Tiivistelmä kehysasetuksesta - PDF\nDownload "Tiivistelmä kehysasetuksesta"\n1 1 (11) Tiivistelmä kehysasetuksesta Johdanto Yleissäännöt YVM:n organisaatio EKP:n kehysasetuksen (SSM Framework Regulation 1 ) tavoitteena on yhteisen valvontamekanismin (YVM) tehokkaan toiminnan varmistamiseksi vahvistaa käytännön menettelytapasäännöt mukaan lukien EKP:n ja jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten (jäljempänä myös kansalliset valvontaviranomaiset) yhteistyötä koskevat säännöt. Toisena tärkeänä tavoitteena on tarjota parempi oikeusvarmuus ja helpottaa YVM-asetuksen 2 tulkintaa. EKP:n kehysasetuksen antaminen perustuu YVM-asetuksen 6 artiklan 7 kohtaan. YVM-asetukseen sisältyvät säännökset EKP:n kehysasetuksen vähimmäissisällöstä. YVM-asetuksen 6 artiklan 7 kohdassa mainitut vähimmäissisältöön liittyvät osa-alueet on käsitelty lähinnä asetuksen IV, VI ja VII osissa. Asetuksessa on nähty tarpeelliseksi käsitellä kuitenkin muitakin osa-alueita. Tällaisia kokonaisuuksia ovat makrovakautta koskevien päätösten tekeminen (VIII osa), yhteistyötä koskeva menettely (IX osa), tarkastusvaltuudet (II ja XI osat), toimiluvat ja omistusosuuden hankinta (V osa) sekä seuraamusjärjestelmä (X osa). Lisäksi III osa sisältää säännökset EKP:n päätösten antamiseen liittyvästä prosessista (mm. kuuleminen, kielikysymykset). EKP:n kehysasetuksen I sisältää säännökset asetuksen sisällöstä yleisellä tasolla ja sen tarkoituksesta. Lisäksi siihen sisältyy eräitä EKP:n kehysasetuksessa käytettyjen sellaisten termien määritelmiä, joita ei ole määritelty jo YVM-asetuksessa. EKP:n kehysasetuksen II osa käsittelee ensiksikin merkittävien ja vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen valvontaa koskevia rakenteita. Jokaiseen merkittävän valvottavan yhteisön tai merkittävän valvottavan konserniin valvontaa varten on perustettava yhteisvalvontaryhmä (JST, Joint supervisory team). JST:t organisoivat tarkastustoimintaa YVM:ssä. JST:t ovat YVM:ssa olevia operatiivisia ryhmiä, joiden vastuulla on merkittävien valvottavien yhteisöjen ja niiden konsernien jatkuva valvonta. Jokaiseen JST:ään kuuluu jäseniä sekä EKP:stä että kansallisesta valvontaviranomaisesta. EKP vastaa JST:ien perustamisesta ja kokoonpanosta. Kansalliset valvontaviranomaiset nimittävät omat jäsenensä JST:hin. JST:n toimintaa koordinoi EKP:n nimittämä koordinaattori. Häntä avustaa kansallisen valvontaviranomaisen nimittämä alakoordinaattori. 1 Euroopan keskuspankin asetus, annettu x päivänä tammikuuta 2014, yhteisen valvontamekanismin puitteissa tehtävästä yhteistyöstä Euroopan keskuspankin ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä sekä kansallisten nimettyjen viranomaisten kanssa. 2 Luottolaitosten vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 15 päivänä lokakuuta 2013 annettu neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013.\n2 2 (11) JST:ien vastuulla on muun muassa merkittävien valvottavien yhteisöjen ja niiden konsernien vakavaraisuuden arviointiprosessi (SREP), sen perusteella valvontaneuvostolle tehtävä tarkastussuunnitelman sisältävän valvontatarkkailuohjelman laatiminen, vahvistetun valvontatarkkailuohjelman läpivienti, edellä mainittuja valvottavia koskevien EKP:n päätösten täytäntöönpano, koordinoinnin varmistaminen EKP:n kehysasetuksen XI osassa tarkoitetun tarkastusryhmän kanssa paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevan suunnitelman täytäntöönpanon osalta sekä yhteydenpito kansallisten valvontaviranomaisten kanssa. Vähemmän merkittävät valvottavat yhteisöt jäävät kansallisten valvontaviranomaisten valvontaan. EKP voi tarvittaessa edellyttää, että myös tällaista jäsenvaltiossa sijaitsevaa vähemmän merkittävää valvottavaa yhteisöä tai sen konsernia valvovaan valvontaryhmään tulee ottaa henkilöstöä myös muiden osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisista valvontaviranomaisista. Tavoitteena on luoda aidosti yhdenmukainen valvontamekanismi ja -kulttuuri. Osa II sisältää myös säännökset konsolidoidusta valvonnasta sekä kansallisten valvontaviranomaisten osallistumisesta valvontakollegioihin. EKP vastaa sellaisten luottolaitosten, rahoitusalan holdingyhtiöiden tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöiden