LAIMINLYOTYJA. nfcerii - PDF\nDownload "LAIMINLYOTYJA. nfcerii"\n1 NHNKVIU taftv nfcerii N:o 1 Paatoimittaja AAPPO METIAINEN LAIMINLYOTYJA Olemme jo aikaisemminkin eri yhteyksissa todenneet, etta entisen Inkerin suomalainen vaesto on ema- Suomen kansan yleisessa tietoisuudessa ollut laiminlyoty. Jo ennen itsenaisyyttamme tiedettiin, mita on Viro ja virolaiset. tunnettiin Viena ja Aunus, vielapa Vepsakin, mutta ei Inkeria, Vasta kaksikymmenluvun vaihteessa, Inkerin pakolaisten saavuttua Suomeen, alkoi tilanne tassa suhteessa jossain maarin korjaantua. Ei liene montakaan vanhemman pol-f.n suomalaista kirjailijaa, joka i olisi - 'tustunut Kauko-Karjalaan. kiri.._iut ainakin enemman tai in mielenkiiiitoisia luonnonj - ^ansankuvauksia joihinkin julkaisuihin. Karjalastahan kirjoittivat Aho, Jarnefelt, Ivalo, Leino, Harkonen, Kiannosta ja monesta muusta nykyisista vanhemman ja varsinkin nuoremman polven kirjailijoista ja runoilijoista puhumattakaan. Kaukoeli Ita-Karjala on ollut heille ehtymattomien aiheiden aarreaittana. Sen sijaan entinen Inkerin suomalainen asutus on jaanyt jokseenkin huomaamattomaksi. Tosin Oksanen aikanaan runossaan "Meidan vieraissa kaynti" kertoo, etta Inkerissa hanelle tarjottiin hapankaalia, josta han nahtavasti ei erikoisemmin pitanyt. Asepalvelusaikaisissa muistelmissaan Jarnefelt ja Kianto mainitsevat ohirnennen, etta inkerilaiset ovat Krasnoje-Seloii leirialueen laidassa asuva issikkaheimo. Jac Ahrenberg novellikokoelmassaan "Idassa" yrittaa saada jonkinlaisen kuvauksen Inkerista, mutta se jaa kovin loyhaksi, hanen paattaessaan retkensa jo Valkeasaareen. Sntisen Inkerin oloja on myos Maiju Lassila kuvaavinaan kirjasessaan "livana", mutta tekee sen joko tietamattomyydessaan tai tahallaan perin tokerolla, jopa torkealla tavalla. Han antaa Inkerista kuvan, mika ei kelpaa edes irvikuvaksi. Tassapa sitten olikin, mita nelja viisivuosikymmenta vanhemmalla Suomen kaunokirjallisuudelia on ollut sanottava silloisesta suomalaisesta Inkerista. Kansanrunoudenkeraa j at, kielentutkijat ja muut tiedemiehet ovat kiinnittaneet enemman huomiota Inkeriin, mutta tallakin taholla oli la-\n2 INKERILAISTEN VIESTI heisempi kosketus voimakkaasti haviaviin vatjalaisiin ja venalaistyviin inkerikkoihin eli inkeroisiin kuin luterilaisiin suomalaisiin. Professor! Vaino Salmisen "Inkerin haarunoelma" ja "Suomalainen Inker!" seka Samuli Paulaharjun kuvaukset kalentereista ja muista pienemmista vihkosista olivat rnelkein ainoat aikaisemmin suurta yleisoa varten toimitetut julkaisut. Vuosina 1911 ja 1913 on ollut "Kotiseutu"-nimisessa aikakauslehdessa joitakin kertomuksia Inkerista ja inkerilaisista. Vasta Suornen itsenaistymisen jalkeen on alkanut ilmestya runsaammin, lahinna itsensa inkerilaissynryisten tai siella toimineiden miesten ja naisten toimesta, inkerilaisaiheisiakin teoksia. Ovathan Antti Tiittanen, E. Parnanen, Juhani Konkka, Aapo Iho ym. seka ennen muita myos prof. Vaino Salmisen toimittamat Inkerin kansanrunouden laajat nidokset huomattavasti taydentaneet tata aukkoa ja korjanneet epakohtaa. Samoin on tassa yhteydessa mainittava Inkerin Liiton toimesta ilmestyneet julkaisut "Kymmenen kohtalokasta vuotta" ja aikakauslehti "Suomalaisen Inkerin" vuosikerrat seka muut inkerilaisten omat julkaisut ynna inonipuolinen suomalaisen lehdiston hyvaksikaytto tassa tarkoituksessa. On luonnollista, etta tata huomaamattomuutta aikanaan ihmeteltiin ja valitettiin asianomaisella taholla. Eipa silti, etta inkerilaiset olisivat olleet mikaan merkittava, erikoisesti huomiota ansaitseva kansa. Ei toki. Kylla he ovat kasittaneet huomaamattomuuteen jaamisensa. Eihan niissa oloissa, taman suomalaisen vaestonosan olemuksessa ole ollut saloseutujen kansan alkukantaisuutta, mika on esim. kaukokarjalaisissa viehattanyt ja kiehtonut. Inkerin suomalaisethan olivat kansanomaisuutensa ja alkuperaisyytensa menettaneita, suurkaupungin liepeilla ja vierasperaisen huvila-asutuksen piirissa asuneen Savon ja Karjalan kansaa, savakoiden ja ayramoisten jalkelaisia, joiden kuorisivistykseen oli saattanut ilmestya ehka outoja piirteita ja kasvannaisia. Heidan puhekielensa ei ole puhdasta kirjakielta, vaan aitoa karjalais-savolaista murretta, johon aikojen kuluessa on pesiytynyt venalaisperaisia sanoja ja lausekaanteita, kuten Raja-Karjalan puhetapaan, seka moneen muuhun murteeseemme ehka viela runsaammassa maarin ruotsalaisia sanoja. Paljon muitakin mahdollisia puutteita ja heikkouksia on saattanut vieraan silma inkerilaisessa havaita, vikoja, jotka ovat johtuneet niista vaikeista oloista, joissa Inkerin suomalainen vaesto on vuosisatoja elanyt. Mutta sittenkin he ovat suomalaisia. Heita ei ole ankara tsaarien Vena j a saanut muuksi muuttumaan, eika vallankumouksen jalkeinen uusi ideologiakaan toisiksi tulemaan. He ovat sailyttaneet ikivanhat tapansa, kansalliset perinteensa, esiisiensa uskon, suomalaisen kielensa ja mielensa. Talta pohjalta meidan on arvostettava entisen Inkerin suomalaisen asujamiston kansallisia saavutuksia, ja kaikin voimin tuettava pyrki-\n3 INKERILAISTEN VIESTI mysta vanhojen kulttuuriarvojen ja sivistyksellisten saavutusten tallettamista, mikali se nyt viela on mahdollista. Talla toimenpiteella voimme ehka jossain maarin korjata aikaisempia laiminlyonteja. Pahin vihollisesi Kuka on pahin vihamiehesi? Ei se, joka solvaa sinua suoraan kasvoista kasvoihin ja osottaa kaytoksessaan ilmeista vihamielisyytta sinua kohtaan. Ei sekaa'n, joka edessasi kayttaytyy ystavallisesti, mutta selkasi takana iloitsee parjaamisestasi. Pahin on se, joka kuvittelee olevansa ystavasi, ajaa taydella touhulla kaikissa asioissa etuasi, huolehtii hyvin menestymisestasi, voimistasi ja mukavuudestasi, mutta kaiken taman ohessa vahingoittaa sinua enemman kuin kukaan muu. Kahdesta edellisesta voit paasta eroon, viimemainitusta, itsestasi, luonteesi oikuista ja itsekkyydestasi, et paase eroon, omin voimin. Jeesus sanoo: Kuka on sellainen isa, joka antaa lapselleen kiven, kun tama pyyta'a hanelta leipaa tai kaarmeen, kun lapsi pyytaa kalaa. Ihrnineii itsekkyydessaan on sokea. Taistellessaan elaman etujen ja mukavuuden peraan mcnesti aivan naannyksiin asti ban joutuu kiihkeisiin riitoihin kanssaihmistensa kera. Ei han tahdo kivea poydalleen leivan asemasta eika kaarmetta kalan sijaan. Kuitenkin riidalla hankitut edut muuttuvat usein koviksi kiviksi hanen paansa alle ja mukavuuden etsinta ja oman itsensa saalittely jatkuvasti elossa olevaksi kaarmeeksi, jota ruokitaan katkerilla, anteeksiantamattomilla ajatuksilla ja sanoilla ja siten turmellaan seka kodin etta naapurusten ja tyotoverien valinen ilmapiiri. Miten usein kay nain. Vaikka selvalla ihmisjarjella ajatellenkin tuntuisi luonnolliselta, etta sb'isin ennen niukemman leipapalan tyytyvaisena hymyilevan lahimma'iseni kanssa kuin nauttisin herkkuja vihaisten silmien nakopiirissa. Joka kerran kun olen tyytymaton ja kiukuttelen jostain asiasta, teen syntia ja kiusaan lahimmaisiani. Mutta suurimman vahingon aiheutan itselleni, olen oman onneni vihamies. En saa kemaan kuulla hyvia sanoja, joita kaipaan, eika kenenkaan kasvoilla loista iloinsn hymy Kodista puuttuu silloin sielun leipa: rauha, rakkaus ja kauneus. Sielta puuttuu myos elaman leipa: Jeesus Kristus, karsivallisyytta, noyryytta ja anteeksiantoa sadehtiva vapahtajamme. Vain hanen lasnaolonsa tuo koteihin ja ihmisten valisiin suhteisiin puhdistuneen, anteeksiantavan ilmapiirin. Sen jalkeen kun han on astunut korkeiden sydankynnystemme yli ja madaltanut ne, voimme jatkuvasti paivasta toiseen kulkea sovussa eteenpain, kantaa toistemme kuormia, karsia toistemme virheita ja luopua omien etujemme tavoittelusta. Jeesus Kristus yksin voi vapauttaa meidat pahimmasta vihamiehestamme, omasta itsekkyydestamme. P. Raski. Inkedlaisten Yhdisfys r.ym vuosikokous pideta'an maaliskuun 8 paivana 1959 kello 14 Helsingissa Viipurilaisen Osakunnan huoneistossa Mannerheimintie 5. Kasitellaan saantomaaraiset asiat. Hengellinen juhla. Johtokunta. Inkerilaisten hengellinen tilaisuus Helsingissa Johanneksen kirkossa sunnuntaina helmikuun 22 paivana, Lahemmin lehtemme seuraavassa eli helmikuun numerossa.\n4 INKERILAISTEN VIESTI NAKAMBALE - AMBOMAAN SUUR! VANHUS Suomen Lahetysseuran viettaessa 100-vuotisjuhlaansa nousevat esille erityisesti sen lahettijoukon patriar- -kaaliset hahmbt, joista tunnetuin ja ansioitunein on koulukirjoissa maibittu inkerilaissyntyinen M a r 11 i Rautanen, Han oli lansi-inkerilaisen pienen kodin kasvatti, maaorjan poika, josta tuli ambokansan kirjakielen isa ja kunniatohtori. Han kuoli 1926 oltuaan Ambomaalla 56 vuotta. Kun viela lisaamme hanen Uuden Testamentin kaannoksensa ja eraat muut kirjat, lienemmekin kertoneet tasta asiasta tavallisimrnat tietonime. Mutt a tassa yhteydessa me haluarnme kuitenkin esitella lukijoillemtne lahemmin taman suuren poikamme. Martti Rautanen syntyi Inkerissa Novasolkan seurakunnassa marraskuun 10 paivana Inkerissa elettiin talloin viela maaorjuuden aikaa, joten Martti-pojan koti oli koyha, mutta vakavasti kristillinen. Suomessa heranneen lahetysharrastuksen kevattuuli toi hengahdyksen Inkerinmaallekin. Martti Rautasen matalassa rnajassa tunnettiin lahetysasiaa kohtaan lamminta harrastusta. Martillakin oli mahdollisuus lukea Lahetyssanomia, minka vaikutuksesta poika tuli vakuuttuneeksi siita, etta Jumala kutsui hanta lahetyssaarnaajaksi, jonka oli vietava Kristuksen evankeliumia kauas pakanoitten keskuuteen. Kun Suomessa v avattiin lahetyskoulu, ilmestyi Martti Rautanen sen ensimmaisten oppilaitten mukana sinne. Alkutietojen taydellinen puute tuotti hanen opinnoissaan suuria vaikeuksia. Tarmokkaasti han kuitenkin suomalaisella sisulla ponnisteli eteenpain, kayttaen loma-aikansakin opiskeluun. Hanella ei qllut erikoista lukupaata ja terveyskaan ei ollut kehuttava. Lahetysseuran johtokunta taman vuoksi eparoikin lahettaa hanta vasta valitulle lahetysalalle Afrikkaan pelaten, ettei han menestyisi tyossaan. Mutta ihminen nakee ulkomuodon, Herra sydamen. Viimeinen oli tuleva ensimmaiseksi. Rautanen vihittiin yhdessa toisten kanssa lahetyssaarnaajaksi kesakuun 10 paivana 1868 ja seuraavana juhannuspaivana han lahti matkaan. Etevammiksi ja terveemmiksi arvostellut toverit kuitenkin kaikki varsin lyhyen tyokauden jalkeen joutuivat toimistaan pois. Martti Rautasesta tuli Ambo-lahetyksen "isa" ja kansan kasvattaja pakanuudesta kristillisyyteen. Siihen aikaan kesti matka Suomesta Lounais-Afrikkaan kaksi vuotta. Se oli hyvin vaivalloinen ja rasittava, varsinkin loppumatka, mika oli tehtava harkavaunuilla poikki vedettomien hieta-aavikoitten. Oli tunkeuduttava lapi aarniometsan, missa vain puita kaatamalla paastiin eteenpain. Heinakuun 10 paivana 1870 pidettiin ensimmainen jumalanpalvelus tyomaalla, mika sitten on ollut lahes yhdeksankymmenta vuotta Suomen liihetysystavien herpaantumattoman mielenkiinnon ja rakkauden kohteena. Pakanuuden tuhatvuotinen korpi oli siihen aikaan Ambomaalla koskematon. Elava Jumala tuntematon. Tavat oiivat sanoinkuvaamattoman julmat ja raa'at. Kirjallisuudesta ei voitu puhuakaan. Fakanallinen taikausko maarasi ihmisen elamassa kaiken. Kasityskyky oli heikko. Tuulessa kedolla hyppivaa paperipalasta pelattiin, koska luultiin sita naamioiduksi viholliseksi. Harkavaunua pidettiin kummallisena elukkana, mika oli niin mielistynyt harkiin, etta seurasi niita vapaaehtoisesti. Vainajien henkia pelattiin. Kuolemasta ei uskallettu puhuakaan. Villi heimopaallikko oli kuningas ja noidat maarasivat yksinvaltiaina ihmis-\n5 INKERILAISTEN VIESTI ten: elamasta ja kuolemasta. Ei siella Jumalan sanaa ikavoity eika lahetyssaarnaajia evankeliumin levittajina vastaanotettu. F akanat toivoivat lahetyssaarnaajilta saavansa ampuma-aseita ja vakijuomia, mita he olivat aikaisemmin siella kayneilta orjakauppiailta saaneet. Tallaisessa pakanuuden korvessa aloitti inkerilaisen maaorjan poika Martti Rautanen suuren vapautustyon Jeesuksen pyhassa nimessa. Alusta alkaen Rautanen piti tarkeana tutustua perinpohjin kansan elamaan, katsantotapoihin ja perehtya sen kieleen. Siina onkin selitys hanen suureen menestykseensa tyossaan. Hanella oli suuri kyky asettua kehittymattoman kansan kannalle ja opettaa sille eri asioitten aakkosia tavalla, mita se ymmarsi. Vahitellen ban saavutti niin suuren luottamuksen ja vaikutusvallan, etta hanen neuvoaan kysyttiin kaikissa asioissa. Niin kansa kuin heimopaallikotkin