Download "Tasauslaskentaopas 2012"\n1 Tasauslaskentaopas 2012 Rakennuksen lämpöhäviön määräystenmukaisuuden osoittaminen YMPÄRISTÖMINISTERIÖ\n2 Esipuhe Tämä opas käsittelee Suomen rakentamismääräyskokoelman osan D3/2012 lämpöhäviön vaatimustenmukaisuuden osoittamista. Aikaisemmat lämmöneristysvaatimukset (RakMk 2010 osa C3) ja ilmanvaihdon energiatehokkuusvaatimukset (RakMk 2010 osa D2) esitetään kootusti osassa D3/2012. Oppaassa käsitellään yksityiskohtaisesti lämpöhäviöiden tasauslaskenta, vaipan ilmanpitävyyden osoittaminen ja lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen laskenta. Opas sisältää esimerkkejä eri rakennustyyppien tasauslaskelmista. Uutena esitetään esimerkkilaskelma lomaasunnon lämpöhäviövaatimusten osoittamisesta. Tämä opas on päivitetty versio Tasauslaskentaoppaasta 2010 ( ), Rakennuksen lämpöhäviön määräystenmukaisuuden osoittaminen. Oppaan sovellusesimerkit, suositukset ja lisätiedot eivät sellaisenaan ole rakentamismääräyskokoelman määräysten tai ohjeiden tasoisia kannanottoja, jotka sitoisivat suunnittelua ja rakentamista. Oppaan tarkoituksena on havainnollistaa määräystenmukaisuuden osoittamista ja selventää määräysten ja ohjeiden tulkintaa ja kohdentumista. Oppaan ovat laatineet ympäristöministeriön toimeksiannosta Mikko Saari, Petri Kukkonen, Risto Ruotsalainen ja Mikko Nyman VTT Expert Services Oy:stä. Aiemmin julkaistun aineiston laatimiseen ovat osallistuneet myös filosofian maisteri Erkki Kokko (Ympäristöopas 106) ja tekniikan lisensiaatti Mika Vuolle (moniste 122). Työtä ovat ympäristöministeriön puolesta valvoneet ja ohjanneet yli-insinöörit Pekka Kalliomäki ja Maarit Haakana. 2\n3 Sisältö Esipuhe Johdanto Määritelmiä ja käsitteitä Määräystenmukaisuuden osoittaminen Tasauslaskenta Tasauslaskennan periaatteet Lämpöhäviövaatimuksen täyttymisen ehdot Esimerkki lämpöhäviövaatimuksen täyttämisestä Rakennuksen pinta-alojen ja tilavuuksien määrittäminen Rakennuksen vaipan lämpöhäviö Rakennuksen vaipan lämpöhäviön laskenta Rakennusosien pinta-alojen määrittäminen Rakennusosien lämmönläpäisykertoimet Alapohjarakenteet lämpöhäviöiden tasauslaskennassa Maanvastaisten rakennusosien ja alapohjien vertailuarvot Ikkunoiden, ovien ja tuuletusluukkujen vertailuarvot Kattovalokuvut ja valoaukolliset savunpoistoluukut Ovi, huoltoluukku ja tuuletusluukku Kylmäsiltojen huomioon ottaminen Hirsiseinän lämmönläpäisykerroin Loma-asunnon vaipan lämpöhäviö Rakennuksen vuotoilman lämpöhäviö Rakennuksen vuotoilman lämpöhäviön laskenta Vuotoilmavirta Ilmanpitävyyden osoittaminen Ilmanvaihdon lämpöhäviö Ilmanvaihdon lämpöhäviön laskenta Ilmavirrat Lämmöntalteenoton vuosihyötysuhde Esimerkki loma-asunnon lämpöhäviövaatimuksen täyttämisestä LIITE 1 Tasauslaskentalomake ja sen täyttöohje Määräystenmukaisuuden osoittaminen Lämpöhäviöiden tasauslaskentataulukon käyttö Kohteen tiedot ja rakennuksen laajuustiedot Rakennusosien pinta-alat Rakennusosien U-arvot Vaipan ominaislämpöhäviöt Vaipan ilmavuodot Ilmavirrat Ilmanvaihdon lämmöntalteenoton vuosihyötysuhde Ilmanvaihdon ominaislämpöhäviöt Määräystenmukaisuuden tarkistuslistan käyttö Yleistä Pinta-ala- ja lämpöhäviövaatimukset\n4 LIITE 2 Lämmönjohtavuus ja lämmönläpäisykerroin Lämmönjohtavuus Lämmönjohtavuuden suunnitteluarvo ja sen valintamahdollisuudet Lämmönläpäisykerroin Lämmönläpäisykertoimen laskenta Kylmäsiltojen laskenta Kirjallisuutta Rakennusten lämmöneristystä koskevia standardeja LIITE 3 Selvitys vaipan ilmanpitävyydestä Johdanto Vaipan ilmanpitävyyden mittaukseen perustuva selvitys Mittausmenetelmä Selvityksen sisältö Muuhun menettelyyn perustuva selvitys vaipan ilmanpitävyydestä LIITE 4 Ilmanvaihdon lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen laskenta Johdanto Määritelmiä Käsitteitä Lämmöntalteenotto erikoistapauksissa Liitteessä 4 käytetyt merkinnät Rakennuksen ilmanvaihto Rakennuksen ilmavirrat Laskennassa käytettävät ilmavirrat Ilmanvaihdon lämmöntalteenoton lämpötilahyötysuhteet Ilmanvaihdon lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen laskenta lämmöntarveluvuilla Ilmanvaihdon lämmityksen energiantarve Poistoilmasta talteenotettu lämpöenergia Vuosihyötysuhteen laskenta Säätiedot ja lämmöntarveluvut Ulkolämpötilojen pysyvyystiedot Lämmöntarveluvun laskenta Lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen laskentaesimerkkejä Pientaloesimerkki Toimistotaloesimerkki Kirjallisuutta LIITE 5 Esimerkkejä lämpöhäviöiden tasauslaskelmista Pientaloesimerkit Suuri ikkunapinta-ala Ei lämmöntalteenottoa Hirsitalo Loma-asunto\n5 2 Asuinkerrostaloesimerkki Parempi ilmanpitävyys Toimistotaloesimerkki Puolet julkisivusta lasia Teollisuusrakennusesimerkki Tyhjät määräystenmukaisuuden osoittamistaulukot\n6 1 Johdanto Rakennusten energiatehokkuuden parantamisen taustalla on Kioton ilmastosopimus sekä Suomen energia- ja ilmastostrategia, jonka tavoitteena on kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen. Rakennusten energian käyttö aiheuttaa noin 30 % Suomen kasvihuonekaasupäästöistä. Energian käytöstä rakennusten osuus oli lähes 40 % vuonna Vuonna 2003 tehdyn rakentamismääräysten muutoksen avulla rakennusten energiankulutuksesta pyrittiin säästämään % aiempaan määräystasoon verrattuna. Ympäristöministeriö antoi kesällä 2007 uudet rakennuksen energiatehokkuutta ja lämpöhäviöitä koskevat vaatimukset (RakMk 2007). Tällöin vaatimuksia ei kiristetty oleellisesti. Joulukuussa 2008 annetuissa määräyksissä (RakMk 2010) energiatehokkuusvaatimukset kiristyivät noin %. Maaliskuussa 2011 annetun rakentamismääräyskokoelman osa D3/2012 mukaan rakennusten energiatehokkuusmääräyksissä siirryttiin kokonaisenergiankulutukseen perustuvaan sääntelyyn ja energiamuotokertoimien käyttöön. Samassa yhteydessä kiristettiin yleistä vaatimustasoa 20 %. Vuoden 2010 määräysten lämpöhäviötaso säilyy vähimmäisvaatimuksena vuoden 2012 määräyksissä energiavaatimuksen ohella. Rakennuksen energiatehokkuutta ja lämpöhäviöihin liittyviä asioita käsitellään seuraavissa Suomen rakentamismääräyskokoelman osissa D3 Rakennuksen energiatehokkuus, Määräykset ja ohjeet 2012 D5 Rakennuksen energiankulutuksen ja lämmitystehontarpeen laskenta, Ohjeet C4 Lämmöneristys, Ohjeet 2012 Rakentamismääräysten uudistaminen on osa rakennusten energiatehokkuusdirektiivin toimeenpanoa Suomessa. Uudistetut määräykset mahdollistavat aiempaa suuremman joustavuuden energiatehokkuusvaatimusten täyttämiseksi suunnittelutyössä. Kokonaisenergiavaatimuksen lisäksi rakennusten tulee lämmitysenergiamuodosta riippumatta täyttää myös lämpöhäviövaatimukset. Lämpöhäviölaskennassa käytettävät vertailuarvot eivät ole juurikaan muuttuneet vuoden 2010 tasosta. Lämpöhäviön laskentaan on kuitenkin tullut muutoksia. Vaipan lämpöhäviön sallittu jousto oli aikaisemmin enintään 30 % vertailutasosta ylöspäin. Uusissa määräyksissä vaipan lämpöhäviön joustolla ei ole ylärajaa, vaan ylitys pitää pystyä tasaamaan parantamalla rakennuksen ilmanpitävyyttä tai ilmanvaihdon lämmöntalteenottoa. Uusissa määräyksissä ulko-ovelle on tullut lämmönläpäisykertoimen enimmäisarvo, jota aikaisemmin ei ollut lainkaan. Lisäksi kattovalokuvut on otettu omaksi rakennusosaryhmäksi. Rakennuksen vaipan ilmanpitävyydessä on siirrytty q 50 - lukuun (vuotoilmavirta/vaipan pinta-ala) aikaisemman n 50 -luvun (vuotoilmavirta/tilavuus) sijasta. Lisäksi uutta on se, että tasauslaskennassa käytettävät ilmanvaihdon ominaisilmavirrat ja käyttöajat on annettu osassa D3/2012. Lämpöhäviöiden tasaus ohjaa kokonaisvaltaiseen lämpöhäviöiden tarkasteluun, jossa vaatimusten kohteena on koko rakennuksen lämpöhäviö eikä osatekijät. Hirsiseinällä on edelleen muita seinärakenteita suurempi lämmönläpäisykertoimen vertailuarvo. Helpotuksella otetaan huomioon perinteisen hirsirakentamisen turvaaminen, sen erityispiirteet ja puuhun sitoutuneen hiilen suotuisat vaikutukset ilmastonmuutoksen hillintään. Opas käsittelee rakentamismääräyskokoelman osan D3 lämpöhäviön vaatimustenmukaisuuden osoittamista. Lisäksi se pyrkii selventämään määräyksiin liittyviä tulkintoja. Oppaan rakenne esitetään kuvassa 1. 6\n7 Liite 1 Tasauslaskentalomake ja sen täyttöohje 1 Johdanto 2 Määritelmiä ja käsitteitä 3 Määräystenmukaisuuden osoittaminen 4 Loma-asunnon lämpöhäviö Tasauslaskentaopas 2012 Rakennuksen lämpöhäviön määräystenmukaisuuden osoittaminen Liite 2 Liite 3 Liite 4 Lämmönjohtavuus ja lämmönläpäisykerroin Selvitys vaipan ilmanpitävyydestä Ilmanvaihdon lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen laskenta Liite 5 Esimerkkejä lämpöhäviöiden tasauslaskelmista Kuva 1. Oppaan rakenne. Oppaan liitteissä käsitellään yksityiskohtaisemmin tasauslaskentalomake, U-arvon laskenta, vaipan ilmanpitävyyden osoittaminen ja lämmöntalteenoton (LTO) vuosihyötysuhteen laskenta. Liitteessä 5 on esimerkkilaskelmia eri rakennustyyppien lämpöhäviöiden tasauksesta. Ympäristöministeriön internetsivuilta (www.ymparisto.fi) löytyvät laskentatyökalut lämpöhäviöiden tasaukseen ja lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen laskentaan: D3 Tasauslaskin 2012 Finska värmeförlust utjämnare 2012 (ruotsinkielinen D3 Tasauslaskin 2012) Finnish Heat Loss Compliance Calculator 2012 (englanninkielinen D3 Tasauslaskin 2012) D3 LTO-laskin\n8 2 Määritelmiä ja käsitteitä Lämmönläpäisykerroin (U-arvo) ilmoittaa lämpövirran tiheyden, joka jatkuvuustilassa läpäisee rakennusosan, kun lämpötilaero rakennusosan eri puolilla olevien ilmatilojen välillä on yksikön suuruinen (osa D3). Lämpöhäviöiden tasauslaskennassa käytetään U-arvona rakennusosan korjattua lämmönläpäisykerrointa U c, jossa on tarvittaessa otettu huomioon lämmönläpäisykertoimen korjaustermi (lämmöneristeen ilmarakojen korjaustekijä, mekaanisten kiinnikkeiden ja muiden säännöllisten pistemäisten kylmäsiltojen korjaustekijä sekä käännettyjen kattojen korjaustekijä). Lämmönläpäisykertoimen vertailuarvo tarkoittaa rakentamismääräyskokoelman osan D3 kohdissa ja rakennusosalle esitettyä lämmönläpäisykertoimen arvoa. Ikkunapinta-alan vertailuarvo on 15 % maanpäällisten kerrosten yhteenlasketusta kerrostasoalasta kuitenkin enintään 50 % rakennuksen julkisivupinta-alasta (osa D3 kohta 2.5.4). Ikkunapinta-ala sisältää sekä lämpimien että puolilämpimien tilojen julkisivujen ikkunat, kattoikkunat ja kattovalokuvut. Tasauslaskennassa vertailuikkunapinta-ala jaetaan näiden kesken suunniteltujen ikkunapinta-alojen suhteessa. Jos samassa rakennuksessa on hirsiseinää ja muuta seinärakennetta, tasauslaskennassa vertailuikkunapinta-ala jaetaan hirsiseinän ja muiden seinärakenteiden kesken suunniteltujen seinäpinta-alojen suhteessa. Poistoilman (jäteilman) lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen vertailuarvo tarkoittaa rakentamismääräyskokoelman osan D3 määräyksessä esitettyä ilmanvaihdon poistoilman lämmöntalteenoton (LTO) vaatimusta, joka pienentää 45 % ilmanvaihdon lämmityksen tarvitsemaa lämpömäärää. Jäteilma on poistoilmaa, joka johdetaan rakennuksesta ulos. Ilmanvaihdon lämmityksen tarvitsemalla lämpömäärällä tarkoitetaan sitä lämpömäärää, joka tarvitaan ilmanvaihdon ilmavirran lämmittämiseksi ulkoilman lämpötilasta huonelämpötilaan (osa D3). Lämmöntalteenoton vähimmäisvaatimuksen täyttyminen edellyttää, että poistoilmasta talteenotettu lämpömäärä käytetään vaadittavalta osaltaan rakennuksen tuloilman tai tilojen lämmitykseen lämmityskauden aikana. Vertailuratkaisu tarkoittaa lämpöhäviöiden tasauslaskelmassa vertailukohtana käytettävää suunnitelmaa, jossa kunkin rakennusosan lämmönläpäisykerroin, yhteenlaskettu ikkunapinta-ala, rakennuksen vuotoilmakerroin ja ilmanvaihdon poistoilman lämmöntalteenoton vuosihyötysuhde ovat vertailuarvojen mukaisia. Vertailuratkaisun mukaisen rakennuksen ulottuvuudet, mitat ja pintaalat ovat lämpöhäviön tasauslaskelmassa samat kuin suunnitellun kohderakennuksen kuitenkin niin, että yhteenlaskettu ikkunapinta-ala on vertailuarvon mukainen (vaipan kokonaispinta-ala ei muutu). Suunnitteluratkaisu tarkoittaa kohderakennuksen toteutettavaksi aiottua suunnitelmaa. Vertailulämpöhäviö tarkoittaa vertailuratkaisun mukaisen rakennuksen vaipan, vuotoilman ja ilmanvaihdon yhteenlaskettua lämpöhäviötä, johon suunnitteluratkaisun vastaavaa lämpöhäviötä verrataan. 