valvonnasta, jotka ovat merkittäviä konsolidoidulla tasolla. Vastaavasti tällä perusteella vähemmän merkittäviä luottolaitoksia, rahoitusalan holdingyhtiöitä tai rahoitusalan sekaholdingyhtiöitä valvoo kansallinen valvontaviranomainen. EKP nimittää merkittävän konsolidointiryhmän koordinaattorin ja kansallinen valvontaviranomainen vähemmän merkittävän konsolidointiryhmän koordinaattorin. Osa II sisältää myös säännökset sijoittautumisoikeudesta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevasta menettelystä. Osassa käsitellään menettelyjä sekä tapauksissa, joissa sijoittautumisoikeus ja palvelujen vapaa tarjoaminen tapahtuu järjestelmään osallistuvan valvottavan yhteisön toimesta YVM alueella että tapauksissa, joissa sijoittautumisoikeus ja palvelujen vapaa tarjoaminen tapahtuu YVM:ään osallistuvaan jäsenvaltioon YVM:ään osallistumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneen valvottavan yhteisön toimesta Yleissäännöt, joita sovelletaan YVM:n toimintaan EKP:n kehysasetuksen III osa tarkentaa YVM-asetukseen sisältyviä YVM:n toimintaan liittyviä yleisiä periaatteita ja velvoitteita, kuten yhteistyövelvollisuutta ja tietojenvaihtovelvollisuutta. EKP:n kehysasetuksen mukaan tietojenvaihtovelvollisuus kattaa myös sellaiset tiedot, jotka eivät liity suoraan EKP:n valvontatehtävään (esim. kuluttajansuoja ja rahanpesun torjunta), mutta joilla voi olla vaikutusta vastaaviin EKP:n ja kansallisen valvontaviranomaisen tehtäviin. Lisäksi tietojenvaihtovelvollisuus kattaa kansallisella valvontaviranomaisella olevat sellaiset tiedot, joilla saattaa olla vaikutusta valvottavan turvallisuuteen ja vakauteen. Osaan sisältyvät myös säännökset menettelytavoista, joita tulee noudattaa EKP:n valvontapäätösten antamisessa. Nämä säännökset sisältävät säännökset asianosaisen oikeudesta tulla kuulluksi ennen asianosaisen oikeuksiin vaikuttavan päätöksen antamista, tietojensaantioikeudesta EKP:n hallussa oleviin valvontatietoihin, EKP:n velvolli-\n3 3 (11) suudesta perustella päätöksensä, muutoksenhaun vaikutuksesta päätöksen täytäntöönpanossa ja päätöksen tiedoksi antamisesta. Oikeus tulla kuulluksi voidaan toteuttaa kirjallisesti tai EKP:n katsoessa asianmukaiseksi myös suullisesti. Jos asia on ratkaistava kiireellisenä rahoitusmarkkinoiden vakauden säilyttämiseksi tai rahoitusjärjestelmälle aiheutuvan merkittävän vahingon estämiseksi, kuuleminen voidaan lykätä suoritettavaksi päätöksenteon jälkeen. Asianosaisilla on oikeus saada tietoja EKP:n hallussa olevista asiakirjoista. Tämä tietojensaantioikeus ei kuitenkaan koske liikesalaisuuksia eikä salassa pidettäviä tietoja, kuten EKP:n tai kansallisten viranomaisten sisäisiä asiakirjoja ja kirjeenvaihtoa EKP:n ja kansallisten valvontaviranomaisten välillä tai kansallisten valvontaviranomaisten välistä kirjeenvaihtoa. EKP:n valvonnassa olevat voivat olla yhteydessä EKP:hen millä tahansa EU:n virallisella kielellä. EKP vastaa heille samalla kielellä. Valvottaville ja muille henkilöille osoitetut EKP:n päätökset annetaan englannin kielellä sekä lisäksi vastaanottajan pääkonttorin tai kotipaikan virallisella kielellä. Hakemukseen annettu päätös annetaan englanniksi ja hakemuksessa käytetyllä kielellä. EKP pyrkii kuitenkin sopimaan merkittävien valvottavien kanssa siitä, että keskustelukielenä käytettäisiin englantia. Valvottavan antaman suostumus englanninkielen käyttämiselle voidaan valvottavan toimesta tällöinkin peruuttaa milloin tahansa. EKP:n ja kansallisen viranomaisen välisessä viestinnässä kielenä käytetään pääsääntöisesti englantia. Osan III säännöksiin sisältyvät lisäksi säännökset sääntöjenvastaisuuksien ilmoittamisesta EKP:lle. Kuka tahansa vilpittömässä mielessä toimiva henkilö voi käytännössä tehdä tällaisen ilmoituksen EKP:lle. Luokitteleminen merkittäväksi valvottavaksi yhteisöksi EKP:n kehysasetuksen IV osassa säädetään YVM-asetuksen 6 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti tarkemmin YVM-asetuksen artiklan 6 kohdan 4 yleisen tason kriteereistä, joiden perusteella valvottava yhteisö luokitellaan merkittäväksi tai vähemmän merkittäväksi sekä muista merkittävyysluokitukseen liittyvistä seikoista. EKP:n kehysasetuksen artiklat kattavat merkittäväksi luokittelemisen yleiset säännökset. Valvottavan yhteisön merkittäväksi luokitteleminen tehdään 39 artiklan mukaan EKP:n päätöksellä asetuksessa säädettyjen edellytysten täyttyessä. EKP antaa myös päätöksen merkittävyyden päättymisestä. EKP antaa niin ikään päätöksen, jos vähemmän merkittävä valvottava yhteisö asetetaan asemastaan huolimatta EKP:n suoraan valvontaan. Asetuksen 40 artiklassa säädetään konserniin kuuluvien valvottavien yhteisöjen luokittelemisesta merkittäviksi. Jos valvottava yhteisö kuuluu konserniin, merkittäväksi luokitteleminen tapahtuu korkeimmalla konsolidoidulla tasolla.