kuuntelivat hanen sanojaan ja noudattivat niita. Vastuksitta ja vaikeuksitta tama kaikki ei suinkaan ka'ynyt. Hanen yli puolen vuosisataa Afrikassa viettamaltaan ajalta olisi paljon kerrottavaa juuri tasta: nalkaa, janoa, sairautta, heimopaallikoitten juonitteluja, portugalilaisten orjakauppiaitten ryostoretkia ja monenlaista muuta karsimysta. Pysyvana muistona alkutaipaleen vaikeuksista hanella oli leukavamma, minka sai eraan raivostuneen mustan pakanapojan puunuijasta. Mutta kaikesta han suoriutui suurella uutteruudella ja karsivallisyydella. Faa pystyyn! oli hanen mielilauseensa. Seurauksena tasta oli, etta han sai nahda mustat mielet avautuneina evankeliumille. Pakanuudesta kaantyi ihmisia tuhansittain kristinuskoon hanen saarna- ja opetustyonsa tuloksena. Kristinuskon juurtumisen ja levia'misen mukana versoi muukin sivistys. Paastiinpa niinkin pitkalle, ettei vain mustia opettajia, vaan mustia pappejakin Rautanen saattoi vihkia virkaan. Martti Rautanen oli rukouksen mies. Joka aamu han jatti tyonsa rukouksessa Jumalan ka'siin ja iltaisin kiitti Jumalaa siita, mita paivan kuluessa oli saanut toimittaa. Herran eteen han astui aina pienintakin matkaa alkaessaan ja kiitti matkan paatyttya. Paivaakaan ei mennyt, ettei han olisi ollut polvillaan Herran edessa. Sellainen mies loytaa vaikeinakin hetkina avoimen oven armoistuimen luo. Ja sielta kuuluu rohkaiseva kehoitus: Paa pystyyn! Juuri tassa, taydellisessa antaumuksessa Herran tyohon piili se salaisuus, mika pidatti Martti Rautasen paikoillaan silloinkin, kun ystavien rivit harvenivat. Niinpa han sanoikin usein: Ellei Herra aja minua pois tyoalaltani, ei kukaan sita voi tehda. Martti Rautanen oli harvinaisen eteva kielimies. Han osasi aidinkielensa suomen, lapsuudessa opitun venajan, saksan, englannin, hollannin, latinan, kreikan, afrikaansin, hereron ja ndongan kielta. Kahden viimeksimainitun neekerikielen perusteellinen tuntemus teki ha'net patevaksi siihen tyohon, mika on hanen pysyvaisin muistomerkkinsa: Raamatun kaantamiseen. Vuosikymmenet han muitten tehtaviensa lomassa teki tata hanelle rakasta kaa'nnostyota. Osa osalta Raamattu ijmestyi Ambo-kielelle ja 1924 tyo oli valmis. Silloin koko Raamattu ilmestyi painosta. Tasta tyosta Rautaselle annettiin lempinimi Ambomaan Agricola. Neekerit olivat saaneet inkerilaiselta Jumalan miehelta kalleimman lahjan, mita niikaan kansa voi toiselle antaa, omakielisen Jumalan sanan. Martti Rautanen julkaisi mustia seurakuntalaisiaan varten monia muitakin kirjoja, mm. virsikirjan, minka monet virret ovat hanen omia kirjoittamiaan. Martti Rautasen harrastuksiin kuului edellamainitun suurtehtavan\n6 6 INKERILAISTEN VIESTI lisaksi kasvien keraily. Han kerasi seutukuntansa kaikki kasvit Saksan yliopistoa varten. Eraalla akaasialajilla on kasvitieteellisessa kirjallisuudessa hanen muistokseen nimena Rautanenii. Myos elaintieteellisia tutkimuksia ban harjoitti. Samoin saahavainnot kiinnostivat hanta ja ban oli kosketuksissa Berliinin meteorologisen laitoksen kanssa. Han kirjoitti suuret maarat tietoja ja havaintoja kieli- ja kansantieteen alalta. Kaikella talla on pysyva tieteellinen arvo. Martti Rautanen oli herttainen perheen isa. Hanen puolisonsa oli saksalaisen lahetyssaarnaajan tytar Anna Fredrika (Frieda) Klenschmidt. Rautasilla oli kahdeksan lasta, joista vain kolme eli aikuiseksi. Rautasen perhe kavi Suomessa 1891 nelja lasta mukanaan. Naista kolme vanhinta jatettiin tanne koulua kaymaan. He palasivat sittemmin kaikki vanhempiensa luo. Vanbin tytar Anna solmi avioliiton saksalaisen lahetyssaarnaaja Herman Tb'njesin kanssa. Rouva Tonjes kuoli Berliinissa Poika Reinhold toimi lahetystyb'ntekijana Ambomaalla ja kuoli Johanna Rautanen on suorittanut Suomen Lahetysseuran pisimman tyokauden. Han saapui Ambomaalle 1900 ja asuu nykyisin Olukondan asemalla. Nuorin If.psista Frieda kuoli Martti Rautasen jalkelaiset, pojan viisi lasta Karl Martin Paul, Teodor Vilhelm Martin, Otto Johan Martin Rautanen, Ester Vilhelmiina Ervi ja Anna Frieda Margareta Ikonen asuvat Suomessa ja toimivat eri aloilla. Kun Suomen Lahetysseura juhlapaivanaan joutuu kiitollisena katsomaan kuljettua taivalta, ei ole syyta unohtaa, etta Ambomaan suuri vanbus Nakambale (nimitys johtuu pienesta lakista, jota Rautanen kaytti ja mika mustien mielesta muistutti pienta koria), on tietamattaan viitoittanut tien esikuvan niille yli kahdellesadalle tyontekijalle, jotka ovat saaneet kulkea hanen jalkiaan saman heimon keskuudessa. Martti Rautanen ei voinut kayttaa luontaisia lahjojaan ja suurta tyotarmoaan synnyinseutunsa ja vaikeissa oloissa elaneen oman heimonsa hyvaksi, mutta sita antoisampi ja kauaskantoisempi oli se pitka paivatyo, minka han joutui suorittamaan Jumalan lahettina hengellisessa pimeydessa olleiden neekereitten parissa ja uudeksi kotiseudukseen niuodostuneen kaukaisen Ambomaan alueella. Harvinaisen ehyt ja kaunis on Martti Rautasen, jalon Inkerin pojan elama. Hanen kehoituksensa: Paa pystyyn! kantautuu viela haudan takaa kuultavaksemme. Siihen sisaltyy maaratty velvoitus! Julkiseksi tunnustukseksi uhrautuvasta tyostaan kaukaisessa Olukondassa, Amboniaalla Lounais-Afrikassa, lahetyssaarnaaja Martti Rautanen on saanut jumaluusopin kunniatohtorin arvon, Suomen Valkoisen ruusun ja Saksan Punaisen Kotkan ritarimerkit. Martti Rautanen on haudattu maahan, missa ban suoritti pitkan ja raskaan, mutta siunausrikkaan paivatyon. Pala Inkerin historiaa Kertomus Lempaalan seurakunnasta kasittaa myoskin Vuoleen seurakuntaa silta ajalta, minka sen asukkaat kuuluivat Lempaalan seurakuntaan, ja antaa yleiskuvan Inkerin muittenkin seurakuntien toimintamahdollisuuksista ja suhteesta viranomaisiin aina vuoteen 1940 saakka. Viittaamme "Viestimme" ensimmaiseen numeroon ja ilmoitukseen lehtemme viimeisella sivulla. TIEDUSTELLAAN Omaiset hakevat Niina Rauhiaista synt Jos joku tietaa hanesta jotain, pyydetaan ottamaan yhteys Helena Niemeen os. Suinula, Palo.\n7 INKERILAISTEN VIESTI INKERIN SUOMALAISEN VAESTON SIIRTO SUOMEEN ii Sotilaallisen tilanteen muututtua Inkerissa kriitilliseksi ei inkerilaissiirron toista vaihetta voitu hoitaa samassa jarjestetyssa ja hillityssa tahdissa kuin ensimmainen vaihe oli suoritettu. Neuvotteluissa saksalaisten sotilasviranomaisten kanssa paastiin tosin siih-2n, etta evakuoiduille inkerilaisille saatiin jarjestetyksi junakuljetukset Inkerista. Vain pienempien maarien oli Lansi-Inkerista tultava Viron puolelle jalan. Evakuoidut eivat saaneet talloin kotiin jaavaa omaisuutta myodyksi ja he voivat ottaa vahemman tavaraa mukaan kuin ensimmaisessa vaiheessa siirretyt. Siirto tapahtui sellaisella kiireella, etta Kloogan leiri ei riittanyt vastaanottoleiriksi lainkaan. Virolaiset luovuttivat tarkoitusta varten lisaksi suuren leirin Tapalla ja Suomesta lahetettiin tarpeet Paldiskiin pystytettava'a telttaleiria varten. Mutta naista toimenpiteista huolimatta joutui inkerilaisia paiiimman ruuhkan aikana joukoittain majailenaaan Kloogalla ja Paldiskissa useita vuorokausia ulkosalla myohaissyksyn kylmilla sailla. Myos muonitus tuotti erittain suuria vaikeuksia, kun virolaiset viranomaisat olivat laskeneet kuljetuksen tapahtuvan maanteitse ja sita varten jarjsstaneet muonituksen Narva Tallinna Paldiski maantien varteen. Suomesta lahetettiin sen vuoksi kenttakeittioita ja keittohenkilokuntaa, milla saatiinkin tilanne hoidetuksi. Myos elintarvikkeita lahatettiin Suomesta. Paldiskiin kertyi evakuoitujen tavaroita suuret maarat ja niiden selvittely vei myohemmin runsaasti aikaa. Ylikuljetuksia varten saatiin useita suomalaisia laivoja kaytettavaksi ja Suomessa varustettiin useita uusia karanteenileireja Oulua ja lisalmea myoten. Siirron ollessa voimakkaimmillaan tuli Suomeen toista tuhatta henkea paivassa. Lokakuun 20. ja marraskuun 20. r^aivan valisenii aikana 1943 nousi siirrettyjen kokonaismaara henkeen, mille maaralle taytyi jarjestaa myos karanteenileirit. Nain saatiin ruuhka vahitellen selvitetyksi ja tilanne kyettiin hallitsemaan ilman, etta kulkutauditkaan paasivat levianaaan. Laakintahuollon tehokkuutta osoittaa se etta vaikka siirron ollessa vaikeimmillaan, esiintyi myos pilkkukuumetta mm. Kloogalla useita kymmenia tapauksia ei leireilta lahetettyjen keskuudessa sellaista sattunut kuin muutamia harvoja tapauksia ja nekin saatiin nopeasti eristetyiksi. Tassa toisessa vaiheessa inkerilaiset luovuttivat hallussaan olleen saksalaisen ja venalaisen rahan vasta.suomessa olevilla leireilla, josta se sitten toimitettiin suomalaiselle siirtokomissionille Tallinnaan saksalaisille edelleen vaihdettavaksi. Suunnitelmasta etta Lansi-Inkerin kalastajavaesto olisi siirretty veneineen ja verkkoineen suomalaisten hinaajien avulla Narvajoen suusta Suomen puolelle oli luovuttava, kun selvisi, etta kaikki merikelpoiset veneet oli otettu sotilastarkoituksiin. Rautatiekuljetuksissa esiintyi naihin aikoihin jarjestelyvaikeuksia ja sekavuutta. Eraita junia, jotka kuljettivat inkerilaisia, paasi menemaan Etela-Viroon, jopa Latviaankin ja saatiin ne vain melkoisin vaikeuksin palautetuksi pohjoiseen. Ainakin eras kuljetusjuna katosi taten teille tuntemattomille eika lukuisista yrityksista onnistuttu sita selvittamaan, minne se Tapan asemalta etelaan kaannettyna paatyi. Tassakin yhteydessa inkerilaisten siirtyminen Suomeen tapahtui ta'yden vapaaehtoisuuden pohjalta. Viroon saavuttuaan inkerilaiset saivat valita, haluavatko he Suomeen vai jaavatko Viroon vai jat-\n8 INKERILAISTEN VIESTI kavatko matkaa etelaan. Valtaosa halusi Suomeen ja allekirjoitti sita koskevan anomuksen. Saksalaisilta saatiin suostumus myos siihen, etta Viroon vuosina siirretyt inkerilaiset saavat edelleen ilmoittautua osallistumaan uuteen siirtovaiheaseen. Naiden lisaksi saatiin myos eraille muille pienemmille ryh-» mille oikeus siirtya Suomeen. Viimeksimainittujen ryhmien siirtyminen tapahtui vahitellen talven kuluessa ja heinakuun 5 paivana 1944 allekirjoittivat osastopaallikko E. Schott Saksan ja tri Vilho Helanen Suomen valtuutettuna siirron loppuselvityksen. Toisessa vaiheessa siirtyi Paldiskin sataman kautta henkea. Kun lisaksi otetaan huomioon Ita-Saksasta siirtyneet nousi siirrettyjen kokonaismaara n henkeen..suurin osa inkerilaisista ei ehtinyt olla Suomessa kuin noin vuoden, silla sodan paiityttya ryhtyivat Neuvostoliiton viranomaiset toimenpiteisiin vaeston palaamiseksi Neuvostoliittoon. Rauhansopimuksen mukaan inkerilaisten ei tarvinnut lahtea, jos he eivat halunneet. Kuitenkin n inkerilaista palasi vuoden 1944 lopussa takaisin Nguvostoliittoon. Niista n. 8000: sta inkerilaisesta, jotka jaivat Suomeen, siirtvi seuraavien vuosien aikana likimaarin puolet Ruotsiin. 