Lapsuuden pajunköydet vanhemmilta tai omille lapsillesi? - Page 2 - Yleistä keskustelua sivuston aihepiiriin kuuluvista aiheista - Vauva.infon foorumi\nMummoni aina sanoi, että "pitää syödä illalla ettei kummitukset käy yöllä pelottelemaan".\nMeillä mummo sanoi, että "Täytyy pitää peitto öisin päällä, ettei hiirulaiset nakerra pyllystä palaa pois." ja "Ei saa katsoa vessanpönttöön tarpeiden jälkeen, kun siellä on vessamörkö."\nToi sikajuttu on kyllä hyvä Taidetaan lainata\nAi hitto tuo sikajuttu oli paras!\nItsellä oli lapsena VTI-kierre ja voin kertoa, että lumessa istuminen voi laukaista pissatulehduksen, kuten myös takki auki pakksella ja uiminen liian kylmässä vedessä. Samoin tiedän pojan (tai siis nykyään aikuinen mies) jolta on leikattu purkkapallo pois suolistosta.\nIsä sai minut uskomaan lapsena uskomaan, että heinäpaalit, jotka on kiedottu valkoiseen muoviin, olivat dinosauruksen munia, jotka eivät koskaan ehtineet kuoriutua. Jälkeenpäin ajatellen, en edes ihmetellyt, mihin ne munat häviää joka vuosi ja kuka ne kantaa taas seuraavana vuonna takaisin...\nKylmällä kivellä istumisesta saa myös pissatulehduksen.\nMeillä oli tämä ihan sama, eikä myöskään toiminut samasta syystä\nJos nielee esim. omenan siemiä kasvaa vatsasta puu.\nJep, mäkin oon saanut virtsatulehduksen kun istuin liian kauan kylmällä. Ja ennen vanhaan toppavaatteet oli aika ohuita joten oli ihan aiheellinen varoitus lumessa istumisesta pitkään kun ei niissä itsetehdyissä ohuissa toppiksissa mitään vedensuojiakaan ollut 80-luvulla.\nMut joo, niitä uskotteluja:\nhämärässä lukemalla tulee huono näkö ja joutuu hommaamaan lasit (kas, ei oo vieläkään tarvinnut vaikka opettaja näin väittikin hänelle käyneen)\nomenan siemenistä kasvaa vatsassa omenapuu\nMeitä "uhkailtiin" pienenä, että jos ei ole kiltisti niin noita tulee kärryn kanssa keräämään tuhmat lapset. Ja meillehän myös näytettiin "mökki jossa noita asuu" (joku vanha perunakellari tms. ). Ei meitä kukaan kuitenkaan hakenut.\nMutta samoja juttuja meillekin on kerrottu, mitä täällä jo mainittu esim. hammaspeikko tulee jos ei pese hampaita.\nMulle kans sepitettiin noita perus hammaspeikkotarinoita, samoin ku toi dinosauruksen muna-tarina ja että jos saunassa pierasee, tulee peräpukamia mut tää on jääny kyl parhaimpana linssiin viilauksena mieleen: Olin pienenä aika kova tyttö juomaan mehua, varsinkin sitä Mehukatin sekamehua tuli juotua välillä turhankin paljon. Olimme perheeni kanssa matkalla Lappiin ensimmäistä kertaa hiihtolomamatkalle ollessani noin 5-vuotias. En muista enää missä kohtaa Suomen maata oikein olimme, kun isäni sanoi yhtäkkiä, että täällä Lapissa ei sitten saa juoda mehua. Sitä ei kuulemma myydä missään kaupassa. Minulle iski pienoinen paniikki, mitäs minä sitten juon kun vesi on "pahaa" ja maitoa en voi juoda kun se pierettää Isäni vastasi sitten, että Lapissa juodaan vain ja ainoastaan poron verta koska siellä on niin paljon poroja. Menin tästä ihan shokkiin ja vaadin että auto on käännettävä ympäri! Minähän en tuollaiseen kammopaikkaan tule Oli siinä vanhemmilla naurussa pitelemistä kun yrittivät minua lopulta lohduttaa ettei siellä mitään poron verta juotu vielä tänä päivänä, tapauksesta on lähemmäs 30 vuotta, mulle naureskellaan kyseisestä asiasta, ja kyllä se nykyään naurattaakin. Itse todennäköisesti tulen käyttämään aika monia "uhkauksia" ja uskotteluja ainakin tiettyyn rajaan asti.\nJos saunassa pieree, tulee rupia naamaan. Myös saunassa viheltämisestä seurasi jotain kamalaa, mutta en nyt muista mitä.\nHämärässä lukemisesta tulee huono näkö. Silmät menevät pilalle myös tv:tä liian läheltä tuijottaessa.\nEi saa katsoa kieroon, kun silmät voivat jäädä siihen asentoon.\nJokirannassa oleva näkki vie mennessään, jos rantaan menee ilman aikuisia.\nKaikkia näistä piti tietysti kokeilla\nMeillä oli hyvin pitkälti samoja kuin Nukkeruusulla. Eli ei siis saanut katsoa kieroon, ei tuijottaa TV:tä liian läheltä tai mennä joenrantaan ettei näkki vie. Myös lumessa istumisesta ja lumen syömisestä oli meillä täysin saman uhkakuvat käytössä (lumensyönnin uhkakuvia tehostettiin koulussa näyttämällä kuva jostain mistälie mikroskooppisesta lumessa elävästä hyönteisestä). Näiden lisäksi oli, että peukalon imemisestä peukalo turpoaa ja jää sellaiseksi sekä hiusten imemisestä menee keuhkot ja vatsa täyteen irtohiuksia. Lumen syöntiin liittyvää uhkaa tulen varmasti jatkamaan, sen voin sanoa jo nyt\nLisäksi isoisälläni oli tapana sanoa saunaan mennessä kaiken laisia loruja ja lausahduksia, joista itselleni oli yksi jäänyt käyttöön. En sinänsä ehkä pelännyt, mutta vanhempani saivat monet hyvät naurut kun tosissani tolkutin, että pitää mennä saunaan ettei muutu ruotsalaiseksi.\n- Meidän äiti valehteli mulle, että ei saa huutaa eikä riehua jos on leipomuksia uunissa. Että muuten ne ei nouse. Mulle selvis vasta aikuisena että ei se kakkutaikina laske vaikka kuinka huutais\n- Älä syö omenan tms. siemeniä, muuten kasvaa puu mahaan.\n^ pitäisköhän koittaa tuota!\nNämä samat kylmällä kivellä istumiset oli meilläkin. Kuten myös telkkarin liiasta tuijottamisesta muuttuu silmät neliskulmaisiksi. Ja ettei kannata irvistellä, jos tuuli muuttaa suuntaa juuri silloin jää naama sen näköiseksi. Noita telkkari- ja irvistelyjuttuja on tullut jo itsekin viljeltyä.\nMun isä tervehti aina mökille mennessä ensimmäiseksi "Pirtinhenkeä". Etenkin kevään eka reissulla se oli tärkeää. Taisin siihen henkeen pienenä uskoa, mutta se ei ollut pelottavaa kun ei se ollut pahantahtoinen henki. Mutta vielä nytkin mökille mennessäni kaipaan sitä että joku juhlallisesti tervehtii Pirtinhenkeä, se oli jotenkin spesiaalilta tuntuva rituaali. Niinpä olen aika monta kertaa tervehtinyt tuota henkeä itsekseni mökillä käydessäni. Taidan jatkaa tapaa omien lasteni huvitukseksi. Saunassa olen usein sanonut ettei saa meluta ettei saunatonttu suutu/lähde pois, sekin on perintöä edellisiltä sukupolvilta.\nMeillä äiti varoitteli, että liiasta telkkarin katsomisesta aivot muuttuu harmaiksi. (Tätä tuli bilsan tunnilla joskus naurettua, kun minulle selvisi että aivot ovat jo valmiiksi väriltään harmahtavat.) Mikroaaltouunin edessä seisomisesta sai syövän.\nLumen syönnistä ja madoista minua varoiteltiin, ja se kyllä oli tottakin, koska sain joskus kihomatoja lumen syönnin jälkeen. Ja ei todellakaan ollut kiva juttu.\nPelkäsin kamalasti, kun mummo sanoi että "sata syntiä sillä, joka saunassa pieree", kun olen herkkävatsainen, ja ollut lapsesta asti aikamoinen pierumoottori. Joskus kun vahingossa pääsi pieru saunassa, aloin itkeä, kun luulin että nyt joudun helvettiin kun pieraisin saunassa. Se sanonta oli mennyt pieneen uskovaiseen aivooni vähän liian syvälle.\nMulle sanottiin aina että "Varo nyt kun sitä naamaas vääntelet, että jos tuuli kääntyy, se jää tuohon asentoon" ja "Ei kannata juoda kahvia kun alkaa parta kasvamaan" ja sit myös noista omenan siemenistä sanottiin\nMeillä tukka muuttui mustaksi jos kahvia juo..\nJos katsoo kieroon silmät jää kieroon, jos irvistää niin naama saattaa jäädä sellaiseksi.\nNäkö huononee kun telkkaria liian läheltä katsoo ja mikron vahtaamisesta saattaa tulla syöpä.\nMökin kaivon lähelle eikä järvelle ei saanut mennä kun näkki tulee ja vie pois.\nPiti kulkea vanhempien lähellä sillä muuten saattoi tulla mustalainen ja viedä mukaansa mustalaisten maahan.\nSit tietysti hammaspeikot tulee jos ei pese hampaita.\nJoulupukki tuo risuja jos on tuhma.\nEi nämä saaneet aikaan traumoja ja toimi ihan hyvin, ja jotain varmasti voisin käyttää omille lapsillekkin. Eihän lapset ymmärrä välttämättä sitä oikeaa vaaraa, siksi on helpompi kertoa ne vaarat mielikuvituksen kautta jolloin lastenkin on helpompi tajuta tilanne.\nJos saunaan menee kuivilla hiuksilla, tulee kaljuksi. Niin oli käynyt Kekkoselle. (joo, sen verran ikää löytyy, että Urho Kekkosella pystyttiin pakottamaan lapsi suihkuun )\nMeillä sanottiin, että tulee näärännäppy silmään, jos esim. saunassa katselee toisen pyllyä.