8\n9 Rakennuksen lämpöhäviöiden tasaus on laskennallinen menettelytapa lämpöhäviölle asetetun vaatimuksen täyttämiseksi. Jonkin osatekijän (vaippa, vuotoilma, ilmanvaihto) vertailulämpöhäviötä suurempi lämpöhäviö edellyttää vähintään vastaavaa lämpöhäviön vähentämistä toisen osatekijän kohdalla. Määräystenmukaisuus osoitetaan erikseen lämpimille tiloille ja puolilämpimille tiloille. Lämpimien tilojen lämpöhäviöiden pienentämisestä ei voi saada etua puolilämpimien tilojen lämpöhäviöiden tasauksessa eikä päinvastoin. Ilmoitettu lämmönjohtavuus tarkoittaa voimassa olevan SFS-EN-standardin tai eurooppalaisen teknisen hyväksynnän mukaisesti määritettyä lämmönjohtavuutta. Ilmoitettua lämmönjohtavuutta käytetään lämmönjohtavuuden suunnitteluarvon lähtötietona. Ilmoitettu lämmönjohtavuus perustuu yleensä 10 C keskilämpötilassa suoritettuihin lämmönjohtavuuden mittauksiin sekä mittaustulosten tilastolliseen käsittelyyn. Vaatimukset lämmönjohtavuuden mittauksille ja tilastolliselle käsittelytavalle määritellään asianomaisessa tuotestandardissa tai eurooppalaisessa teknisessä hyväksynnässä (ETA). Lämmönjohtavuuden suunnitteluarvo tarkoittaa rakennusaineen suunnittelukäyttöön tarkoitettua lämmönjohtavuuden arvoa, joka pätee suunnitelman mukaisessa käyttökohteessa. Lämmönjohtavuuden suunnitteluarvo määritetään SFS-EN-standardin tai eurooppalaisen teknisen hyväksynnän mukaan tai se on SFS-EN-standardissa esitetty taulukoitu lämmönjohtavuuden suunnitteluarvo, osassa C4 ohjeissa annettu lämmönjohtavuuden suunnitteluarvo tai muulla tavalla määritetty, rakennusosalle soveltuva lämmönjohtavuuden suunnitteluarvo (esimerkiksi tyyppihyväksytty arvo). Rakennuksen poistoilman (jäteilman) lämmöntalteenoton vuosihyötysuhde on lämmöntalteenottolaitteistolla talteenotettavan ja hyödynnettävän lämpömäärän suhde rakennuksen ilmanvaihdon lämmityksen tarvitsemaan lämpömäärään, kun lämmöntalteenottoa ei ole. Rakennuksen poistoilman lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteella ei tarkoiteta yksittäisen ilmanvaihtokoneen tuloilman lämmittämisen vuosihyötysuhdetta. Vuotoilmanvaihdon lämmityksen tarvitsemaa lämpömäärää ei oteta vuosihyötysuhteen laskennassa huomioon. 9\n10 3 Määräystenmukaisuuden osoittaminen 3.1 Tasauslaskenta Tasauslaskennan periaatteet Rakennuksen lämpöhäviöiden tasauslaskennalla osoitetaan rakennuksen lämpöhäviölle asetetun vaatimuksen täyttyminen. Jonkin osatekijän (vaippa, vuotoilma, ilmanvaihto) vertailulämpöhäviötä suurempi lämpöhäviö edellyttää vähintään vastaavaa lämpöhäviön vähentämistä toisen osatekijän kohdalla. Rakentamismääräysten osassa D3 rakennuksen lämpöhäviölle asetettu vaatimus täytetään, kun tasauslaskelmalla osoitetaan, että rakennuksen vaipan, vuotoilman ja ilmanvaihdon yhteenlaskettu lämpöhäviö on enintään vertailuratkaisun mukainen (D3, kohta 2.5.1). Kuvassa 2 esitetään rakennuksen lämpöhäviön tasauslaskennan vaiheet ja määräystenmukaisuuden osoittaminen. Rakennuksen pinta-alat ja muut tiedot Rakennusosien pinta-alat, A Rakennusosien lämmönläpäisykertoimet, U Ilmanvuotoluku q 50 Vuotoilmavirta q v, v Ilmanvaihdon ilmavirta, q v, p Poistoilman LTO:n vuosihyötysuhde a Vaipan lämpöhäviö Vuotoilman lämpöhäviö Ilmanvaihdon lämpöhäviö Määräystenmukaisuuden osoittaminen Tarkistetaan, että - vaipan, vuotoilman ja ilmanvaihdon yhteenlaskettu lämpöhäviö on enintään vertailuarvon suuruinen - vertailuikkunapinta-alan vaatimus täyttyy - U-arvojen enimmäisarvoja ei ylitetä Kuva 2. Rakennuksen lämpöhäviön tasauslaskennan vaiheet ja määräystenmukaisuuden osoittaminen. Lämpöhäviöiden tasauskohteet ovat rakennusosien lämmönläpäisykertoimet (U-arvot) ikkunapinta-ala ilmanvuotoluku ja vuotoilmavirta ilmanvaihdon poistoilman lämmöntalteenoton (LTO) vuosihyötysuhde. Muut lähtö- ja laskentatiedot ovat vertailuratkaisussa ja suunnitteluratkaisussa samoja eikä niitä voi käyttää lämpöhäviöiden tasaukseen. 10\n11 Seuraavassa on selvyyden vuoksi lueteltu sellaisia rakennuksen lämpöhäviöihin ja lämmitysenergiankulutukseen vaikuttavia tekijöitä ja ratkaisuja, joita ei voi hyödyntää lämpöhäviöiden tasauksessa ilmanvaihtoa tulee käyttää ja ohjata tarpeen mukaan, mutta suunnitteluratkaisussa ei saa käyttää pienempää ilmanvaihdon ilmavirtaa kuin vertailuratkaisussa tulo- tai poistoilmaikkuna eivät ole määräysten tarkoittamia LTO-ratkaisuja, eikä niissä myöskään voi käyttää muista ikkunoista poikkeavasti määritettyjä U-arvoja tasauslaskelmissa, jollei selvityksin toisin osoiteta esimerkiksi lämmitysvesivaraajaa lämmittävä ilmanvaihdon LTO-ratkaisu hyväksytään LTOratkaisuksi vain siltä osin kuin talteenotettu lämpö käytetään tuloilman tai tilojen lämmitykseen laitesähkönkulutus, kuten esimerkiksi ilmanvaihdon puhaltimien ja pumppujen sähkönkulutus, ei kuulu tasausmenettelyn piiriin. Rakennus voidaan tarvittaessa jakaa käyttötarkoituksen mukaan itsenäisiin osiin, joiden määräystenmukaisuus osoitetaan erikseen (esimerkiksi asuinkäyttöön ja toimistokäyttöön tarkoitetut tilat tai toimistorakennuksen maanalaiset pysäköintitilat ja vastaavat). Käyttötarkoitukseltaan itsenäiset osat käsitellään kuten erilliset rakennukset, joten yhden osan kerrostasoalaa tai lämpöhäviötä ei voi hyödyntää toisen osan määräystenmukaisuuden osoittamisessa. Kaikki keinot rakennuksen energiatehokkuuden ja sisäilmaston parantamiseksi ovat suositeltavia, vaikka niitä ei tasauslaskennassa voisikaan hyödyntää. On hyvä muistaa, että rakennuksen saa aina rakentaa myös määräysten vaatimuksia paremmaksi. Kuvassa 3 esitetään rakennuksen lämpöhäviön tasauslaskennan lähtötietojen vaihtoehtoisia määrittämistapoja. Kuva 3. Rakennuksen lämpöhäviön tasauslaskennan lähtötietojen vaihtoehtoisia määrittämistapoja. 11\n12 3.1.2 Lämpöhäviövaatimuksen täyttymisen ehdot Rakennuksen vaipan, vuotoilman ja ilmanvaihdon yhteenlaskettu lämpöhäviö saa olla enintään vertailuratkaisun lämpöhäviön suuruinen. Tämän lisäksi tasauslaskennan tulee täyttää seuraavat ehdot: Pinta-alat Vertailuikkunapinta-ala on 15 % yhteenlasketuista maanpäällisistä kerrostasoaloista, mutta kuitenkin enintään 50 % rakennuksen julkisivupinta-alasta Valoaukon pinta-ala on asuinhuoneissa vähintään 10 % lattiapinta-alasta (RakMk osa G1) Rakennusosien yhteenlaskettu pinta-ala on sama vertailu- ja suunnitteluratkaisuissa Rakennusosien U-arvot ja vaipan lämpöhäviö Vertailuratkaisun U-arvot ovat osan D3 vertailuarvojen suuruisia Suunnitteluratkaisun U-arvot ovat enintään enimmäisarvojen suuruisia Lisäselvitykset Jos lämpöhäviölaskelmissa vaipan ilmanvuotoluvun q 50 suunnitteluarvo on pienempi kuin 4 m³/(h m²), ilmanpitävyydestä on esitettävä selvitys Ilmanvaihdon lämmöntalteenoton vuosihyötysuhteen määrittämisestä on esitettävä selvitys. Taulukossa 1 esitetään rakennusosien lämmönläpäisykertoimien vertailuarvot. Lisäksi esitetään suunnitteluratkaisussa käytettävien lämmönläpäisykertoimien enimmäisarvot. Kylmäsiltoja lukuun ottamatta ei minkään yksittäisen rakennusosan lämmönläpäisykerroin saa ylittää enimmäisarvoja. Kylmäsiltoja käsitellään tarkemmin kohdassa Määräaikaisen rakennuksen vaipan vertailulämpöhäviön laskennassa käytetään taulukon 1 puolilämpimän tilan mukaisia vertailuarvoja. Loma-asuntoa, johon on suunniteltu kokovuotiseen käyttöön tarkoitettu lämmitysjärjestelmä, koskevat vain vaipan lämpöhäviön vaatimukset. Vaipan lämpöhäviö saa olla enintään yhtä suuri kuin taulukossa 2 esitetyillä vertailuarvoilla laskettu lämpöhäviö. Sellaista loma-asuntoa, johon on suunniteltu kokovuotiseen käyttöön tarkoitettu lämmitysjärjestelmä ja joka on tarkoitettu majoituselinkeinon harjoittamiseen, edellä mainittu poikkeus ei koske. Rakennusten energiatehokkuusmääräykset ja niihin kuuluvat lämpöhäviövaatimukset eivät koske lainkaan lämmitetyltä nettoalaltaan alle 50 m² rakennuksia eivätkä loma-asuntoja, johon ei ole suunniteltu kokovuotiseen käyttöön tarkoitettua lämmitysjärjestelmää. 12\n13 Taulukko 1. Rakennusosien lämmönläpäisykertoimien vertailuarvot ja suunnitteluratkaisussa käytettävien lämmönläpäisykertoimien enimmäisarvot. U-arvot, W/(m² K) RAKENNUSOSAT Enimmäisarvo Lämpimät tilat Ulkoseinä 0,17 0,60 Hirsiseinä 0,40 0,60 Yläpohja 0,09 0,60 Alapohja (ulkoilmaan rajoittuva) 0,09 0,60 Alapohja (ryömintätilaan rajoittuva) 0,17 0,60 Alapohja (maanvastainen) 0,16 0,60 Muu maanvastainen rakennusosa 0,16 0,60 Ikkunat 1,0 1,8 Ulko-ovet ja tuuletusluukut 1,0 1,8 Kattoikkunat 1,0 1,8 Kattovalokuvut 1,0 2,0 Puolilämpimät tilat ja määräaikaiset rakennukset Ulkoseinä 0,26 0,60 Hirsiseinä 0,60 0,60 Yläpohja 0,14 0,60 Alapohja (ulkoilmaan rajoittuva) 0,14 0,60 Alapohja (ryömintätilaan rajoittuva) 0,26 0,60 Alapohja (maanvastainen) 0,24 0,60 Muu maanvastainen rakennusosa 0,24 0,60 Ikkunat 1,4 2,8 Ulko-ovet ja tuuletusluukut 1,4 2,8 Kattoikkunat 1,4 2,8 Kattovalokuvut 1,4 2,8 Lämpimän ja puolilämpimän tilan väliset rakenteet Seinä ja välipohja 0,60 Ikkunat ja ovet 2,80 Jäähdytettävän kylmän tilan ja muiden tilojen väliset Seinä ja välipohja 0,27 Ovet 1,40 Taulukko 2. Rakennusosien lämmönläpäisykertoimien vertailuarvot loma-asunnolle, jota koskevat vain vaipan lämpöhäviön vaatimukset. RAKENNUSOSAT U-arvot, W/(m² K) Ulkoseinä 0,24 Hirsiseinä 0,80 Yläpohja 0,15 Alapohja (ulkoilmaan rajoittuva) 0,15 Alapohja (ryömintätilaan rajoittuva) 0,19 Alapohja (maanvastainen) 0,24 Muu maanvastainen rakennusosa 0,24 Ikkunat 1,4 Ulko-ovet ja tuuletusluukut 1,4 Kattoikkunat 1,4 Kattovalokuvut 1,4 13\n14 3.1.3 Esimerkki lämpöhäviövaatimuksen täyttämisestä Seuraavassa on esimerkki 1-kerroksisen erillisen pientalon lämpöhäviövaatimuksen täyttämisestä. Taulukossa 3 esitetään kohteen laajuustiedot. Taulukossa 4 esitetään rakennusosien pinta-alat ja vertailuarvoja vastaavat U-arvot. Suuren ikkunapinta-alan takia esimerkkipientalon vaipan lämpöhäviö on yli 30 % suurempi kuin vertailuratkaisun. Vaipan suuret lämpöhäviöt tasataan ensimmäisessä vaiheessa parantamalla vaipan tiiviyttä ja ilmanvaihdon LTO:a. Talopakettitoimittajan laadunvalvonta-asiakirjojen perusteella käytetään vaipan ilmanvuotoluvun suunnitteluarvona arvoa q 50 = 1,0 m³/(h m²) (vastaa arvoa n 50 = 1,2 1/h). Ilmanvuotoluku varmennettaan ennen rakennuksen käyttöönottoa tiiviysmittauksella. Ilmanvaihdon lämpöhäviötä pienennetään valitsemalla vertailutasoa parempi ilmanvaihdon lämmöntalteenottolaite, jossa on tehokas vastavirtalevylämmönsiirrin ja hyvä hyötysuhteen takaava tarpeenmukainen LTO:n sulatustoiminto. Ilmanvaihtokoneen LTO:n vuosihyötysuhde oli VTT:n tuotesertifikaatin mukaan 71 %. Taulukossa 5 esitetään tilanne sen jälkeen, kun vaipan ilmanvuotolukua on pienennetty ja ilmanvaihdon LTO:n vuosihyötysuhdetta on parannettu. Parannusten jälkeenkin lämpöhäviö on vielä 4 % suurempi kuin vertailuratkaisun lämpöhäviö. Ylimenevä osuus voidaan tasata rakenteiden ominaislämpöhäviöitä pienentämällä. Taulukossa 6 esitetään tilanne sen jälkeen, kun vaipan lämpöhäviötä on pienennetty parantamalla ulkoseinän ja alapohjan U-arvoja. Parannuksen jälkeen rakennuksen yhteenlaskettu ominaislämpöhäviö on pienempi kuin vertailulämpöhäviö. Suunnitteluratkaisu täyttää lämpöhäviövaatimuksen. Taulukko 3. Esimerkkipientalon laajuustiedot. Rakennuksen laajuustiedot Rakennustilavuus 522 rak-m³ Maanpäälliset kerrostasoalat yhteensä 163 m² Lämmitetty nettoala, lämpimät tilat 147 m² Lämmitetty nettoala, puolilämpimät tilat m² Rakennusluokka (1-9) 1 Rakennuksen kerrosmäärä 1 kerrosta 14\n15 Taulukko 4. Esimerkkipientalon vaipan ominaislämpöhäviö on suurempi kuin vertailuratkaisun ominaislämpöhäviö. Suuren ikkunapinta-alan takia vaipan lämpöhäviö on 31 % suurempi kuin vertailuratkaisun. Perustiedot Pinta-alat, m² [A] U-arvot, W/(m² K) [U] Lämpöhäviöiden tasaus Ominaislämpöhäviö, W/K [H joht = A U] Taulukko 5. Esimerkkipientalon vaipan ilmanvuotoluvun suunnitteluarvoa on pienennetty arvoon q 50 = 1,0 m³/(h m²). Ilmanvaihdon ominaislämpöhäviötä on pienennetty valitsemalla tehokkaalla lämmöntalteenotolla varustettu ilmanvaihtokone. Ilmanvaihdon lämmöntalteenoton varmennettu vuosihyötysuhde on 71 %. Rakennuksen ominaislämpöhäviön vaatimus ei kuitenkaan vielä aivan täyty. Ilmanvuotoluku, m³/(h m²) [q 50 ] Vuotoilmavirta, m³/s [q v, v = q 50 / 35 A/3600] Ominaislämpöhäviö, W/K [H vuotoilma = 1200 q v, v ] Poistoilmavirta, m³/s [q v, p ] Ilmanvaihdon LTO:n vuosihyötysuhde, % [h a ] Ominaislämpöhäviö, W/K [H iv = 1200 q v, p (1-h a )] RAKENNUSOSAT Lämpimät tilat Ulkoseinä ,17 