tarkasteltaessa huomattiin, että ohjaukseen käytetty aika työpäivän aikana oli pysynyt lähes samana. Myöskään tiedollisten, taidollisten, asenteellisten valmiuksien ja ohjaustapahtumien vertailussa ei ollut tilastollisia merkitsevyyksiä vuosien 2003 ja 2007 välillä. Tähtisen (2007) mukaan oli hämmentävää, miten yhdenmukaiset tutkimustulokset olivat, koska tutkimusten välillä oli kolme vuotta ja niiden välillä oli tehty käytäntöön sovellettavia ohjausmalleja. Johtopäätöksenä tutkimuksella oli, että henkilöstö omaa hyvät tiedot, taidot ja asenteet ohjaukseen vaikkakin se kokee, että ohjaus vie aikaa muilta potilailta. (Tähtinen 2007.) Asiakaskyselynä toteutetussa pitkittäistutkimuksessa Koskidentissä (2004) pyrittiin henkilökunnan toimintatapoja muuttamalla parantamaan asiakkaiden tyytyväisyyttä saamaansa hoitoon (Hällfors & Nyholm, 2004). Toimintatapojen muutoksella kahden asiakaskyselyn välillä ei ratkaisevasti saatu asiakkaiden tyytyväisyyttä nousemaan. Tässä kyselyssä ei löydetty sitä punaista lankaa,\n21 21 minkä avulla olisi saatu asiakkaiden tyytyväisyyttä nostettua. Eräänä syynä on voinut olla kysymysten asettelu. 5 LAADUNHALLINTA FSTKY:SSÄ Organisaation perehdyttämis-aineisto uusille työntekijöille on päivitetty syyskuussa 2010 ja siellä on määritetty organisaation arvoiksi; asukkaiden terveys, oppiva ja tehokas organisaatio ja osaava ja motivoitunut henkilöstö. Siinä sitoudutaan terveydenhuollon kuntayhtymänä tekemään kaikki mitä voidaan tehdä, jotta väestön terveyden ja hyvinvoinnin tila edistyisi tietäen, että parhaaseen tulokseen voidaan päästä niin, että henkilöstö uskoo itseensä ja on hyvin koulutettua ja motivoitunutta. (FSTKY, 2010.) Kuntalaiset ovat tasa-arvoisia ja työn laatua kehitetään asiakaslähtöisesti ja sitä arvioidaan jatkuvasti. Laatutoiminnalla vaikutetaan palvelujen saatavuuteen ja sisältöön, hyvään asiakaspalveluun ja palveluprosessin toimivuuteen. Päivittäinen työ on laadukasta ja koko henkilökunta on sitoutunut siihen ja johon johto luo edellytykset. (FSTKY,2010). Jokaisessa työyksikössä on laatupolitiikasta kertova taulu. Asiakaspalautelaatikoita on jokaisessa toimipisteessä. Lisäksi palautetta saadaan organisaation internet sivuilta, postitse, puhelimitse, sanomalehdistä ja potilasasiamieheltä. Yhteinen asiakaskysely, johon myös suunterveydenhuolto osallistui, tehtiin maaliskuussa 2010 koko organisaatiossa. FSTKy:ssä käytetään laadun arvioinnissa niin sanottua arvioinnin kehää. Kehään kuuluvat ulkopuoliset arvioijat, vertais-arvioijat ja ite-arvioinnit. ITEarvioinnit ovat organisaation henkilöstön tekemiä arviointeja talon toiminnasta. Lisäksi käytössä on tutkimuksia, tilastoja ja ulkoisia auditointeja joiden avulla voidaan arvioida toimintaa. Näiden pohjalta strategia tai hoitoketjut arvioidaan ja lähdetään kehittämisprosesseihin, joiden avulla saadaan uudet toiminta ohjeet, organisaatio muutokset, tarvittavat koulutukset ja investoinnit, tuotannon ja henkilöstön muutokset. Lopputuloksena on entistä laadukkaampaa terveydenhoitoa. (Puro 2010.)\n22 22 6 OPINNÄYTETYÖN TARKOITUS, TAVOITE JA ONGELMAT Opinnäytetyön tarkoituksena oli saada tietoa asiakkaiden kokemuksista hoidon laadusta FSTKY:n suun terveydenhuollossa yli 18-vuotiailta asiakkailta. Tavoitteena on asiakaskyselyn analysoinnin jälkeen, suunnitella ja tehdä muutoksia FSTKY:n suun terveydenhuollon toimintatapoihin yhdessä henkilöstön kanssa. Löytää ne keinot, joilla voidaan nostaa asiakkaiden kokeman hoidon laadun tasoa, jos tulosten analysoinnin jälkeen jotain paranannettavaa löytyy. Koska asiakkaat eivät voi arvioida kliinisten toimenpiteiden laatua, on kysymykset aseteltu niin, että ne koskevat hoitohuoneita, henkilökunnan asiantuntijuutta ja vuorovaikutustilanteita asiakkaiden kanssa ja tiedon saantia. Tämän asiakaskyselytutkimuksen keskeisinä ongelmina ovat: 1. Minkälaisia kokemuksia asiakkailla on suun terveydenhuollon hoidon laadusta FSTKY:n suun terveydenhuollossa? 2. Miten hoidon laatua voidaan asiakkaiden mielestä parantaa? Ongelmalla yksi saatiin vastauksia asiakaskyselylomakkeen kysymyksiin 1-26 ja kysymyksillä saatiin vastauksia ongelmaan kaksi. 7 OPINNÄYTETYÖN TOTEUTTAMINEN Opinnäytetyötä lähdettiin tekemään hyväksytyn tutkimussuunnitelman pohjalta. Toimeksianto sopimus tehtiin FSTKY:n suunterveyden huollon kanssa (LIITE 1). Koska opinnäytetyöhön kuului asiakaskysely FSTKY:ssä, piti sitä varten\n23 23 hakea lausuntopyyntö Kanta-Hämeen keskussairaalan eettiseltä toimikunnalta (LIITE 2), jonka jälkeen haettiin FSTKY:n kuntayhtymän johtajalta tutkimuslupa (LIITE 3). Tutkimusaineiston keräämiseen käytettiin asiakaskyselylomaketta (LIITE 6), jonka mukana asiakkaat saavat saatekirjeen, jossa kerrottiin asiakaskyselyn tarkoituksesta (LIITE 5). Tietoa kerättiin kvantitaviisella asiakaskyselyllä. Lomakkeen kysymykset oli tehty teoreettisen viitekehyksen sekä aiheesta aikaisempien tehtyjen tutkimusten perusteella. Kysymykset oli aseteltu siten, että vastaamisessa voitiin käyttää Likertin 5-portaista asteikkoa. Asteikon perusideana on, että asteikon keskikohdasta lähtien toiseen suuntaan samanmielisyys kasvaa ja toiseen samanmielisyys vähenee (Vilkka 2007, 46). Kysymysten sisältöön vaikutti myös organisaation tarve saada tietoa asiakkaiden kokemuksista suunterveydenhuollon laadusta. Kyselylomakkeessa oli neljä taustakysymystä, joilla saatiin tietoa asiakkaiden iästä, missä toimipisteessä he olivat käyneet ja minkä ammattiryhmän vastaanotolla he kävivät, niiden lisäksi oli 22 kappaletta viisi portaista kysymystä. Viimeisenä oli kaksi avointa kysymystä, joissa asiakkaat saivat kirjoittaa kommentteja tai parannusehdotuksia hoidon laatuun ja kommentoida asiakaskyselylomaketta. Asiakaskyselylomaketta jaettiin suun terveydenhuollon vastaanotoilta yli kahdeksantoistavuotiaille asiakkaille. Henkilökunnalle jaettiin saatekirje (LIITE 4), jossa kerrottiin asiakaskyselystä ja annettiin neuvoja sen jakamiseen. FSTKY:ssä on erikokoisia suun terveydenhuollon toimipisteitä ja näin ollen eri vastaanotoille jaettiinkin eri määrä asiakaskyselylomakkeita. Humppilan ja Ypäjän toimipisteissä toimii yksi täyttä työaikaa ja yksi puolta työaikaa tekevä hammaslääkäri ja lisäksi suuhygienisti joka on puolet työajastaan Ypäjällä ja puolet Humppilassa. Näille toimipisteille jaettiin molemmille 20 kappaletta asiakaskyselylomakkeita. Jokioisilla, Tammelassa ja Kutomon toimipisteissä, Forssassa, toimii keskimäärin kolme hammaslääkäriä ja yksi täyttä työaikaa tekevä suuhygienisti. Näille kolmelle toimipisteelle jokaiselle annettiin jaettavaksi 30 kappaletta\n24 24 asiakaskyselylomakkeita. Pääterveysaseman toimipisteessä, Forssassa, toimii vaihtelevasti hammaslääkäreitä viidestä kahdeksaan kappaletta ja heidän lisäkseen kaksi täyttä työaikaa tekevää suuhygienistiä. Pääterveysasemalla toimivien hammaslääkäreiden joukossa on perushammaslääkäreitä, suukirurgi, parodontologi ja oikomisen erikoishammaslääkäri. Pääterveysasemalta jaettiin 70 kappaletta asiakaskyselylomakkeita. Yhteensä asiakaskyselyjä jaettiin 200 kappaletta. Asiakaskyselyjä jaettiin FSTKY:n jokaisessa suun terveydenhuollon toimipisteissä maaliskuussa Asiakaskyselylomakkeet ja saatekirja asiakkaille, henkilökunnan saatekirje ja laatikko johon asiakkaat palauttivat täyttämänsä asiakaskyselylomakkeet, jaettiin suun terveydenhuollon toimipisteisiin maaliskuun alussa Tämän jälkeen toimipisteet saivat kaksi viikkoa aikaa jakaa asiakaskyselylomakkeet, jonka jälkeen toimipisteet palauttivat palautuslaatikot opinnäytetyön tekijälle. 