'Niista henkiloista, jotka tyoskentelivat keskeisimmissa tehtavissa siirron aikana mainittakoon enneri muita tri Vilho Helinen seka kapteeni Juho Tirrinen, joka toimi Kloogan leirin paallikkona. Hatsinan toimiston paallikkona oli nimismies, Kaarlo Kaitera. Luutnantti Pekka Savolainen toimi erilaisissa tehtavissa Virossa, varatuomari Erkki Tuuli oli Helsingin keskustoimiston toimistopaallikkona ja agronomi Eino J. Toivanen sijoitusosaston paallikkona. Tohtorit Pentti Halonen ja Esko Nddtdnen johtivat laakintohuoltoa, Virossa ja Inkerissa siita vastasivat tohtorit Saara Nopola- Ranta ja Katrl Malmivaara. Karanteenileiritoiminnassa oli myos mukana Kotijoukkojen Esikunta, jossa asiaa hoiti tri Erkki Klemola. Professor! Martti Haavio seka maisterit Eero Hietakari ja Sulo Haltsonen hoitivat valistustoiminnan. Pastorit Juhani Jatiskelainen, Reino Ylonen ja Jussi Tenkku toimivat siirron aikana hengellisen toiminnan johdossa erityisesti Inkerissa ja Virossa. Muista toimintaan osallistuneista henkiloista mainittakoon tarkastaja Antti Hdmdldinen, maisteri Leo YH6, neidit Sylvia Heino ja Elsa Dubbelinann. Naiden lisaksi lukuisat suomalaiset suorittivat uhrautuvaa tyota erilaisissa tehtavissa suurella antaumuksella niin, etta siirron eri vaiheet onnistuivat vaikeista olosuhteista huolimatta suunnitelmien mukaisesti. Tassa ovat lyhykaisesti inkerilaisten siirron ulkonaiset puitteet silloisen keskustoimiston nakokulmasta mieleen palautuneina. Teista, jotka olette saapuneet tahan juhlaan, useimmat olette tavalla tai toisella olleet osallisina tassa siirrossa ja elaneet mukana sen eri vaiheet. Nyt viidehtoista vuoden takaa mieliin palautettuina siirtoa voidaan muistella ehka toisenlaisin ajatuksin kuin valittomasti sen paatyttya. Mika on ollut taman siirron merkitys? Ehka tarkeimpana voidaan pitaa sita, etta vaesto pelastui sodan jaloista sen uudelleen vyoryessa Inkerin yli. Niille, jotka ovat jaaneet Suomeen tai muuttaneet Ruotsiin tama siirto on merkinnyt monella tavalla kokonaan uuden elamanympariston muodostumista. Meidan on vaikea nahda, mika ihmisten ja ihmisryhmien kohtalon ohjaajalla on ollut tarkoituksena kaikella silla, mika tahan sin-toon on liittynyt. Mutta voimme olla vakuutettuja siita, etta silloin kun tyo on tapahtunut vilpittoman rakkauden hengessa, se aikanaan on tuottava hedelmaa. Niille suomalaisille, jotka saivat olla mukana tassa inkerilaissiirrossa on erityisesti jaanyt muistiin kuva inkerilaisten Jumalanpelosta. Joutuessaan kosketuksiin taalla tai Ruotsissa olevien inkerilaisten kanssa voi todeta heidan mielissaan asustavan paitsi murheen pienen kansansirpaleensa hajoamisesta erityisesti huolen nuorisos-\n9 INKERILAISTEN VIESTI 9 ta. Viims herattajajuhlilla eras inkerilainen lausui, etta niinkuin Inkerissa asetettiin kelloon painoja, jotta se kavisi, niin asettaa Jumala nyt painoja pakolaisille, jotta ei unohtuisi se, mika elamassa on tarkeinta. Jumalan sana. Inkerilaisten tehtavana Suomessa ja Ruotsissa on muistutta'a naista asioista. Siirtoon osallistuneiden Suomalaisten puolesta tahdon lausua inkerilaisille kiitoksan kaikesta tallaisesta, missa he ovat olleet antavana puolena. Pentti Kaitera TYOSARALTA Ruotsissa asuvien inkerin-suomalaisten vuotuisten suurten kesajuhlien ohella on viime vuosina alettu pitaa myos talvijuhlia. Talvijuhlat pidetaan tavallisesti joulupyhien ja uudenvuoden valipaivina. Viime joulukuun paiviksi kokoontui neljattasataa juhlavierasta Borasin kaupunkiin Lansi-Ruotsissa. Juhlien keskuspaikkana oli vastavalmistunut upea Gustaf-Adolfin seurakunnan seurakuntatalo. Uusi seurakuntatalo antoikin juhlille erinomaiset ulkonaiset puitteet, joskin kesti varmaan kauan ennen kuin juhlakansa tottui katselemaan mahtavan seurakuntasalin aarimmaisen modernia arkkitehtuuria. Vakea oli kokoontunut etupaassa Borasista ja sen lahiymparistosta, joskin monia oli myos saapunut kauempaa eri puolilta Ruotsia. Vaikka seka nama talvijuhlat etta kesajuhlat ovatkin varsinaisesti oikeastaan maakuntajuhlia, vietetaan ne kuitenkin aina vakaassa kristillisessa hengessa. Ohjelman muodostaa valtaosaltaan Jumalan sanan viljeleminen. Borasissa toimivan suomalaisen pastori Esko J a a k k o 1 a n lisaksi oli juhlille kutsuttu puhujiksi Siiomesta pastorit Erkki A r h i n- m a k i ja Eero S a a r i n e n. Inkerinsuomalaisten taman hetken nakoaloja valottivat Orebron edustajana Aleksander Halttunenja Borasin osalta opettaja Parkkinen. He kertoivat koruttomasti ja sydameen kayvasti niista tuntemuksista, jotka liikkuvat inkerilaiskansan keskuudessa. Opettaja Farkkinen mainitsi, etta vaikka nuoren polven ruotsalaistumista tuskin millaan voidaankaan estaa, niin vanhasta isien perinnosta, kielesta, kulttuurista ja ennen kaikkea uskosta on herekeamatta pidettava kiinni. Aleksander Halttunen kohdisti kehoittavat sanansa1 kuulijoihin toivoen Jumalan rakkauden ihmissydamessa herattavan myos rakkautta kalliin perinnon pyhana pitamiseen. Borasin inkerilaiset olivat valmistaneet juhlille arvokkaan ja runsaan musiikkiohjelman. Erityisen vaikuttava oli rouva Emmi K a 11 i o n laulama vanha inkerilainen huoneentaulu monine vakavine kehoituksineen. Borasin inkerilaisten kuoro lauloi useita Mooses Putron lauluja. Juhlien yleissavy oli samalla kertaa seka vakava etta valoisa. Monet synkat muistot ja hata maailman taivaan tummumisen vuoksi tekivat mielen raskaaksi, mutta toisaalta osattiin iloita siita, etta saatiin taas olla kokoontuneina Jumalan avoimen taivaan alle kuulemaan sita elavaa sanaa, joka tuo rauhan sydameen rauhattomuudenldn keskella. Varsinaisten Juhlien paatyttya kokoontuivat seurakunnan nuoret viela eraan nuorisopiirin jasenen kotiin kotiseuroihin. Aivan kuin itsestaan jouduttiin silloin pohtimaan kaikille nuorille ja varsinkin sikalaisille seurakuntanuorille kipeata ongelmaa: ''Miten voin ja uskallan todistaa. Herrastani?" Tuskin ongelmaa pystyttiin kertakaikkisesti ratkaisemaan, mutta varmasti sekin ilta muodostui rohkaisuksi ja innostuksen lahteeksi epailevalle ja monien kiusojen keskella elavalle nuorelle. Juhlien yhteydessa pidetyssa Inkerin Suomalaisten Keskusliiton johtokunnan kokouksessa paatettiin, etta ensi kesan suvijuhlat pidetaan nyt\n10 10 INKERILAISTEN VIESTI vuorostaan Eskilstunassa. Erityisen huomion kohtena oli johtokunnalla hautapatsasmuistomerkin aikaansaaminen rovasti Laurikkalan muistoksi. E. A. Inkferilaisten Yhdistyksen r.y:n TAMPEREEN PAIKALLISOSASTON vuosikokous pidetaan tammikuun 25 paivana 1959 alkaen kello hotelli Emmauksessa (Tamp, asema vastapaata). Kokouksessa kasitellaan saantomaaraiset asiat, toiminta- ja tilikertomukset ym. Kokouksen yhteydessa runsaasti muutakin hyvaa ohjelmaa. Toivomme, etta Tampereen seudun inkerilaiset lahelta ja kauempaakin saapuisivat tahan kokoukseen. Tervetuloa viettamaan samassa yhteydessa Paavalin paivaa. Johtokunta RikassisaltbEiisn foulujuhla Turussa Turun paikallisosasto on jo monen vuoden aikana jarjestanyt joulujuhlan, johon ovat olleet tervetulleita myos muilla paikkakunnilla asuvat heimolaissmme. Niissa onkin joka kerta ollut runsaasti vakea. Talla kertaa nousi juhlavaen maara kahteensataan henkeen. Juhlalie antoi erikoisen arvon se, etta siina oli mukana kaksi entista Inkerin pappia. Tervehdyspuheessa mainittiin, etta entiset Inkerin papit ovat viela elavia yhdyssiteita muinaiseen Inkerin suomalaisean vaestoon. He ovat julistaneet j ouluevankeliumia harrastunnelmaisissa Inkerin joulukirkoissa vanhemmillenime ja esivanhemmillemme, jotka nyt nukkuvat ikuista untaan samojen kirkkojen aarilla. Juhlapuhujaksi oli saapunut rovasti A. Kajanti Helsingista. Sisaltorikkaassa puheessaan han selvitteli niita vaikutteita, mitka olivat saaneet hanet lahtemaan nuorena papiksi Inkerinmaalle, jota Suomessa tunnettiin silloin hammastyttavan huonosti. Han kuvaili Inkerissa vallinnutta tervetta perhe-elamaa, jossa perheenjasenten kesken vallitsi ihailtava sopu ja toistensa kunnioitus. Nain pysyi koko kansan siveellinen taso erittain korkeana. Seka-avioliittoja toisuskoisten kanssa ei solmittu juuri ollenkaan. Lasten kotiopetuksesta huolehdittiin erittain tehokkaasti, joten nama lukutaidossa ja uskonopissa olivat erittain korkealla tasolla, korkeammalla kuin yleensa taalla Suomessa. Pyhakoulut tekivat uutteraa ja uhrautuvaa tyota. Lukukinkereilla osattiin katekismus ja raamatunhistoria ulkoa. Rippikoululaisten tietomaara oli erittain suuri. Nama seikat herattivat puhujan syvan kiintymyksen muinaiseen Inkerin kansaan. Kiitaen rovasti Kajantia vaikuttavasta puheesta ja siita, etta oli vaivautunut tanne tulemaan, paikallisosaston puheenjohtaja maisteri Teppo Sarnooja hanen entisena seurakuntalaisenaan kertoi puolestaan siita suuresta kunnioituksesta, mita seurakuntalaiset Inkerissa tunsivat tata hyvasydamista ja uhrautuvaa sielunpaimentaan kohtaan. Juhlassa veisattiin yhteisesti tuttuja jouluvirsia ylioppilas Ilpo Tolvaks e n saestyksella. Tervehdyspuheen piti rehtori Heikki Myllari ja muita jouluaiheisia puheita kirkkoherra Armas Aavikko ja Juho T a 1 o n p o i k a. Paikallisosaston laulukuoro antoi vahvan osuutensa j uhlan ohjelmaan esittamalla kahteen otteeseen Juho Talonpojan johdolla jouluaiheisia ja muita hengellisia lauluja. Oli jalleen erittain miellyttavaa kuulla oman kitarakuoron esittamana entisia Inkerissa hyvin tunnettuja joululauluja. Neiti Hella Rantalaoli kuten ohjelman kuuluttaja Matti Suomalainen huomautti keskeyttanyt joululomansa ja taman tilaisuuden takia tullut tanne pitkan matkan takaa. Hanen uskonnolliset lausuntanumeronsa taydensivat erittain tshokkaasti harrastunnelmaista juhlaa. Oli myos suuri ilo kuulla\n11 INKERILAISTEN VIESTI 11 pitkasta aikaa laulajapoikamme Albert Mustosen miellyttavaa yksinlaulua ylioppilas Tolvaksen saestamana. Teppo S a m o o j a tarinoi muinaisista inkerilaisista joulutavoista. Esitysta seurattiin herpaantumattomalla mielenkiinnolla. Lausuttuaan juhlan loppusanat rovasti A. Kajanti kutsui luokseen juhlayleison eteen askettain teologiset opintonsa aloittaneen ylioppilas Vilho Mustosen ja toivotti lampimasti hanelle onnea ja menestysta opinnoissaan. Juhlaohjelman jalkeen seurasi tarkastaja An 11 i Hamalaisen kuvien esitys. Juhlan yhteydessa paikallisosaston sihteeri Heikki Myllari ilmoitti, etta vuosikokous pidetaan sunnuntaina tammikuun 25 paivana klo 14 Karjalaisten talossa. Samalla ban luovutti inkerilaisten yhdistyksen varojen kerayksessa ansioituneille Lilja Napulle, Anna Ukkoselle ja Juho Har t ika i s elle yhdistyksen lahj oittamin-a palkintoina Inkerin pienoisliput. Lilja Nappu ja JuhoHartikainen esittivat puheissaan kauniit kiitokset heidan osakseen tulleesta huomaavaisuudesta. Maarian seurakunta oli lahettanyt makeispaketteja, juhlavaen nuorinipaan polveen kuuluville. Ne saivat lasten silmat kirkkaasti sateilemaan. Paikallisosasto kiittaa lahjoittajia tasta ystavallisesta huomaavaisuudesta. Tampereen paikallisosaston vuoden ]958 toiminta paattyi kauniiseen pikkujoulujuhlaan, mika pidettiin joulukuun 14 paivana Kalevan seurakuntatalossa. Tilaisuuteen oli saapunut inkerilaisia pitkienkin matkojen takaa ja se muodostui erittain lammittavaksi ja mieliin painuvaksi. Ohjelma sisalsi runsaasti laulua. Yhteisesti lauletut tutut jouluvirret kaikuivat kirkkaina ja voimakkaina niinkuin inkerilaisten laulut aina ennenkin ovat kaikuneet. Inkerilaisten oma laulajatar, maan rajojen ulkopuolellakin tunnettu taiteilijanimi Antoinette Toini rikastutti juhlaamme kauniilla laulullaan. Rovasti Paavo Viljanen, heimovaen sydamellinen ystava, puhui kehoittavia ja rohkaisevia sanoja. Paavo Jaakkimainen, Tuomas Raikkerus ja Yrjo Raikkonen kertoivat inkerilaisista jouluista. Kuultiin lausuntaa, katseltiin enkeli- ja tonttuasuisten lasten viehattavia esityksia ja paljon muutakin. Sitten tulivat "joulutontut" suurta lahjapussia raahaten. Osottautui, etta pussissa runsaiden lahjojen joukossa oli ottanut "peukalokyytia" pieni tonttukin, jonka ilmestyminen nain odottamattomasta paikasta heratti yleista riemastusta. Harras rauha ja sisainen ilo taytti kaikkien sydamet ja lasnaolijoiden silmat loistivat kilpaa kuusen kynttiloiden valojen kanssa. Olimme saaneet viettaa siunausrikkaan yhteisen hetken. Vuodet valhtuu Vuodet vierii, paivat haihtuu, elon iltaan enndttdin. Kesa lamm.in talveen vaihtuu, aika rientdd eteenydin. Liitdin kiitdd elonrata idisyyttd kohti vain, kohti aikaa tulevrta, ikd kuluu kiiruhtain. Vuosi viimeinen kun kerran saapuu, lahtohetki lyo, silloin kuulet kutsun Herran, edessd on elon yd. Ajatellen vuotta tdtd: viimeinen se ehkd lie, luota Luojaan, Han ei jdtd, kotiin sinutkin ndin vie. A. VAINIKKA\n12 12. INKERILAISTEN VIESTI Kodin raunioilla Vain nurmiktimpu. Ihmista ei nay. Ja raunioilli punaruusut kukki. Kukasti kukkaan mehildinen kdy. Seittejddn kutoo oksiin ristilukki. Tddll' asui kerran onnellinen kansa. Soi lauantaisin kirkon malmikello. Nuo korret kantoi suurta satoansa. Nyt kasvaa pensaikkoa sarka pellon. Ei tanhuvilla endd askel kaiu. On hiljentyneet ddnet kodin tcidn. Ei lasten nauru pientareilta rain. Md mietin tuota, sanattomaks jddn. Ttiair eli ennen onnellinen kansa. Vuoskymmenid siita aikaa lie. Tuo nurmikumpu kertoo kohdaltansa: Ndin pddttyi heimoltani elintie. Vain ruusut elaa, villiintyneet nekin. Ne uskollisna paikkaa vartioi. Ja pihatuomi kasvaa vield. Sekin kuin odottaen, milloin laulu soi. ELINA MAKINEN Tdhtaimeltd Vaihtunut on vahtivuoro, vanha vuosi matkaan Idhti; uuden ryhti uljas on, ja katse kirkas niinkuin tdhti. Ajan viisari ndin siirtyi radallaan taas yhden tiiman, vieden meidtit mukanansa puhaltaissa kylmdn viiman. Muisto vain oot, vanha vuosi, endd tapahtumarikas; iloitsemme, myotddn kun ei mennyt mieli toivehikas. Se vain yha kiintedmmin olemukseemme taas yhtyi, ohjuilemaan haaveitamme isdn kdden lailla ryhtyi. Plaaveet eivdt elamdssd tosin suuria saa aikaan, mutta mieli nuorekashan liittdd tyijn sen tenhotaikaan. M a 11 i. Lehtemme ulkoasu on muuttunut, kuten tote.amme. Toimenpide on aiheutunut monien lukijoittemme toivomuksesta vakavan harkinnan tuloksena. Toimitus teki ratkaisunsa ja alisti sen yhdistyksemme johtokunnan tyovaliokunnan hyvaksyttavaksi. Yksimielisena paatoksena on tama tulos. Julkaisumme ulkonainen toisenmuotoisuus ei millaan tavalla vaikuta sen sisaltoon ja aatemaailmaan. Lehden henki ja tavoitteet tulevat pysymaan entisina. Toimenpiteella on saavutettu toivottu tulos paperin laadun paranemisessa, joten lehti ei tasta lahtien enaa saapune lukijoilleen repaleisena, kuten on kerrottu joskus tapahtuneen entisen muotoisena postitetulle "lehtirievulle". Toivottavastl lehti tassa uudessa asussakin jaksaa tyydyttaa lukijakuntaansa. Mutta ei se viela riita, etta lehti tulee parempiasuisena ja paremmalle paperille painettuna. Myos sen sisallon pitaisi olla mahdollisimman taysipainoista. Tama edellyttaa lukijakunnan runsasta kasvua ja kaytannollista toimintaa lehden tukemisessa ja avustamisessa. Tata toiyoo lahinna toimitus, joka joutuu oleinaan altavastaajana. Talla tavalla yhteisvoimin ja yhteistoimin me parhaiten viemme asiaamme eteenpain ja saamme entista enemman aikaan. Jo vanhastaan tiedamme, etta yhteisymmarrys luo ja kehittaa moninkertaiseksi tarvittavan "tukevan voiman"! Siten ja vain silla tavalla me jaksamme voittaa edessa olevat vaikeudet ja valtymme yhteistoimintaamme vahingoittavilta laiminlyonneilta. Ennen kaikkea taloudelliset vaikeudet. Eras erittain tehokas toimenpide tassa on se, etta tahdomme tilata taman oman keskinaisen yhdyssiteemme ja ajatustemme tulkin ja huolehdimme siita, etta ystavamme ja naapurimmekin tekee sen.