\nJuttuja, mitä olen laittanut omille lapsille eteenpäin:\n- Näkki asuu isommissa vesipaikoissa, joten niiden luo ei saa mennä ilman aikuisia, ettei näkki vie.\n- Saunassa asuu saunatonttu, joka potkii kiuasta, silloin kun kiukaasta kuuluu paukahtelu.\nMuutenkin oli monella tuttuja juttuja, mitä itsekin on lapsena kuullut. Hauskoja ja joissain tilanteissa hyödyllisiäkin juksauksia!\nMeillä on koitettu hillitä tuota saunassa piereksimistä sellaisella tarinalla, että saunatonttu tuikkaa kuumalla kivellä pyllyyn piereksijää. Tämä lähinnä naurattaa meidän poitsua, ei siis toimi kovin hyvänä pelotteena (mikä on toisaalta hyväkin, ei ole tarkoitus että lapsi pelkäisi saunassa).\nOi kappas, meilläkin oli hieman vastaava, meillä vain hiukset rupeaa palamaan jos kuivalla tukalla saunaan menee..\nToi et saunatonttu potkii kiuasta kun kiuas metelöi, aijon ottaa käyttöön..\n^Maikki, jos lapsi on arka, kannattaa harkita tuota saunatonttu-juttua. Itse sanoin tuon jutun aremmalle siskonpojalle ja hän ei sen jälkeen tahtonut uskaltaa olla saunassa. Omat lapset ei tuollaisia juttuja pelästy, joten heille saunatontusta juttelen.\nHui kauhia kun kaivossa asuva Näkki oli muuten pelottava otus!\nMeillä isä uhkaili jos oltiin kurittomia että "jos ette nyt tottele niin isä suuttuu ja mustaksi muuttuu". Se oli jotenkin niin kammottava ja mahdoton uhkaus että silloin piti aina totella.\nLisäksi äitini jaksaa aina mulle muistuttaa että pitäisi vähän kuitenkin varoa mitä lapselle huijaa. Äidin työkaveri oli nimittäin lapselleen huijannut, että taajamakyltti tarkoittaa jotain, en nyt muista mitä mutta sanotaan vaikka että isoja taloja. Lapsi oli aikuisiälle asti luullut sen niin olevan, kunnes oli sitten autokoulussa joutunut noloon tilanteeseen


1. Odotus | Hyväkysymys.fi\nKurssit | Parit | Vanhemmuus | Hyvä alku monikkovanhemmuuteen | Jakso 1: 1. Odotus\nJulkaistu 07.12.2018 - Tuottanut Suomen Monikkoperheet ry\n4. Voimavarainen monikkovanhemmuus\n5. Arki monikkoperheessä\n6. Tukea monikkovanhemmuuteen\nTässä jaksossa aiheena on kaksosten ja kolmosten odotus. Tutustumme monikkoraskauden yleisyyteen, syntyyn, eri raskaustyyppeihin sekä siihen, kuinka monikkoraskautta seurataan suomalaisessa terveydenhuollossa. Pääsemme myös Jarmon ja Emmin mukana seuraamaan kaksosten odotusta.\nVideo: Emmi ja Jarmo odottavat kaksosia.\nKun ultraäänikuvassa paljastuu, että odottavan äidin kohdussa on kasvamassa yhden sikiön sijasta kaksi tai kolme pientä ihmislasta, alkaa tulevalla monikkoperheellä mielenkiintoinen ja yleensä ainutlaatuinen matka kohti monikkosynnytystä ja -arkea.\nSuomessa syntyy kaksoset vuosittain noin 850 perheeseen ja kolmoset 10-15 perheeseen. Kaksoset saavat alkunsa joko yhdestä munasolusta, joka hedelmöityksen jälkeen jakautuu tai sitten kahdesta erillisestä munasolusta (yleisempi). Kolmoset saavat alkunsa joko yhdestä (todella harvinainen), kahdesta (yleisin) tai kolmesta erillisestä munasolusta.\nVideo: Kuinka monikkoraskaus saa alkunsa.\n(Video päättyy teknisistä syistä hieman kesken. Pahoittelemme tätä.)\nTaipumus erimunaisiin kaksosiin näyttää periytyvän, eli joidenkin sukujen naisilla on taipumus tuottaa useita munasoluja samanaikaisesti. Kaksosilla on suurempi todennäköisyys saada myös itse kaksoset. Monisikiöraskauden todennäköisyyttä lisäävät myös seuraavat tekijät: odottajalla on takanaan jo vähintään kaksi raskautta, synnyttäjän ikä on korkea ja synnyttäjä on keskimääräistä pidempi. Myös ravinnon korkea määrä ja laatu lisäävät monisikiöraskauden mahdollisuutta.\nSamanmunaisten eli identtisten kaksosten saamiseen vaikuttavia tekijöitä ei vieläkään juuri tunneta, vaikka joissakin suvuissa saattaa esiintyä poikkeuksellisen paljon identtisiä kaksosia.\nMyös hedelmöityshoidot lisäävät todennäköisyyttä monisikiöraskauteen.\nKuinka monikkoraskautta seurataan?\nSuuri osa monikkoraskauksista sujuu hyvin ja ongelmitta. Terveydenhuollossa monikkoraskaus luokitellaan kuitenkin aina riskiraskaudeksi.\nKun ultrassa on selvinnyt, että kohdussa kasvaa useampi kuin yksi sikiö, tutkitaan seuraavaksi, onko sikiöillä yhteinen vai erilliset istukat sekä onko heillä yhteiset vai erilliset suoni- ja vesikalvot. Mitä enemmän sikiöillä on omia rakenteita, sitä turvallisempi raskaus on. Lisäksi hoitava lääkäri kiinnittää huomiota siihen, missä asennossa sikiöt ja istukat ovat kohdussa.\nKaikki nämä tekijät yhdistettyinä odottavan äidin terveydentilaan ja odottavan parin elämäntilanteeseen vaikuttavat siihen, kuinka tarkassa seurannassa odottaja on. Terveydenhoitajan tai lääkärin kehotukseen jäädä sairaslomalle tai vuodelepoon tulee aina suhtautua tosissaan.\nVideo: Eri raskaustyypit määrittävät sen, kuinka tarkasti raskautta seurataan\nKati Tihtonen Synnytysosaston apulaisylilääkäri,Tays\nVideo: Mitä tulisi huomioida, kun odottaa kaksosia? Toiminnanjohtaja Ulla Kumpula, Suomen Monikkoperheet ry\nJo odotusaikana pystytään joissakin tapauksissa selvittämään, ovatko sikiöt identtisiä vai epäidenttisiä. Jos raskauden seurannassa voidaan todeta selkeästi, että vauvoilla on yksi yhteinen istukka ja yhteinen suonikalvo, voidaan kaksosten todeta olevan identtiset. Ei-identtisillä on aina erilliset omat istukat. Tämä ei kuitenkaan vielä takaa sitä, että raskaus voitaisiin todeta epäidenttiseksi, koska myös identtisillä voi olla erilliset istukat. Täysi varmuus saadaan synnytyksen jälkeen, maksullisen ja omakustanteisen dna-testin avulla.\nKaksosista identtisiä on kolmasosa. Kolmosista yleisin yhdistelmä on sellainen, jossa kaksi kolmosista on keskenään identtisiä.\nMonikkoraskaus on yleensä kestoltaan lyhyempi kuin yksisikiöraskaus. Kaksoset syntyvät keskimäärin 36. raskausviikolla, kolmoset 32. raskausviikolla. Tästä johtuen monikkolapset saattavat olla syntyessään pienikokoisia ja heitä saatetaan hoitaa syntymän jälkeen tehohoidossa. Myös täysiaikaisina syntyneet lapset saattavat tarvita tehohoitoa. Keskimäärin 40 % syntyneistä kaksosista käy syntymän jälkeen tehohoidossa, kolmosilla osuus on vielä suurempi.\nVideo: Pääsemme Emmin ja Jarmon mukana sairaalan vastaanotolle. Videolla tietoa monikkoraskauden seurannasta.\nTiedätkö, ovatko istukat sikiöillä yhteiset vai omat, entä sikiökalvot? Miksi on tärkeää, että asia on selvitetty?\nListaa itseäsi mietityttävät kysymykset paperille, kun seuraavan kerran menet lääkärin / kätilön vastaanotolle.\nMitä ajatuksia monikkolasten mahdollinen identtisyys herättää? Pitääkö monikkolasten yksilöllisyyttä mielestäsi tukea jollakin tavalla?


Poikabändin fanituote: ”Aidon kokoinen seksinukke” – Stara\nPoikabändin fanituote: ”Aidon kokoinen seksinukke”\nViihdeuutiset 29.11.2010, 13:30 · Stara.fi\nLukuisat supertähdet ja suosikkiyhtyeet ovat julkaisseet itsestään myyntiin sankoin joukoin erilaisia fanituotteita. Tuotteiden skaala on lähes rajaton, sillä fanien rahoja yritetään saada haltuun monin tavoin. Nyt brittiläinen poikabändi McFly on keksinyt perin erikoisen fanituotteen.\nYhtyeen jäsenet Tom Fletcher, Harry Judd, Danny Jones ja Dougie Poynter aikovat nimittäin tuoda myyntiin aidon kokoiset pumpattavat versiot itsestään. Kyseessä on siis seksilelu, jolla yhtyeen fanit voivat kuvitela olevansa intiimissä kanssakäymisessä poppareiden kanssa.\n– Haluamme McFly-seksinuket. Minusta sellainen olisi todella hauska. Ostaisin itse takuulla yhden. Toisaalta niiden tulisi voida sopia sekä naisille että miehille, Danny Jones kommentoi suunnitelmaa BANG Showbiz -julkaisulle.\nAiemmin toinen brittiläinen suosikkiyhtye JLS julkaisi oman kondomimallistonsa. Nyt Jones vitsaili, että heidän ehkäisyvälineensä olisivat todennäköisesti liian pieniä käytettäväksi. Yhtye teki viime viikolla yllätyskeikan Lontoon Heathrow’n lentokentällä, kun uusimman terminaalin jouluvalot sytytettiin.