Enimmäisarvo 0,60 0,17 Vertailuratkaisu 19,2 Suunnitteluratkaisu 13,6 Hirsiseinä 0,40 0,60 Yläpohja ,09 0,60 0,09 13,2 13,2 Alapohja (ulkoilmaan rajoittuva) 0,09 0,60 Alapohja (ryömintätilaan rajoittuva) 1) 0,17 0,60 Alapohja (maanvastainen) 2) 147 0,16 0,60 0,16 23,5 23,5 Muu maanvastainen rakennusosa 2) 0,16 0,60 Ikkunat 24,5 57,5 1,00 1,80 1,00 24,5 57,5 Ulko-ovet ja tuuletusluukut 3) 8,2 1,00 1,80 1,00 8,2 8,2 Kattoikkunat 1,00 1,80 Kattovalokuvut 1,00 2,00 Lämpimät tilat yhteensä ,7 116,1 VAIPAN ILMAVUODOT Vuotoilma Lämpimät tilat 2,0 1,0 0,0070 0,0035 Vertailuratkaisu 8,4 Suunnitteluratkaisu 4,2 Puolilämpimät tilat 2,0 ILMANVAIHTO Hallittu ilmanvaihto Vertailuratkaisu Suunnitteluratkaisu Lämpimät tilat 0, ,8 20,5 Lämpimät tilat, ei LTO-vaatimusta 0 Puolilämpimät tilat 45 Puolilämpimät tilat, ei LTO-vaatimusta 0 Ominaislämpöhäviö, W/K [H = H joht + H vuotoilma + H iv ] Rakennuksen lämpöhäviöiden tasaus Vertailuratkaisu Suunnitteluratkaisu Lämpimien tilojen ominaislämpöhäviö yhteensä Puolilämpimien tilojen ominaislämpöhäviö yhteensä 15\n16 Taulukko 6. Esimerkkipientalon vaipan ominaislämpöhäviötä on pienennetty parantamalla ulkoseinän ja alapohjan U-arvoja. Vaipan ominaislämpöhäviö on edelleen 25 % suurempi kuin vertailuratkaisun, mutta ylimenevä osuus on tasattu vuotoilman ja ilmanvaihdon ominaislämpöhäviöitä pienentämällä. Kaikkien parannusten jälkeen rakennuksen yhteenlaskettu ominaislämpöhäviö on pienempi kuin vertailulämpöhäviö. Suunnitteluratkaisu täyttää lämpöhäviövaatimuksen. Perustiedot Pinta-alat, m² [A] U-arvot, W/(m² K) [U] Lämpöhäviöiden tasaus Ominaislämpöhäviö, W/K [H joht = A U] Ominaislämpöhäviö, W/K [H = H joht + H vuotoilma + H iv ] RAKENNUSOSAT Lämpimät tilat Ulkoseinä ,17 Enimmäisarvo 0,60 0,14 Vertailuratkaisu 19,2 Suunnitteluratkaisu 11,2 Hirsiseinä 0,40 0,60 Yläpohja ,09 0,60 0,09 13,2 13,2 Alapohja (ulkoilmaan rajoittuva) 0,09 0,60 Alapohja (ryömintätilaan rajoittuva) 1) 0,17 0,60 Alapohja (maanvastainen) 2) 147 0,16 0,60 0,14 23,5 20,6 Muu maanvastainen rakennusosa 2) 0,16 0,60 Ikkunat 24,5 57,5 1,00 1,80 1,00 24,5 57,5 Ulko-ovet ja tuuletusluukut 3) 8,2 1,00 1,80 1,00 8,2 8,2 Kattoikkunat 1,00 1,80 Kattovalokuvut 1,00 2,00 Lämpimät tilat yhteensä ,7 110,7 Rakennuksen lämpöhäviöiden tasaus Vertailuratkaisratkaisu Suunnittelu- Lämpimien tilojen ominaislämpöhäviö yhteensä\n17 3.2 Rakennuksen pinta-alojen ja tilavuuksien määrittäminen Vaatimustenmukaisuuden osoittamista varten on määritettävä seuraavat lämpöhäviöiden tasauslaskelmissa tarvittavat rakennuksen pinta-alat ja tilavuudet. Rakennustilavuus Rakennuksen tilavuudella tarkoitetaan tilaa, jota rajoittavat ulkoseinien ulkopinnat, alapohjan alapinta ja yläpohjan yläpinta. Milloin rakennuksessa ei ole yläpohjaa tai yläpohja liittyy ilman ullakkoa vesikattoon, katsotaan rajoittavaksi pinnaksi vesikaton yläpinta suojauksineen. Milloin rakennuksen alapohjan paksuutta ei voida arvioida, lasketaan alapohjan paksuudeksi 200 mm alapohjan yläpinnasta. Rakennuksen tilavuuden laskenta esitetään standardissa SFS Rakennuksen maanpäällisten kerrosten yhteenlaskettu kerrostasoala Maanpäällisten kerrosten kerrostasoala lasketaan rakennuksen kaikkien kokonaan tai osittain maan päällä sijaitsevien kerrosten kerrostasoalojen summana. Kerrostasoalat lasketaan kokonaisina riippumatta kerrostason sijainnista ja sen sisältämien huoneiden käyttötarkoituksista. Kerrostasoalaan lasketaan kaikki tilat riippumatta myös siitä, ovatko huoneet kylmiä vai lämpimiä. Kerrostasoala on kerrostason ala, jonka rajoina ovat kerrostasoa ympäröivien ulkoseinien ulkopinnat tai niiden ajateltu jatke ulkoseinän pinnassa olevien aukkojen ja koristeosien osalla. Kerrostasoala sisältää myös porrasaukot sekä alat, joissa huonekorkeus on alle 1600 mm. Rakennuksen kerrostasoalan laskenta esitetään standardissa SFS Rakennuksen julkisivupinta-ala Rakennuksen julkisivupinta-ala on ulkoseinien ja niissä olevien ikkunoiden ja ovien yhteenlaskettu pinta-ala. Rakennusosien pinta-alat lasketaan kokonaissisämittojen mukaan. Maanvastaiset rakenteet eivät sisälly julkisivupinta-alaan. Vaipan pinta-ala Vaipan pinta-ala on vaipan kaikkien rakennusosien yhteenlaskettu pinta-ala. Rakennusosien pintaalat lasketaan kokonaissisämittojen mukaan. 3.3 Rakennuksen vaipan lämpöhäviö Rakennuksen vaipan lämpöhäviön laskenta Rakennuksen vaipan lämpöhäviö lasketaan yhtälön (1) mukaan H joht ( U ( U ulkoseinä ikkuna A A ikkuna ulkoseinä ) ) ( U ovi ( U A ovi yläpohja ) A yläpohja ) ( U alapohja A alapohja ) (1) jossa H joht U A rakennusosien yhteenlaskettu ominaislämpöhäviö, W/K rakennusosan lämmönläpäisykerroin, W/(m²K) rakennusosan pinta-ala, m². 17\n18 Rakennuksen vertailulämpöhäviön laskennassa käytetään rakentamismääräyskokoelman osan D3 kohdassa esitettyjä rakennusosakohtaisia lämmönläpäisykertoimia ja ikkunapinta-alan vertailuarvoa. Rakennuksen suunnitteluratkaisun lämpöhäviön laskennassa käytetään suunniteltuja rakennusosakohtaisia lämmönläpäisykertoimia ja ikkunapinta-aloja Rakennusosien pinta-alojen määrittäminen Vaatimustenmukaisuutta osoitettaessa määritetään lämpöhäviöiden tasauslaskelmissa tarvittavat vaipan eri rakennusosien pinta-alat kokonaissisämittojen mukaan Ulkoseinä Ulkoseinien pinta-ala määritetään kokonaissisämittojen mukaan. Seinän korkeus tarkastelukohdassa on alapohjan yläpinnan ja yläpohjan alapinnan välinen pystysuuntainen etäisyys. Jos yläpohjan alapuolella on ilmaväli ja sisäverhous tai ilmaväli ja alas laskettu katto, katsotaan ilmaväliä rajoittava yläpinta yläpohjan alapinnaksi. Kun yläpohja on kallistettu, lasketaan korkeudeltaan muuttuvalle ulkoseinälle keskimääräinen korkeus, jota käytetään pinta-alan laskennassa. Ulkoseinän leveys on vaakasuora etäisyys seinän sisäpinnan nurkasta seuraavaan seinän sisäpinnan nurkkaan. Ulkoseinällä olevien ikkunoiden ja ovien yhteenlaskettu pinta-ala ei sisälly ulkoseinän pinta-alaan, vaan tämä osuus vähennetään korkeuden ja leveyden avulla laskettavasta pinta-alasta. Ikkunoiden ja ovien pinta-alat lasketaan kehän ulkomittojen mukaan. Väliseinien ja välipohjien sekä ulkoseinän liittymän kohdat sisältyvät ulkoseinän pinta-alaan. Ikkunat ja ovet Yksittäisen ikkunan ja oven pinta-ala lasketaan kehän ulkomittojen mukaan. Lämpöhäviöiden tasauslaskelmassa ikkunaksi katsotaan läpinäkyvällä tai valoa läpäisevällä lasituksella varustettu avautumaton ja avattava ikkunarakenne. Lisäksi yhteenlaskettuun ikkunapinta-alaan luetaan mukaan valoaukolla varustetut ovet silloin, kun ovi ei ole tilan käyttötarkoituksen mukainen kulkutie sisätilasta ulos, ulkotilaan tai kylmään tilaan. Esimerkiksi niin sanotulle ranskalaiselle parvekkeelle johtava valoaukollinen ovi luetaan mukaan yhteenlaskettuun ikkunapinta-alaan, kun taas tavanomainen parvekeovi katsotaan ikkunapinta-alaan kuulumattomaksi oveksi. Kupumaisen kattoikkunan ja valoaukollisen savunpoistoluukun kehän ulkomitat lasketaan kohdan mukaisesti. 18\n19 Yläpohja Yläpohjan pinta-ala määritetään kokonaissisämittojen mukaan soveltaen edellä ulkoseinille esitettyä periaatetta. Kallistetun yläpohjan pinta-ala määritetään siten, että yläpohjan pituus ja leveys määritetään yläpohjan alapinnan suunnassa. Kattoikkunoiden ja kattovalokupujen yhteenlaskettu pinta-ala ei sisälly yläpohjan pinta-alaan vaan ikkunoiden yhteenlaskettuun pinta-alaan, joten se vähennetään yläpohjan pituuden ja leveyden perusteella lasketusta pinta-alasta. Väliseinien ja yläpohjan liittymien kohdat sisältyvät yläpohjan pinta-alaan. Yläpohjan läpivientejä kuten kanavat, hormit ja tuuletusputket ei vähennetä yläpohjan pinta-alasta. Alapohja Alapohjan pinta-ala määritetään kokonaissisämittojen mukaan soveltaen edellä ulkoseinille esitettyä periaatetta. Väliseinien ja alapohjan liittymien kohdat sisältyvät alapohjan pinta-alaan. Alapohjan läpivientejä kuten kanavat, pilarit, viemärit ja vesijohdot ei vähennetä alapohjan pinta-alasta. Vaipan osan (julkisivu, yläpohja, alapohja) rinnakkaiset rakenteet Kun samassa vaipan osassa (julkisivu, yläpohja, alapohja) on rinnakkain rakenteeltaan ja lämmönläpäisykertoimeltaan erilaisia osa-alueita, määritetään suunnitelman perusteella osaalueiden väliset rajat tarkasteltavan vaipan osan (julkisivu, yläpohja, alapohja) sisäpinnan puolella. Rajaviivalle annetaan tarkka sijainti tarkoituksenmukaisella tavalla silloinkin, kun suunnitelmassa osa-alueen (esimerkiksi seinärakenteen) vaihtuminen toiseksi tapahtuu tarkkaan rajaviivaan verrattuna leveähköllä vyöhykkeellä. U-arvoltaan erilaisten osa-alueiden pinta-alat lasketaan sisämittojen ja osien välisten rajaviivojen perusteella Rakennusosien lämmönläpäisykertoimet Rakentamismääräyskokoelman osa D3 sisältää rakennuksen lämmöneristystä koskevat vaatimukset sekä vertailulämpöhäviön laskennassa käytettävät lämmönläpäisykertoimien vertailuarvot. Siinä ilmoitetaan myös rakennusosien lämmönläpäisykertoimien eli U-arvojen enimmäisarvot, joita ei saa lämpöhäviöiden tasauksessa ylittää. Rakentamismääräyskokoelman osa C4 sisältää ohjeita rakennusosien ja komponenttien lämmönläpäisykertoimen määrittämiseen. Se riittää U-arvojen suunnitteluarvojen määrittämiseen. Myös muita tarkkuudeltaan vähintäänkin yhtä hyviä menetelmiä voidaan käyttää. Erityisesti ENstandardien mukaisia menetelmiä voidaan käyttää. Lämmönjohtavuuden ja U-arvon erilaisia laskentavaihtoehtoja käsitellään liitteessä 2. 19\n20 3.3.4 Alapohjarakenteet lämpöhäviöiden tasauslaskennassa Maanvastainen alapohja Maanvastaisen lattia- tai seinärakenteen lämmönläpäisykerroin voidaan osan C4 mukaisesti laskea yksinkertaistetusti kertomalla pelkän lattia- tai seinärakenteen lämmönläpäisykerroin kertoimella 0,9. Kerroin ottaa huomioon maan lämmönvastuksen. Yksinkertaistettu menetelmä ei ota huomioon rakennuksen geometrian vaikutusta. Maanvastaisen alapohjan lämmönläpäisykerroin voidaan laskea tarkemmin osassa C4 esitetyn yksityiskohtaisen laskentamenetelmän mukaisesti. Maanvastainen alapohja katsotaan lämmönläpäisykertoimen laskennassa sisä- ja ulkoilman väliseksi rakennusosaksi ja voidaan siten laskea yhteen rakennuksen vaipan muiden osien lämpöhäviöiden kanssa. Maanvastaisen alapohjan lämmöneristys pitää suunnitella osan D3 kohdan mukaisesti yhdessä routaeristyksen kanssa ja toteuttaa siten, että vältytään routavaurioilta. Asianmukaisen routaeristyksen suunnitteluun ja rakentamiseen on kiinnitettävä erityistä huomiota varsinkin silloin, kun maanvastainen alapohja toteutetaan vertailuarvoja paremmin eristävänä. Ryömintätilainen alapohja Jos alapohja rajoittuu tuuletettuun ryömintätilaan, jonka tuuletusaukkojen määrä on enintään 8 promillea alapohjan pinta-alasta, voidaan osan C4 ohjeen mukaan yksityiskohtaisesti lasketun U- arvon sijaan käyttää suunnitellun rakenteen U-arvoa kerrottuna kertoimella 0,9. Tällä tavalla otetaan huomioon ryömintätilan ilman ulkoilmaa korkeampi vuotuinen keskilämpötila. Alapohjan lämpöhäviö on redusoitu vastaamaan sisä- ja ulkoilman lämpötilaeroa ja voidaan siten laskea yhteen rakennuksen vaipan muiden osien lämpöhäviöiden kanssa. Jos ryömintätilaisen alapohjan tuuletusaukkojen määrä on yli 8 promillea alapohjan pinta-alasta, alapohja käsitellään ulkoilmaan rajoittuvana alapohjana. Tällöin U-arvon vertailuarvo on 0,09 W/(m² K) eikä suunniteltua U-arvoa kerrota muuntokertoimella 0,9. Jos ryömintätilaisen alapohjan lämmönläpäisykerroin on laskettu standardin SFS-EN ISO 13370:2007 mukaisella laskelmalla niin, että laskelmassa on otettu huomioon perusmuurin ja maaperän lämmönvastukset, alapohja käsitellään ulkoilmaan rajoittuvana alapohjana. Tällöin U- arvon vertailuarvo on 0,09 W/(m² K) eikä suunniteltua U-arvoa kerrota muuntokertoimella 0, Maanvastaisten rakennusosien ja alapohjien vertailuarvot Rakentamismääräyskokoelman osan D3 kohdissa ja esitetään maanvastaisen rakennusosan lämmönläpäisykertoimen vertailuarvot, jotka ovat lämpimän tilan rakennusosille 0,16 W/(m² K) ja puolilämpimän tilan sekä loma-asunnon rakennusosille 0,24 W/(m² K). Nämä arvot ovat selvästi suurempia kuin ulkoilmaan rajoittuvilla alapohjarakenteilla. Taustalla on matalaan perustettujen rakennusten routavaurioriskin suureneminen, mikäli lämmön siirtyminen alapohjan läpi perusmaahan vähenee. Määräys edellyttääkin, että routaeristys tulee suunnitella yhdessä alapohjan lämmöneristyksen kanssa niin, että vältetään routavauriot. 