8 AINEISTON ANALYSOINTI Tutkimusta tehtäessä pitää aluksi määritellä joukko, joka on tutkimuksen kohteena. Tilastoyksikön tarkasteltavaan ominaisuuteen liitetään mittaluku tai symboli, jotta tilastoyksiköitä voidaan mitata. Mittaamisen eri tasoja kuvataan mitta-asteikoilla. (Holopainen & Pulkkinen 2004, ) Jotta pystytään tekemään luotettavia johtopäätöksiä, pitää tutkimus olla tehty tieteelliselle tutkimukselle asetettujen kriteerin mukaan. Tulosten tarkkuus riippuu johonkin rajaan asti otoksen koosta. (Holopainen&Pulkkinen 2004, 148.) Asiakaskyselylomakkeiden vastaukset syötettiin PASW (aiemmin SPSS) Statistics-tilasto-ohjelmaan Versio 18:sta. Kyselylomakkeen kysymykset oli aseteltu niin, että vastaukset oli helppo siirtää numeerisina tilastointi-ohjelmaan. Avoimilla kysymyksillä saatiin vastauksia asiakkaiden mielipiteistä ja ne on otettu suorina lainauksina tuloksiin. Aineistosta analysoitiin tunnuslukuja, prosentteja, keskiarvoja ja summamuuttujia. Tuloksissa vertailtiin asiakkaiden\n25 25 kokemuksia hammaslääkärien ja suuhygienistien vastaanotoilla. Tulosten havainnollistamiseksi tehtiin taulukoita ja kuvioita. 9 ASIAKASKYSELYN TULOKSET 9.1 Tutkimusjoukon kuvaus Kuvio 1. Vastaajien sukupuolen jakautuminen. Asiakaskyselylomakkeita jaettiin 200 kappaletta, joista saatiin takaisin 190, joten vastausprosentti nousi 95 %. Vastanneista naisia oli 117 kappaletta eli 61,6 % vastanneista ja miehiä 69 kappaletta eli 36,3 % vastanneista (kuvio 1). Neljään lomakkeeseen ei oltu merkitty sukupuolta.\n26 26 Kuvio 2. Vastaajien ikäjakauma ikäluokittain. Jotta ikäjakaumasta saatiin parempi käsitys, on iät jaoteltu ikäluokiksi 18-30, 31-45, 46-60, ja (Kuvio 2). Vastanneiden ikä oli 18 ja 83 vuoden välillä ja keski-ikä oli 55 vuotta. Suurin ikäluokka on vuotiaat, heitä oli vastanneista 35 %. Vastaajista oli 80 % kaikista vastanneista ikävuoden väliltä. Tämä selittää keski-iän korkeuden.\n27 27 Kuvio 3. Vastaajien prosentuaalinen jakautuminen FSTKY:n suun terveydenhuoolon eri toimipisteiden kesken.. Suurin vastausprosentti osuu Pääterveysasemalle, mikä selittyy sieltä jaetun aineiston koosta, joka oli suurin kuntayhtymässä jaetuista. Pääterveysasemalta jaettiin 70 kappaletta kyselylomakkeita, joka on 35 prosenttia kaikista jaetuista. Jokioisilta, Tammelasta ja Kutomolta jaettiin kyselylomakkeita jokaiselta 30 kappaletta, joka on 15 % jaetuista. Ypäjältä ja Humppilasta kyselylomakkeita jaettiin 20 kappaletta eli 10 % jaetuista. (Kuvio 3).\n28 28 Kuvio 4. Hoidon suorittajien määrä prosentuaalisesti. Hoidon suoritti kohtaan on merkitty mahdollisuudet valita hammashoitaja, suuhygienisti tai hammalääkäri (Kuvio 4). Hammashoitaja mahdollisuus olisi pitänyt jättää pois, koska kuntayhtymässä hammashoitajat eivät hoida yli 18- vuotiaita. Tämä mahdollisuus on saattanut sekoittaa asiakkaita hoidon suoritti valinta kohdassa. Valinta hammashoitaja onkin jätetty pois myöhemmin tulevissa tuloksissa. Hammaslääkärillä käyneitä oli lähes 82 % vastanneista ja suuhygienistillä käyneitä oli alle 16 %. Hammaslääkärin ison osuuden selittää se, että heitä on kuntayhtymässä enemmän kuin suuhygienistejä ja kyselylomakkeita annettiin suuhygienisteille vähemmän jaettavaksi.\n29 29 Kuvio 5. Hoidon suorittijien jakautuminen määrällisesti. Kuviossa 5 on määrällisesti esitetty asiakkaiden käynnit suuhygienistin ja hammaslääkärin vastaanotolla. Hammashoitaja on jätetty pois, koska yli 18- vuotiaat eivät voi käydä pelkästään hammashoitajan vastaanotolla. Asiakkaista 28 kävi suuhygienistin vastaanotolla ja 149 hammaslääkärin vastaanotolla. (Kuvio 5.)\n30 Hoitohuone ja ajankäyttö Taulukko 1. Asiakkaiden kokemuksia hoitohuoneesta ja ajankäyttöstä. Kysymyksessä 5 kysyttiin oliko hoitohuoneen lämpötila hyvä. Kyselyyn vastanneista 97 % vastasi kysymykseen täysin samaa mieltä tai samaa mieltä. Hoitohuoneen siisteyteen 86 % vastasi täysin samaa mieltä, kun taasen täysin eri mieltä oli 2 %. Hoitohuoneen asianmukaisuuteen vastasi täysin samaa mieltä 73 %. Kysymyksessä 8 kysyttiin pääsin vastaanotolle sovittuna aikana ja tähän vastasi 81 % täysin samaa mieltä ja 15 % samaa mieltä. Kysymyksessä 9 kysyttiin oliko hoitoon varattu riittävästi aikaa. 86 % oli täysin samaa mieltä ja täysin eri mieltä oli 2 % (Taulukko 1). Avoimissa kysymyksissä tuli hoitohuoneesta seuraava kommenttia. Kesällä tuuletusta lisää Asento pystympi Tuuletus myös silloin, jos on käynyt joku hajuvesi tai hikinen tms >supertuuletus että henki kulkee hyvin\n31 Hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus Kuvio 6. Asiakkaiden vastauksien jakautuminen kysymykseen hoidostani oltiin vilpittömästi kiinnostuneita. Hoidostani oltiin vilpittömästi kiinnostuneita, 85,1 % oli täysin samaa mieltä ja 12,8 % samaa mieltä. Täysin eri mieltä on 1,6 % vastanneista (Kuvio 6).\n32 32 hoidostani oltiin vilpittömästi kiinnostuneita täysin samaa samaa täysin eri mieltä mieltä eos mieltä suuhygienisti Määrä Prosenttii 92.9% 7.1%.0%.0% hammaslääkäri Määrä Prosentti 83.8% 13.5%.7% 2.0% Yhteensä Määrä Prosentti 85.1% 12.7%.6% 1.7% Taulukko 2. Hoidostani oltiin vilpittömästi kiinnostuneita vastausten jakautuminen hammaslääkärien ja suuhygienistien välillä. Verrattaessa samaa kysymystä millä vastaanotolla asiakkaat kävivät, nähdään että asiakkaista 92,9 % oli täysin samaa mieltä, että suuhygienistit olivat kiinnostuneita heidän hoidostaan, kun taasen 83,3 % hammaslääkärien vastaanotolla kävijöistä oli täysin samaa mieltä (Taulukko 2).\n33 33 minua kohdeltiin ystävällisesti ja kohteliaasti täysin samaa täysin eri Hoidon suoritti mieltä samaa mieltä mieltä suuhygienisti Määrä prosentti 100.0%.0%.0% hammaslääkäri Määrä Prosentti 89.3% 8.7% 2.0% Yhteensä Määrä Prosentti 90.7% 7.7% 1.6% Taulukko 3. Asiakkaiden vastausten jakautuminen kysymyksen, minua kohdeltiin ystävällisesti ja kohteliaasti suuhygienistien ja hammaslääkärien välillä. Kohdassa minua kohdeltiin ystävällisesti ja kohteliaasti, asiakkaat vastasivat täysin samaa mieltä 100 % suuhygienistien kohdalla ja hammaslääkärien kohdalla tulos oli 89,3 %. Täysin eri mieltä oli hammaslääkärien kohdalla 2 % (Taulukko 3).\n34 34 Kuvio 7. Asiakkaiden kokemukset minua kohdeltiin ystävällisesti ja kohteliaasti sukupuolten välinen jakautuma. Kuviossa 7. on esitetty sukupuolten väliset vastaus erot minua kohdeltiin ystävällisesti ja kohteliaasti. Naisista 107 kappaletta oli täysin samaa mieltä eli 91,5 % vastauksen antaneista naisista, miehistä 62 kappaletta oli täysin samaa mieltä eli 89,9 % vastanneista miehistä.