Huolenpitoa sekä palveluja ja koulutusta myös verkossa\nVuotta leimasi edelleen koronaepidemian jatkuminen sekä vaikeat sadonkorjuuolot, mikä heijastui varsinkin rehuviljan hinnan nousuna. Palveluprosessimme keskittyivät entistä enemmän verkkopalvelualustojen ja -sovellusten hyödyntämiseen. Webinaarien ja etäkokoontumisten avulla toteutetut koulutustapahtumat ovat saavuttaneet parhaimmillaan satoja osallistujia.\nTyövoiman saatavuus on aiheuttanut osalle asiakkaistamme haasteita yritystoiminnan kasvuvaiheessa. Tämän vuoksi olemme osallistuneet ProAgrian, MTK:n ja Suomen Kylät ry:n perustaman Töitä Suomesta Oy:n työnvälityspalvelun toimintaan sekä asiakaspalvelun toteuttamiseen työvoimahaasteita kohdanneille yrityksille.\nTaloussuunnittelun ja huolenpidon merkitys ovat korostuneet vuoden aikana tuotantopanosten hinnan voimakkaan nousun vuoksi. Olemme keskittyneet entistä enemmän asiakkaidemme tuotantokustannusten optimointiin ja maksuvalmiuden varmistamiseen myös EU:n tukemien\nVuosi 2021 oli ProAgria Etelä-Suomen 176. toimintavuosi.\nToimintavuoden tärkeimpiä teemoja olivat asiakkaidemme talous, huolenpito sekä vastuullinen ja kestävä ruokaketju.\nKeskityimme asiakkaidemme talouden ja liiketoiminnan kehittämiseen organisoimalla strategisen johtamisen palvelujamme sekä ottamalla käyttöön uuden talouden suunnitteluun ja hallintaan liittyviä työkaluja. Toteutimme uudenlaisen maatilayrityksen strategiseen suunnittelun kehittämiseen tähtäävän uudenlaisen koulutuskokonaisuuden yhteistyössä noin 50 tulevaisuuttaan kehittävän maaseutuyrittäjän, S-ryhmän ja ProAgria Keskusten Liiton kanssa.\nKasvintuotantotilojen palveluja on keskitetty kokonaisvaltaisen kasvinviljelyn kehitysohjelman muotoon, tavoitteena maan kasvukunnon ja kasvintuotannon kannattavuuden parantaminen. Olimme mukana hiilipäästöjen vähentämistä edistävässä hanke- ja pienryhmätoiminnassa.\nOlemme vahvistaneet asemaamme yritysten kumppanina liiketoiminnan elinkaaren eri vaiheissa. Olemme voineet auttaa asiakkaitamme myös alueellisten kehittämishankkeiden tuella. Olemme myös olleet muodostamassa yritysryhmiä eri toimialoille. Laajensimme\nsarkaamme Työ- ja elinkeinoministeriön auktorisoimana yritysten kehittämispalvelujen asiantuntijana.\nVaikutimme aktiivisesti toiminta-alueemme maakunnallisten, tulevaan maaseutuohjelmakauteen vaikuttavien ruoka- ja maaseutustrategioiden valmisteluun.\nKansainvälisessä yhteistyössä edistämme pienten elintarvikeyrittäjien mahdollisuuksia päästä Ranskan markkinoille.Kannustimme maaseudun yrittäjyyttä jo viidettä kertaa maakunnallisella Maistuva maaseutuyritys -tunnustuksella.\nLiikevaihtomme vuonna 2021 oli 8,2 miljoonaa euroa, josta n 70 prosenttia kertyi palvelumaksuista. Tämä tulos on tehty n. 120 asiantuntijan panoksella (98 htv).\nMeille tärkeää on asiakkaidemme ja sidosryhmiemme kilpailukyky ja kannattavuus. Panostamme siihen palveluillamme ja osaamisellamme. Ydinosaamistamme ovat maatilojen ja maaseutuyritysten päivittäiseen toimintaan, kehittämiseen ja johtamiseen kuuluvat\nasiantuntijapalvelut. Näkökulmanamme ovat johtaminen, talous ja tuotanto. Ydinosaamistamme tukevat jäsen- ja asiakassuhteen ylläpito ja kehittäminen. Sidosryhmä- ja kumppaniverkostomme täydentävät ydinosaamistamme.\nOlemme ProAgria-ryhmän jäsen sekä maaseutuneuvonnan alueellinen organisaatio, joka aloitti toimintansa 1.1.2013, kun ProAgriat Etelä-Karjala, Häme, Kymenlaakso, Pirkanmaa ja Uusimaa yhdistyivät.\nVuosi 2021 oli ProAgrian 175. toimintavuosi nykyisen ProAgria Etelä-Suomen alueella, sillä neuvonnan juuret johtavat vuonna 1847 perustettuun Viipurin läänin maanviljelysseuraan.\nAsiakkaamme arvostavat monipuolista asiantuntemustamme ja odottavat kokonaisuuksien hallintaa.\nKoko ProAgria-organisaatiossa käynnistyi toimintavuoden aikana mittava projekti, jonka tarkoituksena on selvittää ProAgrian brändiin liittyvät keskeiset asiakasodotukset ja mielikuvat toiminnastamme. Tämän brändiprojektin tarkoituksena on kirkastaa asiakaslupaustamme sekä varmistaa keinot lupauksen toteuttamiseksi. Myös henkilöstömme kanssa on kartoitettu uusia keinoja asiakasodotuksiin ja mielikuviin vastaamiseen.\nBränditutkimuksen taustaksi kerätty laaja asiakaspalaute osoitti, että ProAgria Etelä-Suomen tärkein ja arvostetuin pääoma on asiantuntijoidemme monipuolinen osaaminen. Kehittämistarvetta puolestaan on siinä, miten osaamista pystyttäisiin yhdistämään asiakkaidemme yhä laajemmiksi ja haastavimmiksi muuttuvien yrityskokonaisuuksien sekä toimintaan liittyvien haasteiden hallintaan.\nOrganisaatiotamme onkin muokattu siten, että pystyisimme entistä tehokkaammin järjestämään asiakastarvetta vastaavan ratkaisun ja osaajatiimin. Olemme muodostaneet strategisen johtamisen palvelutiimin tukemaan asiakkaitamme, jotka kehittävät tulevaisuuttaan, etsivät uusia liiketoimintamahdollisuuksia tai hakevat uutta vauhtia esimerkiksi omistajanvaihdoksen jälkeen. Päivittäisessä tuotannon tai talouden suunnittelussa, seurannassa ja hallinnassa asiakkaitamme palvelee tuotannon suunnittelutiimi. Muun yritystoiminnan haasteissa ja uuden yrityksen perustamisessa palvelee yrityspalvelutiimimme.\nAsiantuntijat tavattavissa paikan päällä ja sähköisesti\nToimintavuoden huonot sadonkorjuuolosuhteet ja syksyllä kiihtynyt tuotantopanosten ja energian nopea hintakehitys on saattanut osan asiakaskunnastamme talousvaikeuksiin. Tämä on korostanut taloussuunnittelun ja huolenpidon merkitystä. Olemme pystyneet hyödyntämään laajasti myös EU:n tukemia Neuvo-palveluja asiakkaidemme talous- ja tulevaisuushaasteiden ratkomiseen.\nKahden viimeisen varsin poikkeuksellisen vuoden aikana vahvuudeksemme on osoittautunut valmiutemme sähköisiin palveluihin ja palvelusovelluksiin. Olemme pitäneet yhteyttä asiakkaisiimme verkossa järjestettyjen pienryhmätapaamisten, laajempien webinaarien ja henkilökohtaisten etäpalaverien avulla sekä kehittämällä sähköistä tilipalveluprosessia, Minun Maatilani -palvelualustaa, maatilayrityksen johtamista palvelevaa Bisnes+ -kokonaisuutta kuten myös kotieläintuotannon, taloussuunnittelun ja viljelysuunnittelun sovelluksia.\nSähköisten palvelujen kehittämistahdista huolimatta olimme ja tulemme olemaan edelleen asiakkaidemme tavattavissa myös paikan päällä.\nAsiakkaamme tekevät arvokasta työtä ja ProAgria Etelä-Suomi on mukana monissa vaiheissa maaseudun ja kotimaisen elintarviketuotannon tukena.\nProAgria Etelä-Suomen vuoteen 2021 vaikuttivat olennaisesti maailmassa tapahtuvat muutokset. Koronavirustilanne vaihteli pitkin vuotta, mutta edellisen vuoden hyviksi havaitut toimintatavat auttoivat pitämään palvelutarjonnan kattavana.\nAlkuvuoden tauon jälkeen Neuvo-palveluissa riitti hyvin kysyntää. Kevään ja kesän vaihtelevat sääolosuhteet sekä loppuvuotta kohti kiihtynyt tuotantopanosten hintojen nousu vaikuttivat olennaisesti palvelujen tarpeeseen. Osalla maitotiloista tuli vuoden alusta voimaan tuotantorajoitus, joka vaati tuotanto- ja talousasioihin uutta näkökulmaa.\nNeuvonta on asiakkaille tarpeellinen ja arvostettu apu sekä hankalina että sujuvampina aikoina. Tarve uudistumiseen on jatkuvaa ja siinä teemme parhaamme onnistuaksemme.\nOlemme ProAgria-ryhmän jäsen ja alueellinen asiantuntijaorganisaatio, joka syntyi vuoden 2013 alussa ProAgrioiden Etelä-Karjala, Häme, Kymenlaakso, Pirkanmaa ja Uusimaa yhdistyttyä. Palveluksessamme on 120 tuotannonsuunnittelun, ruokaketjun, yritystalouden, maisemasuunnittelun sekä taloushallinnon ammattilaista, jotka tekivät vuoden 2021 aikana 97,5 henkilötyövuotta.\nTarjoamme palvelujamme niin jäsenistölle kuin muillekin asiakkaille. Liikevaihtomme vuonna 2021 oli 8,3 miljoonaa euroa.\nProAgria Etelä-Suomella oli vuonna 2021\n• yrittäjäjäseniä 805\n• henkilöjäseniä 107\n• jäsenyhdistyksiä 216, joissa jäseniä 11 259\nProAgria Etelä-Suomen edustajisto 2021\nYlintä päätösvaltaa ProAgria Etelä-Suomen hallinnossa käyttää edustajisto, joka muodostuu 50 jäsenestä. Edustajisto kokoontui huhtikuussa ja marraskuussa. Edustajiston puheenjohtajana toimi Matti Simonen Pirkanmaalta ja varapuheenjohtajana Terhi Löyttyniemi Hämeestä.