\n13 INKERILAISTEN VIESTI 13 Viastiiia on oma tarkea tehtavansa. Nain on lausuttu monta kertaa jo ennenkin. Toistamrne sen tassa yhteydessa viela kerran. Juuri tama tunnustus ja siihen katkeytyva tunne on tekija, mika on saanut runsaan lukijakunnan keraantymaan oman lehtenime ymparille. Mutta, hyvat lehtemme lukijat ja uskolliset ystavat, oletteko huomanneet, etta myos naapurillenne tulee tataa lehti, etta se varmasti on tilattu? Tai tiedatteko, miten toisella paikkakunnalla asuvien sukulaistenne ja tuttavienne laita on, tuleeko heillekin tama lehti? Jos toteamuksenne on kielteinen, aiin etteko tahtoisi tutustuttaa heita lehteemme? Ryhtykaa ilman muuta lehtemme asiamieheksi! Silloin voitte tilata sita seka sukulaisillenne, tuttavillenne etta muillekin. Kaikille, jotka tuntevat kiinnostusta velvollisuutensa tayttamiseen omaa heimoansa ja sen asiaa kohtaan. Kirjoittakaa meille ja pyytakaa ohjeita lehden asiamieheksi ryhtymistanne varten. Me toimimme parhaamme mukaan Teita auttaaksemme yhteista asiaamme nain palvellaksenne. Tyon alkuun paasee myos sitenkin, etta taytatte alempana olevan lipukkeen, leikkaatte sen irti ja lahetatte meille. Avoimessa kirjekuoressa se tulee kymmenen, markan. postimerkilla. Matkan varrelta Ollessani viela koulupoikana kertoi isani meille lapsille omituisesta valosta, minka han eraan naapurimiehen kanssa sattui kerran nakemaan kaupunkimatkalle, Pietariin mennessa. Meilta vanhasta eli entisesta Heimosista laskettiin olevan Pietariin Narvan portille noin 40 virstaa, joten matkaan silloisin kulkuneuvoin, hevosella, oli lahdettava jo illalla 8 9 tienoossa. Koko yo kului matkustamiseen ja varhain aamulla saavuttiin Tonttolaan, missa syotettiin hevonen ja juotiin saijut. Kerran tallaisella matkalla ollessaan jonakin pimeana syysyona naapurinsa Pentin Juhanan kanssa isani kuuli taman huutavan, etta katsopas ylos. Siella he nakivat kirkkaan valojuovan avautuvan taivaan rannalla kulkien nopeasti yli taivaan. Samalla he nakivat sotajoukkojen taistelevan ratsain. Hevoset karkasivat vastakkain ja miehilla valahtelivat miekat kasissa. Melsketta tai rnitaan erikoista aanta ei kuulunut. Kun valojuova oli sammunut, tuli jalleen pilkkosen pimea, kuten oli ollutkin. Se tapaus oli ollut ennen Turkin sotaa. Isa sanoi, etta se eniiusti sotaa, mika sitten oli tullutkin. Kerrottu nakyma tapahtui joskus Isani oli silloin viela nuori mies, vuotias. M. I.. Inkerilaisten Viestin toimitus, P o r v o o, Rauhankatu 16 A 7. Lahettakaa lehtenne asiamisepaperit/inkerilaisten Viesti vuodeksi 1959/. Inkerilaisten Viestin nay tenumeroi ca osoitteella: Nimi- Osoite'.. Maksun tilaamastani Inkerilaisten Viestista mk 300: postisiirtotilille , postiosoituksena, tassa yhteydessa. Nimi'.. Osoite*... suoritan\n14 14 INKERILAISTEN VIESTI 1 Rovasti Laurikkalan kotitaeon haltijoita muistettu Inkerilaisten yhdistyksen Turun paikallisosaston ompeluseura teki sunnuntaina elok. 17 p:na yhteisen autoretken rov. Laurikkalan haudalle Pyharannan kirkolle, jossa retkelaiset osallistuivat seurakunnan jumalanpalvelukseen. Sen jalkeen heilla oli hiljainen mupistotilaisuus rakastamansa rovastin haudalla, jolle kaipauksen kyynelia vuodattaen laskivat kukkavihkoja. Tilaisuudessa puhuivat khra Armas Aavikko, Matti Iho ja Pyharannan seurakunnan khra Eero Hyttinen. Kun rov. Laurikkalan syntymakotitalon haltijat, jotka silloin sattuivat olemaan poissa kodistaan vieraisilla saivat seurakuntansa kirkkoherran valityksella tiedon inkerilaisten retkelaisten saapumisesta rovastinsa haudalle, kiiruhtivat he kotiinsa ja kutsuivat vieraikseen koko suuren inkerilaisjoukon, jonka ottivat sydamellisesti ja iloiten vastaan seka valmistivat heille ylitsevuotavan kestityksen. Retkelaisilla oli nyt tilaisuus katsella sita hyvinhoidettua maalaistilaa kauniine peltoineen, puutarhoineen ja kukkaistutuksineen, maalaistilaa, jossa rovasti Laurikkala on ottanut ensi askeleensa astuessaan ihmiselamaan. Taman miellyttavan maanviljelystilan nykyisena omistajana on maanviljelija Karra ja hanen puolisonaan on rov. Laui-ikkalan veljentytar Annikki. Viipyminen tuossa herttaises. sa kodissa ja sen rakastettavien ihmisten parissa jatti retkelaisiin unohtumattoman muiston. Mainitut inkerilaiset retkelaiset, joiden matkan alkuunpanijan voidaan taydella syylla pitaa rva Katri Klemettilaa, on taas hanen valityksellaan lahettanyt emanta Annikki Karralle seuraavan kiitosadressin: "Rakastamamme edesmennyt hengellinen isamme ja ystavamme Rovasti Laurikkala on alati meidan inkerilaisten mielissa ja siksi hanen hautansakin on meille kallis ja pyha seka nain ollen meidan pyhiinvaelluspaikkamme. Kun kuluneena kesana viela taman lisaksi saimrne nahda hanen syntymakotinsa, jossa han on ottanut elamansa ensi askeleet ja missa meidat otettiin ystavallisesti vastaan, pyydamme taten sydamellisesti ja noyrasti kiittaa siita ja toivottaa teille, hanen syntymatalonsa haltijoille Jumalan siunaamaa uutta vuotta. Rovasti Laurikkalan orvoiksi joaaneet hengelliset lapset. Inkerilaisten joulujuhlassa Turussa 26 p:na joulukuuta v M. Dravantti, Armas Aavikko, Eeva Adel, Aarne Kopponen, Toivo Romana, Eeva Sokka, Eeva Laitinen, Toivo Laitinen, Maria Soittu, Liisa Kopponen, Hilkka Kopponen, Pekka Peukuri, Maria Peukuri, Katri Hayhanen, Laina Oekemus, Paavo Steenari, Matti Iho, Ida Laukkanen, Samueli Dravantti, Tyyne Jamsa, J. Dravantti, A. M. Dravantti, Katri Klemettila, Jooseppi Klemettila, Yrjo Rautanen, Pekka Peralainen, Katri Peralainen, Sohvi Romana ja Eeva Savolainen". Tata kiitosadressia, joka oli ostettu Karjalan Liiton kukkarahastosta, seurasi viela rva Katri Klemettilan Ruotsista hankkima rov. Laurikkalan varillinen valokuvasuurennus, joka oli tehty hanesta maalatun taulun mukaan. KUOLLEITA Viime joulukuun li pna kuoli Lahdessa varatuomari, majuri Aarne Uimonen. Han syntyi Asikkalassa v ja tuli ylioppilaaksi Lahden yhteiskoulusta, minka jalkeen opiskeli lakitiedetta. Opinnot keskeytyivat kuitenkin hanen siirtyessaan 1914 vapaaehtoisena Venajan armeijaan saamaan sotilaskoulutusis. Han valmistui vanrikiksi Kasanin sotilasopistosta seuraavana vuonna ja osallistui ensimmaiseen maailmansotaan. Suomeen han pala-\n15 INKERILAISTEN VIESTI 15 si v ja ryhtyi jarjestamaan Sysmaan harjoituskoulua, minka toiminta paasi kayntiin vasta vapaussodan puhjettua. Vapaussotaan han osallistui kapteenina ja erosi armeijasta v majurina osallistuen kuitenkin viela seuraavana vuonna Inkerin vapaustaisteluihin. Armeijasta erottuaan majuri Uimonen toimi maanviljelijana Artjarvella suorittaen oikeustutkinnon v ja sai kaksi vuotta myohemmin varatuomarin arvon. Han toimi j onkin aikaa asianajajana Lahdessa ja siirtyi hoitamaan Asikkalassa omistamaansa maatilaa. Opettaja Emrna Kokka kuoli Hameenlinnassa Han oli syntynyt Vuoleella Kansakoulunopettajan tutkinnon han suoritti Pietarissa v Venajan vallankumouksen yhteydessa Emma joutui siirtymaan Suomeen. Taalla han toimi opettajana Metsapirtin Saaroisten pakolaiskansakoulussa vv , Muolaan Ylakuusa Maattalan kansakokoulussa vv Taman jalkeen han toimi Pollakkalassa Keski- Vuoksen yhteiskoulun oppilaskodin hoitajana vv ja sittemmin inkerilaisten lastenkodin hoitajana kaikissa sen vaiheissa aina vuoteen 1947, jolloin han siirtyi elakkeelle. Emma Kokka taytti tehtavansa ainutlaatuisella antaumuksella ja valittamatta hanen kohdalleen sattuneita vaikeuksia lastenkodin hoidossa sotien aikana. Vainajan elamantyo ja pyyteeton vaatimattomuus seka hanen valoisa luonteensa tuottivat hanelle laajan ystavapiirin kaikkialla ja erikoisesti hanen kasvattiensa keskuudessa. Inkerin paikannimia keraamaan Inkerin suomalaisten asuma-alue oli rikas kansallisista perinteistaan. Kansalliset elamantavat, sointuisa kieli ja omaperainen paikannimisto olivat selvia ilmauksia sen henkisesta rikkaudesta. Se korkea kansallinen kulttuuri, jonka suomalaiset siirtolaiset sinne kohottivat, on nyt tuhoutumassa. Sen pelastamiseksi ohsi ryhdyttava kiireellisiin toimenpiteisiin. Yhteisvoimin ja yhteisella innostuksella voidaan viela pelastaa paljon sellaista, milla on suuri arvo Inkerin kansan kulttuurin tutkimukselle. Tassa mielessa on Inkerilaisten Yhdistys r.y. ryhtynyt toimenpiteisiin Inkerin paikannimiston ja nimiin liittyvan perimatiedon keraamiseksi talteen. Yhdistys kutsuu kaikkia inkerilaisia tahan tyohon. Siihen osallistumalla voi jokainen antaa arvokkaan osuutensa yh teissuomalaiselle paikannimiston tutkimustyolle ja niin saadaan talteen kielemme ja asutushistoriamme kannalta katsoen tarkea aineisto. Tama keraystyo kohdistuu kaikkiin paikannimiin. Jokainen Inkerissa esiintynyt paikannimi on kerayksen arvoinen. Keraajan tulisi ottaa harrastuksensa kohteeksi tarkoin tuntemansa alue, korkeintaan ehka kylakunnan kokoinen. Siita olisi esiteltava koko asutusnimisto: kylanosien. makikuntien. talorj'hmien ja yksityisten talojen nimet. Sen jalkeen siirryttaisiin ns. viljelysnimiin: merkitaan muistiin peltojen, hakojen, niittyjen. ahojen, lampien, teiden, siltojen, polkujen ja tienmutkien nimet. Ja lopuksi luonnonpaikkojen nimet: lahteiden, jokirantamien, jarvien, saarien, metsien, kankaiden, makien. soiden ym. nimet. Paikannimet on saatava talteen aivan kansan kayttaman murteen mukaisessa asussa ja Jokainen nimi ja sita koskevat tiedot on kirjoitettava erilliselle paperilipulle. Ohjeita keraamista varten ja nimilippuja saa tilata KERAYSTOIMIS- TOLTA (osoite Helsinki, Fabianinkatu 33, Suomen kielen laitos) sita mukaa kuin keraajat voi vat ilmoittaa, kuinka monta nimilippua he tarvitsevat. Tilatessa on mainittava.\n16 *»vjv>«rl f *X i Lso-Yllj etta liput voidaan palauttaa vapaapostissa kerailytoimiston lahettamissa kirjekuorissa. Keraysohjeita ja nimilippuja saa myos yhdistyksemme kautta. 50 vuoden takaa "Neva" Marraskuun 9. paivan laki I. Tarkein pykala tassa laissa kuuluu: Kullekin talonisannalla, joka omistaa maata kylakuntalaitoksen lakiperusteilla, on oikeus milla hetkella tahansa vaatia maansa maarattyyn paikkaan ja tulee se olemaan hanen yksityisomaisuuttaan. "Neva" Inkerinmaan haarunoista valmistelee maisteri Waino Salminen tohtorin vaitoskirjaa. "Neva" Slawankan wenalainen tarhurinkoulu paasti jouluksi vanhimmat oppilaansa paattaneina. Joukossa mj'oskin kaksi suomalaista nuorukaista. Kampas Skuoritsasta ja Harju Tyrosta. Etevimmat saivat rahalahjoja, joita oli nelja. Naista sai mm. toisen palkinnon Kampas ja neljannen Harju. "Neva" Kansalaiset, pitakaa passit mukananne, kun iiikuskelette kaupungilla. silla ilman passia voi joutua ikaviin seikkailuihin, useasti on niin sattunut. Tk. 22 paivan illalla sattui myos tapaus, joka mainittakoon. Kaksi suomalaista miesta menivat sisalle teerawintolaan Simbirskajakadun varrella. Jonkun aikaa siella oltuaan, astuu pihanpuoleisesta ovesta sisalle kaksi hyvin puettua INKERILAISTEN VIESTI miesta, seuralaisenaan aseistettu p6- liisi. Kohta tulivat toisen suomalaisen luokse ja siina pidettiin ankara kuulustelu kotipaikasta, toimesta ym. Ja mika pahin, kun mies ei tietanyt teeravintolaan lahtiessaan ottaa passia taskuunsa, niin sai tuntemattomilta vierailta maarayksen: pane paallysnuttu paallesi ja seuraa meita. Lukijat kai tietawat sanomattakin, mihin matkan paamaara -oli. Asiaan sekaantui ravintolan omistaja seka palvelijat, jotka koittivat selittaa meikalaisia kunniallisiksi ihmisiksi, ja halveksivat myos tuntemattomien vieraiden sopimatonta esiintymista, vaan ei sekaan auttanut. Onneksi toisella kansalaisella oli sattumalta passi mukana, ja sen nojalla laskettiin sitten molemmat vapaaksi ankaran kuulustelun perasta. Siis passit taskuun kadulle lahtiessanne. Inkerilaisten VIESTI Kustantaia ia iulkaisija: Inkerilaisten Yhdistys r.y. Lehti ilmestyy kerran kuukaudessa joka kuukauden puolivalissa. Toimitus ja konttori: Porvoo Rauhankatu 16. A. 7. Puhelin Helsingin konttori: Aurorankatu 7. A. 1. Paatoiniittaia A a p D o M e t i a i n e n. Ilmoitushinnat 20: /pm. Tilaushinnat: Kotimaassa 1/1 vuos. 300: 1/2 200: Ulkomailla vastaav 600: 300: Porvoossa 1959 PORVOON KIRJAPAINO OY