\n35 35 hoitohenkilökunta toimi asiantuntevasti Hoidon suoritti täysin samaa mieltä samaa mieltä eos täysin eri mieltä suuhygienisti Määrä Prosentti 100.0%.0%.0%.0% hammaslääkäri Määrä Prosentti 88.6% 8.7%.7% 2.0% Yhteensä Määrä Prosentti 90.1% 7.7%.5% 1.6% Taulukko 4. Vastausten jakautuminen hammaslääkärien ja suuhygienistien kysyttäessä hoitohenkilökunnan toimintaa asiantuntijamaisesti.. Hoitohenkilökunta toimi asiantuntevasti asiakkaista täysin samaa mieltä vastasi suuhygienistien kohdalla 100 % ja hammaslääkärien kohdalla 88,6 % kysymykseen. Hammaslääkärien kohdalla 7 % vastasi en osaa sanoa. (Taulukko 4.) Asiantuntijuudesta tuli asiakkailta kommenttia avoimissa kysymyksissä. Hoito hyvää ja ammattitaitoista. 3kk jonotusaika ehdottomasti liian pitkä, sille on tehtävä jotain!!!\n36 36 Kuvio 8. Kivunlievitys oli riittävä vastausten jakautuminen. Vastaajia oli 190 ja heistä 150 täysin samaa mieltä, että kivunlievitys oli riittävä. Kaksi vastaajista vastasi täysin eri mieltä. Kaikkia asiakkaita ei puudutettu sillä hoitokerralla kun he saivat asiakaskyselylomakkeen. Tämä on saattanut sekoittaa vastauksia jonkin verran, koska lomakkeessa ei ole otettu sitä seikkaa huomioon. Kysymys olisi pitänyt asetella niin, että siihen olisi voinut vastata myös ettei minua puudutettu tällä kertaa. (Kuvio 8.)\n37 37 täysin samaa tunnen saaneeni laadukasta hoitoa mieltä samaa mieltä täysin eri mieltä ikäluokat Määrä Prosentti 84.4% 12.5% 3.1% Määrä Prosentti 87.0% 13.0%.0% Määrä Prosentti 93.9% 4.5% 1.5% Määrä Prosentti 91.7% 5.6% 2.8% Määrä Prosentti 100.0%.0%.0% Yhteensä Määrä Prosentti 90.3% 8.1% 1.6% Taulukko 5. Tunnen saaneeni laadukasta hoitoa vastaukset ikäluokittain. Kysymyksessä 15:sta kysyttiin asiakkailta tunsivatko he saaneensa laadukasta hoitoa. Aineistoa on käsitelty ikäluokittain, jotta saadaan paremmin tietoa asiasta. Ikäluokka vuotiaat vastasivat tunnen saaneeni laadukasta hoitoa, täysin samaa mieltä 84,4 %, kun taasen ikäluokka vastasi samaan 100 % täysin samaa mieltä. Täysin samaa mieltä saamastaan hoidon laadusta oli 90,3 % kaikista vastanneista. (Taulukko 5.)\n38 38 Kuvio 9. Hoitoni sujui sovitulla tavalla. Kysymys 6, hoitoni sujui sovitulla tavalla, saatiin seuravia vastauksia. 83,8 % asiakkaista oli täysin samaa mieltä ja täysin eri mieltä heistä oli 1,6 % (Kuvio 9).\n39 39 kuvio 10. Hoitoni sujui sovitulla tavalla ikäluokittain esitettynä. Hoitoni sujui sovitulla tavalla laitettuna ikäluokittain. Kuviosta voi todeta, että ikäluokka on suurin täysin samaa mieltä oleva ikäluokka. Ikäluokka oli vastaajista suurin, heitä oli 35 % kaikista vastaajista. (Kuvio 10.)\n40 40 Kuvio 11. Hoitohuoneen ilmapiiri oli kiireetön. Asiakkaista 81.1 % oli täysin samaa mieltä, että hoitohuoneen ilmapiiri oli kiireetön ja 1,6 % oli täysin eri mieltä. Kysymyksellä haettiin vastausta siihen, oliko aikataulu liian kireä tai oltiinko myöhässä ja jouduttiinko kiirehtimään, jotta saatiin tehty sovittu toimenpide. (Kuvio 11.)\n41 Vuorovaikutus Kuvio 12. Hoitohenkilökunta puhui minulle ymmärrettävällä kielellä ikäluokittain. Kuviosta näkee, että kaikissa ikäluokissa täysin samaa mieltä on eniten vastanneista. Mutta täysin eri mieltä löytyy yhteensä kolme kappaletta ja ei osaa sanoa on 3 kappaletta. (Kuvio 12.)\n42 42 Kuvio 13. Hoitohenkilökunta puhui minulle ymmärrettävällä kielellä vastausten jakautuminen prosentteina. Hoitohenkilökunta puhui minulle ymmärrettävällä kielellä vastausten jakautuminen prosentteina. Täysin samaa mieltä vastaajista oli 81,6 % ja ei osaa sanoa ja täysin eri mieltä on yhteensä 3,2 %. ( Kuvio 13.)\n43 43 Kuvio 14. Pystyin vaikuttamaan hoitooni kysymyksen vastaukset sukupuolen mukaan. Naisista 74 kappaletta on täysin samaa mieltä siitä, että he pystyivät vaikuttamaan hoitoonsa eli 63,2 % kaikista vastauksen antaneista naisista, sama luku on miesten puolella on vain 42 kappaletta eli 60,9 % vastauksen antaneista miehistä (Kuvio 14).\n44 44 Kuvio 15. Hoitovaihtoehdoista keskusteltiin kanssani vastausten jakautuminen prosentteina. Täysin samaa mieltä kysymykseen mahdollisista hoitovaihtoehdoista keskusteltiin kanssani vastasi 57,1 %, samaa mieltä oli 29,9 % ja täysin eri mieltä 1,7 % (Kuvio 15).\n45 45 Minua ohjattiin ylläpitämään ja edistämään omaa suun terveyttäni minua ohjattiin ylläpitämään ja edistämään omaa suun terveyttäni täysin samaa mieltä samaa täysin eri mieltä eos eri mieltä mieltä Yhteens ä hoidon suoritti suuhygienisti %.0% 3.6%.0%.0% 100.0% hammaslääkäri % 24.5% 9.8% 2.8% 2.8% 100.0% % 20.6% 8.6% 2.3% 2.3% 100.0% Taulukko 6. Vastausten jakautumisesta kysymykseen, minua ohjattiin ylläpitämään ja edistämään omaa suun terveyttäni verrattuna hammaslääkärien ja suuhygienistien vastaanotoilla. Suuhygienistin vastaanotolla ohjattiin ylläpitämään ja edistämään omaa suun terveyttä 96,4 % täysin samaa mieltä, sama prosentti hammaslääkärien puolella on 60,1 %. Hammaslääkärien kohdalla en osaa sanoa kohdalla on lähes 10 % vastaajista, kun taasen suuhygienistien kohdalla prosentti on 3,6 %. (Taulukko 6).\n46 Tiedon saanti Kuvio 16. Kustannuksista kertominen etukäteen kysymyksen vastausten jakautuminen.. Kustannusten kertomisessa täysin eri mieltä ja eri mieltä prosentti on 29,6 %. Täysin samaa mieltä on 27,5 % vastaajista (Kuvio 16).\n47 47 minulle kerrottiin etukäteen tulevista kustannuksista ikäluokittain ikäluokat Total minulle kerrottiin etukäteen tulevista kustannuksista täysin samaa Määrä mieltä % 10.4% 20.8% 37.5% 25.0% 6.3% % samaa mieltä Määrä % 26.5% 20.6% 35.3% 17.6%.0% % eos Määrä % 19.0% 26.2% 31.0% 23.8%.0% % eri mieltä Määrä % 20.0% 31.1% 35.6% 13.3%.0% % täysin eri Määrä mieltä % 11.1% 22.2% 55.6% 11.1%.0% % Yhteensä Määrä % 18.0% 24.7% 36.0% 19.7% 1.7% % Taulukko 7. Ikäluokittain kustannusten kertominen. Taulukossa 7. on sama kysymys ikäluokittain. Minulle kerrottiin etukäteen tulevista kustannuksista täysin samaa mieltä olevien suurin prosentuaalinen osuus on ikäluokalla ,5 %, pienin osuus 6,3 % on ikäluokalla. Täysi eri mieltä on suurin osuus ikäluokalla 55,6 % ja pienin ikäluokalla 0 %. (Taulukko 7.)\n48 48 Kuvio 17. Oiko saaman hoidon hinta laatu suhde kohdallaan vastausten jakautuminen. Kuviossa 8 on esitetty asiakkaiden vastaukset kysymykseen hinta-laatusuhde oli kohdallaan hoidossani. Täysin eri mieltä ja eri mieltä on ollut 2,2 %. Samaa mieltä ja täysin samaa mieltä on 84,2 % vastaajista. 13,7 % vastaajista ei ole osannut sanoa. (Kuvio 17.)