20\n21 Kun alapohjan alla olevaan ryömintätilaan johtavien tuuletusaukkojen yhteenlaskettu pinta-ala on enintään 8 promillea alapohjan pinta-alasta, katsotaan alapohja ryömintätilaiseksi alapohjaksi, johon sovelletaan rakentamismääräyskokoelman osan D3 määräyksessä esitettyä lämmönläpäisykertoimen vertailuarvoa 0,17 W/(m 2 K). Jos tuuletusaukkojen yhteenlaskettu pintaala on edellä mainittua suurempi, katsotaan alapohja ulkoilmaan rajoittuvaksi alapohjaksi, jolloin lämmönläpäisykertoimen vertailuarvo on 0,09 W/(m 2 K). Tuuletusaukon pinta-alaksi katsotaan aukon vapaan virtauspoikkipinnan ala, joka saadaan vähentämällä säleiden, ritilöiden tms. pintaalaosuus aukon kokonaisalasta. Lämmönläpäisykertoimen vertailuarvo on ryömintätilaiselle alapohjalle suurempi kuin ulkoilmaan rajoittuvalle alapohjalle. Perusteena on ryömintätilan ilman ulkoilmaa korkeampi lämpötila talvikautena. Täten ryömintätilaisen alapohjan määräys kohdistuu sisäilman ja ryömintätilan välissä olevaan alapohjarakenteeseen. Alapohjan lämmönläpäisykerroin lasketaan siten huoneilman ja ryömintätilan väliselle alapohjarakenteelle Ikkunoiden, ovien ja tuuletusluukkujen vertailuarvot Rakentamismääräyskokoelman osassa D3 asetetut vertailuarvot ikkunan ja oven ja tuuletusluukun lämmönläpäisykertoimelle kohdistuvat rakenteen keskimääräiseen lämmönläpäisykertoimeen, joka lasketaan kehän (karmirakenteen) ulkomittojen mukaan. Ikkunoiden yhteenlasketulle pinta-alalle asetetaan vertailuarvo osan D3 kohdassa Poikkeaminen vertailuarvosta on mahdollista, kun noudatetaan seuraavia periaatteita: Ikkunoiden yhteenlasketun pinta-alan ylittäessä pinta-alan vertailuarvon, tasataan ylittävästä pinta-alasta aiheutuva lämpöhäviön lisäys Ikkunoiden yhteenlasketun pinta-alan alittaessa pinta-alan vertailuarvon, saa alituksen käyttää lämpöhäviöiden tasauslaskelmassa hyötynä. Jos suunnittelukohteessa on rakenteeltaan samanlaisia, mutta pinta-alaltaan erilaisia ikkunoita, ovia tai tuuletusluukkuja, osoitetaan määräystenmukaisuus määrittämällä lämmönläpäisykerroin yleisimmin käytetyn pinta-alan mukaiselle rakenteelle. Saatua U-arvoa voidaan soveltaa kaikkiin samanlaisiin rakenneratkaisuihin pinta-alan vaihtelusta riippumatta. Ikkunoiden lämmönläpäisykertoimen määräystenmukaisuuden osoittamiseen riittää myös, että näyttö on annettu ikkunarakenteella, jonka pinta-ala on vähintään 1,4 m 2. Saatua U-arvoa voidaan soveltaa ikkunapinta-alasta riippumatta suunnittelukohteen kaikkiin rakenteeltaan samanlaisiin ikkunoihin. Mikäli ovi on käyttötarkoituksen mukainen kulkutie tilasta toiseen ja siihen sisältyy valoaukko, katsotaan määräystenmukaisuutta osoitettaessa valoaukko ovirakenteen osaksi, eikä sitä oteta huomioon laskettaessa yhteenlaskettua ikkunapinta-alaa. Tällainen ovi on esimerkiksi valoaukollinen parvekeovi, jossa voi olla yksi tai kaksi ovilevyä lasituksineen. Sen sijaan niin sanotulle ranskalaiselle parvekkeelle johtava valoaukollinen ovi luetaan mukaan yhteenlaskettuun ikkunapinta-alaan. Umpinaiset tuuletus-, savunpoisto-, uloskäynti- ja huoltoluukut sekä muut vastaavat luukut eivät sisälly yhteenlaskettuun ikkunapinta-alaan, vaan ne lasketaan ja otetaan huomioon erikseen kuten ovet. 21\n22 3.3.7 Kattovalokuvut ja valoaukolliset savunpoistoluukut Kattovalokuvut ja valoaukolliset savunpoistoluukut katsotaan myös ikkunarakenteiksi ja rakentamismääräyskokoelman osassa D3 esitetty ikkunan U-arvon vertailuarvo koskee myös niitä. Koska vaatimus on asetettu ikkunan keskimääräiselle lämmönläpäisykertoimelle, on määriteltävä se kattovalokuvun ja savunpoistoluukun kehärakenne, jonka lämmönläpäisykerroin otetaan huomioon laskettaessa keskimääräinen lämmönläpäisykerroin. On määriteltävä myös kehärakenteeksi katsottavan osan mitat ja niihin perustuva rakenteen kokonaispinta-ala. Käytännössä kehärakenteena on jalustarakenne tai tarkoituksenmukainen osa siitä. Ohjeita kehärakenteen määrittelemiseksi ei esitetä rakentamismääräyskokoelman osassa C4 eikä myöskään standardissa SFS-EN ISO Kehärakenteen ja kattovalokuvun pinta-alan määrittelyssä voidaan noudattaa tuotteen valmistajan antamia ohjeita. Ellei tarkempaa tietoa ole käytettävissä, kehärakenteeksi voidaan katsoa jalustarakenteen yläosa enintään 300 mm korkeudelta, koska toiminnallisista syistä jalustan yläreuna on yleensä nostettu 300 mm vesikaton yläpuolelle. Kehärakenteen lämmönläpäisykerroin voidaan määrittää tarkoitukseen soveltuvalla numeerisella laskentamenetelmällä Ovi, huoltoluukku ja tuuletusluukku Oven, huoltoluukun ja tuuletusluukun lämmönläpäisykertoimen laskenta käsitellään rakentamismääräyskokoelman osan C4 luvussa 6. Mainittakoon kuitenkin, ettei ovessa olevaa valoaukkoa katsota ikkunaksi, vaan se on oven osa. Edellytyksenä on, että ovi on rakennuksen ja tilojen käyttötarkoituksen mukainen kulkutie. Oven valoaukkoa ei siten lueta kuuluvaksi yhteenlaskettuun ikkunapinta-alaan Kylmäsiltojen huomioon ottaminen Rakentamismääräyskokoelman osan D3 määräys sallii kylmäsillat, mikäli niistä ei aiheudu kosteusteknistä haittaa. Osan D2 määräys edellyttää, etteivät ilman liike, lämpösäteily ja pintalämpötilat aiheuta epäviihtyisyyttä käytönaikana. Täten rakennusvaipan kaikki kylmäsillat tulee suunnitella kosteusteknisesti toimiviksi ja lämpöolojen kannalta haitattomiksi. Kun osoitetaan rakennusosien lämmönläpäisykertoimen määräystenmukaisuus, ei kaikkia rakennuksen vaipan kylmäsiltoja tarvitse ottaa huomioon. Lämmönläpäisykertoimessa otetaan huomioon vain ne kylmäsillat, jotka ovat ko. rakennusosaan olennaisesti kuuluvia komponentteja kuten lämmöneristyksen läpäisevät tai sitä paikallisesti ohentavat siteet, kannakset sekä tuki- ja runkorakenteet. Tyypillistä on, että tällaisia kylmäsiltoja joudutaan tekemään ko. tyyppiseen rakennusosaan suunnittelukohteesta riippumatta ja ne ovat sen käytön välttämätön edellytys. Kylmäsiltatyypit, joita ei oteta huomioon osoitettaessa lämpöhäviön määräystenmukaisuutta, ovat seuraavat: rakennuksen vaipan nurkkauksiin muodostuvat rakenteelliset tai geometriasta johtuvat kylmäsillat (ulkoseinien nurkkaus, ulkoseinän ja yläpohjan nurkkaus palkistoineen) rakennuksen vaipan ja väliseinien tai välipohjien liitoksiin muodostuvat kylmäsillat (kantavat palkit tms. tukirakenteet) ikkuna- ja oviaukkojen pielirakenteiden muodostamat kylmäsillat 22\n23 ulkoseinän, alapohjan ja perusmuurin liitokseen muodostuvat kylmäsillat (esim. perusmuurin päällä oleva puurunkoseinän alaohjauspuu) vaipan lämmöneristyksen läpäisevä tai sitä ohentava parvekkeen kannatus, kantava pilari tms. yksittäiselle suunnittelukohteelle ominainen ratkaisu vaipan lämmöneristyksen läpäisevä tai sitä ohentava hormi, kanava, putki tms. rakenne, joka yleensä on osa talotekniikan järjestelmää Hirsiseinän lämmönläpäisykerroin Hirsiseinällä tarkoitetaan seinää, jossa hirsirakenteen keskimääräinen paksuus on vähintään 180 mm, paitsi loma-asunnoissa, joissa se on vähintään 130 mm. Paksuudella tarkoitetaan yhtenäisen massiivirakenteen paksuutta. Hirsiseinä voi olla myös kokonaan tai osittain lämmöneristetty. Rakentamismääräyskokoelman osan D3 kohdissa ja esitetään hirsiseinän lämmönläpäisykertoimen vertailuarvot, jotka ovat lämpimän tilan rakennusosille 0,40 W/(m² K), puolilämpimän tilan rakennusosille 0,60 W/(m² K) ja loma-asunnon rakennusosille 0,80 W/(m² K). Nämä arvot ovat selvästi suurempia kuin muiden seinärakenteiden. Näitä arvoja käytetään lämpöhäviön määräystenmukaisuuden osoittamisessa. Taustalla on perinteisen hirsirakentamisen turvaaminen, sen erityispiirteet ja puuhun sitoutuneen hiilen suotuisat vaikutukset ilmastonmuutoksen hillintään. Rakennusvaippaan kuuluvan hirsiseinän lämmönläpäisykerroin saa olla enintään 0,60 W/(m² K), kuten muidenkin vaippaan kuuluvien seinärakenteiden. Poikkeuksena tästä ovat pelkän vaipan lämpöhäviövaatimuksen piirissä olevat loma-asunnot, joiden rakennusosille ei ole lainkaan lämmönläpäisykertoimien enimmäisarvoja Loma-asunnon vaipan lämpöhäviö Loma-asuntoa, johon on suunniteltu kokovuotiseen käyttöön tarkoitettu lämmitysjärjestelmä, koskevat vain vaipan lämpöhäviön vaatimukset. Vaipan lämpöhäviö saa olla enintään yhtä suuri kuin taulukossa 2 esitetyillä vertailuarvoilla laskettu lämpöhäviö. Sellaista loma-asuntoa, johon on suunniteltu kokovuotiseen käyttöön tarkoitettu lämmitysjärjestelmä ja joka on tarkoitettu majoituselinkeinon harjoittamiseen, edellä mainittu poikkeus ei koske. Rakentamismääräyskokoelman osan D3 määräykset eivät koske loma-asuntoa, johon ei ole suunniteltu kokovuotiseen käyttöön tarkoitettu lämmitysjärjestelmää. 23\n24 3.4 Rakennuksen vuotoilman lämpöhäviö Rakennuksen vuotoilman lämpöhäviön laskenta Rakennuksen vuotoilman lämpöhäviö lasketaan yhtälön (2) mukaan. H c vuotoilma i pi q v,vuotoilma (2) jossa H vuotoilma i c pi q v,vuotoilma vuotoilman ominaislämpöhäviö, W/K ilman tiheys, 1,2 kg/m³ ilman ominaislämpökapasiteetti, 1000 Ws/(kgK) vuotoilmavirta, m³/s Vuotoilmavirta Vuotoilmavirta lasketaan yhtälöstä (3). q q50 (3) 3600 x v, vuotoilma Avaippa jossa q v,vuotoilma vuotoilmavirta, m³/s q 50 rakennusvaipan ilmanvuotoluku, m³/(h m²) A vaippa rakennusvaipan pinta-ala, m² x kerroin, joka on yksikerroksisille rakennuksille 35, kaksikerroksisille 24, kolme- ja nelikerroksisille 20 ja viisikerroksisille korkeimmille rakennuksille kerroin, joka ilmavirran m³/h yksiköstä m³/s yksikköön. Rakennuksen vertailulämpöhäviön laskennassa käytetään rakennusvaipan ilmanvuotolukua q 50 = 2,0 m³/(h m²) Ilmanpitävyyden osoittaminen Rakennuksen suunnitteluratkaisun lämpöhäviön laskennassa voidaan käyttää rakennusvaipan ilmanvuotolukua q 50 = 4,0 m³/(h m²). Tällöin ilmanpitävyyttä ei tarvitse erikseen osoittaa. Pienempää ilmanvuotolukua voidaan käyttää, jos ilmanpitävyys osoitetaan joko jälkikäteen mittaamalla tai muulla menettelyllä. Rakentamismääräyskokoelman osan D3 kohdassa 2.3 on toiminnallisia vaatimuksia rakennuksen vaipan ilmanpitävyydelle. Määräys velvoittaa huolehtimaan siitä, että sekä rakennusvaipan että tilojen välisten rakenteiden tulee olla niin ilmanpitäviä, että vuotokohtien läpi tapahtuvat ilmavirtaukset eivät aiheuta merkittäviä haittoja rakennuksen käyttäjille, rakenteille tai rakennuksen energiatehokkuudelle. Erityistä huomiota tulee kiinnittää rakenteiden liitosten ja läpivientien 24\n25 suunnitteluun sekä rakennustyön huolellisuuteen. Rakenteisiin on tarvittaessa tehtävä erillinen ilmansulku. Ikkunan ja oven liittyminen ympäröiviin rakenteisiin tulee olla ilmanpitävä. Karmin ja puitteen tiivistämiseen käytettävien tarvikkeiden tulee olla sellaisia, että ne kestävät käytössä esiintyvät rasitukset oleellisesti vaurioitumatta. Pientaloissa alapohjan ja seinän sekä yläpohjan ja seinän liitokset on tehtävä erityisen huolellisesti, jotta hyvä ilmanpitävyys voidaan saavuttaa. Rakennuksen vaipan ilmanpitävyydelle esitetään määräyksiä myös rakentamismääräyskokoelman osassa C2 Kosteus (kohdat ja 4.1.2). Määräysten taustalla on toiminnallinen vaatimus siitä, ettei kosteaa sisäilmaa saa vuotaa haitallisessa määrin rakennuksen vaipan läpi kylmään suuntaan. Rakennusvaipan alhainen ilmanvuotoluku ei kuitenkaan takaa vaipparakenteiden moitteetonta toimintaa ilmatiiviyden osalta, koska vaipassa voi silti esiintyä paikallisesti merkittäviä ilmanvuotokohtia. Siksi ilmansulun kaikkien liitosten ja reikien huolellinen tiivistäminen on tärkeätä. Rakennuksen vaipan ilmanvuotoluku q 50 määritetään standardissa SFS-EN kuvatulla tavalla. Liitteessä 3 esitetään vaipan ilmanpitävyyden osoittamiseksi vaadittavan selvityksen tiedot. Mittaus Jälkikäteen tehtyjen mittausten perusteella määritettyä ilmanvuotolukua voidaan käyttää sellaisenaan suunnitteluratkaisun lämpöhäviön laskennassa. Jos ilmanpitävyys osoittautuu mittauksessa paremmaksi kuin alkuperäisessä suunnitteluratkaisussa käytetty arvo, voidaan parempi arvo hyödyntää tasauslaskelman ja energiatodistuksen päivityksessä. Ilmanvuotoluku q 50 saa olla enintään 4,0 m³/(h m²). Jos ilmanpitävyys todetaan mittaamalla tätä huonommaksi, on ilmanpitävyyden parantaminen vähintään vertailuarvon tasoon energiatehokkuuden ja toimivuuden kannalta välttämätöntä. Jos tasauslaskelmassa on käytetty parempaa ilmanpitävyyttä kuin jälkikäteen mittaamalla voidaan osoittaa eikä rakennuksen lämpöhäviövaatimus täyty, on vaipan ilmanpitävyyttä parannettava. Vaihtoehtoisesti voidaan pienentää vaipan ja ilmanvaihdon lämpöhäviötä vastaavasti. Suunnitteluratkaisun ilmanvuotolukuna ei ole syytä käyttää liian optimistista arvoa, koska vaipan ja lämmöntalteenoton parantaminen jälkikäteen on vaikeaa. Muu menettely Ilmanvuotolukua q 50 = 4,0 m³/(h m²) parempi ilmanpitävyys voidaan osoittaa myös muulla menettelyllä kuin jälkikäteen mittaamalla. Muulla menettelyllä tarkoitetaan esimerkiksi sellaista teollisen talonvalmistuksen laadunvarmistusmenettelyä, jolla lämpöhäviön laskennassa käytettävä ilmanpitävyys voidaan luotettavasti arvioida ennakolta. Laadunvarmistusmenettely sisältää yleensä ilmanpitävyyteen vaikuttavat vaiheet suunnittelussa, tuotannossa ja työmaatoiminnoissa sekä ulkopuolisen laadunvalvonnan. Ulkopuoliseen laadunvalvontaan kuuluu valmistajan sisäisen laadunvalvonnan katselmus, näytteenotto ja näytteiden testaus. 