\nEdustajiston jäsenet 2020–2023\nSuutari Marko, Etelä-Karjala\nEtelä-Suomen maa- ja kotitalousnaisten edustajisto 2019–2022\nMaa- ja kotitalousnaisten edustajisto kokoontui marraskuussa.\nOlemme asiakasmäärältämme sekä palvelutoiminnaltamme ja maantieteelliseltä kattavuudelta suurin ProAgria keskuksista. Toiminta-alueellamme on noin 11 000 maatilaa ja 10 000 maaseudun mikroyritystä. Vuosittain asiantuntijapalvelujamme käyttää lähes 10 000 maatilaa tai maaseutuyrittäjää.\nOsallistuimme aktiivisesti alueemme elinkeinotoiminnan kehittämiseen myös seudullisen yrityspalveluyhteistyön avulla. Rakennamme mm. kuntien, elinkeinoyhtiöiden, uusyrityskeskusten sekä muiden toiminta-alueemme elinkeinojen kehittäjätahojen kumppanina palveluverkostoa niin aloittaville kuin kasvua hakevillekin maaseutualueiden pk-yrittäjille.\nKoronatukien lisäksi kasvuun tähtäävät investoinnit olivat vaikuttavia. Ne näkyivät yrityksissä lisääntyvinä työpaikkoina ja liiketoiminnan tuloksenteon kehittymisenä. Etelä-Suomen alueen yrityksistä nousi esille myös hyvin innovatiivisia avauksia elintarvikealan rajapinnassa kuluttajamarkkinoille.\nAlueellisia elinkeinoelämän vaikutuksia syntyi myös yritysryhmähankkeista, joissa ProAgria keskukset toimivat hallinnoijana ja asiantuntijana. Tarjosimme osaamistamme menestyksekkäästi myös toisille kehittämisorganisaatioille, esimerkiksi kuntaorganisaatioille projektijohtamisen palveluita. Näin toimimme alueen elinvoimaisuuden edistäjän roolissa.\nKäymme henkilöstön kanssa vuosittain säännölliset tavoite- ja tuloskeskustelut. Kehityskeskusteluissa luomme henkilökohtaiset kehittymissuunnitelmat, jotta osaamisemme vastaa tulevaisuudessakin asiakkaidemme tarpeisiin. Kehittymissuunnitelmissa kiinnitämme erityistä huomioita asiantuntijoiden palvelukokonaisuuksiin ja niihin liittyviin muutostarpeisiin, jotta jokainen voi keskittyä oman roolinsa mukaiseen tehtäväkokonaisuuteen.\nHenkilöstön kouluttaminen tapahtuu pääsääntöisesti joko omana sisäisenä tai ProAgria Keskusten Liiton koulutuksena. Henkilöstömme vahvuus vuonna 2021 oli 119 työntekijää.\nSisäisen koulutuksemme perustan muodostaa henkilöstön perehdyttäminen uusiin asioihin. Tänä vuonna sovimme mentorien käytöstä perehdytyksessä. Mentorien tehtävänä on tukea ja auttaa uusien asioiden läpiviennissä. Mentorit toimivat palvelukohtaisten osaamisvastaavien apuna. Perehdytystä ja sisäisten koulutusten suunnittelua tuetaan myös osaamisaluekokonaisuusia kokoavien kehitysryhmien työllä.\nTyöhyvinvoinnin perustanamme on koko alueella yhdenmukainen, laajennettu työterveyshuolto. Työhyvinvoinnin seurannasta, työsuojelusta sekä henkilöstöpolitiikan kehittämisestä vastaa henkilöstön edustajien ja johdon yhteinen YT-toimikunta. Henkilöstö on sopeutunut hyvin\netätyöskentelyyn, mikä osaltaan näkyy henkilöstön sairauspoissaolojen vähenemisenä edelleen. Sairauspoissaoloja oli 1,42 % työajasta.\nProAgria Etelä-Suomen Vuoden proagrialaiseksi valittiin Elina Valkeinen Kouvolasta. Hänen todettiin ottaneen rohkeasti uusia haasteita vastaan ja aiheuttavan positiivista pöhinää ympärillään. Lisäksi hän lähestyy asioita positiivisuuden kautta.\nKuvassa Henri "Henkka" Hyppönen (vas.) ja Elina Valkeinen Digitalisaatio maatilan arjessa -hankkeen järjestämässä SmartFarming -tapahtumassa 30.11.2021.\nOlemme tänä vuonna toteuttaneet haastavassa kansainvälisessä tilanteessa vientitoimintaa ja tukeneet edelleen vientiväyliä suomalaisille pk-elintarvikeyrityksille sekä Venäjälle premium- että Ranskaan luksustuotemarkkinoille yhdessä kohdemaiden partnereiden kanssa. Kohdemaiden jatkuva markkinatilanteen seuraaminen on ollut ensiarvoisen tärkeää, sillä se on tuottanut tietoa asiakkaillemme kansainvälistymisen toimien tueksi. Suomalaisia tuotteita on edelleen viety sekä Venäjälle että Ranskaan, joskin vaikeissa markkinatilanteissa. Jo vientitoimintaa harjoittavien yritysten kanssa on sopeutettu toimintaa markkinatilanteen mukaiseksi. Kansainvälistymisestä kiinnostuneita yrityksiä on opastettu konkreettisten vientivalmiuksien kehittämisessä kohti odotettua markkinoiden elpymistä.\nVenäjällä sillanpääasemat ovat Pietarissa ja Moskovassa yhdessä Baltrading Ltd:n kanssa. Ranskassa pääkohdealue on catering- ja herkkukauppasektori Pariisissa. Tavoitteena on säilyttää nämä sillanpääasemat yli korona-ajan. Molemmissa kohdemaissa elintarvikkeiden nettikauppa on mahdollisuus myös suomalaisille yrityksille.\nVenäjällä ruplan heikentynyt kurssi loi edelleen haasteita vientitoimille. Ranskassa ravintola- ja catering-sektorin sulkeutuminen on vähentänyt toiminnan volyymia vuoden aikana. Olemme ylläpitäneet molemmissa maissa aiemmin luotuja hyviä liikesuhteita. Suomessa on yhdessä vientiyritysten kanssa kehitetty yritysten ja tuotteiden valmiuksia eri resurssein, mm. reseptiikkaa, uusia tuotteita, vientipakkauksia, visuaalisia ja sähköisiä materiaaleja, rahtitoimia sekä kohdemaiden menekinedistämistoimia.\nOlimme mukana suomalaisilla tuotteilla mm. kahdessa merkittävässä alan tapahtumassa Ranskassa: Sirha-messut Lyonissa syyskuussa 2021 ja Affaire de Cadeaux Porte de Versailles -messukeskuksessa marraskuussa 2021.\nRanskan yritysryhmähanke ”Suomalaisia luksus- ja huippuelintarvikkeita Ranskaan”, ProAgia Sirha Lyon syyskuu 2021\nRanskan yritysryhmähanke ”Suomalaisia luksus- ja huippuelintarvikkeita Ranskaan”, Affaire de Cadeaux Porte de Versailles Pariisi marraskuu 2021\nTietoa ja työkaluja maankasvukunnon varmistamiseksi -TyVi -hankkeessa rakennettiin maan mururakenteen kestävyyden arviointiin kenttäseulontalaite Albert yhdessä Hämeen ammattikorkeakoulun väen kanssa. Testaukseen osallistui 20 viljatilaa Uudeltamaalta. Kuvassa vasemmalta Petri Niemi, Gert Hattingh, Jari Hyväluoma HAMK ja ProAgria Etelä Suomen Kalle Rantakulma.\nHanketoiminta mahdollistaa uuden, toimialaa tukevan tiedon välittämisen asiakkaillemme. Sen myötä voimme kehittää työkaluja ja ratkaisuja erilaisiin asiakastarpeisiin.\nProAgria Etelä-Suomen hanketoiminta painottui erityisesti seuraaviin strategian teemoihin:\nmaatila- ja pienyrityksen johtaminen\nympäristöasioiden edistäminen sisältäen vesitalouden, maiseman ja maankasvukunnon kehittäminen\nEniten hankkeita (51 %) kohdistui ympäristöasioiden edistämiseen. Käytössämme olivat tiedonvälitys-, koulutus-, kehitys- sekä yritysryhmähankkeet, joita toteutimme yhteistyössä kotimaisten ja ulkomaisten yhteistyökumppaneiden kanssa.\nHankerahoituksen avulla pystytään tiiviisti – yhteistyössä asiakkaiden ja sidosryhmien kanssa – luomaan ratkaisuja maatilojen ja maaseudun pienyritysten ongelmiin ja tarpeisiin, mikä vahvistaa eteläsuomalaisen maaseudun elinvoimaa. Erityisen vaikuttavia ovat pienryhmätoiminta ja erilaiset koulutuspäivät myös erityisoloissa korona-aikaan. Nämä ovat mitä parhaimpia tilaisuuksia jakaa hyviä käytäntöjä, keskustella ja benchmarkata toimialan sisällä ja ulkopuolella ratkaisujen löytämiseksi yhdessä asiakkaidemme kanssa.\nMaatila- ja yrityshankkeiden koulutuksiin ja pienryhmiin osallistui arviolta noin 3 200 asiakasta, mikä on merkittävästi suurempi osallistujamäärä kuin edellisenä vuonna. Määrään ei kuitenkaan ole laskettu niitä, jotka ovat mahdollisesti myöhemmin tilaisuuden jälkeen kuunnelleet tallenteen.\nHankkeissa käytettiin aktiivisesti myös sosiaalista mediaa, josta asiakkaat seurasivat ajasta ja paikasta riippumatta ajankohtaisia asioita ja tilaisuuksia. Esimerkiksi maatilapuolen Elinvoimainen kasvitila- ja maitotilaryhmissä Facebookissa oli yhteensä noin 2500 jäsentä. Ryhmien julkaisut tavoittavat ryhmän jäsenistä noin 1000 per julkaisu. Aktiivinen osa jäsenistä osallistuu säännöllisesti ryhmissä peukuttamalla tai kommentoimalla sisältöjä.\nTutustu kehitystoimintaamme ProAgrian verkkosivuilla.\nElinvoimainen maitotila -ryhmä Facebookissa\nElinvoimainen kasvitila -ryhmä Facebookissa\nKotieläintilojen näkökulmasta vuosi 2021 jää historiaan hyvin kuumasta ja kuivasta kesästä, jolla oli lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutuksia tilojen toimintaan. Kesä oli lämpimin 80 vuoteen.