\n49 49 Sain tarpeeksi tietoa suuni terveydentilasta toimenpiteiden jälkeen ikäluokittain ikäluokat Yhteen -sä sain tarpeeksi tietoa suuni terveydentilasta toimenpiteiden jälkeen täysin samaa mieltä Määrä % 15.4% 24.0% 36.5% 22.1% 1.9% 100.0% samaa mieltä Määrä % 19.3% 24.6% 40.4% 14.0% 1.8% 100.0% eos Määrä % 15.4% 38.5% 23.1% 23.1%.0% 100.0% eri mieltä Määrä % 100.0%.0%.0%.0%.0% 100.0% täysin eri mieltä Määrä % 50.0%.0% 25.0% 25.0%.0% 100.0% Yhteensä Määrä % 17.9% 24.6% 36.3% 19.6% 1.7% 100.0% Taulukko 7. Ikäluokittain vastausten jakautuminen sain tarpeeksi tietoa suuni terveydentilasta toimenpiteiden jälkeen. Sain tarpeeksi tietoa suuni terveydentilasta toimenpiteiden jälkeen täysin samaa mieltä ja samaa mieltä oli ikäluokkassa 27 kappaletta eli 84 %, vuotiaiden ikäluokassa oli 39 kappaletta eli 88 %, vuotiaiden ikäluokassa 51 kappaletta eli 78 %, vuotiaiden ikäluokassa 31 kappaletta eli 88 % ja vuotiaiden ikäluokassa oli 3 kappaletta eli 100 %. (Taulukko 7). Avoimissa kysymyksissä tuli kommentteja kysymykseen sain tarpeeksi tietoa suuni terveydentilasta toimenpiteiden jälkeen. Hoito oli tosi positiivinen ja kivuton. Joskus olisi hyvä/kiva kuulla mitä lääkäri/hygienisti tekee, varsinkin kun käytetään useampaa instrumettia. Hammaslääkäri voisi kertoa mitä on tapahtunut suussani ja informoida enemmän suuni terveyttä\n50 50 Kuvio 18. Sain tietoa kotihoito-ohjeista ja välineistä vastausten jakautuminen prosentteina. 85,3 % vastaajista on täysin samaa mieltä ja samaa mieltä siitä, että he saivat tietoa kotihoito-ohjeista ja välineistä. Ainoastaan 2,3 % oli täysin eri mieltä. (Kuvio 18.)\n51 51 Kuvio 19. Tiedon saanti kotihoidosta ja välineistä sukupuolten välillä. Sama kysymys eri sukupuolten välillä. Naisia vastaajista on 109 ja heistä on täysin samaa mieltä 59 kappaletta, 4 on täysin eri mieltä. Miehiä vastaajista oli 65 kappaletta ja heistä täysin samaa mieltä on 35 kappaletta, täysin eri mieltä ei ketään. (Kuvio 19.)\n52 52 Kuvio 20. Sain tietoa hoitoni jatkuvuudesta. Kuviossa 19 on esitetty asiakkaiden vastaukset kysymykseen sain tietoa hoitoni jatkuvuudesta hoitokäyntini jälkeen. Täysin samaa mieltä ja samaa mieltä vastanneista on 95 %. Täysin eri mieltä on 1,7 %. (Kuvio 20.)\n53 Summamuuttujat aineistosta Asiakaskyselylomakkeessa kysymykset on jaoteltu väli-otsikoilla. Kysymykset 5-9 on otsikoitu hoitohuone ja ajankäyttö, kysymykset hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus, vuorovaikutus ja tiedonsaanti. Eri kysymys kokonaisuuksille on haettu tunnusluku reliabiliteetin mittaamiseen. Crohnbach (alfa) on paljon käytetty ja sillä saadaan selville aineiston yhteneväisyys. Mitä lähempänä luku on yhtä, sitä yhtenevämpää aineisto on ja siitä voidaan hakea summamuuttuja. (Menetelmäopetuksen tietovaranto, luotettavuus). Summamuuttujia käytetään yleensä asenneväittämin saatujen vastausten yhdistämiseen. Tiivistetty kuva saadaan summamuuttujien avulla. (Menetelmäopetuksen tietovaranto, summamuuttujat.) Jotta summamuuttujia voidaan luoda pitää varmistaa, että yhdistettävien muuttujien asteikot ovat samat. (Ernvall, Ernvall&Kukkila 2002, 158). Summamuuttujilla haetaan eri kysymys kokonaisuuksien keskiarvoja ja keskihajontoja. Keskiarvo ilmoittaa vastaajien vastausten keskiarvon. Asiakkaille annettiin vaihtoehdot kysymyksiin 1 täysin samaa mieltä, 2 samaa mieltä, 3 en osaa sanoa, 4 eri mieltä ja 5 täysin eri mieltä Kysymysten hoitohuone ja ajankäyttö summamuuttujat Cronbach's Alpha Kysymysten määrä Taulukko 8. Kysymysten 5-9 Crohnbach arvo. kysymysten 5-9 Crohnbach arvo oli 0.914, joka on lähellä arvoa yksi. Tästä kysymys kokonaisuudesta voidaan laskea summamuuttuja. (Taulukko 8.)\n54 54 Vastausten keskiarvo Keskihajonta Vastaajien määrä huoneen lämpötila hoitohuone oli siisti hoitohuoneen sisustus oli asianmukainen pääsin vastaanotolle sovittuna aikana hoitooni oli varattu riittävästi aikaa Taulukko 9. Summamuuttujat kysymyksistä hoitohuone ja ajankäyttö. Mitä lähempänä vastausten keskiarvo on ollut yhtä, sitä paremmaksi asiakkaat ovat arvioineet suun terveydenhuollon. Tässä kysymys osiossa parhaimman tuloksen on saanut kysymys, hoitohuone oli siisti, keskiarvo oli Huonoimman keskiarvon sai kysymys huoneen lämpötila, keskiarvo oli Kysely tehtiin maaliskuussa. (Taulukko 9.)\n55 Kysymysten hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus summamuuttujat Crohnbach arvo kysymyksistä oli Kysymyksistä on laskettu summamuuttuja. Vastausten keskiarvo Keskihajonta Vastaajien määrä tiesin vastaanotolle tullessani kenelle minulla oli aika hoidostani oltiin vilpittömästi kiinnostuneita minua kohdeltiin ystävällisesti ja kohteliaasti hoitohenkilökunta toimi asiantuntevasti kivunlievitys oli riittävä tunnen saaneeni laadukasta hoitoa hoitoni sujui sovitulla tavalla hoitohuoneen ilmapiiri oli kiireetön Taulukko 10. Hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus summamuuttujat. Parhaimman keskiarvon kysymyskokonaisuudesta sai minua kohdeltiin ystävällisesti ja kohteliaasti, Huonoimman keskiarvon saivat kysymykset, kivunlievitys oli riittävä ja hoitohuoneen ilmapiiri oli kiireetön.(taulukko 10.)\n56 Vuorovaikutus osion summamuuttujat Kysymysten Crohnbach arvo oli Kokonaisuudesta on laskettu summamuuttujat. Vastausten keskiarvo Keskihajonta Vastaajien määrä hoitohenkilökunta puhui minulle ymmärrettävällä kielellä pystyin vaikuttamaan hoitooni mahdollisista hoitovaihtoehdoista keskusteltiin kanssani minua ohjattiin ylläpitämään ja edistämään omaa suun terveyttäni Taulukko 11. Vuorovaikutus osion keski-arvot. Hoitohenkilökunta puhui minulle ymmärrettävällä kielellä, on saanut parhaimman keskiarvon Mahdollisista hoitovaihtoehdoista keskusteltiin kanssani, sai keskiarvoksi Tässä osiossa vastausten jakautuminen on kallistunut enemmän samaa mieltä kuin täysin samaa mieltä arvoon. (Taulukko 11.)\n57 Tiedonsaanti osion summamuuttujat Kysymysten Crohnbach arvo oli 0,798. määrä keski-arvo keskihajonta minulle kerrottiin etukäteen tulevista kustannuksista hinta-latu suhde oli kohdallaan hoidossani sain tarpeeksi tietoa suuni terveydentilasta toimenpiteiden jälkeen sain tietoa kotihoito-ohjeista ja välineistä sain tietoa hoitoni jatkuvuudesta hoitokäyntini jälkeen Taulukko 12. Tiedonsaanti osion vastausten keski-arvo. Taulukosta näemme, että kysymys minulle kerrottiin etukäteen tulevista kustannuksista, keski-arvo on 2,6. Tulos poikkeaa ratkaisevasti muista kysymys osion ja koko kyselylomakkeen kysymysten vastauksista. (Taulukko 12.)\n58 58 Kuvio 21. Kysymys kokonaisuuden tiedonsaanti vastausten keskiarvo kuviona. Kuviosta nähdään selvemmin miten paljon kysymyksen, minulle kerrottiin etukäteen tulevista kustannuksista, vastausten keskiarvo poikkeaa muista. Muiden kysymysten keskiarvo on 1,5 molemmin puolin, kun kustannuksista kysyttäessä, keskiarvo on 2,6. (Kuvio 21.)\n59 Kysymyskokonaisuuksien summamuuttujat samassa taulukossa Vastaajien määrä Keskiarvo Keskihajonta hoitohuone ja ajankäyttö hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus vuorovaikutus tiedonsaanti Taulukko 13. Kysymyskokonaisuuksien keski-arvot. Parhaan keskiarvon on saanut hoitohenkilökunta ja asiantuntíjuus 1.20 ja huonoimman tiedonsaanti Asiakkaat arvioivat suun terveydenhuollon hoitohenkilökunnan ja asiantuntijuuden korkealle, mutta tiedonsaantia asiakkaille pitäisi parantaa. (Taulukko 13.) Kaikkien kysymysalueiden keskiarvoksi tuli 1,43. Luku yksi tarkoitti täysin samaa mieltä, kolme oli en osaa sanoa ja luku viisi täysin eri mieltä. Keskiarvo on siis täysin samaa mieltä ja samaa mieltä välistä. Tämä tarkoittaa, että hoidon laatu suun terveydenhuollossa on hyvä. Joitakin yksittäisiä kohtia, varsinkin asiakkaiden tiedonsaannissa, pystytään varmaan korjaamaan.