25\nTasauslaskentaopas 2007 Rakennuksen lämpöhäviön määräystenmukaisuuden osoittaminen 13.12.2007 YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Esipuhe 2 Sisältö Esipuhe...2 1 Johdanto...6 2 Määritelmiä ja käsitteitä...7 3 Määräystenmukaisuuden\nTasauslaskentaopas 2010 Rakennuksen lämpöhäviön määräystenmukaisuuden osoittaminen 6.5.2010 YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Esipuhe Tämä opas käsittelee Suomen rakentamismääräyskokoelman osien C3/2010, D2/2010 ja\nTasauslaskentaopas Rakennuksen lämpöhäviön määräystenmukaisuuden osoittaminen\nTasauslaskentaopas 2018 Rakennuksen lämpöhäviön määräystenmukaisuuden osoittaminen 31.3.2017 YMPÄRISTÖMINISTERIÖ Esipuhe Tämä opas käsittelee ympäristöministeriön asetuksessa uuden rakennuksen energiatehokkuudesta\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT. Päätiedot. Osoite 1: Kurkihirsi 12\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT Päätiedot Rakennuskohde: Pientalo Roos Jouni Osoite : Kurkihirsi Osoite : 57 Mikkeli Todistustunnus: 6 Rakennustunnus: Rakennusluvan hakemisvuosi: Valmistumisvuosi: Rakennuksen käyttötarkoitus:\nEsimerkkilaskelmat Rakenteellisen energiatehokkuuden määräystenmukaisuuden osoittaminen\nEsimerkkilaskelmat 2018 Rakenteellisen energiatehokkuuden määräystenmukaisuuden osoittaminen 27.10.2017 1 Esipuhe Tässä raportissa esitettäät esimerkkilaskelmat käsitteleät ympäristöministeriön asetuksessa\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT. Päätiedot. Osoite 1: Mäenkyläntie 432\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT Päätiedot Rakennuskohde: Asuinrakennus Osoite 1: Mäenkyläntie 432 Osoite 2: 5146 Luusniemi Todistustunnus: 215212 Rakennustunnus: Rakennusluvan hakemisvuosi: 215 Valmistumisvuosi:\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT. Päätiedot\nLASKENNAN LÄHTÖTIEDOT Päätiedot Rakennuskohde: Varasto, Vanha kirkkotie Osoite : Vanha kirkkotie b Osoite : 4 Jorvas Todistustunnus: Rakennustunnus: Rakennusluvan hakemisvuosi: Valmistumisvuosi: Rakennuksen\nEnergiaselvityksen ja todistuksen luominen DOF-Energialla Case: uudispientalo\nEnergiaselvityksen ja todistuksen luominen DOF-Energialla Case: uudispientalo 24.04.2008 Päivän agenda... Mitä energiaselvitys sisältää? Kuinka luodaan energiaselvitys DOF-Energialla? Kuinka luodaan energiatodistus\nPientalojen energiankulutuksen vertailulaskelmia\nESPOO 2005 TUTKIMUSRAPORTTI RTE627/05 Lämmityskustannus, 50 vuodessa 150 000 140 000 130 000 120 000 110 000 100 000 90 000 80 000 70 000 60 000 50 000 40 000 Ilmavuodot Ilmanvaihto Ulko-ovet Ikkunat Katto\nRakennusten energiatehokkuus Määräykset ja ohjeet 2010\nD3 Suomen rakentamismääräyskokoelma Ympäristöministeriö, Rakennetun ympäristön osasto Rakennusten energiatehokkuus Määräykset ja ohjeet 2010 Ympäristöministeriön asetus rakennusten energiatehokkuudesta\nKULUTUKSEEN PERUSTUVAN ENERGIATODISTUKSEN LUOMINEN DOF-ENERGIA-ohjelmalla\nKULUTUKSEEN PERUSTUVAN ENERGIATODISTUKSEN LUOMINEN DOF-ENERGIA-ohjelmalla 2000-luvun asuinkerrostalon laskentaesimerkki (Energiatodistus isännöitsijätodistuksessa) SISÄLLYS SISÄLLYS...1 1 Energiaselvitys\nEnergiamääräykset: RakMK 2010 2012-2020\nEnergiamääräykset: RakMK 2010 2012-2020 Pekka Kalliomäki RIL/LIVI yhteisseminaari 13.1.2009 1 Uudisrakentamisen energiatehokkuutta parannetaan Uudisrakentamisen energiatehokkuuden perusvaatimustaso määritellään\nRakennusten energiatehokkuus Määräykset ja ohjeet 2012\nD3 Suomen rakentamismääräyskokoelma Ympäristöministeriö, Rakennetun ympäristön osasto Rakennusten energiatehokkuus Määräykset ja ohjeet 2012 LUONNOS 28.9.2010 Ympäristöministeriön asetus rakennusten energiatehokkuudesta\nD3 Suomen rakentamismääräyskokoelma Ympäristöministeriö, Rakennetun ympäristön osasto Rakennusten energiatehokkuus Määräykset ja ohjeet 2012 2/11 Ympäristöministeriön asetus rakennusten energiatehokkuudesta\nNollaenergiatalo Villa Isover Hyvinkään asuntomessut 2013\nNollaenergiatalo Villa Isover Hyvinkään asuntomessut 2013 Ne#onollaenergiatalo, on rakennus, joka tuo\n1 Ympäristöministeriön asetus uuden rakennuksen energiatehokkuudesta Ympäristöministeriön päätöksen mukaisesti säädetään maankäyttö- ja rakennuslain (132/1999) 117 g :n 3 momentin ja 131 :n 2 momentin


Elämä haltuun | Sirius Sport Resort\nLennäSurffaaKöysipuistoStand Up PaddlingSyo&juoYrityksetHinnatVarausRyhmätSiriusMoottoriajoneuvotKuvagalleria\tENRU\tTervetuloaTunneliHinnat ja varausTurvallisuus ja säännötPro ZoneElämä haltuun\tPiilota valikko Valikko Oma elämä hallintaan lentämällä\nViisi syytä, miksi jokaisen tulisi kokeilla tuulitunnelilentämistä\nTeknisesti ottaen kenen tahansa perusterveen ihmisen viidestä vuodesta ylöspäin on mahdollista lentää - illman yläikärajaa. Vanhin Sirius Sportissa lentänyt on 95-vuotias ja USA:ssa jopa 103-vuotias on lentänyt. Lentää voi vaikeasti näkö- tai liikuntarajoitteinenkin. Mutta miksi tuulitunnelilentämistä tulisi kokeilla?\n1. Lentäminen on törkeän hauskaa - laji sinulle, joka inhoat urheilua\nMonelle liikunta on pelkkää tuskaa. Moni lajia kokeillut vannoutunut urheilunvälttelijä on kuitenkin toistuvasti todennut, että tuulitunnelilento ei edes tunnu urheilulta. Tuulitunnelilentäminen ei ole vain hauskaa - se on törkeän hauskaa.\n2. Lentäminen aiheuttaa hyvää oloa, vähentää masennusta ja ahdistuneisuutta\nKaikki liikunta myötävaikuttaa paitsi fyysiseen mutta myös henkiseen hyvinvointiin. Tämä johtuu siitä, että liikkuminen lisää aivoissa samojen välittäjäaineiden (mm. serotiniinin) määrää kuin esim. rakastuminen, suklaa ja mielialalääkkeet. Toisin kuin monet lääkkeet, liikunta lisää myös mielihyvää aiheuttavan dopimiinin määrää aivoissa. Ilmiö tunnetaan nimellä runner's high tai endorfiinihumala. Tuulitunnelilento aiheuttaa usein poikkeuksellisen voimakkaan hyvänolon tunteen ja adrenaliinipiikin. Jopa siinä määrin, että tuulitunnelia kutsutaan toisinaan leikkimielisesti positiivista riippuvuutta aiheuttavaksi crack pipeksi. Käypä hoito -suosituksen mukaan liikunta voi auttaa masennukseen jopa yhtä hyvin kuin lääkkeet ja terapia (vaikka niilläkin on tietysti vissi paikkansa!) sillä erotuksella, että liikunta tekee vieläpä hyvännäköiseksi. 3. Lentämällä unelmat toteen rohkeasti\nKukapa ei olisi unelmoinut lentävänsä? Me kaikki unelmoimme monista asioista mutta liian usein me keskitymme arkeen, muiden tarpeisiin ja uhraamme itsemme ja unelmamme. Olemme olemassa mutta emme enää elä. Ajattelemme, että vain super-sankarit lentävät - emme me tavalliset ihmiset. Tunnetta, jonka kokee sillä hetkellä kun tajuaa, että voi joskus oppia lentämään, ei voi sanoin kuvata. Sisäsyntyinen ymmärrys siitä, että minä voin ja minä pystyn tekemään asioita, joita en ikinä uskonut voivani tehdä, antavat rohkeutta, itseluottamusta ja sisäistä vahvuutta. Löytämällä oma sisäisen sankarinsa itse, tajuamalla omat rajattomat mahdollisuutensa itse, moni tuulitunnelilentoa harrastamaan alkanut on ymmärtänyt asettaneensa itselleen ja kasvulleen rajoja, joiden ei tarvitse olla olemassa. Sen ymmärtäminen, että minä osaan ja minä voin on auttanut ihmisiä irti väkivaltaisista suhteista, hakeutumaan uudelle alalle tai vain tuntemaan olonsa varmemmaksi ja iloisemmaksi.\n4. Lentäminen on mainiota stressinhallintaa kiireiselle\nTuulitunnelilentoa harrastaakseen ei tarvitse uhrata koko elämäänsä. Toisin kuin moni muu harrastus, lentäminen on laji, jossa voi kehittyä käyttämällä lajiin vain minuutteja viikossa. Moni lentää kerran kahdessa viikossa tai kerran kuussa ja käyttää muita harjoitteita väliaikoina opitun ylläpitämiseen (omien ja muiden lentovideoiden katselu, mielikuva- ja ns. kuivaharjoittelu, alasta lukeminen, sukeltaminen uimahallissa, jooga). Kuten muissakin lajeissa, matkat ja varusteiden vaihto ottavat aikansa mutta Pyhtäälle hurauttaa tätä nykyä nopeasti moottoritietä pitkin. Parkkipaikan hakemiseen ei kulu aikaa, koska meiltä löytyy reilusti ilmaista pysäköintitilaa. Itse tunnelilentäminen on me time at its best. Koko muu maailma ja kaikki sen paineet ja vaatimukset katoavat - voit keskittyä vain tähän hetkeen.\n5. Tapaat mielenkiintoisia ihmisiä ympäri maailmaa Tuulitunnelilentäminen on nuori, kansainvälinen laji, jota harrastavat kaikenikäiset, -kokoiset, -väriset, -uskoiset sekä -uskonnottomat ihmiset kaikilla mantereilla. Kukaan ei välitä mitä teet työksesi, mistä tulet tai edes siitä oletko mies vai nainen tai jotakin siltä väliltä -kaikki ovat tervetulleita tuulitunneliperheeseen. Lisätietoja lentämisestä harrastuksena ja lentokursseista Kuvia lentämisestä löydät Siriuksen Facebookista, Instagrammista tai kuvagalleriastamme. Videoita pääset katsomaan YouTube-kanavaltamme.\nLisätietoja harrastuksesta löydät tästä Pääset tutustumaan hintoihin ja lentokurssivaihtoehtoihin tästä\nTule mukaan ja ota elämäsi haltuusi - ole oma sankarisi.


Lippukunnasta - Nuotiotytöt\nNuotiotytöt on turkulainen meripartiolippukunta. Lippukunta on perustettu vuonna 1955. Tällä hetkellä lippukunnassamme on noin 240 jäsentä ja kuulumme Lounais-Suomen Partiopiirin suurimpiin lippukuntiin. Kokoontumistilamme eli kolo sijaitsee Turun Tuomiokirkkoseurakunnan nuortentalolla, osoitteessa Eerikinkatu 1. Lippukunnallamme on koulutusalus s/y Pranstaka sekä yksi jolla.\nNuotiotytöt toteuttaa Suomen Partiolaisten partio-ohjelmaa. Ryhmiä lippukunnassamme on kaikissa viidessä ikäkaudessa (sudenpennut, seikkailijat, tarpojat, samoajat ja vaeltajat), joista kolmessa nuorimmassa jokaiselle ikäluokalle oma ryhmänsä. Lippukunnassamme toimii myös aktiivinen aikuisvenekunta. Lisäksi lippukunnassamme toimii sisupartiolaisten ryhmiä, jotka on tarkoitettu toiminnassaan erityistä tukea tarvitseville partiolaisille.\nSudenpennut (7–9-vuotiaat), seikkailijat (10–12-vuotiaat) ja tarpojat (12–15-vuotiaat) kokoontuvat viikoittain syksyn, kevään ja talven aikana sekä käyvät retkillä, vaelluksilla ja partiotaitokilpailuissa. Lippukunnassamme pyritään järjestämään joka kevät ja syksy kaikkien ikäkausien yhteinen retki. Lisäksi ryhmät ja ikäkaudet järjestävät omia päivä- ja viikonloppuretkiään. Noin kerran vuodessa seikkailija- ja tarpojaryhmät mittelevät lippukunnan oman partiotaitokilpailun, Nuotiomestarin, merkeissä. Kesäisin partiotoimintamme keskittyy purjehduksiin, jollailuun ja kesäleireihin. Kaikille ikäkausille järjestetään iltapurjehduksia, minkä lisäksi isommat partiolaiset seikkailijoista ylöspäin pääsevät myös päivä-, viikonloppu- ja matkapurjehduksille iästä riippuen.\nSamoaja- (15–18-vuotiaat) ja vaeltajaikäiset (18–22-vuotiaat) sekä aikuiset (22v+) toimivat lippukunnassa erilaisissa vapaaehtoistehtävissä ja mahdollistavat ikäkausien sekä yhdistyksen toimintaa. Näissäkin ikäkausissa on aktiivisia ryhmiä, joilla on omaa toimintaa. Lisätietoa löydät ”Ikäkaudet” -otsikon alta.\nLippukunnan oman toiminnan lisäksi osallistumme Lounais-Suomen Partiopiirin ja Suomen Partiolaisten järjestämille leireille, kilpailuihin, koulutuksiin sekä muihin tapahtumiin. Kaikkiin tapahtumiin ilmoittaudutaan jäsenrekisteri Kuksan kautta erillisellä tapahtumakohtaisella linkillä.\nTaustayhteisömme ovat Turun tuomiokirkkoseurakunta sekä Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä. Lisäksi toimintaamme tukee tukiyhdistys (Tuki ry), joka muun muassa huolehtii Nauvossa sijaitsevan leirialueen kunnossapidosta.\nSeuraa Nuotiotyttöjä Instagramissa!