\nEnsimmäisen säilörehusadon määrät ja laatu olivat hyviä, mutta kuivuuden vuoksi toinen sato jäi yleisesti heikoksi. Osalla tiloista kolmannella säilörehusadolla päästiin kompensoimaan varastoja ja sen avulla tilojen karkearehutilanne talvikautta ajatellen oli hyvä. Laitumien kasvu kärsi kuivuudesta ja lisäruokintaan jouduttiin siirtymään aikaisemmin kuin normaalisti.\nHeikolla viljasadolla oli suora vaikutus ostoviljan hintaan, mikä vaikuttaa suoraan viljaa ruokinnassa käyttävien tilojen kannattavuuteen. Sama vaikutus ruokintakustannukseen oli myös tiloilla, joilla oma viljasato jäi matalammaksi. Valkuaisen hinnan nousu on edelleen lisännyt kiinnostusta valkuaisrehujen viljelyyn. Rehuviljojen hinnat nousivat 61 prosenttia ja rehuseokset maksoivat viidenneksen enemmän.\nLannoitteiden hinnat eivät laskeneet tavanomaiseen tapaan kesällä uuden lannoitekauden alkaessa, vaan hintojen nousu alkoi jo kesällä kiihtyen loppuvuotta kohden. Hinnan nousuun vaikutti lähinnä maakaasun ja lannoiteraaka-aineiden raju hinnan nousu. Typpilannoitteet maksoivat 144 % enemmän ja yhdistelmälannoitteet 114 % enemmän kuin vuosi sitten. Tämä vaikuttaa suoraan siihen, miten ja millä nurmia kesällä 2022 lannoitetaan ja kuinka panokset kohdistetaan.\nKotieläinneuvonnan uudet palvelut 2021\nUudistettu kasvitalouslaskelma Kasvikat€ tuotiin asiantuntijoiden käyttöön tammikuussa. Sillä päästään laskemaan nurmentuotannon kustannuksia. Asiantuntijat perehtyivät Valiolaisille tiloille Valmassa käytössä oleva hiilitaseen laskentaan tilatasolla tarkoitettuun Carbo-laskuriin.\nSyksyllä lanseerattiin Automaattilypsytilan kehitysohjelma, jossa asiantuntijoina Etelä-Suomesta ovat Heli Ojala, Anne Salonen ja Raija Kemppainen. Talouspalveluiden puolella Talousvision kehitys jatkui ja heti alkuvuodesta 2022 tuotiin Tilinpäätösanalyysi-laskenta tuloksen analysoinnin avuksi. Maidon yksikkökustannuslaskuri valmistui loppuvuodesta. Sillä voidaan laskea tunnuslukua snt/maitolitra -tasolle.\nLoppuvuodesta tarjottiin kotieläintiloille palvelua eläinten hyvinvointisuunnitelman tekoon (muuttunut eläinten hyvinvointikorvauksen ehto 2022). Nautaeläinrekisteri uudistus siirtyi vuoden aikana eteenpäin (keväälle 2022). Olimme aktiivisesti asiakkaisiin päin yhteydessä valtuutussopimusten teosta, jotta eläinrekisteritieto siirtyy myös jatkossa Minun maatilani -ohjelmiston ja eläinrekisterin välillä.\nProAgria Etelä-Suomen oman ruokinnan ja nurmentuotannon yhdistävän palvelun Syötävän hyvän säilörehun kokonaisuutta vietiin eteenpäin asiantuntijayhteistyön kautta. Palvelussa käydään läpi koko säilörehuprosessi pellolta ruokintapöydälle saakka.\nVuosi oli ensimmäinen sopimustuotantovuosi Valiolaisille maidontuottajille. Sopimustuotannon tilatason vaikutuksia ja maidon pitoisuuksien nostomahdollisuuksia ruokinnan keinoin käytiin läpi asiakaskäynneillä. Ruokintasuunnitelmia tehtiin lypsylehmien osalta 450 tilalle yhteensä 2040 ruokintasuunnitelmaa ja seurantalaskelmia ruokinnan onnistumisen osalta tehtiin 291 tilalle, yhteensä 871 laskelmaa. Hiehojen ruokintasuunnitelmia tehtiin 371 tilalle, yhteensä 898 suunnitelmaa.\nTeimme aktiivista sidosryhmätyötä Tuottajain Maidon, Länsi-Maidon ja Faban kanssa Maitostartti tapahtuman järjestelyjen osalta syksyllä 2021. Yhteistyöpalaverit jatkuvat aiheen tiimoilta edelleen eteenpäin.\nProAgria Etelä-Suomen alueella vuonna 2021 yhteensä 875 maitotilaa (tuottajajoukko pieneni 55 karjalla) ja 45 557 lehmää (Luken tilastot). Tuotosseurannassa oli mukana kaikkiaan 623 tilaa ja 34 351 lehmää, 75 % alueen lehmämäärästä. Tuotosseurannan osalta tietojen oikeellisuuden seurannassa oli apuna tiedon laatupisteet, joita maitotila pystyy seuraamaan kausiraportilta heti mittalypsyn tallentamisen jälkeen. Viralliset tuotosseurannan koottiin 29 346 lehmästä.\nKuva: Biocheck on uusi tautisuojauksen arvioinnin työkalu. Tsekkauta tilasi tautisuojauksen taso ja mieti kehittämiskohteet yhdessä asiantuntijan kanssa. Kaksi kotieläinasiantuntijaamme on pätevöitynyt Biocheck-arviointiin.\nVarsinaiset jäsenet ja varajäsenet:\nHämeestä Minna Vilden, Tiiia Tuhkanen-Kaila, Päivi Pakarainen ja Hanna Rantala (varajäsenet Vesa Upola, Päivi Jokela, Satu Mäkelä, Kirsti Hurvi)\nKymenlaaksosta Mikko Vilkki (erosi kesken kauden), tilalle Heini Peräkylä (vara Jarkko Pirinen)\nUudeltamaalta Katriina Valkama ja Aki Leiramo (vara Mika Tervo)\nEtelä-Karjalasta Ari Kantonen ja Helena Pesonen (vara Hanna Puolakka ja Tero Taipale)\nValiokunnan puheenjohtajana toimi Ari Kantonen.\nAsiantuntijajäsenenä edustivat Juha Hietaoja/Eeva Koivisto Faba.\nElinvoimainen maatilahankkeen toiminta painottui koronan vuoksi laajasti etätapahtumiin ja -tapaamisiin. Edellisenä syksynä aloitetut Parempiin pitoisuuksiin -pienryhmät vietiin menetyksellä loppuun etätapaamisilla ja näistä pienryhmistä saimme todella positiivista palautetta.\nKeväällä toteutettiin VIC eli Very Important Cows webinaari yhteistyössä ProAgria Länsi-Suomen Aikaa on -hankkeen kanssa. Webinaari keräsi kuuntelijoita noin 80.\nKesän Nurmipäivät toteutuivat ennakkoon suunnitellusti mukaisesti Luomussa vara parempi-hankkeen kanssa, ja tapahtuma keräsi mukavasti osallistujia. Syksyllä toteutettiin Robottihavainnot teemapäivä Orimattilassa koronan rauhallisemmassa vaiheessa.\nPienryhmien vertaistuki koettiin tärkeäksi, ja korona-aika onkin saanut kaipaamaan ryhmien tapaamisia ja antoisia keskusteluja kasvokkain. Etäyhteyksien hyödyntäminen on kuitenkin tullut pysyvästi osaksi toimintaa. On osallistujia, jotka kokevat etätoteutukset heille parhaaksi, kun on helppo osallistua etänä ilman matkustamista.\nKoronan jälkeen on todennäköistä, että toiminnassamme lisääntyvät ns. hybriditapaamiset, joissa osa osallistuu tapaamiseen paikan päällä ja osa samaan aikaan etäyhteyksillä. Tämä vaatii asiantuntijoiltamme sujuvaa etäyhteystekniikan käyttöä ja hyvin toimivia verkkoyhteyksiä.\nAsiakastyömme keskittyi ruokinnan suunnitteluun sekä kuntoluokkien ja teuras- ja väliraporttien tarkasteluun.\nVuoden teemana oli kannattavuus ja eurojen lisääminen emolehmä- ja loppukasvatustiloilla. Tilojen kanssa tehtävä työ koostui ruokinnan suunnittelusta sekä kuntoluokkien ja teuras- ja välitysraporttien tarkastelusta. Niiden pohjalta tehtiin ruokinnan, laidunnuksen ja nurmien kasvun ja riittävyyden arviointia.\nUudisrakentaminen hiljentyi kohonneiden rakennuskustannusten vuoksi. Loppukasvattamoille ei saa investointitukea ja uusia kasvattamoita tuli vain jo aiemmin investointituen myöntämisen saaneille tiloille. Keskusteluja tuotantosuunnan vaihtamisesta emolehmätuotantoon on käyty\nusealla maidontuotantoa lopettelevalla tilalla.\nElinvoimainen maatila hankkeessa kokoontui kaksi ja marraskuussa tehtiin opintomatka Pohjois-Pohjanmaalle. Nautapalkkioiden tulevat muutokset herättivät keskustelua ja aiheuttivat alalla epävarmuutta.\nProAgria Etelä-Suomi alueella oli v. 2021 521 tila ja 53965 lammasta, näistä 20284 oli karitsoineet uuhet (Luken tilasto). Tuotosseurantaan kuului alueella 125 lammastilaa, joilla oli uuhia 7033 ja tuotospässejä 223 vuonna 2020*. Lammasmäärät ovat olleet hieman laskussa verrattuna edelliseen vuoteen. Luken tilastojen mukaan v. 2021 oli Etelä-Suomi alueella 68 vuohitilaa, joissa kasvatettiin 4357 vuohta. ProAgrian ylläpitämässä suomenvuohien kantakirjassa oli eniten vuohitiloja Etelä-Suomessa, jossa kasvatettiin 2704 kuttua.\nProAgria Etelä-Suomen asiantuntijat olivat vahvasti mukana valtakunnallisessa KaRe-hankkeessa, jossa kehitettiin ja uusittiin lampaiden ja vuohien kantakirjan tuotosseurannan ohjelma. Ohjelman nimeksi valittiin NettiKatras ja se otettiin käyttöön joulukuussa 2021.\nLampureille järjestettiin etänä erilaisia koulutuksia, pienryhmätapaamisia ja tapahtumia vuoden aikana Elinvoimainen maatila -hankkeessa. Luonnonlaidunnuksen mahdollisuudet lammastilalla kiinnostavat lampureita yhtenä tulonlähteenä ja luonnon monimuotoisuuden\nsäilyttämisenä. Lumo-hankkeessa järjestettiin pienryhmätapahtumia pilottitiloille ja lammastiloille.\nLihasulan Säätiön avustuksella ja yhteistyössä Finnsheep ry:n kanssa järjestettiin Finnsheep-päivä lokakuussa. Seminaarin teemana oli mm. katsaus suomenlampaiden lihakkuuden ja arvostelun pikatulkkiin, geenivaratyöt, jalostusuuhien kasvatus ja alan kuulumiset. Lammastiloille tehtiin haastatteluja karitsoiden ruokinnasta ja näistä kootaan opas vuonna 2022. Opas on jatkossa nähtävillä ProAgrian nettisivuilla.