\n60 60 Kuvio 21. Kysymyskokonaisuuksien keskiarvot pylväskuviona. Havainnollistettu kysymys kokonaisuuden tiedonsaanti korkeaa keskiarvoa, joka on lähes kaksi. Vuorovaikutus kokonaisuuden keskiarvo oli 1,5. Asteikko oli niin aseteltu niin, että arvo yksi oli paras mahdollinen ja arvo viisi huonoin. Mitä lähempänä keskiarvo oli ykköstä, sitä paremmin asiakkaat olivat arvioineet saamansa hoidon laadun. Tiedonsaanti ja vuorovaikutus osiot ovat saaneet kyselyssä huonoimmat keskiarvot. (Kuvio 21.) 9.7 Avoimet kysymykset Avoimia kysymyksiä oli asiakaskyselylomakkeeseen laitettu kaksi kappaletta. Kysymyksissä pyydettiin ehdotuksia hoidon laadun parantamiseen ja lisäksi pyydettiin palautetta kyselylomakkeesta. Vastauksista saatiin risuja ja ruusuja. Kaikkiaan 190 lomakkeesta 31 oli kirjoitettu palautetta. Avoimilla kysymyksillä pyrittiin saamaan asiakkailta palautetta, jos sitä ei oltu osattu kysyä varsinaisissa kysymyksissä Ehdotuksia hoidon laadun parantamiseksi Hoidon laadun parantamiseen tuli ehdotuksia 23 asiakaskyselylomakkeesta. Tähän osioon asiakkaat olivat kirjoittaneet myös kiitoksensa, jos niitä oli. Lyhyempiä jonotusaikoja haluttiin 10 asiakaskyselylomakkeessa.\n61 61 Lisää hammaslääkäreitä että saadaan jonot lyhyemmiksi, 2-3 kk pitkä aika suu kipeänä. Tekstarimuistutus ajan lähestyessä hyvä idea, turhat poissaolot pois karsittava Jonotus aika on pitkä, joutuu turvautuun päivystykseen saadakseen hoitoa. Ilta aikoja voitaisiin järjestää tarvittaessa, esim töissä arkena ei pääse terveyskeskukseen ellei ole hätätapaus olisi kiva käydä tutulla hammaslääkärillä, koskee miestäkin. Mutta ruusujakin tuli. Tämän paremmasta ei väliä! Tosi mukava paikka käydä hammaslääkärissä! Kyselylomakkeen palautteet Palautetta annettiin 12 asiakaskyselylomakkeessa. Kyselylomakkeesta pyydettiin palautetta mahdollista jatko kyselyä varten. Tällöin voidaan korjata lomakkeen epäkohdat ja saadaan paremmin aseteltua kysymykset. Lomake selkeä ja helppo täyttää, ei vienyt paljon aikaa. Asiallinen ja helppo täyttää! Hyvä, että olet ottanut tämän tutkimuksesi aiheeksi! Tämä oli juuri sopiva täytettävä kysely. Selkeä, ei liian pitkä 10 OPINNÄYTETYÖN EETTISYYS JA LUOTETTAVUUS Tutkimusprosessin ja tulosten puolueettomuutta edesauttaa tutkittavan ja tutkijan etäinen suhde prosessin aikana sekä se, ettei tutkija pääse vaikuttamaan kyselyllä tai haastattelulla saatuihin vastauksiin ja tutkimuksen tuloksiin (Vilkka 2007, 16). Mittari esitestattiin 10 opiskelijalla ennen varsinaista\n62 62 asiakaskyselyä ja asiakaskyselylomakkeen kysymyksiä muokattiin tutkimusta paremmin palvelevaan muotoon. Asiakaskyselyjen jakajille annettiin ohjeet sekä kirjallisena ja suullisena. Saatekirjeessä vastaajalle vakuutetaan tutkimuksen luottamuksellisuutta ja vapaaehtoisuutta. Tämän lupauksen on kannettava tutkimuksen raportointiin. Hyvä tieteellinen käytäntö pitää tärkeänä, että tutkittavat, kuten yksilöt, ryhmät ja paikkakunnat säilyvät tuntemattomina. (Vilkka 2007, 164.) Lomakkeiden palautuslaatikot palautuivat suoraan tutkimuksen tekijälle ja lomakkeet olivat ainoastaan tutkimuksen tekijän nähtävillä. Lomakkeet tuhottiin asianmukaisesti tutkimuksen valmistumisen jälkeen. Tutkimuksen eettisyyden varmistamiseksi haettiin lausuntopyyntö Kanta-Hämeen keskussairaalan eettiseltä toimikunnalta sekä tutkimuslupa FSTKY:n kuntayhtymän johtajalta. Mittarin kokonaisluotettavuuteen vaikuttavat validiteetti ja reliabiliteetti. Lisäksi luotettavuuteen vaikuttavat käsittelyvirheet, mittausvirheet, peitto- ja katovirheet ja otantavirheet. Validiteetti kuvaa sitä, onko mittarilla saatu mitattua juuri sitä asiaa mitä pitikin eli saadaanko kysymyksillä vastaus tutkimusongelmiin. ( Tuomi 2007, ) Tutkimuksen validiteettia on vaikea tarkastella jälkikäteen, joten se on varmistettava etukäteen huolellisella suunnittelulla ja harkitulla tiedonkeruulla. Karkeasti määrittelemällä validius tarkoittaa systemaattisen virheen puuttumista (Heikkilä 1999, 28). Reliabiliteetti kuvaa tulosten pysyvyyttä ja toistettavuutta ( Tuomi 2007, ). Reabilius voidaan todeta esimerkiksi niin, että kaksi eri tutkijaa tekevät saman tutkimuksen ja saavat saman vastauksen. Tutkimus on ollut tällöin reliabiili. Kvantitatiivisille tutkimuksille on kehitetty erilaisia tilastollisia menettelytapoja, joiden avulla voidaan mittareiden luotettavuutta arvioida. (Hirsjärvi ym. 2004, 216.) Tutkimus tulokset eivät saa olla sattumanvaraisia. Tutkijan pitää olla koko tutkimuksen ajan kriittinen ja tarkka. Luotettavien tulosten saamiseksi on huolehdittava, että otos ei ole vino, vaan se edustaa koko tutkittavaa perusjoukkoa. Lisäksi huomioon pitää ottaa kyselytutkimusta tehtäessä joskus suureksi nouseva kato eli kyselylomakkeiden palauttamatta jättäminen. ( Heikkilä 1999, 29.)\n63 63 Hammashoitaja valinnan mahdollisuuden olisi voinut jättää pois kyselylomakkeen kohdasta hoidon suoritti, koska tällä hetkellä aikuisväestöä ei käy hammashoitajalla, eikä kyselylomakkeita annettu hammashoitajille jaettavaksi. Tämä on saattanut sekoittaa vastaajia virhe vastauksiin. Osa on vastannut ilmeisesti hammashoitaja, kun ovat käyneet suuhygiesistillä tai osa on käsittänyt kysymyksen niin, että koska hammaslääkäri ja hammashoitaja ovat aina työparina, he ovat merkinneet molemmat. Tällöin on merkitty valinnaksi hammaslääkäri tilastointiin. Kysymyksessä 14 kysyttiin oliko kivunlievitys riittävä. Asiakkaiden vastauksia sekoitti se, ettei kaikkia oltu sillä kerralla puudutettu ja he eivät tienneet mitä olisivat vastanneet siihen kohtaan. Toiset jättivät vastaamatta kokonaan ja toiset ovat laittaneet tähän kohtaan luultavasti, en osaa sanoa. 11 OPINNÄYTETYÖN JULKISTAMINEN Asiakaskyselystä saadut tulokset kootaan yhteen opinnäytetyön muotoon ja opinnäytetyö tulee FSTKY:n kirjastoon kaikkien käytettäväksi tammikuussa Opinnäytetyön pohjalta pidetään mahdollisesti tiedotustilaisuus FSTKY:n suun terveydenhuollon henkilökunnalle kuukausikokouksen yhteydessä. Asiakaskyselyn tulosten perusteella pyritään korjaamaan esiin tulleet epäkohdat ja mahdollisesti kohottamaan annettavan hoidon laadun tasoa. 12 POHDINTA JA TULOSTEN TARKASTELU Opinnäytetyön tarkoituksena oli saada tietoa asiakkaiden kokemuksista hoidon laadusta FSTKY:n suunterveydenhuollossa. Tavoitteena on vastausten analysoinnin jälkeen yhdessä henkilöstön kanssa tehdä toimintatapojen muutoksia jos siihen löytyy tarvetta. Asiakaskyselylomakkeita saatiin takaisin 190 kappaletta 200:sta, vastausprosentti nousi 95 %. Asiakaskyselylomakkeet jaettiin hoitohuoneista, joka saattoi vaikuttaa vastausprosentin korkeaan lukuun ja vastauksiin.