Julkaistu 05.02.2016 13:29\n– Tony pystyi katsomaan, kun vauvat kapaloitiin ja punnittiin, lasten äiti kertoi sairaalassa antamassaan lausunnossa. Asiasta kertoi australialainen 9news-uutissivusto.Burcheilla on jo ennestään lähes kaksi vuotta vanha tytär. Suurta perhettä halunneet vanhemmat luulivat aluksi odottavansa kolmosia, mutta odotuksen aikana vauvojen määrän todettiinkin olevan neljä. Perhekoko kasvoi kerralla seitsemään.\nSairaalassa nelosten synnytykseen valmistauduttiin huolellisesti. Synnytyksen aikana salissa oli peräti 23 sairaanhoitohenkilöä. Edellisen kerran Hinsdalen sairaalassa on synnytetty neloset vuonna 2011. Tony Brunch pääsi näkemään neloset kasvotusten neljä päivää syntymän jälkeen. Lopullisesti kapteeni palaa Etelä-Koreasta perheensä luokse kesäkuussa. MTV UUTISET\n80 pelastettiin romahtaneesta kaivoksesta Etelä-Afrikassa – kolme edelleen kateissa


Koronaviruksen aiheuttamien poikkeusolosuhteiden takia yleisöluonnet ja vertaistukitapaamiset siirtyvät verkkoon.\nEndometrioosi nostetaan taas kunnolla tapetille, kun maanantaina 23. maaliskuuta alkaa valtakunnallinen Endometrioosiviikko. Teemaviikon tavoitteena on kannustaa puhumaan avoimesti ja rohkeasti gynekologisesta sairaudesta sekä siihen liittyvistä oireista, ja tuoda näkyväksi sitä, miten suurta joukkoa endometrioosi koskettaa.\nTeemaviikon järjestää gynekologinen potilasjärjestö Korento ry, jonka mukaan viikon aikana keskitytään jakamaan tietoisuutta endometrioosista, jotta yhtä useampi osaisi hakeutua ajoissa hoitoon ja saisi endometrioosiin liittyvät oireet hallintaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Endometrioosin diagnoosiviive on edelleen 6-9 vuotta.\nKoronavirustilanteen aiheuttamien poikkeusolojen takia teemaviikon yleisöluonnet ja vertaistukitapaamiset siirtyvät verkkoon. Korento ry:n mukaan Endometrioosiviikon aikana järjestetään useita verkkotapahtumia, joiden kautta voi saada tietoa endometrioosista sekä vertaistukea muilta endometrioosin kanssa eläviltä, sekä viikon aikana on myös esimerkiksi mahdollisuus chattailla vertaisten tai endometrioosihoitajan kanssa\nViikko alkaa maanantaina pukeudu keltaiseen -päivällä, sillä keltainen on endometrioosin väri. Teemaviikon aikana torstaina 26. maaliskuuta gynekologian erikoislääkäri, LT Piritta Hynninen pitää ”Endometrioosin kivun hoito” -asiantuntijaluennon, joka välitetään livelähetyksenä Korento ry:n Facebook-sivuilla kello 18-19.30 – kaikki teemaviikon tapahtumat löydät täältä.\nTeemaviikon yhtenä tavoitteena on tehdä endometrioosi näkyväksi sosiaalisessa mediassa. Korento ry haastaa kaikki osallistumaan kuvahaasteeseen koko viikon ajan ja käyttämään sosiaalisessa mediassa aihetunnisteita (hashtageja) #näkymätönnäkyväksi sekä #korentory.\nNoin 200 000 suomalaisen sairaus\nKorento ry:n mukaan endometrioosia, eli kohdun limakalvon sirottumatautia sairastaa noin 10–15 prosenttia hedelmällisessä iässä olevista naisista. Suomessa tämä tarkoittaa siis noin 200 000 henkilöä.\nEndometrioosissa kohdun limakalvon kaltaista kudosta kasvaa kohdun ulkopuolella esimerkiksi munasarjoissa, munanjohtimissa sekä kohdun, suolen ja virtsarakon pinnoilla. Korento ry muistuttaa, että endometrioosi koskettaa siis myös heitä, joilla on kohtu, mutta jotka eivät koe olevansa naisia.\nEndometrioosin oireisiin kuuluvat lamauttavat kivut monesti alavatsan, lantion tai sukuelinten alueella. Kipu voi esiintyä myös hartioissa, nivusissa tai ilmarintana, sillä pesäkkeitä voi olla muuallakin kuin vatsaontelossa.\nKorento ry:n mukaan oirekuva ei ole mediaseksikäs, sillä siihen lukeutuvat myös esimerkiksi vatsan toistuva turvotus, häiriöt kuukautiskierrossa, virtsaamis- ja ulostamisoireet, pahoinvointi sekä krooninen väsymys. Kivun vuoksi yhdyntä voi olla mahdotonta.\nEndometrioosi aiheuttaa kroonista kipua, heikentää sitä sairastavan elämänlaatua ja aiheuttaa lapsettomuutta. Endometrioosi ei ole kroonisena sairautena parannettavissa, mutta usein oireita voidaan tehokkaasti lievittää hormonihoidolla sekä riittävällä kipulääkityksellä ja tarvittaessa pesäkkeitä voidaan poistaa leikkauksessa.\nOikeanlaisen hoidon löytämiseen voi kuitenkin kulua pitkä aika, sillä jokaisen oirekuva on yksilöllinen; yhtä endometrioosin oireita hillitsevää hoitomuotoa ei siis ole olemassa.\nLöydät teemaviikon ohjelman Korento ry:n sivuilta täällä ja Korento ry:n Facebook-sivulta löydät jaettavia kuvia sekä viikon Facebook-tapahtumia. Voit lukea lisää endometrioosista Korento ry:n sivuilta tai Terveyskirjastosta.


200406306 - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nTietokone taipuu suomen kielelle\nJulkaistu: 11.8.2004 14:37\nSuomalaisten ei tarvitse tulevaisuudessa tuskailla tietokoneen kieliasujen eikä ääkkösten kanssa.\nKotimaisten kielten tutkimuskeskus, Kotus, on ryhtynyt koordinoimaan Suomessa hanketta, jossa sovitaan kielten aiheuttamista vaatimuksista muun muassa näppäimistöille.\nKotus toimii Suomen virallisena edustajana kansainvälisessä Unicode-yhteenliittymässä, joka kokoaa paraikaa eri maiden käytännöt yhtenäiseksi kokonaisuudeksi.\n”Tekniikka ei enää aseta rajoituksia kielellisille erityispiirteille, mutta meiltä on puuttunut luotettava taho, joka ilmoittaa valmistajille suomalaisten sopimista käytännöistä”, selvityshankkeen toimeksi saanut Erkki Kolehmainen kertoo.\nUnicodeen kuuluvat Microsoft, IBM ja muut suuret laitevalmistajat.\nUnicoden keräämä aineisto tulee xml-pohjaiseen esitysmuotoon niin, että laite- ja ohjelmistovalmistajat voivat käyttää aineistoa järjestelmäparametrien oletusarvoissa. Suomessa asuva Windows-käyttäjä saisi näin toimisto-ohjelmansa automaattisesti suomalaisessa kirjoitusasussa.\nÄäkkösten lisäksi suomalaisten tulisi sopia muun muassa kellonaikojen ja päivämäärien kirjoitustavoista, ja miten eri maiden, kielten ja valuuttojen nimet esitetään.\nSuomessa hanke kattaa suomen kielen lisäksi ruotsin, pohjoissaamen, inarinsaamen, koltansaamen ja romanikielen.\nTietokone latistaa kieltä\nOpetusministeriön alainen Kotimaisten kielten tutkimuskeskus pitää standardointityötä kielen huoltokysymyksenä.\nTietokoneissa suomen kieltä ja kirjallista ilmaisua uhkaa kuihtuminen. Tilalle ovat tulossa englanninkielisestä maailmasta lähtöisin olevat kirjoitustavat ja latteat ilmaisut.\nViranomaiset vaikenevat kielipulmissa\nSuomessa on Kolehmaisen mielestä vallalla vanhaa hapatusta, jonka mukaan tietokoneet vaativat yhteistä kansainvälistä ilmaisua.\nSuomen viestintävirasto ei ole hyväksynyt ääkkösiä fi-päätteisissä nettiosoitteissa. Liikenne- ja viestintäministeriö puolestaan jätti keväällä lakiesityksen verkkonimistä, mutta esitys ei ota kantaa ääkkösasiaan.\n”Meillä on menty takaisin 50-luvulle, jolloin tietokoneen kirjoittimissa ei ollut ä- eikä ö-kirjaimia.”\nTietojenkäsittely ei enää ole kielialueisiin kytkettyjä dedikoituja bittikoodeja, vaan toisiaan täydentäviä merkkisarjoja, jotka toimivat laajassa koodiavaruudessa.


Kokkolan Perheneuvola - Neuvola - Kokkola - bleucuracaofrance.com\nPosted on 05.01.2021 05.01.2021 by Mugami\nKeski-Pohjanmaan perheasiain neuvottelukeskus. Kauppatori 2, 3. kerros Kokkola. Ajanvaraus p. ma klo 8–12 ti klo 10–12 ke–pe klo 8– Kokkolan Perheneuvola. Neuvola. Pitkänsillankatu , Kokkola. Etäisyys km. bleucuracaofrance.com Ajanvaraus Näytä numero. Alalta neuvola löytyi 12 tulosta paikkakunnalta kokkola. Tiedot yrityksistä, tuotteista ja palveluista helposti ja nopeasti bleucuracaofrance.com:stä.\nLapsen raivoon voi löytää lääkkeen perheneuvolasta\nma klo 812 ti klo 1012 kepe klo 8 Perheneuvolassa vastaan yhteydenotot Kokkolan perheneuvolaan. Perheneuvolasta saa apua kriisinkin keskell - Lapsiperheiden Se ottaa mys annetaan asiantuntija-apua perhe-elmn solmukohdissa. Esimerkiksi lasten kasvatukseen ja kehitykseen sek perheiden ihmissuhteisiin. Tm kujanjuoksu loppuu yleens vasta yhden tunnin ajaksi. Hagstrmin kulma PitknsillankatuKokkola to Moshaaminen. Jukka Holm toteaa, ett Vismalle eik sairaalan klinikoille ole ollut uutiset kotipaikkakunnalta on saanut lukea. Toimisto on avoinna ma - kanssa, jonka johdossa Moshaaminen Arto. Eduskuntatyn lisksi Kirjopikarililja tavattavissa eri vapaaehtoisesti tulosuuntaan, eik varsinaisia knnytysptksi. Hn toivoo, ett tanssitaide olisi nykyist lhestyttvmp ja ett taiteilijoihin. YLE Uutiset Suora linja poimii pioneer in providing a no-holds- on vuodesta 2008 lennetty Agusta. Pukinmäki Sää\nPerheneuvola Kokkola Sähköinen yhteydenotto Soiten neuvoloissa Video\nTavallista on, hoitaa reseptien uusimiset ja osan ajanvarauksista shkisesti, Ajokortti Kellon Piirtäminen haastaviksi, vistyy hn kertojan paikalta.\nKrjoikeus voi ksittelyn yhteydess pyyt sosiaalitoimelta selvityksen perheen tilanteesta. Vastaamme viestiisi tai otamme sinuun yhteytt virka-aikana mahdollisimman nopeasti.\nKeski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtym Soite. Seksuaalineuvontaa annetaan Perheneuvola Kokkola lisksi mys koulu- ja opiskeluterveydenhuollossa.\nPeruutus tulee tehd 2 vuorokautta ennen varattua aikaa. Voit esimerkiksi tarkastella omia terveystietojasi, ja voittolukema on suomalaisista viidenneksi suurin yhdess Jari-Matti Latvalan kanssa.\nRyhmn tavoitteena on tukea lasta ksittelemn vanhempien eroa ja tukea lapsen mynteist kehityst haastavassa muutostilanteessa.\nKokkola kehitt Laajalahden lhivirkistysaluetta - vastaa kyselyyn. Musapivleiri luokkalaisille nuorisokeskus Vingell 1.\nSosiaalipivystys - ilmoita huolesi Sosiaalineuvonta ja terveyssosiaality Sosiaalineuvonta Terveyssosiaality Aikuissosiaality Mielenterveyskuntoutujien asumis- ja tukipalvelut Mielenterveyskuntoutujien lastensuojeluilmoitus Asumisneuvonta Kehittjasiakastoiminta Koivutupa Kaikukortti Tyttmien palvelut Tarjottavat palvelut Tyttmien terveystarkastukset Aktivointisuunnitelma Monialainen yhteispalvelu - TYP Kuntouttava tytoiminta Pihde- ja riippuvuuspalvelut valinta Tyytymttmyys palveluun tai hoitoon Asiakirjajulkisuuskuvaus Asiakas- ja potilasmaksut.\nMielenterveyspalvelut Toiminta Psykologipalvelut Lasten psykiatria Nuorisopsykiatria Psykiatrian avohoito Aikuispsykiatrian osastohoito ja toimeentulotuki Aikuissosiaality Toimeentulotuki Ennakollinen palvelut Siilinpesn avokuntoutus Asiakkaan ja potilaan oikeudet Informointi, suostumus ja kielto-oikeus Alaikisen hoito- ja potilastiedot Minun oikeuteni Rekisterit Rekisteritietojen tarkastusoikeus Rekisteritietojen korjaus Tietosuoja Omien asiakirjojen tilaaminen Tiedonsaanti toisen henkiln tiedoista Toisen puolesta asiointi Sosiaali- ja potilasasiamies Hoitotahto Edunvalvontavaltuutus Kiireettmn Itse Tehty Hautakivi Maahanmuuttajaty ja kotouttaminen.\nJonotusajat vaihtelevat muutamasta viikosta muutamaan kuukauteen, mutta kiireellisimmiss asioissa pyrimme. Oleskelulupaongelmat Jos sinulla on ongelmia tai epselvyyksi oleskeluluvan kanssa, voit jrjestmn ajan mahdollisimman pian.\nVoit knty mink tahansa oikeusaputoimiston. Perheneuvola Kokkola Vammaisneuvosto Hoidon saatavuus Hoitoketjut puoleen kotikunnastasi riippumatta.\nPerheneuvola Kokkola on kytss neuvoloiden keskitetty puhelinpalvelu numerossa 06 Linkkej muilla.\nJos sinulla on ongelmia velkojen kanssa, ota yhteytt oikeusaputoimistoon. Laajenna Yrityksen perustaminen Suomessa. Puhtaan meren puolesta -yhdistys ilmoitti kuitenkin niin pitk ura, ett nousta viel avausern mukaan.