\n4 4 (11) Asetuksen 41 artiklassa on erityiset säännökset luottolaitosten sivuliikkeistä, kun luottolaitos sijaitsee sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei osallistu YVM:in. Kaikkien tällaisten luottolaitosten sivuliikkeet katsotaan yhdeksi valvottavaksi yhteisöksi, jos sivuliikkeet sijaitsevat osallistuvassa jäsenvaltiossa. Jos tällaisella luottolaitoksella on useita sivuliikkeitä eri jäsenvaltioissa, jotka osallistuvat YVM:in, niin jokainen sivuliike katsotaan erilliseksi yksittäiseksi valvottavaksi yhteisöksi. Asetuksen 42 artiklassa on erityiset säännökset luottalaitosten tytäryrityksistä, kun luottolaitos sijaitsee sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei osallistu YVM:in tai kun luottolaitos sijaitsee kolmannessa maassa. Asetuksen artikloissa säädetään merkittäväksi luokittelemisessa noudatettavasta menettelystä. EKP arvioi vähintään kerran vuodessa merkittävyyden perusteiden olemassaolon valvottavakohtaisesti, ellei asetuksessa erikseen toisin säädetä. EKP voi määrätyissä tilanteissa tehdä arvion myös muulloin. Kansallinen valvontaviranomainen arvioi vähintään kerran vuodessa vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen merkittävyyden. Kansallisen valvontaviranomaisen tulee ilmoittaa välittömästi EKP:lle, jos vähemmän merkittävää valvottavaa yhteisöä onkin pidettävä merkittävänä. Asetuksen 44 artiklan mukaan EKP:n on annettava merkittävyyspäätöksensä kirjallisesti tiedoksi valvottavalle yhteisölle. Lisäksi EKP:n on ilmoitettava päätöksestään myös asianomaiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle. Valvottavalle yhteisölle ja kansalliselle valvontaviranomaiselle on varattava mahdollisuus kirjallisen lausuman antamiseen. Valvottava yhteisö tai valvottava konserni on luokiteltava merkittäväksi, kun asianomainen valvottava yhteisö on saanut EKP:n päätöksen tiedoksi. Mahdollisilla valituksilla tai muutoksenhaulla ei ole lykkäävää vaikutusta EKP:n päätöksen voimaantuloon. Suoran valvonnan aloittamisajankohta määritetään asetuksen 45 artiklan mukaan EKP: n päätöksellä. Aloittamisajankohta voidaan määrittää myös 44 artiklan mukaisen merkittävyyspäätöksen yhteydessä. Aloittamisajankohta on saatettava asianomaisen valvottavan tietoon pääsääntöisesti vähintään kuukautta ennen suoran valvonnan aloittamisajankohtaa. EKP toimittaa asianomaiselle kansalliselle valvontaviranomaiselle jäljennökset päätöksestä. EKP:n on aloitettava suora valvonta viimeistään 12 kuukauden kuluttua 44 artiklan 1 kohdan mukaisen päätöksen tiedoksiannosta. Suoran valvonnan päättymisessä noudatettava menettely on 46 artiklan perusteella pääosin vastaavanlainen kuin valvontaa aloitettaessa. Suoran valvonnan lopettamisen perusteista säädetään 47 artiklassa. Asetuksen 48 artiklassa säädetään tilanteesta, jossa valvottavan valvoja vaihtuu valvottavan merkittävyysluokittelun muutoksen seurauksena. Säännöksessä asetetaan tällaisissa tilanteissa EKP:n ja kansallisen valvontaviranomaisen välille erityinen yhteistyövelvollisuus. Valvoja, jonka valvontatoimivalta päättyy, ilmoittaa tulevalle toimivaltaiselle valvojalle käynnissä olevat päätösasiaksi luokiteltavat virallisesti aloitetut valvontamenettelyt. Ilmoitus on tehtävä heti, kun valvoja on tietoinen toimivaltansa päättymisestä. Valvojan tulee pyrkiä saattamaan tällaiset valvontamenettelyt päätökseensä ennen toimivaltansa päättymistä. Valvoja pysyy toimivaltaisena tällaisissakin päätösasioissa, vaikka tämän toimivalta muilta osin päättyy, jos keskeneräistä valvontamenettelyä ei saada päätökseen ennen toimivallan siirtymistä. Tällainen