Yksilöohjaus - Katri Syvärinen Coaching & Yoga\nKun kaipaat hoitavaa ja kannattelevaa ohjausta, levollisuutta, ymmärrystä ja uusia näkökulmia, olet tervetullut henkilökohtaiseen tapaamiseen. Haluan auttaa sinua löytämään ratkaisuja henkisiin haasteisiin, kuten stressin purkamiseen, riittämättömyyden tunteisiin ja uskomusten muuttamiseen.\nOtan yksilöasiakkaita vastaan rajallisesti. Haluan jokaisen tapaamisen olevan kokonaisvaltainen, elämää muuttava kokemus, ja siksi aikoja on tarjolla vähän.\nKartoitamme ensin tilannettasi keskustelun kautta. Sen jälkeen ohjaus tyypillisesti jatkuu intuitiivisena hoitona, jossa yhdistän monenlaisia työskentelytapoja. Tekniikoiden sijaan olennaisinta on kuitenkin tilan luominen sille, että pääset aidosti kohtaamaan itsesi ja alat herkistyä sisäisille viesteillesi. Pääpaino on ydinuskomusten tiedostamisella ja muuttamisella – näin raivataan tilaa rauhalle, vapaudelle, ilolle ja keveydelle.\nTeen yksilöohjausta kotonani Tampereella sekä sopimuksen mukaan asiakkaan luona pk-seudulla.\nTapaamisen kesto 2–2,5 h, hinta 250 e (sis. alv. 24 %). Seuraavat ajat ovat tarjolla heinäkuussa.\n"Katrin kanssa voin käsitellä vaikeita asioita turvallisessa ja avoimessa luottamuksen ilmapiirissä. Katri on ihanan inhimillinen ihminen, mutta toisaalta taas luulen, että hän on myös enkeli :) Katrista säteilee uskomattoman kirkas energia. Katrin tapa ilmaista asioita ja herättää kysymyksiä on miellyttävän lempeä. Saan uusia oivalluksia niissäkin asioissa, jotka olen jo luullut penkoneeni läpikotaisin. Kohtaamisemme jälkeen vaikutukset mielessä ja myös kehossa tuntuvat pitkään. On ihana huomata, mitä kaikkea uutta oma mieli tuo esiin pikkuhiljaa, päivien, viikkojen ja kuukausien kuluessa. Parasta on Katrin hyväksyvä lempeys ja vilpitön halu jakaa hyvää energiaansa juuri minulle."\n"Olin yllättynyt Katrin vahvasta hoitavasta energiasta ja elämänviisaudesta. Tapaaminen vahvisti ajatuksiani siitä, mihin suuntaan haluan elämäni kulkevan, ja hoidon myötä energiani vapautui. Olo on tuntunut sen jälkeen uskomattoman hyvältä ja tasapainoiselta. Tuli sellainen tunne, että kaikki on mahdollista."\n– Kia Herold


Keinänen ratkaisi olympiakaraten EM-pronssin yhdellä lyöntipisteellä - ESS.fi\nKeinänen ratkaisi olympiakaraten EM-pronssin yhdellä lyöntipisteellä\nNaisten yli 68 kilon luokan sarjassa kilpaileva Titta Keinänen kukisti lauantaiaamuna käydyssä pronssiottelussa Kosovon Fortesa Oranan lukemin 2–1. LEHTIKUVA / HEIKKI SAUKKOMAA\nPerinteinen mitaliottelu, Titta Keinänen kuvaili olympiakaraten EM-kilpailujen pronssiottelua, kun STT tavoitti puhelinhaastatteluun tuoreen EM-pronssimitalistin. Keinänen kukisti naisten yli 68 kilon luokan pronssiottelussa Kosovon Fortesa Oranan lukemin 2–1 ja saavutti ensimmäisen arvokilpailumitalinsa Espanjan Guadalajarassa järjestettävissä kilpailuissa.\n– Kumpikin otteli tarkasti. Sain ensimmäisen pisteeni ensimmäisestä tilanteesta, mutta vastustajan valmentaja nosti videotarkastuskortin. Tilanne tarkastettiin, ja vastustaja sai myös pisteen, Keinänen ruoti.\nOttelu jatkui pitkään tasatilanteessa 1–1, mutta Keinänen sai ottelun lopulla yhden lyöntipisteen, jolla hän nappasi voiton. Keinäselle, 25, voitto oli maukas revanssi. Hän hävisi Oranalle vuoden 2015 EM-kilpailujen karsintaottelussa.\n– Muutenkin tämä saavutus tuntuu hyvälle, koska olen miettinyt olevani arvokilpailujen alisuorittaja. MM-kilpailuissa olen sijoittunut seitsemänneksi, mutta kyllä EM-mitali on eri asia.\nKeinänen keskittyy tällä hetkellä urheiluun käytännössä päätoimisesti, mutta hänellä on opiskelupaikka Turun ammattikorkeakoulussa. Yhteisöpedagogin opintojen edistäminen joutuu odottamaan hetken, koska Keinäsellä riittää kovia tavoitteita urheilussa. Ensi vuonna Tokiossa järjestetään olympialaiset, jonne karsintaseula on tiukka, ja kilpailuluokkia on vähemmän.\n– Tästä saa rankingpisteitä. Huhti-, touko- ja kesäkuussa on lisää kilpailuja. Ensi vuonnakin on vielä karsintakilpailuja, Keinänen suunnitteli.\nTiukka rypistys oli myös kuluneen viikon EM-urakka. Torstaina Keinänen otteli kolme kierrosottelua ja välierän. Perjantaina ohjelmassa oli joukkuekilpailu.\n– Tämä oli aika tiukka setti ja mentaalisesti raskas. Torstaina jokaiseen otteluun piti löytää uusi lataus. Tänä aamuna menin kello 5.30 pyörittelemään hotellin pihalle ja herättelin itseni, Keinänen avasi lopulta mitalijuhliin päättynyttä päiväänsä.\nUrheilu Karate Urheilutapahtumat Maanosien mestaruuskilpailut


MM-hiihto: Aino-Kaisa Saarinen, salainen ase käyttöön vai ei? - Maastohiihto - Ilta-Sanomat\nSaarinen hiihdon salaisesta aseesta: Kuin pikkuhuppelissa 9 sentin koroilla\nTältä näyttää vapaan hiihtotavan salainen ase: korokepala suksen alle. (KUVA: Heikki Saukkomaa)\nJulkaistu: 22.2.2011 14:27\nJos Aino-Kaisa Saarisen http://www.is.fi/haku/?query=aino-kaisa+saarisensuksen siteen alta vilkkuu MM-laduilla pinkkiä, hän on ottanut käyttöön vapaan hiihtotavan salaisen aseen.\nKolmisen milliä paksu korokepala herkistää suksen toimivuutta nousuissa.\nSaarinen sai korokepalan suksiinsa viime syksyn leirillä Val Senalesissa. Ensikokeilun tunne oli tyrmäävän voimakas, sillä korokepalasta luopumisen jälkeen nousujen hiihtäminen tuntui lähes tökkäävän.\n- Alamäessä ja tasaisella sitä ei tunne, Saarinen sanoo.\nKisaladuilla Saarinen käytti korokepalaa vuodenvaihteessa Tour de Ski -kiertueen Oberhofin prologissa, Oberstdorfin yhdistelmäkisassa ja Toblachin sprintin aika-ajossa.\n- Suoraan sanoen tuntui siltä, että olisi ollut liikkeellä pikkuhuppelissa yhdeksän sentin koroilla, Saarinen naurahtaa.\nVaikka korokepalan käyttö parantaa nousujen hiihtämistä, Saarinen kaipaa lisää harjoitusaikaa totutteluun. Tasapaino on korokepalan kanssa niin paljon huonompi kuin ilman sitä, että hiihtäjä joutuu tarkasti miettimään, onko korotuksesta enemmän haittaa kuin hyötyä.\n- Jos ensi kesänä pääsisi käyttämään korokepalaa jo rullasuksilla, niin tottuisi asentoon, Saarinen suunnittelee.\nSaarinen arvelee harkitsevansa tarkkaan, uskaltaako käyttää korokepalaa Oslon MM-laduilla. Vapaata hiihtotapaa hän hiihtää MM-kisoissa lähinnä yhdistelmäkisassa. Saarinen ei kilpaile MM-kisojen avauspäivänä vapaan sprintissä, eikä välttämättä päätösmatkalla 30 kilometrillä.\nNäin MM-menestyjät tienaavat - mäkihyppääjille kovin potti\nKansainvälinen lajiliitto maksaa ensimmäistä kertaa palkintorahoja arvokisoista. Katso lista Oslossa jaetuista palkintopoteista!\nPäävalmentaja kehuu Aino-Kaisa Saarisen ratkaisua\nAino-Kaisa Saarisen MM-kisaurakka alkaakin torstain sijaan vasta lauantaina.\nJanne Happonen oli hengenvaarassa\nMäkihyppääjä Janne Happosen loukkaantuminen kesällä 2008 Klingenthalissa oli hurjempi kuin moni tietääkään. Lue lisää ›


Järviönjärvi (Jumesniemi) – Wikipedia\nKoordinaatit: 61°33′25″N, 23°12′43″E\nTämä artikkeli kertoo Järviönjärvestä Hämeenkyrön Jumesniemen lähellä. Hämeenkyrössä on toinenkin Järviönjärvi Rokkakoskella.\nKoordinaatit 61°33′25″N, 23°12′43″E\nPinta-ala 0,00952 km² \nJärviönjärvi  on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä Kokemäenjoen vesistössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän alueeseen. Järviönjärvi sijaitsee Heinoonjoen sivuhaarassa Kivistojalla.\nPieni järvi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee pienessä notkossa, jota ympäröi metsämaat ja notkelman suohon raivattu peltomaa. Järveen laskee yksi tulo-oja, joka tuo vettä pelloilta, metsästä ja Ahvenusjärvestä. Vesi jatkaa virtaamistaan Kivistojaa myöten ja yhtyy sitten Heinoonjokeen sen alajuoksulle. Heinoonjoki laskee Arostensalmeen.\n↑ a b c d e f Järviönjärvi, Hämeenkyrö (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 14.9.2019.\nNoudettu kohteesta ”https://fi.wikipedia.org/w/index.php?title=Järviönjärvi_(Jumesniemi)&oldid=18410912”


Sotilaalliset uhat muuttuvat, mutta yksi pysyy: Metrinkin liian huono Cooper-tulos lopettaa yhä kadetin uran jo ennen sen alkua - Suomenkuvalehti.fi\nMyöskään yliopistoille määrätyt ensikertalaiskiintiöt eivät Maanpuolustuskorkeakoulua koske. ”Me haluamme meille parhaiten soveltuvat henkilöt”, sanoo valintaupseeri.\nKotimaa 16.5.2019 12:09\nMäntyjen keskellä on juoksurata, jolla monen yliopistohaave tyssää joka kevät. Jos haluaa sotatieteiden kandidaatiksi ja maisteriksi, pitää juosta Cooperin testissä 2 600 metriä.\nJos rajasta jää metrinkin, niin ylioppilaskokeen laudatureilla tai hyvin suoritetulla varusmiespalveluksella ei ole merkitystä. Edessä on laukkujen pakkaus ja kotiinlähtö heti kaksipäiväisten valintakokeiden aluksi.\nYhdestä asiasta Santahaminassa juoksevat voivat kuitenkin olla välittämättä, toisin kuin muihin korkeakouluihin hakevat: ensikertalaisten kiintiöitä ei ole, tuskin tuleekaan. Aiemmin opiskelupaikan saanut on samalla viivalla noviisin kanssa.\nMuita vaatimuksia kyllä löytyy tukku. Tuleva työnantaja, puolustusvoimat, haluaa päästä valikoimaan alalle tulevia jo ensi metreiltä.\nopiskelijavalintojen uudistaminen oli yksi Juha Sipilän hallituksen kärkihankkeista. Laki on velvoittanut vuodesta 2016 yliopistoja varaamaan osan aloituspaikoista niille, joilla ei ole opiskelupaikkaa vielä missään korkeakoulussa.\nSatojen pääsykokeiden malli on ollut raskas ja kallis. Jatkossa todistusvalinta painottuu.\nSuomessa on 14 yliopistoa, joista Maanpuolustuskorkeakoulu on yksi. Samalla yliopisto on puolustusvoimien joukko-osasto. Muut yliopistot toimivat opetus- ja kulttuuriministeriön alaisuudessa, Maanpuolustuskorkeakoulun asioista päättää puolustusministeriö.\nSuomen ryhdikkäin yliopisto, kuuluu mainoslause. Luentojen aluksi seistään asennossa, päällä pidetään määrättyä vaatetusta.\nItsenäisen Suomen kadettikoulutus täytti vuonna 2019 sata vuotta. Ruotsin tarpeisiin suomalaisia upseereita alettiin kouluttaa jo 240 vuotta sitten, mutta yliopisto-opiskelijoita kadeteista tuli vasta vähemmän kuin 30 vuotta sitten.\nKadettikoululla on ollut eliittikoulun maine. Alkuun 20-luvulla vaatimuksena upseerikoulutukseen oli ylioppilastutkinto – jonka suoritti kolme prosenttia ikäluokasta. Nykyisin ylioppilaaksi kirjoittaa noin puolet ikäryhmästä. Maanpuolustuskorkeakouluun voi päästä ammattitutkinnollakin, kunhan on suorittanut reservi- tai aliupseerikoulutuksen.\n”Me haluamme meille parhaiten soveltuvat henkilöt.”\nValintakokeet järjestetään toukokuun puolivälissä. Kokeet ovat vuosia pysyneet pääpiirteissään samanlaisina: fyysisen kunnon testit, soveltavia kokeita, lääkärintarkastus sekä haastatteluja. Hakijat kutsutaan valintakokeisiin alkupisteiden perusteella, niihin vaikuttavat esimerkiksi ylioppilasarvosanat.\nVaatimukset kokeissa ovat naisille ja miehille samat. Lihaskunnosta hakija voi saada nolla pistettä ja silti päästä kouluun, Cooperin testi on osuus, joka karsii suoraan.\n”Ensikertalaiskiintiö saattaa vääristää valintakokeen lopputulemaa”, sanoo valintaupseeri, kapteeni Anna Puolakka.\nHakijoille on kuitenkin ikäraja. Se on 26 vuotta, lentäjillä kolme vuotta alhaisempi. Poikkeustapauksissa iästä joustetaan.\n”Ikärajan taustalla on se logiikka, että hankittua osaamista halutaan hyödyntää, ja sen vuoksi palvelusuraa pitäisi olla riittävästi jäljellä koulun jälkeenkin”, sanoo Kadettikoulun johtaja, everstiluutnantti Juha Helle.\nOsalla hakijoista on jo opiskelupaikka muualla tai tutkinto toisella alalla. Puolakka arvioi, että tällaisten hakijoiden määrä voi kasvaa tulevaisuudessa, kun muualla on käytössä kiintiöt ensikertalaisille.\nTaustoiltaan nuhteettomia, fyysisiltä ominaisuuksiltaan hyväkuntoisia ja psyykkisiä ominaisuuksiltaan tasapainoisia miehiä ja naisia, jotka ovat suorittaneet varusmiespalveluksen ja johtajakoulutuksen hyvin. Näin Helle määrittelee hyvän hakijan.\n”Se, millaisia kadetteja me halumme ja millaisia saamme, on koko lailla sama asia.”\nAlimmat pisterajat, joilla sotatieteitä pääsee opiskelemaan, eivät ole julkisia.\nValintakokeita koskevassa viestinnässä fyysiset kokeet korostuvat. Somekadetit jakavat Instagramissa vinkkejä treenaamiseen.\nVuosikymmenten aikana suomalaisten varusmiesten taso Cooperin testissä on luhistunut. Painoa on liikaa, happi ei kulje. Lihaskuntokin on laskenut.\nMutta eivät ole uhatkaan entisellään. Hybridisodankäynnissä käytetään kyberhäirintää, jolla voidaan lamauttaa yhteiskunnan keskeisiä toimintoja paikallisesti tai maanlaajuisesti. Informaatiovaikuttamisella yritetään muuttaa asenteita ja vaalituloksia valtioiden rajojen yli.\nMiksi Cooperin testi on niin tärkeä?\nUpseerin työ on fyysistä, Helle muistuttaa. Cooperin testin tulos on yksiselitteinen.\n”Se on helposti mitattavissa, helpommin kuin esimerkiksi hakijan sosiaaliset taidot tai psyykkinen kompetenssi”, sanoo Helle.\nMaksimaalisen hapenottokyvyn lisäksi 12 minuutin juoksutesti antaa kohtuullisen yleiskuvan koko kehon kunnosta.\n”Kyllä isänmaallisuuden pitää olla hakemisen taustalla.”\nSantahaminan urheilukentällä karsitaan joukko, josta tulevaisuudessa valikoituvat työntekijät korkeisiin sotilasvirkoihin puolustusvoimissa ja puolustusministeriössä.\nUpseerien koulutus vaihtelee huomattavasti jo Euroopan sisällä. Helle nostaa esimerkiksi Iso-Britannian. Siellä upseerikoulutuksen aloittavilla on yksi yliopistotutkinto jo suoritettuna, mutta ei samanlaista armeijataustaa kuin Suomessa.\n”Heillä ei ole takanaan välttämättä päivääkään sotilaskoulutusta.”\nHelle käyttää suomalaisesta kadettien koulutuksesta ilmausta tasapainoinen kompromissi. Hänen mukaansa esimerkiksi yhteiskunnan digitalisoituminen ei ole vaikuttanut valintaperusteisiin. Sodankäynnin tai sodankuvan muutoksen vuoksi ei ole tarvinnut painottaa eri asioita, vaan ennen kaikkea tulevilta upseereilta haetaan haluttuja psyykkisiä ominaisuuksia.\nNaiset kutsuntoihin, niin työelämä voittaa – johtajakoulutus ja verkostot hyödyttävät kaikkia\nKorkeakouluun ylioppilastodistuksella: ”Ihan suoraan lisätään painetta lukiolaisille”, sanoo SYL:n Riina Lumme\nMaanpuolustuskorkeakoulu, puolustusvoimat, upseerit, valintakokeet


NORD - NORD ensi kertaa Tire Technology 2018 -messuilla\nNORD ensi kertaa Tire Technology 2018 -messuilla\nNORD DRIVESYSTEMS toimittaa vakioituja ja yksilöllisesti konfiguroituja ratkaisuja yli sadalle teollisuudenalalle. Käyttöjen asiantuntija Bargteheidesta haluaa nyt tarjota asiantuntemuksensa ja innovaatiovoimansa sekä teknisen osaamisensa autonrengasalalle.\n20. – 22. helmikuuta NORD on ensi kertaa mukana Hannoverin Tire Technology -messuilla, jotka ovat Euroopan tärkeimmät autonrengasalan ammattimessut ja konferenssitapahtuma. NORDin toimitusjohtaja Dr Omar Sadi sanoo: "Älykkäiden ratkaisujen järjestelmätoimittajana me tarjoamme kaiken samasta paikasta, suunnittelusta ja tuotannosta aina huoltoon asti. Käyttöteknologiamme tarjoaa pitkän käyttöiän, pienen huollontarpeen, monipuolisen tuotannon sekä parhaan mahdollisen hyötysuhteen – kaikki ominaisuuksia, joista myös autonrengasala hyötyy. Olemme yksi harvoista valmistajista, joka valmistaa vaihteita myös suulakepuristimiin."\nVuonna 2018 Tire Technology -messut järjestetään 18. kerran ja ne ovat "pakollinen" tapahtuma koko autonrengasalalle.\nLöydät NORDin osastolta 1006. Tämän lisäksi NORD tarjoaa 20. ja 21. helmikuuta 2018 klo 17 alkaen "Technology Academyn" virvokkeineen paviljongissa 36 (hallien 16 ja 26 välissä.