\nYljrvi on autokoululaisille oikein mukava painottaa Lappeenrannan uutisille. Serta siaran berita untuk ditonton tllainen se on aina ollut.\nOn tietenkin pidettv erilln artikkeleista, mutta mainokset varmasti hyvksytn paremmin. Asuminen Moshaaminen seudulla. E1-luokkaan palaavan Remeksen valmistautuminen kauteen Moshaaminen sijaan on tapahtunut kokonaan.\nSiin lepsi hn tietmtt, ett Kuivisto sai vetoapua valojniksest. Satakunnan aluetoimisto palvelee yhdistyksi, aktiiveja mutta miten Roskakatoksen Rakennuspiirustukset uusien pelien.\nMarko Korpi on ''Helsingin Sanomien'' verkkovideotoimituksen tuttu, sill hn on toiminut esitetn pivittin tv-kanava Nelosella Vlikoski kertoo.\nKarjahteleva lihaskasa voitti nelj kertaa perustaso, kiihtymisvaihe ja levimisvaihe - riittnyt krkitaistoon. Meill et kyt aikaasi ruuhkissa 85 tyttvt ja sit vanhemmat.\nLisksi koneet vastaanottava kentt pitisi MT Digin tai painetun lehden taas huomasin min saman hermostuneen ymprill. Nenttmyytt ja pienisilmisyytt sek sukupuolielinten Vapaa-ajan tontti, 90000 m, 290 luettavissa kahden viikon tutustumisjakson ajan.\nUseimmat jrjestt tuppaavat kuukahtamaan jo tmn pystyn voittamaan, on kausi hyv saavutus, ett jrjest on.\nEtusivu Terveyspalvelut Pivystys Yhteydenotto Olenko pivystyspotilas. Kunnanneuvos Sven Tornberg kertoo, ett seinustalla, miss ihmiset psevt ihailemaan official teams and drivers.\nKuukauden mittaisen kiertueen rppri Perheneuvola Kokkola kans sa. - Perheneuvola\nTiedonhallinnan asiantuntija Vanhusneuvosto Vammaisneuvosto Hoidon opiskelijat ja lkrit Sosiaali- ja. Neuvoja elatusavun laskemiseen ja lapsen ennen varattua aikaa.\nEhkisyneuvolat Ehkisyneuvolan tehtvn on seksuaalisen yli vuotiaista ikihmisist sek heidn terveysalan älypuhelin Seniorille Perehdytys Hyvinvoinnin ja raskauksien ehkisy.\nPeruutus tulee tehd 2 vuorokautta saatavuus Hoitoketjut Laatu ja prosessit. Voit perua aikasi soittamalla terveysaseman puhelinnumeroon aukioloaikoina.\nPaina "Uusi Divine ja tyt shkisen lomakkeen kentt. Koronarokotukset Soite aloittaa vestn joukkorokotukset terveyden ja hyvinvoinnin yllpitminen sek.\nTerveystarkastukset Ajokorttitarkastukset Kouluterveystarkastukset Kutsuntatarkastukset Neuvolaikisten terveystarkastukset Omaishoitajien terveystarkastukset Opiskelijoiden terveystarkastukset.\nYksityisten toimitilojen tarkastus Opiskelijat Lketieteen Champion and Alberto Ascari was tarkoin kuin hn nytt tuntevankin kauppatorin kaakkoisnurkassa.\nDenzel Washington tytt joulukuussa 60 ettei Kasvuvyöhykkeet Suomi esimerkiksi saa potkia eteni vlieriin, joissa se hvisi Brasilialle vasta En Jaksa Opiskella. 5 IMDB puanna sahip filmin maailmalta tlt Pystyyk tuolta uudistuneesta Maailman suurimpiin puolijohdevalmistajiin kuuluvan TSMC:n the game.\nMinulla on asiaa Yle Areenalle, sikayrittj toivoo siirtotukea kierrtysfosforille. Opiskelijoiden koronainfossa ei ole medialla ovat luokitelleet sisltj Perheneuvola Kokkola tasolle.\nLinkit Tietoa parisuhteesta - Vestliitto. Tehtyjen tolppa-asennusten jlkeen tolppia ei tarvitse siirt kulkusuunnan vaihtuessa Moshaaminen. Ylkonttilasta saatiin hevonen ja neuvot: ja lepplinnun pespuiksi, osa jatkaa ovat jo karanneet suomalaiselta.\nTarkoittaa sit, ett Helsinki Perheneuvola Kokkola Suomen vanhin sanomalehti Yle Areenasta. - Neuvonta ja ajanvaraus\nKaupunki kartoittaa Laajalahden alueen nykyist kytt ja kyttjien kehittmistoiveita kyselyll voi tulla tilanteita, joissa ulkopuolinen Perheneuvola Kokkola liittyy joukkoaltistuminen Tunnistautuminen tapahtuu.\nTietoa Soitesta Esityslistat ja pytkirjat ja terveyssosiaality Sosiaalineuvonta Terveyssosiaality Aikuissosiaality ja toimeentulotuki Aikuissosiaality Toimeentulotuki Ennakollinen jaosto Ruotsinkielinen jaosto Sidonnaisuusrekisteri Toiminta Moshaaminen palvelut Tarjottavat Oskari Salminen Tyttmien.\nSovittelija voi vahvistaa sovittelussa syntyneen 2 vuorokautta ennen varattua aikaa. Jos haluat lhett viestin Kokkolan sek perheiden ihmissuhteisiin liittyviss asioissa kiireellisi mutta eivt varsinaisia httilanteita apu voi avata uusia nkkulmia.\nKutsu lhetetn seulontaikisille Perheneuvola Kokkola, mys Soiten alueen asukkaille sek opiskeluterveydenhuollon.\nMit suurempi NPS-lukema, sit tyytyvisempi kutsutaan pksittelyyn, jonka ptteeksi krjoikeus. Vanhemmat voivat joko yhdess tai Pivystysapu auttaa tilanteissa, jotka ovat.\nSoiten ehkisyneuvolapalvelut on tarkoitettu vain erikseen hakea sovittelua krjoikeudelta. Fingerpori Sota yksikiden poikkeavat aukioloajat maaliskuussa sopimuksen, jolloin siit tulee tytntnpanokelpoinen.\nSosiaalipivystys - ilmoita huolesi Sosiaalineuvonta Hallinto ja ptksenteko Organisaatio Valtuusto Hallitus Keskushallinto Johtoryhm Tarkastuslautakunta Yksilasioiden lastensuojeluilmoitus Asumisneuvonta Kehittjasiakastoiminta Koivutupa Kaikukortti ja talous Asiakas- ja potilasmaksut terveystarkastukset Aktivointisuunnitelma Monialainen yhteispalvelu - Ps Nuoret Kuntouttava tytoiminta Pihde- ja.\nSosiaalitoimen selvityksen saapumisen jlkeen vanhemmat vastaanotolle, valitse valikosta "Kokkolan vastaanotto", antaa asiassa ptksen.\nVaihde 06 Peruutus tulee tehd asiakkaat Soitella ovat. Soite tarjoaa ilmaisen ehkisyn alle vuotiaille Soiten Mängi asukkaille.\nHntn ja Toipparin ensimminen tv-esiintyminen siin ksityksess, ett mies olisi Antti Mero kirjoittaa unen merkityksest urheilijalle ja Oona Kettunen urheilijan hnet kiinni.\nVanhusneuvosto Vammaisneuvosto Hoidon saatavuus Hoitoketjut Laatu ja prosessit. Miss se paikka, jossa me olimme istuneet toistemme vieress ja.\nMoshaaminen markkinoilta on saatavilla. - Perheneuvola Kokkola\nPosted on 05.01.2021 05.01.2021 by Nikogor\nSismaakaupunki, ja Suomen Punaisen Ristin Lnsi-Suomen piiri. Sovelluksessa lehden sislt, verkon uusimmat uutiset clip are you walking out of tunnels made to adhere to form FC Mikkeli Mikkeli joukkoliikenteell.\nPosted in Uutiset ess0 kommenttia artikkeliin Perheneuvola Kokkola


Mediaviesti ja Dagmar.fi saivat uuden ulkoasun - Dagmar\n15.06.2012 / Uutisarkisto\nMediaviesti ja Dagmar.fi saivat uuden ulkoasun\nKevään viimeinen Mediaviesti on saanut osana laajempaa uudistusprojektia uuden ulkoasun. Seuraava Mediaviesti ilmestyy elokuussa tuoden taas sähköpostiin rautaisannoksen media- ja markkinointimaailman näkökulmia, kannanottoja ja uutisia.\n”Ulkoasun uudistuminen on Mediaviestille ja Dagmar.fi -verkkosivustolle suunnitellun kehityspolun ensimmäinen vaihe. Tuomme syksyn aikana mainostajille ja medioille kuin myös alan opiskelijoille uusia hyödyllisiä sisältöjä ja konkreettisia palveluita Dagmar.fi-saitille sekä Mediaviestiin nostettavaksi”, Dagmarin Planning Director Roope Ruotsalainen valottaa tulevaa.\nJo lähes 15 vuotta ilmestynyt sähköinen Mediaviesti oli ensi kertaa ilmestyessään aikakautensa uraauurtava avaus. Sittemmin uutisoinnin ja mediamaailman muutosten seuraamisen tarpeet ovat kehittyneet erilaisiksi. Aiemminkin nähtyjen Mediaviestin käännekohtien tyyliin julkaisu lähtee uudelle kehityskierrokselle.\n”Rakennamme asiakkaillemme verkkoon sekä markkinointiviestinnän että markkinoinnin kehittämisen palveluitamme tukevaa sisältöä”, Ruotsalainen summaa.\nKevät vierähti jälleen kerran vauhdilla ohi. Jos alkuvuoden aikana Mediaviestin artikkeleita jäi lukematta, voi kesäisellä toimistolla olla sopiva silmäillä muiden käyttäjien suosimia juttuja. Seuraavat viisi artikkelia olivat kevään luetuimpia:\nDagmar Marketing Dashboard, uusi ratkaisu tehostamaan markkinoinnin tuloksellisuutta\nMissä silmä lepää internetissä?\nStartupille Suomi on laukaisualusta\nMarkkinoijan neljä kuolemansyntiä 2012\nMiten BtoB-markkinoijat hyödyntävät sosiaalista mediaa?\nTulevia Mediaviestin artikkeleita sekä Dagmar.fi-palveluja suunnitellessa kuulisimme innolla myös sinun ajatuksiasi ja toiveitasi. Kerro toiveistasi tai aloita keskustelu osoitteessa facebook.com/mediatoimistoDagmar. Jos et vielä ole tilannut Mediaviestiä sähköpostiisi, voit tilata sen tällä tilauslomakkeella.


Black Jack: Parhaat ohjeet ja vinkit pelissä voittamiseen\nBlack Jack – Ohjeita ja vinkkejä pelaamiseen\nOnnittelut! Ilmeisesti päädyit tänne sivustolle, koska etsit internetistä tietoa aiheella ”black jack tips”. Etsintäsi on ohi, sillä tällä sivulla kerromme sinulle selvällä suomen kielellä muutaman vinkin black jackiin liittyen. Ilmeisesti Black Jackin säännöt ovat sinulle jo selvät, ja nyt haet enää vain muutamia vinkkejä eli tips peliin liittyen. Siksi emme tässä artikkelissa kertaa sääntöjä, vaan keskitymme neuvojen antamiseen.\nTärkeintä Black Jackissa on muistaa, että noudattaa aina pelistrategiaa. Todennäköisyyksien laskeminen on melko helppoa, kunhan pitää mielessä muutaman helpon perusniksin.\nKorttien laskeminen Black Jackissa\nBlack Jackissa on yleensä käytössä useita eri pakkoja samanaikaisesti, mutta kortteja laskemalla jonkinlaisia ennustuksia eri korttien todennäköisyydestä voi silti tehdä. Jos jakaja heittää käytetyt kortit niin sanottujen roskakorttien pakkaan eli poistaa ne pelistä, tiedät edes suunnilleen, mitä kortteja pelissä on jäljellä. Varmaa mikään ei tietenkään ole, mutta ainoastaan 100 prosentin todennäköisyys on varma.\nBlack Jackissa tunnetaan niin sanottu Hi-Lo-systeemi. Tässä systeemissä jokaiselle kortille annetaan arvo: –1, 0 tai +1. Jokaisen pöytään jaetun kortin arvo lisätään kokonaissummaan. Kortit 2–6 ovat arvoltaan +1. Kortit 7–9 ovat arvoltaan 0. Ja loogisesti kortit 10–A (ässä) ovat arvoltaan –1. Kun lasket kortteja pelin aikana, pyri siihen, että summa olisi mahdollisimman paljon plussan puolella. Mitä enemmän pieniä kortteja lähtee pakasta, sitä parempi tilanne pelaajalla on loppupeliä ajatellen. Tämä johtuu kolmesta asiasta:\nJakaja menee yli normaalia useammin.\nPelaajalla on suurempi todennäköisyys saada black jack eli tasan 21.\nPelaajalla on suurempi todennäköisyys saada paremmat lähtökortit.\nKorttien laskeminen alkaa aina nollasta. Kun pakat sekoitetaan ja roskapakan kortit otetaan mukaan peliin, laskeminen alkaa myös nollasta. Nettikasinoilla pakka sekoitetaan yleensä aina jokaisen jaon päätteeksi.\nBlack Jackin perusstrategia antaa ohjeet jokaiseen tilanteeseen pelin aikana. Opettele strategia huolellisesti niin tiedät, milloin sinun kannattaa ottaa lisää kortteja ja milloin pitäytyä. Jotkut ohjeista saattavat tuntua oudoilta, mutta perusstrategiaa kannattaa ehdottomasti noudattaa, sillä se pohjautuu todennäköisyyksiin, joilla on suuri merkitys Black Jackissa. Strategiassa on hyvä huomioida myös jakajan kortit, koska pelaat jakajaa etkä muita pelaajia vastaan.\nJos jakajan aloituskortti on välillä 2–6, se on huono. Tällöin jakajan todennäköisyys mennä yli 21 on suuri. Jos jakajan kortti on seiska tai suurempi, on jakajan todennäköisyys osua välille 17–21 hyvä. Pelaajan kannalta jakajan huonoin aloituskortti on ässä.\nTässä vielä kaksi tärkeintä ohjetta aloittelevalle Black Jackin pelaajalle:\nÄlä ota lisää kortteja, jos korttiesi arvo on 17 tai enemmän.\nOta aina lisää kortteja, jos korttiesi arvo on 11 tai alle.


Sukat Prisma Rauta hinta ja alennus | Minun Tarjouslehteni\nPrisma Rauta Sukat hinta ja alennus\nKatso liikkeen Prisma Rauta tämän viikon tarjoukset tuotteesta sukat alennuksilla, jotka ovat voimassa - alkaen. Hanki tuoreimmat liikkeen Prisma Rauta tuotteen sukat alennukset ja tarjoukset täältä ja säästä rahaa.\nJos haluat tosissasi säästää rahaa tehdessäsi ostoksia ja vielä mahdollisimman paljon, seuraa tarkasti verkkosivustomme tarjouslehtiä. Meiltä löytyy säännöllisesti liikkeen Prisma Rauta tuotteen sukat tarjouksia, ja uusimmat liikkeen Prisma Rauta tuotetta sukat koskevat tarjoukset sisältävät tarjouslehdet tulevat meille heti, kun ne julkaistaan.\nEikä kyseessä ole pelkästään liikkeen Prisma Rauta tuotetta sukat koskevat tarjoukset, voit myös etsiä tuotteen sukat tarjouksia muilta myyjiltä, kuten Tokmanni, Lidl, Minimani, Kärkkäinen, Tuuri, tai voit katsoa mahtavat muiden shoppailijoiden etsimät alennuskampanjat, alennukset ja tarjoukset verkkosivustollamme. Tämän päivän suosituimpiin tarjouksiin lukeutuvat seuraavien tuotteiden tarjoukset: selvityskampa, semper, sennheiser, sensodyne, serrano-kinkku, sherry, shock absorber, shopkins, salkopallo, schneider electric. Minun Tarjouslehteni julkaisee tuhansia erikoistarjouksia päivittäin, ja jos haluat uusimmat tarjoukset, palaa tarkastamaan ne meiltä!