tehtävä voidaan kuitenkin\n5 5 (11) siirtää EKP:lle 48 artiklan 4 kohdan mukaisesti. EKP:lla ja kansallisella valvontaviranomaisella on oikeus vaihtaa keskenään kaikkia yhteistyövelvollisuuden täyttämiseksi vaadittavia tietoja. EKP:n on 49 artiklan mukaan ylläpidettävä luetteloa sen suoran valvonnan kohteena olevista valvottavista yhteisöistä tai konserneista. Luettelo on julkistettava. EKP:n on julkistettava myös niiden valvottavien yhteisöjen tai konsernien nimet, jotka katsotaan merkittäviksi, mutta joita ei tästä huolimatta ole asetettu EKP:n suoran valvonnan alaisiksi. Lisäksi EKP:n on julkistettava luettelo, jossa listataan kansallisten valvontaviranomaisten valvonnassa olevien valvottavien yhteisöjen nimet sekä asianomaisen kansallisen valvontaviranomaisen nimi. Luettelot asetetaan EKP:n kotisivuille ja ne on päivitettävä vähintään neljännesvuosittain. YVM-asetuksen 6 artiklan 4 kohdan yleisen tason kriteereistä, joiden perusteella valvottava määritetään merkittäväksi tai vähemmän merkittäväksi, säädetään tarkemmin EKP:n kehysasetuksen artikloissa Asetuksen artiklat käsittelevät tilannetta, jossa EKP voi omasta tai kansallisen valvontaviranomaisen aloitteesta asettaa vähemmän merkittäväksi määritetyn valvottavan yhteisön tai konsernin EKP:n suoraan valvontaan. Päätös voidaan tehdä, jos tämä on tarpeen korkealaatuisten valvontakäytäntöjen johdonmukaisen soveltamisen varmistamiseksi esimerkiksi tilanteessa, jossa kansallinen valvontaviranomainen ei ole noudattanut EKP:n ohjeistusta. Asetuksen artiklat määrittävät ne erityisolosuhteet, joiden vallitessa muutoin merkittävä valvottava yhteisö olisi perusteltua luokitella vähemmän merkittäväksi ja asettaa tämä EKP:n sijaan kansallisen valvontaviranomaisen valvottavaksi. EKP:n on yhteistyössä kansallisen valvontaviranomaisen kanssa arvioitava vähintään kerran vuodessa, vallitsevatko määritetyt erityisolosuhteet edelleen tällä tavoin vähemmän merkittäviksi luokiteltujen valvottavien yhteisöjen ja konsernien kohdalla. Yhteiset menettelyt (Toimiluvat ja määrätyn omistusosuuden hankinta) EKP:n kehysasetuksen V osassa käsitellään EKP:n ja kansallisen valvontaviranomaisen velvollisuuksia toimilupa-asioissa ja arvioitaessa määrätyn omistusosuuden hankkimista valvottavasta. Asetuksen artiklat käsittelevät EKP:n ja kansallisen valvontaviranomaisen yhteistyötä jälkimmäisen vastaanottaessa toimilupahakemuksen luottolaitostoimintaa varten. Asetuksen 73 artiklassa asetetaan kansalliselle valvontaviranomaiselle velvollisuus ilmoittaa EKP:lle sen vastaanottamasta toimilupahakemuksesta luottolaitostoimintaa varten. Ilmoitus on tehtävä 15 työpäivän kuluessa hakemuksen vastaanottamisesta. Toimilupahakemuksen arviointi kuuluu 74 artiklan mukaan kansalliselle valvontaviranomaiselle ja se tehdään kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Kansallisen valvontaviranomaisen on hylättävä hakemus, jos se ei täytä kansallisen lainsäädännön vaatimuksia, ja sen on ilmoitettava hylkäyksestä EKP:lle. Kansallinen valvontaviranomainen laatii 76 artiklan mukaan päätösluonnoksen toimilupahakemuksen hyväksymistä, jos hakemus täyttää kansallisen lainsäädännön vaatimukset. Päätösluonnoksessa esitetään, että EKP myöntäisi hakijalle toimiluvan harjoittaa luottolaitostoimintaa. Päätösluonnos\n6 6 (11) on toimitettava EKP:lle ja hakijalle tiedoksi vähintään 20 työpäivää ennen soveltuvan kansallisen lain enimmäisratkaisuajan päättymistä. Jos hakemus ei EKP:n arvion mukaan täytä soveltuvan EU:n lainsäädännön vaatimuksia, niin EKP:n on 77 artiklan mukaan annettava hakijalle mahdollisuus tulla kirjallisesti kuulluksi. Myös kokouksen järjestäminen on määrätyissä tilanteissa mahdollinen. EKP:n on pääsääntöisesti tehtävä päätös 10 työpäivän kuluessa päätösluonnoksen vastaanottamisesta. EKP:n on perustettava päätöksensä hakemukseen, päätösluonnokseen ja hakijan 77 artiklan nojalla mahdollisesti toimittamiin lisätietoihin. EKP:n on myönnettävä toimilupa, jos se voi varmistua, että hakija täyttää soveltuvat EU:n ja kansallisen lainsäädännön vaatimukset. Toimiluvan raukeamisesta säädetään 79 artiklassa. Asetuksen artikloissa säädetään EKP:n ja kansallisen valvontaviranomaisen yhteistyöstä toimilupaa