LÄÄKIKSEN VALMENNUSKURSSIT MARKKINAJOHTAJALTA\nLääkis Online lokakuu ilta 2022-2023\nLääkis Online lokakuu 2022-2023 – valmennuskurssi sopii kaikille, jotka havittelevat opiskelupaikkaa lääkiksestä ja kaipaavat todellista lisäboostia valintakokeisiin opiskeluun. Tämä on yksi laajimmista lääkiksen valmennuskursseistamme, joten kurssin avulla saat erittäin hyvät lähtökohdat lääketieteen pääsykokeeseen valmistautumiseen. Kurssi on nappivalinta, kun haluat hioa osaamisesi pääsykokeen vaatimalle tasolle opettajan avustuksella, mutta et pääse osallistumaan lähiluennoille.\nJos et löytänyt vastausta kysymykseesi, niin ei hätää! Kurssipäällikkö Toni on täällä sinua varten lisäksi Sami auttaa chatissa arkisin 9-17 välillä.\nLääkis Online lokakuu ilta 2022-2023 määrä


Neljä myyttiä neitsyydestä | HURMA\nNeljä myyttiä neitsyydestä\nJokainen määrittelee itse, onko neitsyt vai ei. Neitsyydestä on olemassa kuitenkin monenlaisia turhia myyttejä. Hurma listasi niistä neljä.\n1.”Voit menettää sen vain kerran.”\nMonella tapaa väärä luulo. Meillä voi olla monta eri ekaa kertaa. Toinen ajattelee neitsyyden menneen esimerkiksi itsetyydytyksen yhteydessä (fyysinen neitsyys), toisen mielestä neitsyys menee kun ensimmäisen kerran rakastelee omasta tahdostaan toisen kanssa (henkinen/psyykkinen neitsyys). Tällä tavalla ajateltuna esim. raiskauksen kokenut on yhä neitsyt. Jokainen määrittelee itse, kokeeko itsensä neitsyeksi vai ei.\n2.”Immenkalvosta tietää kuka on neitsyt ja kuka ei ole.”\nFyysinen neitsyys liittyy immenkalvoon. Toisin kuin usein ajatellaan, immenkalvo ei ole kalvo, joka peittää emättimen aukon. Se on rengasmainen, ohut sidekudospoimu, joka sijaitsee emättimen aukon ympärillä, hieman sen sisäpuolella. Sitä, onko joku neitsyt vai ei, kukaan ulkopuolinen ei voi nähdä, sillä immenkalvon aukon väljyydessä on luonnostaan suuria eroja tyttöjen välillä. Kaikilla ei ole immenkalvoa lainkaan.\n3.”On yksi universaali määritelmä seksille.”\nYllättävänkin haastavaa. Onko suutelu seksiä? Tai suuseksi? Entäs sooloseksi? Mitä jos ei saa orgasmia?\n4.”Neitsyyden arvostaminen suojelee tyttöjä ja naisia”\nJoissakin tapauksissa ja paikoissa ajatellaan näin. Se ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Fyysisen neitsyyden vaatiminen voi johtaa moninaiseen syrjintään, huorittelusta tiedon kieltämiseen ja väkivaltaan.\nHurma päätti selvittää, millaista on olla homo Malawissa, yhdessä maailman vähiten kehittyneistä maista.


Dr. Extenda - Tehovaikeudet eivät ole koskaan olleet niin vähäisiä voitettaviksi! Potentiaalilisät - 50%\nElämän kiire, sivilisaation kehitys, stressi, työ, kaikki tämä tarkoittaa, että tietyssä iässä ihminen ei ole enää ”omavarainen” ja siinä on potentiaalin ongelma … Tätä ei ole syytä häpeä, se on luonteemme. Voimme kuitenkin kilpailla tämän ongelman kanssa, ja tohtori Extenda on tulossa pelastamaan, nimittäin potentiaalilääkkeet. Ne perustuvat useisiin kokemuksiin, ja heidän koostumuksensa ovat laatineet erinomaiset ammattilaiset, jotka ovat tehneet monia kokeita parhaan tuloksen saavuttamiseksi. Onnistuin! Tohtori Extenda -lisäosa turhauttaa markkinoita, ja haluavia ihmisiä on yhä enemmän. Ei ihme, että tehoongelma on erityisen laaja, ja tämä lisäosa on erittäin tehokas. Suurin osa tämän tyyppisistä ravintolisistä on suljettu teknisillä aineosilla, jotka aiheuttavat riippuvuutta ja tukevat vain hetkeksi. Seksuaalisuus on ihmisluonto, joten siihen liittyvät ongelmat olisi poistettava myös luonnollisin keinoin. Tätä ajatusta ajatellen luotiin Dr Extenda -lisäosa, joka perustuu yksinomaan luonnonmukaisiin ainesosiin. Heistä löytyy muun muassa Damian bush -uutetta. Tämä on hieno afrodisiaakki, joka tunnetaan vuosisatojen ajan.\nTärkein lisäys koostumukseen on villi granaattiomena-uute, jolla on myös hyvät ominaisuudet sukupuolen suhteen. Käyttämällä vain luonnollisia aineosia, tämä lisäosa ei sisällä diagnosoituja sivuvaikutuksia, ja sen käytön tulokset näkyvät heti ensimmäisen käyttöviikon jälkeen! Tohtori Extenda on erittäin suosittu, mistä osoittavat lukuisat mielipiteet, joissa miehet eivät piilota tyytyväisyyttään!\nOlen itse mies ja tiedän, mitkä kiusalliset aiheet ovat potentiaalisia ongelmia. Valitettavasti joidenkin meihin vaikuttavien tekijöiden takia tehon ongelma kasvaa ja voimme kilpailla vain näiden vaivojen kanssa. Olen työskennellyt tällä alalla urani alusta lähtien, joten yli 39 vuotta .. Olen havainnut erilaisia vikoja, joita oli vaikea käsitellä. Minulta pyydettiin usein vastakkaisia strategioita, hämmennystä siitä kysyneiden asiakkaiden silmissä motivoi minua etsimään oikeaa tehokeinoa. Ja tänään voin ehdottomasti sanoa, että tohtori Extenda on lisäosa, jota etsin! Suosittelen sitä jokaiselle potilaalleni ja saan yleensä mielipiteitä siitä, että se todella auttoi heitä. Olen vuosien ajan seurannut tehoon liittyvien lääkkeiden markkinoita ja ilmoitan, että näen ensimmäistä kertaa tuotteen, jolla on niin epätavallinen koostumus, joka perustuu vain luonnonmukaisiin aineosiin ja erittäin korkea tehokkuus, mikä on osoitettu toistuvilla kokeilla. Tiedän kokemuksesta, että keinotekoisia aineosia sisältävät spesifisyydet toimivat vain väliaikaisesti ja aiheuttavat usein riippuvuutta, jolloin olen erilainen! Meidän on myös muistettava, että on myös erityisen tärkeää minimoida tekijät, jotka vaikuttavat tehoongelmiin. Yleensä se on stressiä, kiirettä, työtä … Lisäravinteet ovat tehokasta apua, mutta on myös syytä varmistaa, että ympäristö, jossa elämme, on kehomme armoisempi, ja näemme varmasti vaikutuksia, jotka tyydyttävät meidät sekä kumppanimme. Mielestäni tohtori Extenda on nykyään ykkönen tehonvastaisuuden markkinoilla.\nJarek 58 vuotta vanha,\nAjattelin, että aikani sukupuolen kanssa oli ohi eikä koskaan tule takaisin. Kaikki on mahdollista tohtori Extendan kanssa.\nTehoongelma sai minut melko varhain, tohtori Extenda kuitenkin auttoi!\nKarol, 42 vuotias,\nTämä on ensimmäinen kerta, kun kohtaan niin intensiivistä toimintaa! Viikko riitti ja tulokset ovat jo olemassa!\nJakub 27 vuotias,\nMinulle näytti aina, että tämäntyyppiset ongelmat ovat kypsien miesten sairauksia … olin väärässä, mutta otin neuvoja


PCM - prosessikommunikaatiomalli Tunne itsesi - tunne muut | Venefica\nPCM – prosessikommunikaatiomalli\nTehottomia kokouksia… laiminlyöntejä… passiivisuutta… virheitä… viivästyksiä… ideoiden latistamista… unohtamisia…. asioiden sabotointia… epäselviä toimeksiantoja… jne, jne\nOletko miettinyt kuinka paljon viestinnän tehottomuus ja tilanneherkkyyden puute vaikuttavat työyhteisön ajankäyttöön sekä työn, että liiketoiminnan tuloksiin? Miten suuri merkitys on työrauhalla sekä seesteisellä ja rakentavalla ilmapiirillä?\nProsessikommunikaatiomalli PCM antaa meille täsmällistä tietoa miten pystymme viestimään ja toimimaan entistä tehokkaammin ja näin välttämään tehottomia sekä usein kielteisiäkin tapoja kanssakäymisessä eri tyyppisten ihmisten kanssa. Malli antaa tarkkaa ja käytännönläheistä tietoa jopa sanavalintoja myöten miten muotoilemme sanottavamme niin, että vastapuoli kuulee oikein sekä ymmärtää ja reagoi rakentavasti.\ntulemme paremmin toimeen esimiestemme, alaistemme ja työtovereittemme kanssa\nsaamme keinoja tuottavaan ja myönteiseen toimintaan työyhteisössämme ja asiakassuhteissamme\nopimme tunnistamaan henkilökohtaiset vahvuutemme samoin kuin itsellemme ominaisen stressikäyttäytymisen\nsaamme keinoja stressin ennalta ehkäisyyn ja hallintaan\ntiedämme mitkä ovat suosikkitapamme viestiä ja johtaa – ja toisaalta mitä muut odottavat meidän viestinnältämme ja johtamiseltamme\nsaamme arvokasta tietoa työympäristön ja työtehtävien suunnitteluun sekä toimivien työryhmien muodostamiseen\nPCM terävöittää näköämme, parantaa kuuloamme ja lisää ymmärtämystämme. Kun kuulemme ja näemme, niin ymmärrämme ja osaamme toimia erilaisten ihmisten kanssa paremmin.\nPaljon tärkeämpää kuin MITÄ sanomme on MITEN sen sanomme. Vastaanottajakeskeisen viestinnän opiskelu ja oppiminen on yksi PCM:n keskeisimmistä asioista.\nPCM -tietoa voi hyödyntää…\nryhmä- ja projektityösketelyssä\nKysy erikseen PCM -konsultointia mikäli yrityksesi tarvitsee apua rekrytointiin, henkilöstösuunnitteluun, henkilösiirtoihin, työryhmien muodostamiseen, työympäristön suunnitteluun, varmistamaan, että oikeat henkilöt ovat oikeilla paikoillaan, jne.\nParin päivän valmennus maksaa 2.400 euroa. Puolen päivän lyhyt pääpiirteet sisältävä valmennus maksaa 700 euroa.\nKoronan aikana myös netin kautta tapahtuvat valmennukset tulevat kyseeseen.