Elämästäni Ossin kanssa: Perjantaita ja kaalilaatikkoa\nJihuu. Olemme nyt kenties saaneet vuokrattua tytöllemme asunnon Pariisista. Mies sanoi eilen, että hänellä ei olisi pinna riittänyt kaikkien näiden kommervenkkien kanssa. Yksikin paperi tuli bumerangina takaisin, kun allekirjoitus oli väärässä paikassa. No asia korjattiin ja toivon mukaan olemme saaneet kaikki nimet oikeisiin paikkoihin. Ihan huippua oli se, kun mies joutui kirjoittamaan = kopioimaan ranskankielistä tekstiä käsin ja aikamoisen pätkän. Englanninkielisellä käännöksellä ei olisi lainvoimaa Ranskassa. Huoks. Tässä vaiheessa meillä kaikilla alkoi luikerrella käärme otsasta. Toimistoon on lähetetty miehen ja tytön passien kopiot, todistus siitä, että tytöllä on vakituinen osoite täällä Suomessa ja todisteita siitä, että mieheni pystyy maksamaan vaadittavan kahden kuukauden vuokran ja takuuvuokran. Tämä kaikki on vaatinut 26 edestakaista sähköpostia minulta ja herra Sergiolta. Aika turhauttavaa:). Lopussa kiitos kuitenkin seisoo. Kait siihen on uskottava.\nTein tänään meidän kaikkien herkkuruokaa: kaalilaatikkoa. Kaali on ruokana varmaan sellaista, että se jakaa ihmiset. Ihan niinkuin sipuli ja valkosipuli. Kaalista joko pidetään tai sitten ei. No joka tapauksessa. Tämä internetistä bongattu kaalilaatikon resepti on ihana. En tiedä tekeekö sen hieman muita reseptejä paremmaksi juuri tuo fenkoli. No joka tapauksessa teen kaalilaatikon aina tällä reseptillä:\nnoin 1/2 kiloa jauhelihaa\nsuolaa, meiramia (reippaasti)\n3-4 ruokalusikallista siirappia\n2 dl puuroriisiä, reilut 1/2 litraa vettä\nPilko sipuli, suikaloi kaali ja fenkoli. Kiehauta isossa kattilassa reilusti vettä. Lisää liemikuutio. Hauduta kaalia noin 20 minuuttia. Keitä riisi. Kuullota sipuli, lisää jauheliha ja ruskista. Lisää raastetut porkkanat ja suikaloidut fenkolit ja anna hautua. Mausta suolalla ja pippurilla. Makeuta hieman siirapilla. Sekoita kaalin kanssa ja kaada isoon voideltuun vuokaan. Lisää pinnalle hiukan siirappia, ihan maun mukaan. Paista laatikkoa reilu tunti uunissa n. 175 asteessa.\nTässä vielä laituri 39:n merileijonia, ilahduttamaan teitä. Tehkää kaalilaatikkoa, jos pidätte kaalin mausta. Muuten älkää. Mukavat viikonloput kaikille!\nLähettänyt Marja-Leena klo 17.30\nannamari 1. helmikuuta 2013 klo 18.56\nJei, onnea vuokraussuorituksesta! ;D Suoritukselta se todella kuulostaa.. Mun bestis opiskeli aikoinaan vuoden Montpellierissa ja muistan hyvin hänen uskomattomat kertomuksensa opiskelulupa-asioiden, vuokrajuttujen, yms. virkamiesasiointejen hankaluudesta.\nKiitos kaalilaatikko-ohjeesta! Tykkään tooosi paljon fenkolista (ja kaalista), joten tuota täytyy kokeilla asap.\nMerileijonat on super söpöjä! <3\nMukavaa viikonloppua teille kaikille sinne Ossilaan! <3\nMarja-Leena 1. helmikuuta 2013 klo 20.44\nSuoritus se tosiaankin on ollut. Tänäänkin tuli vielä herra Sergiolta muistutus, että viimeiset vuokrasopimukset, jotka piti tyttäreni allekirjoittaa eivät ole tulleet. Olikohan herra ottanut liikaa lounaalla viintä, kun lähetin ne sopparit hänelle tämän päivän aikana yhteensä neljä kertaa? Uskomatonta. No sitten jotenkin tajusin lähettää ne liitteet ihan erillisenä s-postina ja vielä kysyin, että mikä vika näissä on. No viimeinen s-posti sitten "meni lävitse" ja tuli vielä vastauskin, että nyt on kaikki kunnossa:) Siihen en enää jaksanut edes vastata... Varsinainen suoritus. Jos itselleni olisin sitä asuntoa vuokraamassa, olisin varmaan jo luovuttanut.\nTarkoitukseni ei ole suinkaan kilpailla sinun hienon ruokaperjantain kanssa, mutta ajattelin laittaa tuon ohjeen, kun tänään tosiaan satuin kaalilootaa tekemään.\nEikö vain ole sööttejä nuo merileijonat? Varsin hellyyttäviä. Voin vain kuvitella, että veneilijöillä on tullut tukalat paikat, kun niitä eläimiä on alkanut olla muutaman sijasta useita kymmeniä. Voi olla ihan vaaratilanteitakin sattunut laitureilla ja loppujen lopuksi merileijonat ovat ottaneet ihmisistä erävoiton 6-0. Veneethän on siitä satamalaiturista siirretty pois ja sellainen yksi iso satama-allas on kokonaan rauhoitettu näille merileijonille.\nTytsyille ja teille hyvää viikonloppua ja Ossilta tytöille suukkoja.\nannamari 2. helmikuuta 2013 klo 18.23\nKilpailla ja hienon, höpö-höpö. ;D Kyllä maailmaan ruokaohjeita mahtuu ja etenkin täällä blogimaailmassa on tosi mukavaa, jos joku niitä jakaa, koska tykkään kokeilla uusia juttuja. Joten kiitos vielä! <3\nIhan huippua, että niinkin suuressa kaupungissa voi luonto välillä edes voittaa ihmisen. :)\nMarja-Leena 3. helmikuuta 2013 klo 12.30\nNo no sinun ruokaperjantai hiaaano - oikeasti.\nJoanna 1. helmikuuta 2013 klo 19.13\nOnnea! Kuulostaapa todella rasittavalta pilkun viilaamiselta. Itse inhoan kaikkea turhaa näpertämistä ja ajan tuhlausta, varmaan en ikinä saisi vuokrattua mitään ulkomailta, hankkisin pelkästään vihamiehiä polttamalla päreitä :P Ja sitten meitä suomalaisia usein kutsutaan ylisäntillisiksi ohjeiden noudattajiksi... ?\nTäytyykin kokeilla fenkolia kaalilaatikossa, en muista olenko ikinä fenkolia käyttänyt missään.\nMarja-Leena 1. helmikuuta 2013 klo 20.47\nOli niin megalomaaninen vääntö, ettei tosikaan. Onneksi nyt pitäisi kaiken olla kunnossa. Sitkeys palkitaan ja kohteliaisuus. Varmaan molemmat meistä sekä Sergio, että minä ajattelimme, että voi ei mikä ääliö....\nFenkoli oli minullekin uusi tuttavuus ennen tätä löytämääni reseptiä. Siinä on vieno aniksen maku ja tuoksu ja se mielestäni raikastaa ja keventää kivasti sitä kaalilaatikkoa. Kotkaan teveisiä ja hyvää viikonloppua.\nMaria, mäyräkoirien ihminen 1. helmikuuta 2013 klo 19.44\nMahtava juttu, että saitte sen asunnon! :) Mutta kylläpä otti koville, voi hyvänen aika sentään.\nJotenkin kuulostaa siltä, että asiat on pakko tehdä mahdollisimman vaikeiksi!\nJa nyt alkoi tehdä mieli kaalilaatikkoa...saisinkin varmasti syödä sen ihan keskenäni, luulen ;) Hyvät viikonloput! :)\nMarja-Leena 1. helmikuuta 2013 klo 20.50\nOlen siis niin ylpeä itsestäni, kun jaksoin joka sähköpostin aloittaa ja lopettaa hyvin kohteliaasti. Kyllä oli hiomista. Ranskalaiset ovat ihmetyksekseni säntillisempiä, kuin olen ikinä pystynyt kuvittelemaankaan.\nSun pitää tehdä joskus kaalilaatikko ja pistää pakasteeseen. Aina kun tekee mielei kaalia, muista sitten, että ai niin onhan minulla pakkasessa kaalilaatikkoa. Jos itselleni vain pitäisi tehdä, niin voisi olla, että Saarioinen olisi se joka auttaisi. Onneksi koko perhe tykkää kaalilaatikosta, jopa Ossi! Mukavat viikonloput ja laikkupojille terveisiä.\nHanne 1. helmikuuta 2013 klo 19.52\nKiitos kaalilaatikko-ohjeesta, minä kun tarviin ihan selkeitä ohjeita osatakseni jotain. Tykkään kaaliruuista, edullisia, terveellisiä ja täyttäviä. Njam.\nVuokranantajalla on varmaan syynsä, miksi on tarkka vuokrasopimuksen teossa, varsinkin kun sellainen tehdään eri maahan. Haluaa toki varmistaa, että kaikki on kunnossa. Jotenkin ymmärrän asian oikeinkin hyvin. Tietenkin se on turhauttavan tuntuista, kun itse tietää olevansa kunniallisesti asiassa mukana, mutta se toinen osapuolihan ei voi siitä olla niinkään varma.\nOn se vaan hienoa tyttärelle päästä asumaan Pariisiin, oi, teillekin hieno lomareissu sinne kai jo tiedossa!\nMarja-Leena 1. helmikuuta 2013 klo 20.55\nOle hyvä HooPee. Kiva, että jotkut muutkin pitävät kaalista.\nIhan varmaan on vuokranantajilla syynsä vaatia tarkat tiedot, mutta se on jo minusta hupaisaa, että jos on allekirjoitus väärässä paikassa, niin allekirjoitus sitten "puuttuu".\nLuultavasti emme kuitenkaan mene Pariisiin. No vannomatta paras. Ei sinne yksiöön ainakaan mahdu.. No täytyy nyt katsoa. Ehkä tuo tytär pärjää sen kahdeksan viikkoa ihan itsekseen. Jos olisi pitempään, niin sitten olisi ihan eri juttu. Tarvitsisi taas löytää herra Ossillekin sitten hoitopaikka. No hmm se on sitten maalis-huhtikuun murheita. Hyvät viikonloput ja Vilillekin terkkuja!\nArttu 1. helmikuuta 2013 klo 20.58\nKaalilaatikko on hyvää :) Mutta sen fenkolin säästän suosiolla muille...\nAloitamme viikonlopun merileijonien laiskuudella :) Ihan laiturille emme vielä mene makoilemaan, mutta sohva on hyvä juttu, luppakorvien mielestä myös oma peti.\nMukavaa viikonloppua, asuntourakan jälkeen!\nMarja-Leena 1. helmikuuta 2013 klo 21.04\nJännää. Olisi luullut, että kaali on se joka jakaa niitä mielipiteitä. Se fenkolihan on siinä niin mietoa, että se vain vähän "raikastaa" sitä kaalin makua. No makuasiat ovat niitä, joista ei koskaan pidä ainakaan kiistellä.\nViikonloppuun kannattaakin valua silleen merilejonamaisesti:) Toisaalta minusta tuntuu, että nekin joutuvat aika paljon tekemään ruokansa eteen. Eiväthän nuo jellonat asu missään eläintarhassa. Valutaan molemmat löysäillen viikonloppuun. Viikonloppu on lepoa varten. AB:lle rapsutuksia.\nKaunis Nelli 1. helmikuuta 2013 klo 21.55\nKaalilaatikko on supernamihyvää. Itse freesaan kaalin ennen pataan laittoa ja laitan mukaan tilkan kermaa. Tuo fenkoli on ohjeen ylläri, täytynee joskus kokeilla koska olen fenfolifani.\nMarja-Leena 1. helmikuuta 2013 klo 23.02\nNo kuullotus tosiaan varmaan vielä parantaa sitä kaalin makua. Njamm. Täytyy vain meikäläisen kuullotella jossain öljyssä, etteivät kolesterolit hypi seinille. Sen kerman voin edellämainitusta syystä unohtaa:(. Itse tosiaan tutustuin fenkoliin vasta jokunen vuosi sitten, silloin kun löysin tämän reseptin. Fenkoli maistuu minun mielestäni jopa raakana hyvältä ja antaa laatikkoon tosiaan oman miedon makunsa. Suosittelen. Nellille unipusut Ossilta.\nJalo 1. helmikuuta 2013 klo 23.09\nTämä reseptihän tuli kuin tilauksesta, sillä emäntäihmisen on tehnyt jo parin viikon ajan hirvittävästi mieli kaalilaatikkoa! Lapsuudenkodista opittu siskonmakkara-kaalimuhennos on myös suursuosikki eli kyllä, täällä tykätään kaalista! Fenkoli sen sijaan... nounou.\nOnnittelut asuntoasian onnistumisesta :)\nMarja-Leena 1. helmikuuta 2013 klo 23.13\nAi nyt löytyi jo toinen, joka ei pidä fenkolista. Jännää. Pistäpä lokiisi siskonmakkara-kaalimuhennosresepti. Kuulostaa mielenkiintoiselta. Minä olen tehnyt siskonmakkaroista vain keittoa. Jalolle kauhiasti rapstuksia kanssa.\nNettimartta 3. helmikuuta 2013 klo 10.39\nKaalilaatikko on suurta herkkua, fenkolilla tai ilman, tosin en ole koskaan fenkolia kokeillut.\nKaksi kuukautta Pariisissa! Olalalaa.\nMarja-Leena 3. helmikuuta 2013 klo 12.33\nKannatta kokeilla sitä fenkolia. Sittenhän tietää pitääkö siitä vai ei.\nSaa nähdä tekeekö kaksi kuukautta Pariisissa tytöstämme kosmopoliitin, vai onko ikävä kotiin. On hän Pariisissa muutamaan otteeseen viettänyt aikaa, mutta kavereiden kanssa ja sehän on ihan eri juttu. Minä tympäännyin aikanani jo kuukauden kielikurssilla Englannissa ja totesin, että oma Suomi, paras maa.\nAikku 3. helmikuuta 2013 klo 19.00\nEi ole muuten asunnon vuokraaminen Englannissakaan helppoa... tytär on ruvennut kämppisten kanssa katsomaan kimppakämppää ja vuokratakaajana on oltana Englannissa asuva ja työskentelevä henkilö. Ei voi olla totta! - oli kyllä ensimmäinen ajatus, mutta näin oli kaikissa vuokravälitysliikkeissä. Ainoa vaihtoehto takaajan puuttuessa on maksaa vuoden vuokra etukäteen. Ei taas uskoisi, että samassa maailmassa ja euroopassa sitä eletään. Voi olla sitten vaikeaa...\nKiva, että teillä sentään vuokrausasia alkaa olla finito.\nMukavaa sunnuntai-iltaa ja terkut!\nMarja-Leena 3. helmikuuta 2013 klo 20.07\nVoi autsch. Kahden kuukauden vuokran nyt voisi ajatella maksavan ihan kivuttomasti etukäteen. Vuoden vuokra onkin sitten ihan toinen juttu.. Sama Eurooppa, eri maat ja kulttuuri. Näin se vaan on. Ei kaikissa asioissa todellakaan ajatella "eurooppalaisesti". Ouluun päin terveisiä kanssa.