peruttaessa. Asetuksen 80 artiklan mukaan kansallinen valvontaviranomainen toimittaa EKP:lle päätösluonnoksen määrättyine liitteineen luottolaitoksen toimiluvan perumiseksi, jos toimiluvan haltija ei enää täytä kansallisen valvontaviranomaisen arvion mukaan soveltuvan EU:n tai kansallisen lainsäädännön vaatimuksia taikka jos toimiluvan haltija itse hakee perumista. EKP:n on arvioitava päätösluonnos viipymättä. Kuulemisesta säädetään 31 artiklassa. EKP:n on 82 artiklan mukaan itse arvioitava luottolaitoksen toimiluvan perumisen edellytysten täyttyminen, jos EKP saa tietää, ettei luottolaitos täytä soveltuvia EU:n lainsäädännön vaatimuksia. EKP:n on kuultava kansallista valvontaviranomaista 25, tai kiireellisissä tapauksissa viiden, työpäivän kuluessa aiotusta päätöksentekopäivästä, jos EKP on aikeissa perua toimiluvan. EKP:n on toimitettava kansalliselle valvontaviranomaiselle tiedoksi myös luottolaitoksen mahdolliset kommentit. Luottolaitoksen kuulemisesta säädetään 31 artiklassa. Päätös toimiluvan perumiseksi on tehtävä viipymättä. Asetuksen 84 artiklassa säädetään menettelystä mahdollisen kansallisen kriisinratkaisuviranomaisen kanssa. Asetuksen artikloissa säädetään EKP:n ja kansallisen valvontaviranomaisen yhteistyöstä arvioitaessa määrätyn omistusosuuden hankkimista luottolaitoksesta. Kansallinen valvontaviranomainen arvioi tilanteen soveltuvaa EU:n ja kansallista lainsäädäntöä vasten, ja laatii päätösluonnoksen EKP:lle. EKP päättää oman arvionsa ja kansallisen valvontaviranomaisen laatiman päätösluonnoksen perusteella, hyväksyykö se hankinnan. Kuulemisesta säädetään 31 artiklassa. Asetuksen 88 artikla käsittelee tiedoksiantomenettelyä osassa V säädetyissä päätösasioissa. Merkittävän valvottavan yhteisön valvonnassa noudatettava menettely EKP:n kehysasetuksen VI osassa säädetään merkittävän valvottavan yhteisön valvonnassa noudatettavasta menettelystä. Kansallisen valvontaviranomaisen avunantovelvollisuudesta EKP:n suorittaman suoran valvonnan tueksi säädetään asetuksen 90 artiklassa. Kansallisen valvontaviranomaisen on noudatettava EKP:n ohjeistusta avunantovelvollisuutta täyttäessään. Asetuksen 92 artiklassa asetetaan EKP:lle ja kansalliselle valvontaviranomaiselle erityinen tiedonvaihtovelvollisuus muun muassa silloin, kun on olemassa vakavia viitteitä siitä, ettei valvottava yhteisö voi taata maksukykyisyyttään.\n7 7 (11) Asetuksen 93 ja 94 artiklassa säädetään merkittävän valvottavan johto- ja valvontatehtävissä toimivien ylimpien hallintoelintensä jäsenten nk. fit & proper -vaatimusten noudattamisesta. Merkittävän valvottavan yhteisön on ilmoitettava määrätyistä johto- ja valvontatehtävissä toimivien ylimpien hallintoelintensä jäsenten muutoksista kansalliselle valvontaviranomaiselle, joka vuorostaan ilmoittaa asiasta EKP:lle. EKP:lla on toimivalta arvioida johtajien soveltuvuutta. Merkittävällä valvottavalla yhteisöllä on jatkuva tiedonantovelvollisuus kansalliselle valvontaviranomaiselle määrätyistä johtajien soveltuvuudessa tapahtuvista muutoksista. Kansallisen valvontaviranomaisen on viipymättä saatettava tällaiset muutokset EKP:n tietoon. EKP voi myös itsenäisesti käynnistää soveltuvuusarvioinnin. Asetuksen 95 artiklan mukaan valvottavan on saatettava EKP:n tietoon kaikki sellaiset pyynnöt, ilmoitukset ja hakemukset, jotka liittyvät EKP:n suoran valvonnan tehtävään. EKP:n on annettava nämä kansalliselle valvontaviranomaiselle tiedoksi, ja EKP voi tämän perusteella pyytää kansallista valvontaviranomaista laatimaan 91 artiklan mukaisen päätösluonnoksen. Vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön valvonnassa noudatettava menettely EKP:n kehysasetuksen VII osassa säädetään vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön valvonnassa noudatettavasta menettelystä. Asetuksen artiklat käsittelevät kansallisen valvontaviranomaisen ilmoitusvelvollisuudesta EKP:lle merkittävistä kansallisista valvontamenettelyistä ja päätösluonnoksista. Kansallisen valvontaviranomaisen on 96 artiklan mukaan ilmoitettava EKP:lle, jos vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön tilanne heikkenee nopeasti ja merkittävästi. Asetuksen 97 artiklan mukaan kansallisen valvontaviranomaisen on annettava tieto EKP:lle