\nVuonna 2021 julkaistiin suomenlampaan ja tuontirotujen pässilinjat ja Suomenlampaan jalostusopas. Tulokset esiteltiin jalostuspäivässä ja Finnsheep ry:n kotisivulla.\nOlimme mukana ProAgria Keskusten Liiton Lammashavaintoja (Sheep Signals) -kirjan käännöstyössä. Kirja on lampaankasvattajan perusteos, johon on koottu tietoa katraan hallinnasta. Luken ja Geenivaraohjelman kanssa on ollut yhteistyötä alkuperäisrotujen säilyttämistä varten ja tuotosseurannan datan käsittelyssä. Myös yhteistyötä alueen lammaskerhojen kanssa aktivoitiin.\nSuomalainen villa hyötykäyttöön (VILLA) -hankkeeseen saatiin vuoden aikana rahoitus. Hankkeen projektipäällikkönä toimii Anu Pentti ja yhteistyökumppaninamme ProAgria Etelä-Pohjanmaa.\nOsallistuimme etänä LaTu-hankkeen järjestämään jalostusseminaariin. Osallistuimme aktiivisesti myös Suomen Lammasyhdistyksen Jalostusvaliokunnan kokouksiin. Järjestimme pässihuutokaupan asiakkaille jalostuseläinten markkinoinnin ja myynnin edistämiseksi Lammasnetti-sivuilla.\nKehitimme yhdessä talousasiantuntijoiden kanssa työkalun lampaiden tuotantokustannusten laskentaan. Laskurilla voidaan laskea ero sisäkasvatuksessa syntyvistä kuluista verrattuna laidunkasvatukseen. Luomuasiantuntijat ovat tehneet oppaan hyvistä käytännöistä lampaiden ja vuohien luonnonmukaisessa tuotannossa. Oppaan liitteenä myös päivitetty kuntoluokitustaulu.\n*) Vuosikertomuksen tekstin julkaisuhetkellä viimeisin vahvistettu tieto on vuodelta 2020.\nViljasato oli lähes kolmanneksen keskimääräistä pienempi vuonna 2021. Yhtä pieneksi sato on jäänyt viimeksi vuonna 1992.\nKasvukauden poikkeuksellinen kuivuus kaatoi kevätviljojen satotoiveet jo alkukesästä. Paremmin pärjäsivät syyskasvit, jotka pystyivät käyttämään kasvukauden alun kosteuden kevätkylvöisiä kasveja paremmin.\nVarmuutta ja kannattavuutta viljelyyn toivat viljelyn monipuolisuus, syyskasvien viljely ja lannoituksen tarkentaminen esim. jakamalla typpilannoitusta tarpeen mukaan. Kasvukauden kokemukset johtivat entistä isompaan syyskasvien kylvöalaan, mikä kompensoi kevään 2022 pienentyvää kylvöalaa.\nSyksyllä tuotantopanosten hinnat kipusivat ennennäkemättömiin lukemiin. Kasvitilojen viljelyratkaisut perustuvatkin nyt entistä enemmän panosten tarkkaan kohdentamiseen ja vaihtoehtojen simulointiin päätöksen teon tueksi.\nKasvitilojen ajankohtaisimmat - kannattavuus ja kasvukunto\nVaihtoehtoja viljelykiertoon, syyskylvöisiä kasveja, kasvipeitteisyyttä, parempia lajikkeita ja panostusta kasvukuntoon – siinä teemoja kasvitilojen kaksikymmenluvun kannattavuuden parantamiseksi.\nSaimme käyttöömme uusia työkaluja ja opimme lisää maan kasvukunnosta ja hiiliviljelystä palvellaksemme entistä paremmin asiakkaitamme. Tehtävämme on auttaa löytämään tilakohtaisesti toimivat taloudelliset ratkaisut, joilla päästään ympäristön kannalta kestäviin viljelykäytäntöihin. Näemme monia mahdollisuuksia kiertotaloudessa ja hiilikeskustelussa.\nKasvustokäyntejä ja kasvintuotannon tuotantokustannuslaskelmia sekä tuloksen arviointia rahoitettiin Neuvo-palveluilla.\nNeuvonnan, tutkimuksen ja koulutuksen kolmiyhteys toi uudet tutkimustulokset nopeasti käytäntöön sovellettavaksi tiedoksi maatiloilla. Tästä hyvänä esimerkkinä on ProAgria Etelä-Suomen, LUKE:n ja HAMK Mustialan kanssa yhdessä toteutettava laaja koetoiminta Luomussa vara parempi -hankkeessa.\nSeurasimme kasvukauden etenemistä reaaliaikaisesti koko kasvukauden ajan. Kerroimme sään vaikutuksesta kasvuun, kasvustojen kehityksestä sekä lannoituksen ja kasvinsuojelun tarpeesta asiakkaillemme eri kanavissa. Osallistuimme joukkueena myös KM:n ruutukisaan hyvällä menestyksellä ja neuvonnallisella otteella.\nAsiantuntijaverkostomme tuotti reaaliaikaista tietoa valtakunnallisiin ProAgria kasvutilannekatsauksiin aina kylvöstä korjuuseen. Jaoimme pellonpientareilta havaintoja ja tietoa myös virtuaalisesti viljelijöille.\nYritysasiantuntijapalvelujemme sisältö ja asiakunta on monipuolistunut. Olemme vahvasti mukana tuottamassa kunnille elinkeinopalveluja. Pystymme myös tässä roolissa tarjoamaan yrittäjien tueksi monipuolista osaamista mm. julkisen rahoituksen, monipuolisen toimialaosaamisen, liiketoiminnan suunnittelupalvelujen sekä laajan maaseutuosaamisen muodossa.\nYrityspalvelujemme kärkitoimialoja ovat matkailu-, elintarvike-, urakointi-, energia-, puunjalostus- ja palveluyrittäjyys. Erityisesti näillä toimialoilla yritysasiantuntijoillamme on vahvaa alan osaamista.\nTunnemme yritysten toimintaympäristön niin maaseudulla kuin kaupungeissa. Toimintamme kuuluvat myös ELY-keskusten kanavoimien yritysten kehittämispalvelujen sekä BusinessFinlandin rahoitusmahdollisuuksien hyödyntäminen asiakkaidemme kanssa.\nMerkittävää alueellisen elinkeinoelämän edistämistä syntyi yritysryhmähankkeista, joissa ProAgria keskukset toimivat hallinnoijana ja asiantuntijana. Tarjosimme osaamistamme myös muille kehittämisorganisaatioille, esimerkiksi kuntaorganisaatioille projektijohtamisen palveluita. Näin toimimme alueen elinvoimaisuuden edistäjän roolissa.\nSähköiset palveluprosessit kasvattavat osuuttaan asiakaskunnassamme.\nTilitoimistopalvelumme vastuita ja organisointia on selkeytetty toimintavuoden aikana. Sähköisten palveluprosessien käyttöönotto etenee asiakaskunnassamme. Asiakaskuntamme on monimuotoista: yhtiöittävistä maatiloista mitä moninaisimpiin pk -yrityksiin.\nTilitoimistopalvelumme kattavat myös tarvittaessa palkanlaskentaan ja muihin työnantajavastuisiin liittyvän osaamisen.\nVero- ja tilipalveluiden kokonaisliikevaihto oli noin 1,2 miljoonaa euroa. Asiakasmäärämme oli n. 2300.\nRakennussuunnittelun toimeksiannot ovat olleet rakennus- tai toimenpidelupaa edellyttävien rakennus- ja rakennesuunnittelun työtehtäviä. Investointitukikohteisiin laadittiin rakennuskustannusarvioita. Osa suunnittelukohteista liittyi ympäristön, eläinhyvinvoinnin ja ergonomian investointitukihakemusten suunnitelmaliitteiden ja kustannusarvioiden laadintaan.\nUusiutuvien energiaratkaisujen tarpeiden tarkastelu maatiloilla ja tilojen pienyritystoiminnoille on kasvusuunnassa. Energianeuvontatarve maatilakokoluokan biokaasulaitoksen toiminta- ja toteutusmahdollisuuksiin on lisääntynyt. Energianeuvontakohteita oli vuoden aikana yli 50 kpl.\nRakennussuunnittelun suunnittelutarjouksista noin 73 % toteutui työtehtäviksi. Suunnittelukohteista lähes kaikki olivat uudisrakennuksia, muutos- ja peruskorjauskohteita oli selkeästi vähemmän.\nPääosa rakennus- ja rakennesuunnittelun työtehtävistä liittyi tilakeskuksien tuotantorakennusten suunnitteluun ja investointitukihaun liitteiden laadintaan. Nämä jakautuivat seuraavasti: eläinrakennukset ja lantalat 34 %, tuotantohallit ja -varastot, kuivaamot 34 % ja asuin- ja muut rakennukset 32 %. Maaseudun pienyritystoimintaan liittyvien kohteiden suunnittelutehtävät olivat edellisen vuoden tasolla. Merkittävä osa asuinrakennuksista ja osa varastorakennuksista sijaitsee pääkaupunkiseudulla.\nLähes kaikkien toimeksiantojen osalta arkkitehtisuunnittelijalla oli myös kohteen pääsuunnittelutehtävät.\nArkkitehti- ja rakennesuunnittelun, energianeuvonnan keskinäinen suhde oli n. 75 /18 / 7 (100 %).\nToimimme Hämeen kalatalouskeskuksessa vesialueiden omistajien edunvalvojana. Hoidamme heidän kanssaan yhteistyössä kalavesiä ja järjestämme kalastusta. Myös erilaiset kalataloudelliset seurannat, kalastuksen valvonta sekä virtavesien kunnostukset muodostavat merkittävän osan vuotuisesta toiminnastamme. Vuosi 2021 oli kalatalousneuvonnan 113. toimintavuosi Hämeessä.\nKalatalousalueiden lakisääteisten käyttö- ja hoitosuunnitelmat valmistuivat v. 2021 loppuun mennessä. Suunnitelmat ohjaavat kalaveden hoitoa ja kalastusta. Vastasimme Hämeen kalatalouskeskuksessa kahdeksan suunnitelman tekemisestä Hämeen alueella.\nToimintamme perustana ovat erilaiset kalataloudelliset kunnostukset ja seurannat. Toteutimme useita virtavesien kunnostussuunnitelmia ja kunnostusten ohjauksia. Teimme koekalastuksia ja kalojen iän- ja kasvumäärityksiä kymmenille eri vesistöille.