\n64 64 Vastaajista naisia oli 117 kappaletta ja miehiä 69 kappaletta, neljään lomakkeeseen ei oltu merkitty sukupuolta. Suurin ikäluokka oli vuotiaat eli heitä oli vastaajista 35 %. Hoidon suorittaja osioon oli virheellisesti laitettu vastaus mahdollisuus hammashoitaja, vaikka yli 18-vuotiaita ei käy heillä. Se mahdollisuus onkin jätetty pois hoidon suorittaja kysymyksen jälkeen. Asiakaskyselyn vastaajista hammaslääkärillä kävi lähes 82 % ja suuhygienistillä reilu 15 %. Määrällisesti hammaslääkärillä kävi 149 ja suuhygienistin vastaanotolla 28 kappaletta vastaajista. Kysymys osiossa hoitohuone ja ajankäyttö vastaukset jakautuivat niin, että täysin samaa mieltä ja samaa mieltä vastaajien vastaukset vaihtelivat 98 % ja 96 % välillä. Vastauksista nähdään, että asiakkaat olivat tyytyväisiä tässä osiossa. Hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus osiossa, hoidostani oltiin vilpittömästi kiinnostuneita, saadaan tuloksissa selville, että asiakkaiden mielestä suuhygienistit olivat kiinnostuneempia heidän hoidostaan kuin hammaslääkärit. Täysin samaa mieltä asiakkaista oli suuhygienistin kohdalla lähes 93 % ja hammaslääkärien kohdalla lähes 84 %. Osoittaako tämä korkeampi täysin samaa mieltä olevien prosenttiosuus sitä, että suuhygienistit ovat kiinnostuneempia asiakkaiden hoidosta vai tuleeko asiakkaille sellainen tuntemus sen takia, että suuhygienistit keskustelevat enemmän asiakkaiden kanssa antaessaan kotihoito-ohjeita. Seuraava osion kysymys oli, minua kohdeltiin ystävällisesti ja kohteliaasti. Vastauksissa suuhygienistit saivat täydet 100 % täysin samaa mieltä, kun taasen hammaslääkärien kohdalla prosentti on reilu 89. Sama kysymys eri sukupuolten välillä, antaa vastauksen, että naiset olivat tyytyväisempiä saamansa hoitoon kuin miehet. Naisista reilu 91 % vastasi täysin samaa mieltä, kun taasen miehillä vastauksista 89 % prosenttia oli täysin samaa mieltä. Hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus osiossa oli kysymys hoitohenkilökunta toimi asiantuntevasti, tässäkin kohdassa suuhygienistit saivat paremmat vastaukset. Asiakkaista vastasi täysin samaa mieltä suuhygienistien kohdalla 100 % ja hammaslääkärien kohdalla reilu 86 %. Suuhygienistien ja hammaslääkärien\n65 65 kohdalla ero on suuri, mistä tämä johtuu? Kysymyksessä ei ole enää vain yhden asiakkaan vastaus, vaan suuhygienistillä kävi kaikista vastaajista reilu 15 prosenttia. Lahden kyselyssä (2008) kysyttiin kuinka tyytyväinen olitte hoitohenkilökunnan ammattitaitoon ja siellä vastausten keski-arvo oli 9,38. Keravalla (2002) asiakkaat arvioivat hoitohenkilökunnan ammattitaidon hyväksi tai erinomaiseksi. FSTKY:n vastaukset poikkeavat näistä vastauksista paljon hammaslääkärien kohdalla. Kivunlievitys vastauksien täysin samaa mieltä ja samaa mieltä yhteisprosentti oli reilu 95 %. Tämä kysymys olisi tarvinnut jatkokysymyksen, koska kaikkia asiakkaita ei kyselykerralla tarvinnut puuduttaa ja sen vastausmahdollisuuden puuttuminen on voinut sekoittaa tämän kysymyksen vastauksia. Tunnen saaneeni laadukasta hoitoa vastaukset on käsitelty ikäluokittain, jotta saatiin paremmin analysoitava taulukko. Täysin samaa mieltä on ollut vuotiaiden ikäluokka lähes 94 %:sti. Kyselystä huomaamme, että laadukasta hoitoa saaneiden osuus nousee iän noustessa. Ikäluokassa vuotiaat on pieni notkahdus alaspäin, mutta seuraavassa on jo täysin samaa mieltä olevien vastausten osuus 100 %. Hoitoni sujui sovitulla tavalla, täysin samaa mieltä on vajaa 84 %, tästä osuudesta ikäluokka on suurin. Samaa mieltä on ollut vastaajista 13 %. Hoitohuoneen ilmapiiri oli kiireetön täysin samaa mieltä ja samaa mieltä oli yhteensä 97 % vastaajista. Kysymyksessä hoitohenkilökunta puhui minulle ymmärrettävällä kielellä, en osaa sanoa ja täysin eri mieltä on yhteensä kuusi kappaletta. Kysymys on tärkeä koska asiakkaiden pitää ymmärtää mitä hoitohenkilökunta heille puhuu. Useimmat asiakkaista ovat liian arkoja kysymään, jos jokin seikka jää epäselväksi. Hoitovaihtoehdoista keskusteltiin kanssani, on täysin samaa mieltä ollut vain 57 % ja lähes 30 % samaa mieltä. Täysin eri mieltä, eri mieltä ja en osaa sanoa on yhteensä 13 %, luku on suuri. Lahden asiakaskyselyssä (2008) kysyttiin kuinka tyytyväinen olette mahdollisuudestanne vaikuttaa hoitoonne ja asianne hoitoon, vastaus oli 8,91 kouluarvosanalla arvosteltuna. Eli muuallakin hoitovaihtoehdoista keskusteleminen on vaikeaa asiakkaiden kanssa.\n66 66 Minua ohjattiin ylläpitämään ja edistämään oman suuni terveyttä vastaukset jakautuivat niin, että suuhygienistien kohdalla täysin samaa mieltä on ollut reilu 96 % ja hammaslääkärien kohdalla prosentti on vain 60. Suuhygienistien kohdalla korkea prosentti osoittaa, että heillä on kiinteämpi kontakti asiakkaisiin. Tämä johtuu siitä, että suuhygienisteillä on suurempi vastuu kotihoidon motivoinnissa ja ohjauksessa, kuin hammaslääkäreillä. Mutta tarkoittaako tämä myös sitä, että hammaslääkärien työ on liiaksi toimenpide painoitteista, eikä ongelmia yritetä etukäteen välttää vaan hoidetaan jo tapahtuneita asioita. Tiedonsaanti osio sai asiakaskyselyssä huonoimmat keskiarvot. Kustannusten kertomisessa täysin samaa mieltä ja samaa mieltä on ollut vain reilu 47 %. En osaa sanoa, eri mieltä ja täysin eri mieltä osuus on siis 53 %. Tässä kysymyksessä huomataan, ettei hoitosuunnitelmaa ole tehty tai siitä ei ole keskusteltu asiakkaan kanssa. Toisaalta kysymyksen olisi voinut asetella toisin. Esimerkiksi, olisin halunnut, että minulle kerrotaan etukäteen tulevista kustannuksista. Näin olisi saatu enemmän tietoa tämän kysymyksen vaikutuksista hoidonlaatuun. Hinta-laatu oli kohdallaan hoidossani, on täysin samaa mieltä ja samaa mieltä osuus yhteensä reilu 84 %. En osaa sanoa kohtaan on lähes 14 % vastannut. Kysymyksestä voidaan huomata, ettei asiakkaiden ole mahdollista arvioida ja tietää saamansa hoidon laadun tasoa kliiniseltä pohjalta katsottuna, vaan he arvioivat sitä oman itsensä kannalta, mikä on ollut hoidon lopputulos ja onko se miellyttänyt heitä. Kysymyksessä sain tarpeeksi tietoa suuni terveydentilasta toimenpiteiden jälkeen ikäluokittain, oli täysin samaa mieltä ja samaa mieltä ikäluokassa vuotiaat 27 kappaletta eli 84 % ikäluokasta, vuotiaiden ikäluokassa oli täysin samaa mieltä ja samaa mieltä 39 kappaletta eli 88 % ikäluokasta, vuotiaiden ikäluokassa täysin samaa mieltä ja samaa mieltä oli 51 kappaletta eli 78 %, ikäluokassa vuotiaat oli täysin samaa mieltä ja samaa mieltä 31 kappaletta eli 88 % ja ikäluokassa vuotiaat täysin samaa mieltä ja samaa mieltä oli kolme kappaletta eli koko ikäryhmän vastaajat. Vastauksista voi nähdä, että tiedon saantia tarpeeksi saaneiden osuus kasvaa iän noustessa.