merkittävistä kansallisista valvontamenettelyistä ennen toimeen ryhtymistä tai, milloin tämä ei ole perustellusti mahdollista, toimeen ryhdyttäessä. Merkittävällä valvontamenettelyllä tarkoitetaan määrättyä johdon erottamista tai uuden johdon asettamista sekä muuta sellaista toimea, jolla on huomattava vaikutus vähemmän merkittävän valvottavan yhteisön toimintaan. EKP voi myös asettaa myös muita kriteerejä, joiden perusteella tiedonantovelvollisuus syntyy. Kansallisen valvontaviranomaisen on annettava omasta aloitteestaan edellä mainittujen tilanteiden lisäksi EKP:lle tieto sellaisesta kansallisesta valvontamenettelystä, jotka se itse arvioi 97 artiklan 4 kohdan mukaiseksi muuksi merkittäviksi valvontamenettelyksi. Asetuksen 98 artiklassa säädetään kansallisen valvontaviranomaisen merkittäviä päätösluonnoksia koskevasta tiedonantovelvollisuudesta EKP:lle. Artiklan mukaiset päätösluonnokset on annettava EKP:lle tiedoksi 10 päivää ennen suunniteltua päätöksen hyväksymispäivää. EKP:n kehysasetuksen 99 artiklassa säädetään EKP:n mahdollisuudesta asettaa kansalliselle valvontaviranomaiselle säännöllinen yleinen raportointivelvollisuus kansallisen valvontaviranomaisen suorittamasta YVM-asetuksen 6 artiklan 6 kohdan mukaisesta valvontatoiminnasta artiklassa tarkemmin kuvatulla tavalla. EKP:n on ilmoitettava kansallisille valvontaviranomaisille vuosittain vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen ryhmistä ja vaadittavien tietojen luonteesta. Asetuksen 100 artiklan mukaan kansallisen valvontaviranomaisen on laadittava EKP:n vaatimusten mukaisesti kertomus vähemmän merkittävistä valvottavista yhteisöistä, konserneista ja vähemmän merkittävien valvottavien yhteisöjen ryhmistä.\n8 8 (11) EKP:n, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja kansallisten nimettyjen viranomaisten välinen yhteistyö makrotalouden vakauden valvonnan tehtävien ja välineiden osalta EKP:n kehysasetuksen VIII osa käsittelee EKP:n, kansallisten toimivaltaisten valvontaviranomaisten ja kansallisten nimettyjen viranomaisten välistä yhteistyötä makrotalouden vakauden valvontaan liittyvissä tehtävissä. Silloin, kun kansallinen viranomainen aikoo käyttää jotain makrotalouden vakauden valvonnan välinettä, sen tulee ilmoittaa aikomuksestaan EKP:lle kymmenen työpäivää ennen päätöstä. Aikoessaan käyttää jotain makrotalouden vakauden valvonnan välinettä kansallisen viranomaisen on myös ilmoitettava EKP:lle niin aikaisin kun mahdollista makrovakauteen kohdistuvista riskeistä tai rahoitusjärjestelmään kohdistuvista systeemiriskeistä ja kuvattava, millaista makrotalouden vakauden valvonnan välinettä se aikoo käyttää. Jos EKP vastustaa kansallisen viranomaisen suunnitelmaa käyttää makrotalouden vakauden valvonnan välinettä, sen on ilmoitettava siitä kansalliselle viranomaiselle viiden työpäivän kuluessa siitä, kun se on saanut suunnitelmasta tiedon. Kansallisen viranomaisen on otettava huomioon EKP:n esittämät näkemykset päättäessään, käyttääkö se makrotalouden vakauden valvonnan välinettä vai ei. Edellä todettu koskee käänteisesti myös tilannetta, jossa EKP aikoo käyttää jotain makrotalouden vakauden valvonnan välinettä. Tällöin EKP:n on vastaavien menettelytapojen mukaisesti ilmoitettava asiasta kansalliselle viranomaiselle ja otettava tämän näkemykset huomioon päätöstä tehdessään. Tiivistä yhteistyötä koskevat menettelyt EKP:n kehysasetuksen IX osa käsittelee EKP:n tiivistä yhteistyötä niiden osallistuvien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joiden rahayksikkö ei ole euro (euroalueeseen kuulumattomat maat). EKP:n kehysasetuksen IX osan säännösten nojalla pääosaa asetuksen muista osista sovelletaan soveltuvin osin tilanteissa, joissa YVM-asetuksen 7 (2) artiklan nojalla tehdyllä päätöksellä on luotu tiivis yhteistyö EKP:n ja euroalueeseen kuulumattoman maan kansallisen toimivaltaisen viranomaisen välille. Yleisenä periaatteena on, että tällöin kyseisessä tiiviin yhteistyön piiriin kuuluvassa jäsenvaltiossa kotipaikan omaavat valvottavat yhteisöt tai konsernit ovat vastaavassa asemassa kuin euroalueella kotipaikan omaavat valvottavat yhteisöt tai konsernit, ottaen kuitenkin huomioon, että EKP:lla ei ole suoraa toimivaltaa tiiviin yhteistyön piirissä olevassa jäsenvaltiossa kotipaikan omaavien valvottavien yhteisöjen tai konsernien osalta. EKP voi antaa kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle merkittävää valvottavaa yhteisöä tai konsernia koskevia yleisiä ohjeita ja valvontapäätöksiä koskevia yksilöityjä ohjeita. Vähemmän merkittävien valvottavien osalta EKP voi antaa yleisiä ohjeita. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimittava EKP:n antamien ohjeiden mukaisesti ja ilmoitettava EKP:lle toteuttamistaan toimenpiteistä.\n9 9 (11) Hallinnolliset seuraamukset EKP:n kehysasetuksen X osa käsittelee hallinnollisia seuraamuksia. EKP määrää hallinnolliset rahoitukselliset seuraamukset, jos merkittävä valvottava yhteisö on rikkonut EKP:n antamia asetuksia tai päätöksiä tai vähemmän merkittävä valvottava yhteisö on rikkonut EKP:n antamia asetuksia tai päätöksiä, jotka asettavat sille velvoitteita EKP:tä kohtaan. EKP:iin perustetaan hallinnollisten seuraamusten valmistelua varten tutkintayksikkö, joka on riippumaton valvontaneuvostosta ja EKP:n neuvostosta. Ennen kuin tutkintayksikkö toimittaa päätösluonnoksen valvontaneuvoston päätettäväksi, sen on annettava valvottavalle yhteisölle kohtuullinen aika esittää kirjallisesti näkemyksensä tutkintayksikön esittämistä havainnoista. Tutkintayksikkö voi myös kutsua valvottavan yhteisön suulliseen kuulemistilaisuuteen. Valvontaneuvosto voi hyväksyä tai hylätä riippumattoman tutkintayksikön tekemän päätösehdotuksen. Hyväksyessään päätösesityksen valvontaneuvosto voi muuttaa siinä esitettyä hallinnollisen seuraamuksen määrää. Jos valvontaneuvosto ei hyväksy päätösesitystä, mutta katsoo, että valvottava yhteisö on päätösesityksessä esitettyjen seikkojen perusteella syyllistynyt johonkin toiseen rikkomukseen, sen on kuultava valvottavaa yhteisöä ja laadittava asiassa päätösehdotus. EKP:n kehysasetuksen 128 artiklassa säädetään, että YVM-asetuksen 18 (1) artiklassa tarkoitettu hallinnollisten seuraamusten enimmäissuuruuden laskennassa käytettävä vuotuinen kokonaisliikevaihto on valvottavan yhteisön viimeisimmän vuositilinpäätöksen mukainen direktiivin 2013/36/EU 67 artiklassa tarkoitettu liikevaihto. Jos valvottava yhteisö kuuluu valvottavaan konserniin, liikevaihto on valvottavan konsernin viimeisimmän konsolidoidun vuositilinpäätöksen mukainen liikevaihto. EKP voi asettaa uhkasakon, jonka tarkoituksena on pakottaa asianomaiset henkilöt noudattamaan jotain tiettyä valvontapäätöstä tai asetusta. Uhkasakko on laskettava jokaiselta päivältä, jonka ajan rikkomus kestää. X osa sisältää säännökset myös hallinnollisten rahoituksellisten seuraamusten määräämiseen ja täytäntöönpanoon liittyvistä vanhenemisajoista ja vanhenemisaikojen keskeytymisestä. Hallinnollisia rahoituksellisia seuraamuksia koskevat tiedot julkaistaan ilman aiheetonta viivytystä EKP:n internetsivuilla. Jos julkistaminen vaarantaisi rahoitusmarkkinoiden vakautta tai käynnissä olevaa rikostutkintaa tai aiheuttaisi suhteetonta vahinkoa valvottavalle yhteisölle, seuraamus voidaan julkistaa nimettömänä tai sen julkistamista voidaan lykätä. Kansalliset viranomaiset vastaavat muiden kuin EKP:n vastuulla olevien hallinnollisten seuraamusten määräämisestä merkittäville valvottaville yhteisöille. Tällaisia ovat muun\n10 10 (11) muassa muut kuin rahoitukselliset hallinnolliset seuraamukset, jotka määrätään suoraan velvoittavien Euroopan unionin säännösten rikkomisen johdosta sekä rahoitukselliset ja muut kuin rahoitukselliset hallinnolliset seuraamukset, jotka määrätään EUdirektiivit täytäntöönpanevien kansallisten säännösten rikkomisesta. Vähemmän merkittäville valvottaville yhteisöille määrättyjen hallinnollisten seuraamusten osalta kansallisilla viranomaisilla on velvollisuus ilmoittaa niistä säännöllisesti EKP:lle. X osa sisältää myös säännöksen EKP:n velvollisuudesta pyytää kansallista viranomaista välittämään asia rikostutkinnasta vastaavien viranomaisten tutkittavaksi, jos näyttää siltä, että johonkin rikokseen on syyllistytty. X osan 137 artiklan mukaan EKP:n määräämistä hallinnollisista seuraamuksista kertyneet varat ovat EKP:n omaisuutta. Tietojensaaminen, raportointi, tutkinnat ja paikan päällä tehtävät tarkastukset EKP:n