\nVuoden aikana kalastuslupien nettimyynti kasvoi edelleen. Yhdessä Keski-Suomen kalatalouskeskuksen kanssa omistamamme verkkokauppa ostaluvat.fi myi yhteensä lähes sadan osakaskunnan ja kalatalousalueen lupia. Erilaisia lupia myyntiin yli 7000.\nKalatalouskeskuksen Vääksyn hautomolla Päijänteestä pyydettyjen taimenten mädin haudotus kasvoi huomattavasti edellisestä vuodesta. Sen tavoitteena on tuottaa laadukasta mätiä taimenten kotiutusistutuksiin alueen virtavesiin. Taimenten lisäksi hautomosta tuotettiin siian, hauen ja mateen poikasia istutuksiin ja jatkokasvatukseen.\nKoronapandemian jatkuttua etäyhteydellä tarjottavat asiantuntijapalvelumme ovat tulleet pysyväksi osaksi toimintaamme kasvotusten tapahtuvien kohtaamisten rinnalle. Digitaalisuus mahdollistaa yhä laajemman palvelutarjonnan maantieteellisistä etäisyyksistä riippumatta asiakkaillemme ja jäsenillemme. Vaikka kokoontumisrajoitukset estivät isompien järjestötilaisuuksien pitämisen, nostettiin aktiivisia toimijoita perinteiseen tapaan esiin. Vuoden maa- ja kotitalousnaisiksi valittiin Marja-Liisa Juntunen Etelä-Karjasta, Kirsi Ruohonen Hämeestä, Minna-Pekkola Virtanen Kymenlaaksosta ja Tuula Tetri Uudeltamaalta sekä maaseudun mieheksi Hannu Toikkonen Pirkanmaalta.\nMaisemapalvelut edistivät ymmärrystä luonnon monimuotoisuudesta ja kulttuurimaisemasta\nEdistämme maaseudun elinvoimaisuutta ja vetovoimaisuutta sekä luonnon monimuotoisuutta niin maaseudulla kuin taajamissa. Avoimiin viheralueisiin liittyvät työt ovat keskeinen osa maisemapalvelujen tarjontaamme. Tänäkin vuonna jatkoimme avoimien viheralueiden suunnittelutöitä kaupungeissa, kuten Tampereella ja Hämeenlinnassa. Suunnittelutyö kohdistui muun muassa uusiin sopimuslaidunnuskohteisiin.\nKotkan Kyminlinnan maisemanhoidon suunnitelma valmistui. Senaatti-kiinteistöjen kanssa tehtiin yhteistyötä myös Hämeen linnan vallien laidunnuksessa.\nMaatilojen luonnon monimuotoisuutta edistettiin mm. Valion ja Atrian tuottajatiloilleen tilaamilla lumokartoituksilla sekä Neuvo-palvelulla. Laidunpankki-verkkopalvelu uudistettiin ja uusi Sopimuslaidunnusopas julkistettiin joulukuussa. Lumolaidun-verkosto-hankkeen luonnonlaitumilla teettämät luontokartoitukset saatiin lähes valmiiksi. Tutkimustietoa jalkautettiin verkostotilojen lisäksi yleisölle ja ammattilaisille suunnatuissa tapahtumissa. Tuloksia esitellään myös Maatalousmuseo Sarkan Lumoavat laitumet – laidunnus monimuotoisuuden ylläpitäjänä -nimisessä näyttelyssä, joka on avoinna yleisölle 18.2.2022 – 9.1.2023.\nMaaseudun viihtyisyyden, elinvoimaisuuden ja vetovoimaisuuden lisäämiseksi toteutimme EKKU — Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson kulttuuriympäristöt kartoilla sekä Kylään maisemaan — maisema kylien identiteetin ja matkailun veturina -nimisiä hankkeita. Kulttuurimaisemaan liittyivät myös toukokuussa lanseerattu Saimaan alueen kulttuuriperintöohjelma sekä asiakastyöt Lauhanvuori-Hämeenkangas UNESCO Global Geoparkin parissa. Kansainvälisen maisemapäivän kävely toteutettiin tällä kertaa Kimolan kanavalla.\nVuoden maisemateko -kilpailuun ilmoitettiin Etelä-Suomen alueella 17 tekoa. Kilpailun teemana oli Pieniä, suuria tekoja. Etelä-Suomen Maa- ja kotitalousnaisten koolle kutsuma raati valitsi ehdotuksista maakuntasarjojen voittajan. Joitain ehdotuksia palkittiin lisäksi kunniamaininnalla. Ehdotukset olivat hyvin erilaisia sekä sisällöltään että mittakaavaltaan. Raatia ilahdutti maisematekojen voimavarana loistanut kansalaisaktiivisuus oman ympäristön hyväksi tehtävässä työssä.\nRuokapalvelut lisäsivät kuluttajien ymmärrystä ruokavalintojen merkityksestä\nIlmastoystävällisyys korostui selvästi ruoka-asiantuntijoiden työssä. Ruoka kiinnostaa ihmisiä ja siitä puhutaan paljon. Kotimaisen ruoantuotannon vastuullisuus ja sen edistäminen sekä kotieläin- että kasvintuotantotiloilla on monille kuluttajille täysin vierasta. Virheellisen tiedon ja väärien uskomusten oikaiseminen ja tutkimuksiin sekä asiantuntemukseen pohjautuvan tiedon jakaminen kuluttajille onkin tärkeää.\nMonista koronaan liittyvistä rajoituksista huolimatta ruoka-asiantuntijat onnistuivat toteuttamaan ruoka- ja vastuullisuuskasvatuksen oppitunteja kymmenissä ala- ja yläkouluissa. Koululaisten ruokatajun vahvistamiseksi alakouluissa järjestettiin Vohvelisuunnistuksia, jossa koululaiset tutustuivat suomalaiseen ruoantuotantoon, kotimaisiin raaka-aineisiin ja saivat itse valmistaa niistä vohveleita. Yläkoululaisten Onks välii mitä syö? -oppitunneilla lisättiin ymmärrystä omien ruokavalintojen merkityksestä sekä terveydelle ja hyvinvoinnille että ilmastolle. Toteuttamamme ruokakasvatus on aina osallistavaa tekemistä. Oppilailta ja opettajilta saatu palaute on ollut todella positiivista. Itse tekemällä oppii! Erityisen paljon oppia saivat Oriveden ja Iitin koululaiset, jotka osallistuivat ruoka-asiantuntijoiden toteuttamiin Harrastamisen Suomen mallin kerhoihin. Näissä harrastekerhoissa lapset saivat rohkeutta ja taitoa ruoanvalmistukseen, mutta oppivat myös ymmärtämään ruoan arvon aiempaa paremmin.\nKuluttajien kiinnostus niin kasvispainotteista ruokavaliota kuin kasvien kasvatusta ja keräämistä kohtaa oli huomattavaa. Osallistuminen Kotitarveviljelyn kehittäminen Lohjan seudulla -hankkeen järjestämiin verkkokoulutuksiin oli aktiivista ja ruokakurssiteemoista erilaiset kasvis- ja villiyrttikurssit olivat aiempaa suositumpia. Järvikalan, riistan ja vastuullisesti tuotetun kotimaisen lihan käyttö kiinnosti myös kovasti. Ruokapalveluissa nostettiin esiin luonnon monimuotoisuuden merkitys sekä ruoantuotannossa että kotipuutarhoissa, aktivoitiin kuluttajia pienten arkisten ilmastotekojen tekemiseen sekä ruokahävikin vähentämiseen ja samalla tuotiin esiin toimia, joita suomalaisessa ruoantuotannossa tehdään ilmaston ja luonnon monimuotoisuuden eteen.\nMKN Yrityspalvelut maaseudun yritysten tukena\nMaistuva Maaseutu -tunnustus annettiin jo viidettä Etelä-Karjalan, Hämeen, Kymenlaakson, Pirkanmaan ja Uudenmaan ruoka- ja elintarvikealan yrityksille tai tuottajille. Tunnustuksella halutaan nostattaa esille maaseudun maistuvia paikallisruokayrityksiä ja kannustaa yrittäjiä kehittämään tuotteitaan ja yritystään sekä olemaan rohkeasti ylpeä omasta työstään.\nMaaseutumarkkinat järjestettiin 31. kerran syyskuussa Lappeenrannan kauppatorilla. Maaseutumarkkinat on vahvasti lähiruokatapahtuma sekä maaseudun ja kaupungin kohtaamispaikka 70 yrityksen voimalla. Useilta yrittäjiltä tulleen palautteen mukaan Lappeenrannan Maaseutumarkkinat on heidän parhaimpia myyntitapahtumia.\nEdelleen jatkunut poikkeustilanne aiheutti monille yrityksille ja maatiloillekin (erityisesti puutarhatiloille) myynnin menetyksiä ja ylimääräisiä kustannuksia. MKN Yrityspalveluissa avustimme yrittäjiä hakemaan maaseudun yritysten väliaikaista tukea. Maaseutuyrityksille kohdennetuilla Neuvo maatilojen nykyaikaistaminen ja kilpailukyvyn parantaminen -palvelulla autettiin 14 yritystä mm. liiketoiminnan kehittämisessä talouden hallintakysymyksissä.\nHygieniaosaamiskoulutuksia järjestettiin osin myös webinaareina, 36 osallistujaa. Hygieniapassitesteissä oli 131 osallistujaa. Hygieniaosaamisen vahvistaminen edistää ruoka- ja elintarvikealan yrityksissä ruokaturvallisuutta ja toiminnan laatua.\nKaakkois-Suomen elintarvike- ja ruoka-alan yrittäjyyden kehittämiseksi käynnistyi Uudet askeleet elintarvikealalla Kaakkois-Suomessa -hanke. Sen tavoitteena on parantaa ja vahvistaa tiedottamista elintarvikealan ajankohtaisista asioista ja tapahtumista ja vahvistaa elintarvikealan yrittäjien osaamista sekä yritysten kilpailukykyä mm. seminaarien, työpajojen ja opintomatkojen avulla. Kaikki seminaarit järjestettiin webinaareina. Työpajoja ja webinaareja järjestettiin 12, joissa oli yhteensä 93 osallistujaa.\nArtesaaniruoka pienten elintarvikeyritysten kilpailukyvyn vahvistajana -hanke sai rahoituspäätöksen. Hankkeen tavoitteena aktivoida ja kannustaa yrittäjiä ArtesaaniruokaSM-kilpailun avulla kehittämään omia tuotteita ja yritystä. Hankkeen toimenpiteinä on mm. valmentavat työpajat ja ArtesaaniruokaSM 2022 -kilpailut Lappeenrannassa.