\n67 67 Ikäluokassa vuotiaat on pienin prosentti täysin samaa mieltä ja samaa mieltä olevia. Tämä ikäluokka onkin poikkeus jos arvioidaan, että tarpeeksi tietoa saaneiden osuus kasvaa iän myötä. Onko tällä ikäryhmällä eniten tietoa ja kokemusta, jotta he osaavat arvioida ja vaatia tietoa paremmin. Pitäisikö tiedon jakamisessa osata ottaa huomioon asiakkaan ikä paremmin? Avoimissa kysymyksissäkin tuli kommentteja asiakkaiden halusta saada enemmän informaatiota. Sain tietoa kotihoito-ohjeista ja välineistä ovat asiakkaat vastanneet täysin samaa mieltä ja samaa mieltä yhteensä reilut 85 %. Vastausten jakautuminen naisten ja miesten kesken meni niin, että naisista vastasi täysin samaa mieltä ja samaa mieltä 90 kappaletta eli prosentteina lähes 77 %, miehistä 58 kappaletta eli 84 %. Sain tietoa hoitoni jatkuvuudesta vastasi täysin samaa mieltä ja samaa mieltä 95 % vastaajista. Aikaisemmat asiakaskyselyt joita on tehty FSTKY:ssä, on tiedonsaanti osuudessa erittäin tyytyväisten osuus ollut 2008 lähes 73 % ja 2010 osuus on ollut 67 %. Näiden tutkimusten vertailussa näemme jo suuren muutoksen huonompaan. Mikä tähän voi olla syynä? Tarkasteltaessa asiakaskyselyn tuloksia, voidaan olla tyytyväisiä FSTKY:n tarjoaman suunterveydenhuollon laadun tasoon verrattaessa sitä muihin vastaaviin asiakaskyselyihin. Asiakaskyselyn kokonaiskeskiarvoksi tuli 1,43. Arvo yksi oli täysin samaa mieltä, kolme en osaa sanoa ja luku viisi täysin eri mieltä. Jos vertaamme tätä keskiarvoa aikaisemmin mainittuihin asiakaskyselytutkimuksiin esimerkiksi Keravalla (2008), jossa asiakaskyselyn keskiarvoksi tuli 9,4, käytettynä kouluarvosana-asteikkoa, tai Kuopiossa (2002) tehtyyn, jonka keskiarvo oli 4,03, asteikolla viisi erinomainen ja nolla en osaa sanoa, voimme olla tyytyväisiä, koska olemme lähes samalla tasolla muiden kanssa. Aikaisemmissa asiakaskyselyissä, joita on tehty suunterveydenhuollossa, on tyytyväisyys suunterveydenhuollossa ollut vuonna 2008 reilu 84 % ja vuonna 2010 se on laskenut 70 %. Tämän opinnäytetyön kysymyskokonaisuuksien keskiarvot olivat hoitohuone ja ajankäyttö 1,3, hoitohenkilökunta ja asiantuntijuus 1,2, vuorovaikutus 1,5 ja tiedonsaanti 1,8. Keskiarvoista\n68 68 nähdään, että vuorovaikutus ja tiedonsaanti osioiden tulokset olivat huonommat kuin muiden osioiden. Pitäisikö FSTKY:n suunterveydenhuollossa keskittyä vuorovaikutus taitojen ja kommunikaation kehittämiseen? Terveydenhuolto ja suunterveydenhuolto mukana ovat muuttumassa yhä enemmän palveluammatiksi ja asiakkaat osaavat vaatia palveluita enemmän. Siihen, että asiakkaat joutuvat odottamaan seuraavaa hoitoaikaansa useita kuukausia, ollaan kaiken aikaa miettimässä uusia keinoja työnjaon ja priorisoinnin uudelleen hahmottamisen kautta. Samojen asioiden äärellä ovat muutkin palvelun tarjoajat. Keravan asiakaskyselyssä 2008 asiakkailta tuli negatiivista palautetta hammashoitojonoista. Tällä hetkellä hammaslääkäri vajetta ei voida korvata palkkaamalla uusia hammaslääkäreitä, koska heitä ei ole tarjolla. Tämän lisäksi pitää ottaa huomioon, että asiakkaiden vaatimukset ovat nousseet, eivätkä ne aina ole realistisia eivätkä järkeviä toteuttaa. Opinnäytetyön julkistamisen jälkeen voisikin olla hyvä tilaisuus pureutua mahdollisiin ongelma kohtiin ja miettiä niihin ratkaisuja yhdessä suun terveydenhuollon henkilöstön kanssa. Toivoisinkin, että tähän kyselyyn voitaisiin vertailla tulevaisuudessa tehtäviä asiakaskyselyjä. Näin saataisiin arvokasta tietoa suunterveydenhuollon hoidon laadun muutoksista ja kehityssuunnasta FSTKY:ssä. Lisäksi perään kuulutan asiakkaiden vastuuta omasta hoidostaan. Suunterveydenhuollon asiakkaiden kotihoito on ensiarvoisen tärkeää, jotta pystytään tekemään hyviä ja taloudellisesti kannattavia ratkaisuja asiakkaiden suuhun. Meidän pitääkin tulevaisuudessa pystyä mukautumaan asiakkaiden toiveisiin enemmän, jotta saadaan asiakastyytyväisyys pidettyä korkeana.\n69 69 LÄHTEET Ensiö, A., Saranto, K., Sonninen, A.&Tanttu, K Hoitotietojen systemaattinen kirjaaminen. 1.painos. WSOY Oppimateriaalit Oy. Ernvall, R., Ernvall, S.& Kaukkila, H Tilastollisia menetelmiä sosiaali- ja terveysalalle. Juva: WS Bookkwell Oy. Finlex. Valtioneuvoston asetus hoitoon pääsyn toteuttamisesta ja alueellisesta yhteistyöstä Viitattu Finlex. Terveydenhuoltolaki 1326/2010. Viitattu Finlex. Työturvallisuuslaki Viitattu FSTKY Asiakastyytyväisyyskysely 2010 ja vertailu Suunterveydenhoito. FSTKY 9/2010. Uutena työntekijänä Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä. Tavoite; antaa tietoa Forssan seudun kuntayhtymän organisaatiosta ja toiminnasta. Hakumäki, L Asiakaspalutteen kerääminen Kuopion kaupungilla tilannekatsaus Kuopion kaupunki. Hallinto- ja kehittämiskeskus. Talous- ja strategiapalvelut. Hallila, L Hoitotyön kirjallinen suunnitelma. Tampere:Tammer-Paino Oy. Havunen, R Uusi näkökulma asiakkaaseen oivaltamisen kautta tuloksiin. Helsinki: Oy Edita Ab. Heikkilä, T Tilastollinen tutkimus. Helsinki. 2.uudistettu painos. Oy Edita Ab. Heikkinen, H., Tiainen, S.&Torkkola, S Potilasohjeet ymmärrettäviksi. Opas potilasohjeiden tekijöille. Tampere: Tammer-Paino Oy. Hiiri, A.&Sirviö, K Suun tutkimukset. Terve suu. Duodecim terveyskirjasto. Viitattu Hirsjärvi, S.; Remes, P. & Sajavaara, P Tutki ja kirjoita. Tampere: Tammer Paino oy. Hirsjärvi, S.; Remes, P. & Sajavaara, P Tutki ja kirjoita.jyväskylä: Gummerus Kirjapaino Oy. Hirvonen, E., Johansson, K., Kyngäs, T., Kääriäinen. M., Poskiparta, M.&Renfors, T Ohjaaminen hoitotyössä. WSOY oppimateriaalit. 1.painos. Holma, T.; Lempinen, K. &Outinen, M Laatu ja asiakas. Laatutyöskentely sosiaali- ja terveysalalla. Juva: WSOY Holopainen, M.&Pulkkinen, P Tilastolliset menetelmät. Porvoo: WS Bookwell OY Hällfors, E.&Nyholm, N Asiakkaiden kokemukset suun terveydenhuollon palveluiden kehittymisestä hammaslääkärikeskus Koskidentissä. Opinnäytetyö. Suun terveydenhuollon koulutusohjelma. Turku:Turun ammattikorkeakoulu. Idänpää-Heikkilä, U; Mäkelä, M.; Nordblad, A.; Outinen, M. &Päivärinta, E Laatukriteerit. Suuntaviivoja tekijöille ja käyttäjille. Helsinki. Stakes. Viitattu Hiltunen, E.; Jyväsjärvi, E.; Holmberg, P.; Kaikkonen, M.;Lindblom-Ylänne, S.; Nienstedt, W.; Wähälä, K Galenos. Johdanto lääketieteen opintoihin. WSOYpro Oy painos\n70 70 Järvinen, M Kipu hammashoidossa-voidaanko sitä lievittää potilasohjauksen avulla? Kipu viesti. Suomen kivunhoito yhdistys. Kokki, H.&Pitkänen, M Puudutusopas 2006.Vammala: Vammalan kirjapaino Oy. Kujala, E Asiakaslähtöinen laadunhallintamalli. Tilastolliseen prosessin ohjaukseen perustuva sovellus terveyskeskukseen. Akaateminen väitöskirja. Tampereen yliopisto, hoitotieteen laitos. Tampere. Viitattu Kuntapalvelut Kuntapalvelut Forssassa FCG. Finnish Consulting Group. Menetelmäopetuksen tietovaranto. FSD. KvantiMot. viitattu Saatavissa Kvist, T Hoidon laatu-potilaiden ja henkilöstön yhteinen asia? julkaisuja E. yhteiskuntatieteet. Kuopio Kuopion yliopiston Lahden sosiaali- ja terveystoimen asiakaspautejärjestelä Viitattu SPALAUTEJARJESTELMAN_lOPPURAPORTTI_2008.pdf Laki potilaan asemesta ja oikeuksista /1992. Lehtonen, J.; Pesonen, H-L. &Toskala, A Asiakaspalvelu vuorovaikutuksena. Markkinointia, viestintää, psykologiaa. Jyväskylä: Gummerus kurjapaino Oy. Lindroos, S., Nevala, S., Virtanen, J.& Vuori-Kemilä, A Painos. Werner Söderström Osakeyhtiö. Mattila, K-P Asiakkaana ihminen. Työnä huolenpito ja auttaminen. Juva: WS Bookwell Oy. Niemelä, M.; Suua, P.