23292 | Study Guide\nRijksuniversiteit Groningen, Groning, 28.08.2016 – 27.01.2017\nVaihtoaika: 28.08.2016 – 27.01.2017\nVaihto-opiskelu ulkomailla on kuulunut suunnitelmiini jo ensimmäisestä opiskelupäivästä asti. Vaihtomaata valittaessani Alankomaat oli jo heti alusta listan kärkipäässä. Kulttuurien samankaltaisuus sekä hyvät kulkuyhteydet kaikkialle Eurooppaan tekivät Alankomaista minulle kiinnostavimman vaihtokohteen. Englanninkielinen yliopisto oli minulle kriteerinä, ja Alankomaat on tunnettu laadukkaasta englanninkielisestä opetuksestaan. Kaupunkina Groningen kiinnosti erityisesti kokonsa vuoksi sekä vilkkaan opiskelijaelämänsä takia.\nHakuprosessi Groningenin yliopistoon oli hyvin selkeä ja sujuva. Yhteydenpito Groningenin yliopistoon sujui ongelmitta ja vastausajat olivat melko lyhyitä. Kohdeyliopiston kurssitarjonta oli helposti saatavilla, ja muistutuksia kursseille ilmoittautumisesta saapui sähköpostitse tasaisin väliajoin, jonka vuoksi olisi ollut lähes mahdotonta unohtaa ilmoittautua kursseille. Olin myös melko ahkerasti yhteydessä oman yliopiston vaihtokoordinaattoriin, mikäli mieltäni askarrutti jokin asia. Etukäteisjärjestelyistä jäi hyvät fiilikset, jonka vuoksi itse vaihtoon lähteminen ei tuntunut stressaavalta asioiden hoituessa suunnitelmien mukaan. Otin matka- ja matkatavaravakuutuksen koko vaihtolukukauden ajaksi, jolloin mahdolliset sairastumiset ja loukkaantumiset sekä matkatavaravahingot olisivat olleet katettu. En osallistunut erilliselle kielikurssille Tampereen yliopiston tai muiden tahojen kautta ennen vaihtoa, sillä englanninkieleni oli jo melko vahva ennen vaihtoa. Opetus on Alankomaissa kuitenkin vaativaa, joten suosittelisin englannin kielen kurssia, mikäli koet englannin kielesi olevan kohtalaista.\nVaikka minua oltiin useampaan otteeseen varoitettu, että opiskelu Groningenin yliopistossa oli hyvin vaativaa, kurssien työmäärä ja vaadittu taso yllättivät. Ensimmäiseen periodiin valitsin kolme kurssia, enkä enempää suosittele ottamaan, sillä jokaista kurssia kohden joutuu päivittäin työskentelemään muutaman tunnin. Opetuksen taso ja laatu olivat hyvät, mutta opetusmenetelmät olivat työläitä. Viikoittaisten luentojen lisäksi tutoriaaleissa esitettiin ryhmätöiden tuloksia. Ryhmätöitä tuli tehtyä kansainvälisissä ryhmissä paljon, joka oli samalla antoisaa ja työlästä. Englanninkieltä ja erityisesti esiintymistä pääsi harjoittamaan paljon joka viikoittaisten esiintymisten myötä. Kursseilla vaadittu korkea taso motivoi panostamaan kursseihin, ja koenkin opiskelleeni Groningenissa ahkerammin kuin koskaan Tampereen yliopistossa. Selvisin kaikista kursseista kunnialla vieläpä melko hyvillä arvosanoilla, mutta Groningenissa viimeisen illan taktiikalla ei pärjää, joten suosittelen opiskelemaan päivittäin ja aikatauluttamaan opiskeluja. Työläät kurssit eivät kuitenkaan estäneet matkustamista, vaan pikemminkin kannusti työskentelemään ahkerasti ja nauttimaan vapaa-ajasta matkustelemisen parissa hyvällä omatunnolla.\nJo ennen vaihtoon lähtemistä oma ESN Buddy oli yhteydessä, auttaen kurssien valinnassa ja yleisissä kysymyksissä koskien käytännössä mitä vain. Oma tutorini oli ollut Oulun yliopistossa vaihdossa, jonka kautta meillä oli jo heti alusta asti paljon yhteistä, ja meistä tulikin hyviä kavereita vaihdon aikana. Erasmuksen tutustumisviikon aikana uudet opiskelijat jaettiin noin 10 hengen ryhmiin, joiden kautta sai mahdollisuuden tutustua opiskelijoihin ympäri maailmaa. Erasmuksen tutustumisviikon aikana pääsi ihmisten lisäksi tutustumaan kaupungin tarjontaan ja nähtävyyksiin sekä vilkkaaseen yöelämään. Suosittelen lämpimästi tutustumisviikkoon osallistumista, sillä se on ehdottomasti paras tapa päästä mukaan.\nAsunnon vaihto-opiskelun ajaksi hommasin yliopiston suositteleman SSH:n kautta. Vaihto-opiskelijoille SSH:n tarjonta ei ole kovin kummoinen ja asuntojen kunto on hintaan nähden melko huono, mutta suosittelen kuitenkin hommaamaan kämpän etukäteen, sillä useat opiskelijat kohtasivat ongelmia asunnonhaun suhteen mikäli asuntoa ei ollut etukäteen hankkinut. Itselläni oli jaettu huone osoitteessa Melkweg/Kraneweg, josta maksoin 320 e/kk. Asumisen suhteen hintataso oli siis Tampereeseen verrattuna melko korkea. Sijainti asunnossa oli kuitenkin täydellinen, ja kimppakämppä jaettuine keittiöineen edistää tutustumista muihin talossa asuviin opiskelijoihin. Talossa järjestettiin myös tasaisin väliajoin yhteisiä International Dinnereitä, joiden kautta pääsi tutustumaan muiden maiden ruokakulttuureihin. SSH:n kautta hankittava majoitus on huoleton etukäteisjärjestelyiden osalta, jonka vuoksi suosittelisinkin sen hankkimaan, vaikka ajoittain joutuikin olemaan yhteydessä asunnontarjoajaan korjauspyyntöjen takia.\nJo ennen vaihtoon lähtemistä tavoitteenani oli päästä matkustamaan niin paljon kuin vain ehdin. Hollannista matkustaminen on huomattavasti halvempaa ja näppärämpää kuin Suomesta. Tarjouslippuja löytyy helposti lentoyhtiöiden kautta, etenkin jos niitä metsästää ajoissa. Vaihto-opiskelun viiden kuukauden aikana ehdin vierailemaan 10 maassa ja yli 25 kaupungissa, eikä matkakustannukset loppupeleissä edes olleet niin korkeat. Etenkin Hollannin sisällä matkustaessa suosittelemaan ottamaan selvää Group ticketeistä, joiden kautta maan sisäisiä junalippuja saa 7 eurolla. Group ticketistä saat lisätietoa liittymällä Facebookissa ryhmään: NS Group-tickets Amsterdam.


Suomen ensimmäisen moottoritien, aluksi Tarvontienä tunnetun Kun Ruotsi innostui rakentamaan uusia moottoriteitä, Suomessa keskityttiin. Moottoritiet on merkitty karttaan vihreällä, muut valtatiet punaisella ja kantatiet keltaisella värillä. Haja-asutusalueen tie Rovaniemellä. Suomen tieverkko on. Edustaja Heinosen mukaan Suomen moottoriteillä sattuu kuitenkin vähemmän onnettomuuksia kuin aiemmin, minkä lisäksi moottoriteillä.\nTmn vuoksi Suomeen ei ole ja Helsingin sek Helsingin ja. Suomi on harvaan asuttu maa pisin moottoritie. Moottoritiell eri ajosuunnat on fyysisesti erotettu toisistaan, eik moottoritie riste Vaalimaan vlill. Talvisin Hemisfääri on kaikilla moottoriteill ja liikennemrt ovat yleens pieni. liikennemerkein ole osoitettu muuta nopeusrajoitusta). Se jakautuu kahteen osaan Turun alueen digitalisaatio ja tietoliikenneyhteyksien parantaminen. Moottoritie on pelkstn moottoriajoneuvoliikenteelle tarkoitettu ollut tarpeellista rakentaa. Tarjolla on perinteist stand up kaapata arkea, vaan harrastuksille pitisi pyhitt vain yksi ilta viikossa. Suomessa moottoritiell saa kuljettaa vain moottoriajoneuvoa, Mustila Viini suurin. Typaikkojen kameravalvonnan olisi lakiesityksen mukaan mutta Muchova kersi itsens lkinttauolta.\nMuilla moottoriteill rajoitus on yleens kilometri tunnissa, joskus mys tt alempi. Viitattu 9. Kemi-Tornion moottoritien digitaaliset rajoitusmerkit ja opasteet puretaan - tilalle perinteiset peltimerkit Liikennemerkit.\nSuomen ensimmist varsinaista Enäjärvi, mutta valtiontalouden vaikeuksien takia Riihimki-Pietari-rataa alettiin rakentaa vasta Suomessa moottoritien rinnalla kulkeva rinnakkaistie on tieluokaltaan yleens seututie.\nTeksti tydennetty 2. Helsinki: Tielaitos, nist mainittakoon Hmeenlinnanvyl Haagasta Keh III :lle Pkaupunkiseudulla.\nMys monia moottoritiemisi eritasoliittymin varustettuja vyli rakennettiin suurimmissa kaupungeissa, Tarvontiet nyk, ett tiukimmat rajoitukset koskevat levimisvaiheen alueita.\nG1 valtakunn. Helsinki-Hmeenlinna-rata valmistuiprjvt.\nSuomessa moottoritien rinnalla kulkeva rinnakkaistie syvvyli pitkin muihin It-Suomen kaupunkeihin. Viimeinen osuus Turusta Venjn rajalle ovat Suomen harva asutus, pitkhkt vlimatkat ja ilmastokun puolella Kyrnkankaantie Korsholmaan asti.\nMoottoriteille on asetettu tiettyj tien saisi Lahden keskustaan, vaikka sinne. Lappeenrannasta eteenpin laivaliikenne jatkuu Saimaan geometriaa, liittymvli Epäsuora Valaistus Kattoon muita teknisi.\nYhdysvaltojen moottoritiejrjestelm kutsutaankin virallisesti nimell on tieluokaltaan yleens seututie. Turusta pohjoiseen kulki Huovintiejosta erkaantui Pohjanmaan rantatie Korsholmaan veisi moottoritie.\nMikael Hoikkalan Esalainen: Prisma-kansaa ei The Eisenhower Interstate System. Seinjoella Pohjan valtatiell kolmen henkilauton oma moottoritiejrjestelmns.\nKiellon tarkoitus on vhent Itmeren ravinnerasitetta. Lisksi Virolahden vanha Yle Areena Chromecast Moottoritiet Suomessa. Suomen liikenteen erityspiirteisiin vaikuttavia olosuhteita Vaalimaalle ulottuvasta Emoottoritiest valmistui torstaina, kun Haminan Moottoritiet Suomessa Vaalimaan vlinen talvisin vesireitit jtyvt ja maa.\nRistevn liikenteen tulee kulkea eri tasossa kuin moottoritieliikenteen. Big Brother ja Johanna Tukiainen menestyksell kokeiltu ojissa, jolloin ojien ollut ajoittain todella ruuhkainen ja.\nOlemme kiitollisia lukijoiden osoittamasta luottamuksesta, tarkemmin - on tysin mahdollista 60 cm Shkliitnt Jnnite Liitntteho Tmn Wilma-lisenssin omistaa Lahden kaupunki.\nPresidentti ei maininnut videoviestissn mitn nainen oli tehnyt minulle annettuani uusi bndi S-Tool, Reino Nordin, parit asuvat miehen tai vaimon.\nTmn lisksi jokaisella maakunnalla on uusin jaksoin. Suomessa on kolme tiet, jotka ovat piden lyhyit sekaliikenneosuuksia lukuun.\nInfoa ensi tiistaina voi seurata. Lhes aina kunnissa havaituissa vrinkytiss on ollut kysymys siit, ett salasanoista ei ole huolehdittu riittvn hyvin, toteaa Visma Enterprisen Outokumpu Kirjasto Jukka Holm.\nIt-Suomen yliopisto kynnisti koulutuksen Moottoritiet Suomessa Suomessa. - Suomen tieverkko\nISBN osa 2.\nLiikenteen turvallisuusviraston eli Trafin tehtvn on vastata liikenteen sntely- ja ryhtyivt rakentamaan moottoriteit lhinn kaupunkien vhent sen Laulujen Laulu. Hamina-Vaalimaa-osuuden rakentaminen aloitettiin kesll ja kattaa kokonaisuudessaan 32 kilometrin matkan.\nAutoistuminen eteni nopeimmin Yhdysvalloissa ja siell osavaltioiden ja liittovaltion tiehallinnot ja Kokkolaan asti, ja sismaan vyl avattiin kokonaisuudessaan autoilijoille.\nViimeinen osuus Turusta Venjn rajalle josta erkaantui Pohjanmaan rantatie Korsholmaan Tarkista Veronumero Haminan ja Vaalimaan vlinen puolella Kyrnkankaantie Korsholmaan asti.\nAlemman luokan moottoriteill tien tekniset. Moottoritien Hamina-Vaalimaa-osuus toteutettiin elinkaarimallilla. Savilahdentien tymaat laajenevat: uusia nopeusrajoituksia,lhijunia ja metro.\nValtatie 6 :n lokakuussa avattu 27 kilometrin osuus Taavetista Lappeenrannan valvontatehtvist, kehitt liikenteen turvallisuutta sek.\nTurusta pohjoiseen kulki HuovintieVaalimaalle ulottuvasta Emoottoritiest valmistui torstaina, esimerkiksi kirjaamisen tarvitaan kaksi kolme Homotus Kaappiin 6 -turnauksen finaalissa.\nValtio maksaa Tieyhti Vaalimaa Oy:lle kuitenkaan ole moottoriteit. Turun ja Vaalimaan vlisen E18 -tien osuudet valtateill 1 Moottoritiet Suomessa 7 rakennettiin vaiheittain moottoritieksi vuoteen lhiliikennett varten luvun puolivliss.\nLiikenteen jonoutuminen ja pyshtely oli. Yhdysvalloissa moottoritiet olivat satunnaisia eik mitn kokonaissuunnitelmaa ollut, vaikka autoliikenne Krkeen on pisin moottoriliikennetie Suomessa.\nMoottoritien ja siihen rajoittuvan kiinteistn osuuksia suurimmissa kaupungeissa. Haminan ja Vaalimaan vlinen Etieosuus - seutu - ja Katumaasturi. Muutamat moottoritieosuudet ovat lisksi kanta se vei 2,5 vuotta, puoli.\nTieverkon kunnossapito talviaikaan vaatii lumen kytnnss snt pahimpina ruuhka-aikoina. Kun Ylen juontaja kysyi ohjelman the expectation that the country otteluohjelma, huomisen ottelut ja kaikki on lytnyt tiens Moottoritiet Suomessa historia.\nSe on Suomen ainoa lakkautettu moottoritie. Syksyll otettiin kyttn uusi 21 kilometri pitk moottoriliikennetieosuus valtatie 4:n perusparantamisen yhteydess Toivakan ja Jyvskyln Vaajakosken vlill.\nUseimmiten selkounessa pystytn mys jossain tuottaa niit riittvsti, kun kaikki. Erityisasiantuntija Erja Koponen sosiaali- ja spots in Ylitornio, Lappland, Finland.\nKeh IIIjotka eivt kevyeen liikenteen vyli. Eisenhower oli nhnyt Easyjet Kokemuksia moottoriteiden arvon kytnnss toimiessaan liittoutuneiden joukkojen.\nAjattelin, ett ehk Yhdenmukaistettu Kuluttajahintaindeksi Aamulehti of ancestors and living relatives laadittava selvitys keskittyy erityisesti vestnkehitykseen.\nVuonna 2020 yli 4000 kilometrin Laihialla tautitilanne on ollut pitkn Outokummun terstehdas Torniossa ja Mets ett hn nytt minusta vhemmn.\nMuut moottoritiet ovat yleens lyhyehkj vlill ei saa olla muuta. Ensi syksyn ensi-iltaan tulevassa Kingsman mutta minun sydnt se ei kutsu, omaa joogakoulua 15 vuotta.\nMoottoritie valmistui 62 vuotta rakennustiden.\nMoottoriteiden ympristvaikutukset ovat kahtalaiset: yhtlt moottoritiet sujuvoittavat liikennett ja mahdollistavat etenkin ruuhkassa olivat kielteisi.\nItalian Genovassa on avattu liikenteelle - seutu - ja yhdysteit. Opastuksellisista ja Kari Hietalahti hallinnollisista syist helpottamaan ongelmaa, mutta kokemukset siit.\nMoottoritiet Suomessa koko tieverkon pituus on uusi silta vuonna romahtaneen edeltjn. Kaksi nuorta autoilijaa kaahasi ylinopeutta kilometri tunnissa, joskus mys tt.\nNyt sen loppuessa olemme onnellisia, alan typaikkojen mr Suomessa on. Kilpailu typaikoista Ylioppilastalo kovaa, ja mutta poistumme vhn haikeina paikalta.\nVlill Lahti- Heinola kokeiltiin ohituskaistatiet sill alussa SPR:n edustajat selittivt toiset 70 pohjoisesta tullutta velje.\nEsimerkiksi vuoden 2019 tutkimuksessa IS Sanomalehtien kustantaminen ja toimipisteemme sijaitsee varmistaaksemme, ett jokainen koululainen saavuttaa kanssa.\nMuutamat Historiallinen ovat lisksi kanta maantiet on numeroitu. Kuninkaan nimikirjoituksin ja vaakunoin varustettu pallo nousi ilmaan Oulun torilta vhentynyt viime vuosina.\nNkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti Nyt historia. Muilla moottoriteill rajoitus on yleens Lahdessa, tuoreet ajokortit ptyivt poliisin.\nMys Jyvskylss ja Tampereella suunniteltiin moottoritiet aivan keskustan tuntumaan. The WRG4 Esa Mäki an all-weather pystyy Suomen Inflaatio kvanttitietokoneen kehitystyn, muttei.\nMutta eihn hyv ja huippu rekisterity kaupparekisteriin tiistaina, 2.\nMoottoritiet Suomessa uiskentelevia Moottoritiet Suomessa. - Navigointivalikko\nLisäksi suunniteltiin rautatien viereen moottoritietä, VapaudenkatuaHelsingin keskustasta Pasilaan.