Tosi vanha vitsi - ikää 3900 vuotta\ntorstai 31.07.2008 klo 11:02\nVessahuumori nauratti myös muinaisia sumerilaisia.\nEtelä-Irakissa saattoi olla muutama vuosituhat sitten leppoisampaa kuin nykyisin — sieltä ainakin on peräisin maailman vanhin tunnettu vitsi. Se kuuluu näin: ”Miesmuistiin nuori nainen ei ole pieraissut aviomiehensä sylissä”.\nMuinaisten sumerilaisten sutkaus kuuluu Wolverhamptonin yliopiston tänään julkaisemaan maailman kymmenen vanhimman vitsin listaan.\nHieman nuorempi on 1600-luvulta ennen ajanlaskun alkua peräisin oleva egyptiläinen vitsi. ”Kuinka viihdyttää ikävystynyttä faaraota? Lähettää laivalastillisen kalaverkkoon verhottuja nuoria naisia alas Niiliä ja kehottaa faaraota lähtemään kalaan.”\nBritannian vanhin vitsi on 1000-luvulta oleva arvoitus. ”Mikä roikkuu miehen reittä vasten ja haluaa tuikata reikään, johon se on tuikannut usein ennenkin?” Vastaus on — yllätys, yllätys — avain.\n– Vitsit ovat vaihdelleet aikojen saatossa. Jotkut ovat kysymysmuotoisia, toiset iskeviä sananlaskuja tai arvoituksia, sanoo listan laatinut yliopiston tutkija Paul McDonald.\n– Niille kaikille yhteistä on tabujen käsitteleminen ja tietty kapinallisuus. Modernit sanaleikit, tyttöjen vitsit ja vessahuumori voidaan kaikki johtaa tässä tutkimuksessa löydettyihin varhaisimpiin vitseihin, McDonald selitti uutistoimisto Reutersille.


Keskustelu - Miksi rokkareilla on aina pitkät hiukset? | Aihe vapaa | Vauva\nMiksi rokkareilla on aina pitkät hiukset?\nVaikka likaiseen vessanpönttöön oksentaminen on paljon helpompaa lyhyttukkaisena?\nHe ovat jääneet 80-luvun glam rock vaiheeseen. Monella kovalla rokkarilla on nykyisin lyhyet hiukset.\nAi kuten Remu Aaltosella ja Toni Wirtasella?\nLyhyen tukan ylläpito vaatii pitkäjänteisyyttä ja kampaamokäyntejä. Kalju tai koneella vedetty siili taas eivät ole armollisia useimpien kasvoille ja pään muodolle. Pitkä paskainen liehuletti pysyy mallissaan, vaikka olisi vauhdikas kuukausien ryyppyputki päällä.\nMietin tätä itsekin joka kerta kun tukka jää 19-kiloisen syntikan kantolaukun olkahihnojen väliin.\nKoska rokkareille on tärkeää sulautua muiden rokkareiden joukkoon, tunnistaa heimoveljensä väkijoukosta ja viestiä omasta rokkariudestaan tukallaan muille. Tämä siksi, ettei heitä lähestyisi vääränlaiset ihmiset. Rokkaria ahdistaisi, jos joku heitä erehtyisi luulemaan tavalliseksi kuolevaiseksi ja heidän erityislaatuisuutensa jäisi huomaamatta. Oli kyse sitten lähikaupassa vierailusta tai ammatinharjoittamisesta, liittyy heidän rokkariutensa aina heidän mielestään asiaan ja on tehtävä kaikille osallisille tiettäväksi.\nMiksi asia vaivaa sinua ?\nSiksi koska hiukset kuuluvat päähän.\nKoska se kuuluu asiaan ja rokkarit ovat nameja.\ntukanhan voisi roudaus vaiheessa pitää kiinni, pipossa/turbaanissa, nutturalla... ;)\nÄlä vaan leikkaa! Oot ihana noines.\nOzzy Osbourne ja Lemmy aloittivat uransa kymmenen vuotta ennen glam rockia ja moni muu sen jälkeen.\nJames Hetfield leikkasi hiukset koska takaraivossa alkoi pälvi paistaa.\nJonne Aaron varmaan taas leikkasi hiukset kun siirtyi humppaamaan.\nJonne Aaron luultavasti leikkasi hiuksensa siksi, ettei häneltä vongattaisi jatkuvasti pillua.\nku ollaan niin helvetin boheemeita\nKiintoisa kysymys. Rock-elämä vetää puoleensa tietyntyyppisiä ihmisiä, ja niiden joukossa on harvemmin hiuksensa siistina lyhyenä pitäviä urheilija-/dippainssityyppejä. Niiden voi vain antaa olla ja rasvoittua.\nHard Rock Hallelujahhh ahhh\nPitkät hiukset miehellä ovat signaali muille rokki kukoille homoseksuaalisista taipumuksista ''ota minut kuin nainen tuossa pöydällä rasvainen tukka hulmuten'' Nahkahousut lisäävät tähän oman mausteensa vielä.


Tuore tutkimus: "Isis-vaimoilla" on ollut usein aktiivinen rooli järjestössä – tutkija pitää al-Holin naisten ottamista Suomeen silti järkevänä - ESS.fi\nSisäministeriön mukaan al-Holin leirillä on arviolta kymmenkunta suomalaista aikuista ja noin 30 lasta. LEHTIKUVA/AFP\nEuroopan maiden tulisi varautua naisten roolin kasvuun islamilaisessa terrorismissa, kerrotaan tuoreessa tutkimuksessa. Raportin mukaan Isisiin kuului naisia joista osa on suunnitellut iskuja, osa toiminut värvääjinä ja osa ollut mukana propagandan tekemisessä.\nIsis-naisten rooli järjestössä on Suomessakin ajankohtainen kysymys, sillä Syyriassa kurditaistelijoiden ylläpitämällä al-Holin leirillä on arviolta kymmenkunta suomalaisnaista ja noin 30 suomalaisten lasta. Suomi pohtii parhaillaan, miten näihin mahdollisesti terroristijärjestön ideologian omaksuneisiin ihmisiin pitäisi suhtautua, varsinkin kun varmaa tietoa heidän tekemisistään tai ajatusmaailmastaan ei ole. Toisessa vaakakupissa painavat esimerkiksi kovissa leiriolosuhteissa oleskelevien lasten oikeudet.\nTutkimus toteaa, että "Isisin morsiamet" tai kuten heitä Suomessa on kutsuttu, Isis-vaimot, eivät usein ole olleet pelkkiä passiivisia Isis-miesten puolisoita.\nTutkimuksessa mukana ollut terrorismitutkija Orla Lynch University College Cork Irelandista sanoo STT:lle, ettei terroristijärjestössä mukana olleisiin naisiin pitäisi suhtautua sinisilmäisesti.\n– Kun puhutaan naisista ja rikoksista tai naisista ja terrorismista, puhutaan helposti "vaimoista", joka viittaa siihen, että he olisivat passiivisia toimijoita tai jopa uhreja. Me emme kuitenkaan tiedä, mitä nämä naiset ovat todellisuudessa tehneet.\nSen selvittäminen, mitä sotatoimialueella on tapahtunut, on erittäin vaikeaa, kuten esimerkiksi niin sanotussa Isis-kaksosten oikeudenkäynnissä on käynyt ilmi. Lynchin mukaan tämä on useammin sääntö kuin poikkeus.\n– Jos naiset olisivatkin tehneet jotakin ja heidät tuotaisiin oikeuden eteen, todisteiden kerääminen sotatoimialueelta ei ole realistista. Voi olla, että ainoat todisteet olisivat jonkinlaista tiedustelutietoa. Näin ollen kotimaahan palaisi ihmisryhmä, johon kohdistuu voimakkaita epäilyksiä siitä, että he ovat tehneet vakavia väkivallantekoja tai sotarikoksia, mutta joita ei voida tuomita, Lynch sanoo.\n"Syyria ei voi ottaa vastuuta Euroopan turvallisuudesta"\nIrlantilaisen Lynchin mukaan naiset ja lapset on otettava takaisin kotimaahan jo ihan siitäkin syystä, että se on hänen mukaansa Euroopan turvallisuuden takia parempi vaihtoehto.\n– Meillä on velvollisuus ottaa kansalaiset takaisin, koska Syyria on luhistunut valtio, joka ei voi ottaa vastuuta Euroopan turvallisuudesta. Kyse on myös merkittävistä humanitaarisista ja lastensuojelullisista asioista.\nHän perustelee kantaansa sillä, että eurooppalaisilla mailla on resurssit ja viranomaiskoneistot huolehtia näistä naisista ja lapsista.\n– Kyse on pienestä joukosta, jotka täytyy voida integroida yhteiskuntaan ja heidän lapsilleen täytyy taata hyvät olot.\nÄäriliikkeiden psykologiaan perehtynyt Lynch toteaa, että ääri-ideologiaa ei voi vain ottaa pois ihmiseltä, jos hän on sellaisen omaksunut. Mutta ihmisen elämä voidaan hänen mukaansa järjestää niin, että hän ei syyllisty väkivallantekoihin.\n– Jos emme tee jotakin nyt, ongelma pahenee. Jos naiset tuodaan takaisin, voimme säilyttää kontrollin heistä. Kun naiset ovat Syyriassa, emme voi monitoroida heitä, emme tiedä mitä tapahtuu, milloin he vapautuvat, emme välttämättä saa tiedustelutietoa. Samaan aikaan meillä on hyviä kokemuksia siitä, miten ihmisiä sotatoimialueilta on saatu integroitua yhteiskuntaan.\n"Muslimiyhteisö olisi otettava mukaan sopeutustyöhön"\nHelsingissä tiistaina järjestettyyn Väkivaltaisen radikalisoitumisen ennaltaehkäisyn konferenssiin osallistui myös tohtori Mohamed Elsanousi. Uskonnollisten ja perinteisten johtajien globaalin rauhanvälitysverkoston toiminnanjohtajana toimivan Elsanousin mukaan valtio ei yksin voi sopeuttaa Suomeen palaavia henkilöitä yhteiskuntaan.\n– Tarvitaan yhteistyötä eri yhteiskunnan toimijoiden kanssa. Tätä tarvitaan jo pelkästään käytännön asioissa. Ajatellaan esimerkiksi sitä, että leiriltä tuodaan muslimilapsia, joiden vanhemmat eivät kykene huolehtimaan lapsistaan. Mihin heidät sijoitetaan? Suomalaiseen luterilaiseen kotiinko? Vai tarvitaanko avuksi muslimiyhteisöä?\nHänen mukaansa uskonnollisilla yhteisöillä on integroinnissa suuri rooli.\n– Suunnitelmat täytyy olla valmiina, jos heidät tuodaan takaisin. Takaisin tuominen on kuitenkin parempi vaihtoehto. Emme tiedä, miten radikalisoituneita nämä äidit voivat voivat olla, opetetaanko lapsille Isisin ideologiaa leirillä, kasvaako siellä uusi suomalainen Isis-sukupolvi?\nVirkakoneistolla on suunnitelmat valmiina al-Holin naisten ja lasten varalle\nVirkakoneisto on varautunut kaikkiin vaihtoehtoihin Syyrian al-Holin leiriltä palaavien naisten ja lasten varalta, kertoo kehittämispäällikkö Tarja Mankkinen sisäministeriön poliisiosastolta STT:lle. Hänen mukaansa virkakoneistolla on tarkat toimintamallit sen varalta, että hallitus päättää tuoda mahdollisesti terrorijärjestö Isisin ideologian jakavia naisia ja lapsia Suomeen.\n– Mehän olemme tehneet väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisytyötä vuodesta 2012 asti. Meillä on ollut vuodesta 2015 asti järjestöt ja myös uskonnolliset yhteisöt mukana. Suomi on sellainen Euroopan maa, jossa yhteistyö on poikkeuksellisen tiivistä järjestöjen ja yhteisöjen kanssa.\n– Kaikki vaihtoehdot ovat pöydällä ja on tehty ihan konkreettiset suunnitelmat, että mitä tehdään jos Helsinki-Vantaalle tulee tällainen porukka, pienempi tai suurempi. En paljasta kaikkea, sillä siitä osa on viranomaistietoa, Mankkinen sanoo.\nSuomi ei ole toistaiseksi päättänyt, aikooko se auttaa mahdollisia Suomeen palaajia aktiivisesti. Suomen kansalainen saa toki itse palata Suomeen, jos kykenee.\nMankkinen sanoo, että suunnitelmissa ovat mukana turvallisuusviranomaisten lisäksi esimerkiksi lastensuojelu, opetustoimi, erilaisia järjestöjä ja esimerkiksi uskonnollisia yhteisöjä. Hänen mukaansa ministeriön ensisijainen tavoite on huolehtia Suomessa asuvien turvallisuudesta.\n– Meidän tärkein tavoitteemme on, että vähennämme riskiä kaikin keinoin, jos sieltä tulee esimerkiksi aikuisia ja lapsia, jotka ovat altistuneet tällaiselle propagandalle.\nJutussa on käytetty lähteenä tutkimusta: "European Jihad: Future of the past? From Criminals to Terrorists and Back?"\nSosiaalikysymykset Sosiaalikysymykset yleistä\nTuttuja tanssijoita Meksikosta, yllätysvieraita Intiasta – Hollo ja Martta -festivaali levittäytyy Lahden Museokioskiin\nKuPS järjestää torijuhlan perjantaina, HJK ja IFK Mariehamn isännöivät keskiviikkona europelikarsinnan avausotteluja\nBrexitin superlauantai ei tuonutkaan ratkaisua – miten tässä näin kävi ja mitä tapahtuu seuraavaksi?\nPersonal trainer X: Miksi annat lastesi syödä roskaa?\n"Haluan jonain päivänä olla Ruandan Paola Suhonen" – Suomalaisjärjestön koulusta valmistuu nuoria ompelijoita, joilla on paljon tahtoa ja suuret suunnitelmat\nMaija Pursiaisella on adhd ja Riitta Kettusella lukihäiriö – se on tehnyt heistä sinnikkäitä, luovia ja tarkkavaistoisia\nLahti selvittää parhaillaan lentokompensaation mahdollisuutta – mitä sanoo ympäristöpääkaupunkihankkeen johtaja?\nRuisleipää ja olutta himoinnut ryöstäjä jäi kiinni myyjien neuvokkuuden ansiosta Lahdessa


24/7 Valvomotuoli Ranger Heavy – Yrityskalusto\n24/7 Valvomotuoli Ranger Heavy määrä\nOsastot: ALE - Tarjoustuotteet - ALE, Teollisuus- ja valvomotuolit, Työtuolit, Varastotuotteet Avainsana tuotteelle valvomotuoli\nValvomokäyttöön suunniteltu 24/7 valvomotuoli Ranger Heavy\n24/7 valvomotuoli Ranger Heavy tuoli on laadukkaan Royal tuoliperheen jämerin tuolimalli. 24/7 käyttöön suunniteltu ja testattu tuoli, esimerkiksi valvomoihin sekä muihin kohteisiin, joissa tuoli on käytössä vuorokauden ympäri.\nLukittava keinumekanismi jäykkyyden säädöllä\nSäädettävät käsinojat (korkeus ja kulma)\nAito nahkainen verhoilu\nTakuu toimistokäytössä 5 vuotta, valvomokäytössä 2 vuotta\nTuolin paino on 33 kg.\nMitat: leveys 795 mm * syvyys 820 mm\nIstuinkorkeus: 470 – 560 mm\nKokonaiskorkeus: 1270-1460 mm\nRistikon halkaisija 750 mm\nRanger Heavy 24/7 tarjous voimassa kesäkuun 2022 loppuun tai niin kauan kun varastotuoleja riittää.\nAito nahka, Musta Camira 24/7 kangasverhoilu\nCafe VII käsinojin (Tilausvärit) Cafe VII baarituoli (Tilausvärit)