\n5 904 474\n-5 188 906\n-2 121 961\n-8 177 335\n2 499 875\n-1 537 708\n1 303 855\nPalvelumyynti säilyi maatilojen määrän vähenemisestä huolimatta lähes edellisvuoden tasolla.\nTaloustilanteemme säilyi koronaepidemian vaikutuksista huolimatta vakaana. Jo vuoden 2019 aikana tehdyt kulurakenteen keventämiseen liittyvät päätökset ovat vähentäneet merkittävästi henkilöstö- ja toimitilakulujamme. Myös matkakuluissa saavutettiin edelleen säästöä, koska merkittävä osa asiakaskohtaamisistamme siirtyi verkkoon tai muuten etäpalveluna tehtäviksi.\nToimintavuoden tilinpäätös on 94 000 euroa ylijäämäinen.\nProAgria Etelä-Suomen hallitus 2021, varsinaiset jäsenet\nHelkala Teemu, helkala.teemu@gmail.com, 0400 254768, Hongistonkyläntie 119 B, 47200 Elimäki\nNiemi Keijo, keijo.niemi@sci.fi, 0400 326 043, Hirviniementie 90, 34910 Äijänneva\nMänki Marianne, mariannemanki@suomi24.fi, 050 569 7898, Murronkulmantie 575, 30100 Forssa\nPakkasmaa Pauliina, hallituksen puheenjohtaja, pauliina@pakasentila.fi, 050 528 3342, Pakasentie 17, 09430 Saukkola,\nSjölund Kaj, kaj.sjolund@pp1.inet.fi, 0400 711 446, Arolantie 67, 07600 Myrskylä\nSuutari Marko, marko@maitosuutari.fi, 0400 177867, Vitsaintie 60, 54920 Taipalsaari\nProAgria Etelä-Suomen henkilöstö\nLöydät yhteystietomme myös ProAgrian verkkosivuilta.\nKarhula Simo 041 731 0710\nRantakulma (ent. Laine) Kalle 0400 898 663\nSairasalo Marko 041 731 4230\nTiirikkala Tuuli 050 591 5735


Lilan luomukset: Kaksi nenää:)\nNeferi 21. kesäkuuta 2011 klo 6.08\n:), vapaudessa taisi olla kivaa. Hienot junasukat, en ole vielä ainakaan saanut itse aikaiseksi yhtäkään paria...\nLila 21. kesäkuuta 2011 klo 6.11\nNeferi: Niin hassuja nuo marsut on, että kun aitaus on valmis niin sinne juoksevat peräkanaa, vaikka saisivat olla vielä vapaana:D Turvallista vissiin näin;)\nKiitos sukka kehuista, noissa loppui lanka kesken, siksi noin eriparia... Noita on kyllä ihan kiva tehdä, kokeile joskus:)\nSmirgeline 21. kesäkuuta 2011 klo 12.55\nKauniin hauskat junasukat, luulin, että teit ne liukuvärjätystä langasta.\nVai, kävi pojat vähän popsimassa puuta.\nOotpa ollut ahkera, kaikki aloitukset jo valmiina, onneksi olkoon vain!\nLankakeiju 21. kesäkuuta 2011 klo 17.18\nKivat junasukat. Minäkin odotan Kyjyä jo kovasti. Vaikka kunnolla pääsen aloittamaan luultavasti vasta heinäkuun alussa.\nPirjo 21. kesäkuuta 2011 klo 19.09\nOn ne vaan niin söpöjä vaikka joskus saattavatkin pitää enempi ääntä :) Sulla on kyllä hyvin suunniteltu nämä KYH:t ja KYJY:t :)\nLila 22. kesäkuuta 2011 klo 5.46\nSmirgeline: Kiito:) Nämä on tehty raitalangalla.\nJuu, ne nakertelee milloin mitäkin, kirsikkapuun oksat on herkkua!\nPakko oli vähän noiden aloitusten kassa kiirehtiä, että pääsee sitten mukaan kyjyyn juhannuksen jälkeen;)\nLankakeiju: Kiitos:) Minäkin odotan! Minäkin aloittelen vasta juhannuksen jälkeen kunhan saan KYHin purkkiin paremmin:)\nPirjo: On ne söpöjä ja niin viattoman näköisiä kun käy kyselemässä, että mitä mahtavat puuhata;)\nNo en tiedä tästä KYHistä, että miten hyvin suunniteltu... Kyjy ehkä vähän paremmin:D


Ole oman elämäsi talouspäällikkö\nElämä on valintoja täynnä, ja yksi suurimmista jokapäiväisistä valinnoista on rahankäyttö. Harva on niin onnekas, että voi ostaa kaiken haluamansa. Meidän muiden on tehtävä valintoja.\nOman talouden budjetti eli tulojen ja menojen laskeminen on oiva keino pitää talous tasapainossa. Kun tiedät, miten paljon rahaa mihinkin kuluu, hallitset paremmin talouttasi ja osaat tehdä parempia valintoja. Budjetoinnin avulla huomaat, mistä turhuuksista voisit nipistää ja laittaa niistä säästyneet rahat esimerkiksi lomakassaan.\nYleensä omat tulot on suhteellisen helppo tietää etukäteen. Menojen arvioiminen puolestaan on haastavampaa. Menojen laskeminen kannattaa aloittaa kartoittamalla välttämättömät ja usein kiinteät kuukausittaiset menot, kuten vuokra-, puhelin-, sähkö- ja muut laskut. Vähennä tuloistasi pakolliset menot, niin näet, kuinka paljon rahaa jää muuhun elämiseen, kuten heräteostoksiin tai huvitteluun.\nMuuttuvia menoja on kaikkein hankalin laskea, sillä niitä kertyy säännöllisen epäsäännöllisesti omien mielitekojen mukaan tai yllättävien tarpeiden ilmestyessä. Hyvä keino päästä selville muuttuvista menoista, on pitää kirjaa kaikista menoista parin kuukauden ajan.\nOman kuluttamisen seurantaan riittää ruutupaperi, jolle kirjataan tulot ja menot päivittäin. Budjetin laatimisessa voi käyttää apunaan erilaisia laskureita. Niitä löytää esimerkiksi Taloussanomien, erilaisten yhdistysten kuten Nuorisoasuntoliiton tai pankkien kuten Nordean nettisivuilta.\nYllättäviin menoihin kannattaa varautua myös budjetissa\nTarkkailemalla kaikkia menojasi saat myös selville mahdolliset rahareiät ja sen, voisiko jäädä jotakin säästöönkin. Säästäminen on yleensä edellytys jollekin mukavalle hankinnalle kuten ulkomaanmatkalle pääsemiselle.\nVaraudu myös yllättäviin menoihin. Varakassan merkitystä ei voi turhaan korostaa, sillä se saattaa säästää sinut myös monelta harmilta. Mieti esimerkiksi tilannetta, jolloin kriittisten opiskelutehtävien deadline lähestyy, mutta läppäri sanoo sopimuksensa irti.\nEntäs sitten, kun budjetti on valmis? Mieti, mitä haluaisit siinä muuttaa. Miten onnistuisit toteuttamaan toiveesi: Ostamalla vähemmän tai säästämällä enemmän? Laatimasi budjetin avulla voit nähdä, mitä mahdollisuuksia sinulla on muutoksiin.


Kompar tarjoaa sinulle ilmaiset työkalut ja mallit\nIlmaiset työkalut ja mallit\nTiedämme, kuinka monta asiaa sinun on tehtävä samanaikaisesti yrittäjänä. Tästä syystä olemme keränneet työkaluja ja malleja, jotka voivat tehdä elämästä hieman helpompaa ja säästää aikaa.\nLaske ALVRäkna ut moms\nTällä laskimella voit helposti laskea arvonlisäveron. Käymme läpi myös arvonlisäverokannan sen mukaan, mitä myyt.\nVad kostar en anställd?Mitä työntekijä maksaa?\nHelppokäyttöisen työkalumme avulla voit nopeasti laskea, kuinka paljon työntekijä maksaa. Täytä kuukausipalkka ja ikä, niin laskemme työnantajan maksut, lomapalkat ja mahdolliset eläkekustannukset! Käymme läpi myös kuinka laskenta on tapahtunut.\nRäkna ut lön och timarvodeLaske kuukausipalkka ja tuntipalkka\nMietitkö, kuinka paljon sinun pitäisi laskuttaa asiakasta saadaksesi tietyn kuukausipalkan? Helppoa! Olemme koonneet laskimen, joka auttaa sinua laskemaan tuntipalkan, jonka sinun pitäisi laskuttaa saadaksesi tietyn palkan ottaen huomioon sosiaaliturvamaksut, eläkkeet, lomat jne.\nResultatbudget - ett enkelt verktygSuorituskykybudjetti - yksinkertainen työkalu\nYksinkertaisen työkalumme avulla voit helposti luoda tuottobudjetin ja nähdä, kuinka paljon sinun on myytävä voidaksesi tuottaa voittoa, tai jos suunnitellut kustannuksesi tuottavat tappiota yritykselle.\nIlmaiset mallit ja oppaat\nMall och instruktioner för att skriva en affärsplanMalliohjeet liiketoimintasuunnitelman kirjoittamiseen\nTässä artikkelissa käydään läpi miten suunnitella liiketoimintasuunnitelma, mitkä osat sen tulisi sisältää (markkina-analyysi, taloudellinen suunnittelu, kilpailijoiden analyysi jne.) ja mihin kysymyksiin sinun tulisi vastata.\nGratis fakturamallIlmainen laskutusmalli\nTässä olemme koonneet laskutusmallin, jonka voit ladata ilmaiseksi ja mukata sitä haluamallasi tavalla yrityksen tarpeiden mukaan. Malli on saatavana sekä Word- että Excel-muodossa, joten voit käyttää haluamaasi muotoa.\nGratis mall för din likviditetsbudgetIlmainen malli likviditeettibudjetillesi\nTäältä voit ladata mallin likviditeettibudjetillesi täysin ilmaiseksi. Mallissa on selkeät ohjeet siitä, miksi käytät likviditeettibudjettia, miten se täytetään ja mitä voit tehdä parantaaksesi yrityksesi likviditeettiä.\nTabell för att se skillnader på företagsformerTaulukko nähdäksesi yritysmuotojen eroja\nKuinka osakeyhtiö todella eroaa yksittäisestä yrityksestä? Oletko henkilökohtaisesti vastuussa veloista, jos pidät kauppayhtiötä? Mikä liiketoimintamuoto sopii minulle? Käymme läpi eri yritysten väliset erot ja tarjoamme taulukon, jonka voit ladata PDF-muodossa.\nNeuvonantajamme tekevät kaikkensa varmistaakseen, että saat yrityksesi tarpeisiin sopivan rahoituksen.