&Väisänen, L Sanat työssä. Vuorovaikutus ammattitaitona. Sastamala: Vammalan kirjapaino Oy. Nordbland, A Suun terveydenhuollon laadun kehittäminen. Työkokous Aiheita 34/1994. Stakes Nurminen, R Hiljainen tieto hoitotyössä. Helsinki: Tammi.. Peltola-Haavisto, K Keravan terveyskeskuksen suun terveydenhuollon asiakastyytyväisyys tutkimus Perälä, M-L Potilaan hoidon laadun arviointi: Laatumittarin (qualpacs) validaatio. Jyväskylä: Kirjapaino Gummerus Oy. Puro, M Forssan malli esittely tekemisestä, johtamisesta, muutoksista, tuloksista, tulevaisuuden pohdinta. PowerPoint-esitys. Saarinen, S Hoidon laatu päivystyspoliklinikalla potilaan näkökulmasta. Tampereen yliopisto. Lääketieteellinen tiedekunta. Hoitotieteen laitos. Pro-gradu.tutkielma. Silèn, T. Laatu, brandi ja kilpailukyky.porvoo: WS Bookwell Oy. Sipilä, J Asiantuntija ja asikas- myymmekö tunteja vai tulosta? Porvoo: WSOY. Sosiaali- ja terveydenhuollon laadunhallinta 2000-luvulle Valtakunnallinen suositus. Jyväskylä: Gummerus Kirjapaino Oy. Stakes, STM&Suomen kuntaliitto Sosiaali- ja terveydenhuollon laadunhallinta luvulle. Valtakunnallinen suositus. Jyväskylä: Gummerus Kirjapaino Oy.\n71 71 Ståhlnacke, K Self-perceived oral health, dental care utilization and satisfaction with dental care. A longitudinal study of a Swedish age cohort born in Malmö University. Viitattu Saatavissa HAMMASHOIDOSSA.pdf Syväoja, P.&Äijälä, O Hoidon tarpeen arviointi. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Tammi. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Laatusuosituksia. Viitattu Saatavissa Thornquist, E Kommunikation i kliniken. Möte mellan professionella och patienter. Studentlitteratur: Lund. Tuomi, J Tutki ja lue. Johdatus tieteellisen tekstin ymmärtämiseen. Gummerus Kirjapaino Oy: Jyväskylä. Tuorila, H Onnistunut lääkärissäkäynti. Potilaskuluttajan opas. Helsinki: EDITA Tähtinen, T Hoitohenkilöstön potilasohjausvalmiudet. Hoitotieteen ja terveyshallinnon laitos. Oulun yliopisto. Pro gradu-tutkielma. Työturvallisuuskeskus. Lämpöolot ja sisäilma. Viitattu Saatavissa Vesterinen, M.& Westman,K Hyvä hoito- sairaalan lastenosaston hoitohenkilökunnan kokema. Diakonia-ammattikorkeakoulu. Helsingin yksikkö. Opinnäytetyö. Vilkka, H Tutki ja mittaa. Määrällisen tutkimuksen perusteet. Jyväskylä:Gummerus kirjapaino Oy. Visakorpi, P Lahden sosiaali- ja terveystoimen asiakaspalautejärjestelmä Vuori, H Terveydenhuollon laadunvarmistus. Vammala: Vammalan kirjapaino Zeithmal, V. &Bitner, M Services marketing. New York: McGraw-Hill. Zemke, R Huippupalvelua asiakkaille. Performance Research Associates. Ron Zemken tarkistama kolmas painos.rastor OY. Helsinki: Art-Print Oy. Vertainen-Hiironen, A Hoitotyön laatu Äänekosken terveyskeskuksen vuodeosastoilla Senior monitor-mittarilla arvioituna. Gerontologian ja kansanterveyden pro-gardu-tutkielma. Terveystieteiden laitos. Jyväskylän yliopisto. https://jyx.jyu.fi/dspace/bitstream/handle/ /8400/annevehi.pdf?sequen Vilkka, H Tutki ja havainnoi. Helsinki: Tammi.\n72 72 LIITE 1 1(2)\n73 LIITE 1 2(2)\n74 LIITE 2 1(3)\n75 LIITE 2 2(3)\n76 LIITE 2 3(3)\n78 LIITE 4 Saatekirje henkilökunnalle Hyvä suun terveydenhuollon ammattihenkilö Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymän suun terveydenhuollossa! Olen Sanna Nurminen Turun ammattikorkeakoulusta ja opiskelen suuhygienistiksi. Teen oppinäytetyön yhdessä Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymän suun terveydenhuollon (FSTKY) kanssa aiheesta Asiakkaiden kokemuksia hoidon laadusta suun terveydenhuollossa, Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä, Suun terveydenhuolto. Opinnäyte työ pohjautuu asiakaskyselyyn, joita jaetaan FSTKY:n jokaisessa suunterveydenhuollon toimipisteessä. Kappalemäärä on suhteutettu hammaslääkärien ja suuhygienistien määrään. Opinnäytetyöllä kartoitetaan asiakkaan kokemuksia hoidon laadusta FSTKY:n suun terveydenhoidosta. Jokaiseen hoitolaan annetaan asiakkaille jaettavaksi saatekirje ja asiakaskyselylomake, jonka asiakkaat saavat täyttää käytyään suun terveydenhuollossa. Kyselylomake täytetään rasti ruutuun menetelmällä. Hoitoloihin on jaettu laatikoita joihin asiakkaat voivat palauttaa kyselylomakkeensa täytettyään sen. Kyselylomakkeita on tarkoitus jakaa yli 18-vuotiaille. Kyselylomakkeita jaetaan hammaslääkärin, suuhygienistin tai hammashoitajan vastaanotoilla kävijöille. Kysely suoritetaan maaliskuun 2011 aikana, jonka jälkeen tulen noutamaan kyselykaavake palautuslaatikot toimipisteitä. Asiakaskyselyn tulokset analysoidaan ja kootaan opinnäytetyön muotoon ja tulokset tullaan julkistamaan loppuraportin valmistuttua. Jos teillä tulee kysyttävää liittyen asiakaskyselystä voitte ottaa minuun yhteyttä sähköpostilla tai tai puhelimella numerosta Terveisin Sanna Nurminen,\n79 LIITE 5 Saatekirje asiakkaalle Hyvä suun terveydenhuollon asiakas! Olen Sanna Nurminen ja opiskelen Turun ammattikorkeakoulussa suuhygienistiksi. Olen tekemässä opinnäytetyötä yhdessä Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymän suun terveydenhuollon (FSTKY) kanssa. Opinnäytetyöni nimi on Asiakkaiden kokemuksia hoidon laadusta suun terveydenhuollossa ja se toteutetaan asiakaskyselynä. Asiakaskyselyn tavoitteena on saada tietoa asiakkaiden kokemuksista suun terveydenhuollossa. Tämän kyselyn tavoitteena on saada tietoa teiltä, jotta voisimme kehittää suun terveydenhoitoa Forssan seudun kuntayhtymässä. Ohjaajanani Turun ammattikorkeakoulusta toimivat Paula Yli-Junnila ja Minna Hyötilä. Asiakaskyselyyn vastaaminen on vapaaehtoista eikä kyselyyn vastaaminen vaikuta teidän hoitoonne. Asiakaskyselyyn vastataan nimettömänä ja kyselylomakkeet hävitetään loppuraportin tekemisen jälkeen. Seuraavalla sivulla on kysely lomake, johon vastataan ympyröimällä sopivin vaihtoehto. Kyselyn vastaamiseen menee noin viisi minuuttia. Voitte palauttaa täytetyn lomakkeen suun terveydenhuollon toimiston vieressä olevaan laatikkoon Kyselyyn vastataan nimettömänä, joten älkää laittako nimeänne tai yhteystietojanne mihinkään. Jos teillä on kyselylomaketta täyttäessänne tai myöhemmin on jotakin kysyttävää, voitte kysyä minulta hammashuollon toimistosta Forssan pääterveysasemalta numerosta tai voitte ottaa yhteyttä minuun sähköpostitse Mielipiteenne on tärkeä meille ja voitte näin auttaa kehittämään suun terveydenhoidon toimintaa. Kiitos vastauksistanne, suuhygienistiopiskelija Sanna Nurminen\n80 LIITE 6 1(4) Kyselylomake asiakkaille Arvoisa suun terveydenhuollon asiakas Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä haluaa kehittää toimintaansa. Tämän johdosta olemme tekemässä yhdessä Turun ammattikorkeakoulun opiskelijan kanssa asiakaskyselytutkimusta. Tarvitsemme teidän arviotanne äsken saamastanne suun terveydenhuollosta. Kysely on luottamuksellinen ja kyselylomakkeet hävitetään heti loppuraportin teon jälkeen. Kyselyn vastaamiseen menee noin viisi minuuttia. Jos ette jostain syystä ehdi täyttää lomaketta nyt, voitte palauttaa sen suun terveydenhuollon toimistoon. Täytetyn lomakkeen voitte palauttaa sille varattuun laatikkoon suun terveyden huollon toimiston vieressä. Voitte vastata seuraaviin kysymyksiin ympyröimällä, ikä kohtaan numeroilla. 1.SUKUPUOLI 2. IKÄ VUOSINA 1 nainen 2 mies 3. KÄVIN HOIDOSSA 4. OLIN HOIDOSSA 1 Tammelan hammashoitolassa 1 hammashoitajalla 2 Ypäjän hammashoitolassa 2 suuhygienistillä 3 Humppilan hammashoitolassa 3 hammaslääkärillä 4 Jokioisten hammashoitolassa 5 Forssa,Kutomon hammashoitola 6 Forssa, Pääterveysaseman hammashoitola