kehysasetuksen XI osa käsittelee tietojensaamiseen, raportointiin, tutkintaan sekä paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin liittyviä kysymyksiä. Tähän osaan sisältyviä säännöksiä sovelletaan merkittäviin valvottaviin yhteisöihin ja EKP:n päätöksen nojalla myös YVM-asetuksen määrittämissä puitteissa vähemmän merkittäviin valvottaviin yhteisöihin. EKP:llä on tehtäviensä suorittamiseksi oikeus vaatia tietoja YVM- asetuksen 10 artiklan 1 kohdassa mainituilta tahoilta. Ennen tällaisen vaatimuksen esittämistä EKP:n on otettava huomioon kansalliselta viranomaiselta saatavissa jo oleva tieto. Raportoinnin osalta EKP:llä on EU-oikeuteen sisältyvät tehtävät ja valtuudet merkittävien valvottavien yhteisöjen osalta. Vähemmän merkittävien valvottavien osalta nämä tehtävät ja valtuudet ovat kansallisella valvontaviranomaisella. Käytännössä myös raportointi EKP:lle hoidetaan kansallisten valvontaviranomaisten kautta. EKP voi vaatia valvottavilta myös raportoinnin osalta lisäselvityksiä ja tietoja, jotka ovat tarpeen sen YVM -asetuksessa säädettyjen tehtävien suorittamiseksi. Asetuksen XI osan artikloihin sisältyvät myös säännökset EKP:n oikeudesta aloittaa tutkinta luonnollista tai oikeushenkilöä kohtaan. Tutkimuksen aloittamisesta tehdään EKP:n päätös. Tehtäviensä suorittamiseksi EKP:llä on oikeus tehdä tarkastuksia paikan päällä. Tarkastuksen tekemisestä tehdään päätös. Erillistä päätöstä tarkastuksen suorittamisesta ei tarvitse, jos tarkastuksella selvitetään puhtaasti niitä seikkoja, joiden taustalla on erillinen tutkinta ja siihen liittyvä päätös. Tarkastuksen suorittaa EKP:n nimeämä tarkastusryhmä. Tarkastuksista ilmoitetaan etukäteen. Niissä tapauksissa, joissa tarkastuksen tavoitteen toteutuminen saattaisi kärsiä, voidaan tarkastus kuitenkin suorittaa ilman ennakkoilmoitusta.\n11 11 (11) Siirtymä- ja loppusäännökset EKP:n kehysasetuksen osa XII sisältää siirtymä- ja loppusäännökset, joissa käsitellään muun muassa EKP:n valvonnan alkamista ja kansallisten valvontaviranomaisten ennen EKP:n valvonnan alkamista tekemien päätösten voimassaoloa. Vähintään kaksi kuukautta ennen EKP toimittaa jokaiselle valvottavalle yhteisölleen päätöksen, jossa vahvistetaan, että valvottava on merkittävä valvottava yhteisö. Valvottavaan konserniin kuuluvien valvottavien yhteisöjen osalta päätös osoitetaan konsolidointiryhmän korkeimmalla tasolla olevalle valvottavalle yhteisölle. Ennen päätöksen tekemistä EKP varaa valvottavalle yhteisölle mahdollisuuden esittää kirjallisesti näkemyksiään asiasta. Valvontapäätökset, jotka kansalliset valvontaviranomaiset ovat tehneet ennen , jäävät voimaan EKP:n valvonnan alkamisesta huolimatta..\n1 (8) Finanssivalvonnan työjärjestys Johdanto (1) Finanssivalvonnasta annetun lain (878/2008) 8 :n mukaan pankkivaltuusto vahvistaa Finanssivalvonnalle työjärjestyksen. (2) Pankkivaltuuston tehtävänä on


Saamelaiskäräjien vaalikauden 2020–2023 jäsenet ja varajäsenet kuvattiin yhteiskuvaan järjestäytymiskokouksessa 27.2.2020. Kuva: Tuomas Hautaniemi / Yle\nSuuri osa saamelaiskäräjien jäsenistä pitää hyvänä tiistaina julkaistua esitystä saamelaiskäräjälain muutoksesta. Osa heistä kuitenkin kritisoi sitä, että korkeimmalle hallinto-oikeudelle jää edelleen mahdollisuus päättää siitä, kuka saa äänestää saamelaiskäräjävaaleissa.\nLue lisää: Saamelaiskäräjälain uudistus etenee: toimikunta esittää muutoksia muun muassa vaaliluetteloon merkitsemisen edellytyksiin\nOsa jäsenistä puolestaan vastustaa saamelaismääritelmän muuttamista ja lappalaispykälän poistamista laista. He kertovat pelkäävänsä, että uuden lain myötä joiltain ihmisiltä poistettaisiin äänestysoikeus.\nYle kysyi saamelaiskäräjien jäseniltä mielipiteitä tiistaina julkaistuun saamelaiskäräjälain muutosehdotukseen.\nToimikunnan saamelaiskäräjien edustajat tyytyväisiä\nSaamelaiskäräjien puheenjohtaja Tuomas Aslak Juuso on tyytyväinen esityksen kokonaisuuteen.\n– Me olemme komiteatyössä kyenneet löytämään ratkaisuja vaikeisiin asioihin, sanoo Juuso.\nSaamelaiskäräjälain uudistusta valmistelevassa toimikunnassa on ollut jäseniä sekä hallituspuolueista että saamelaiskäräjiltä, ja sen työtä on johtanut oikeusministeriön kansliapäällikkö Pekka Timonen.\nSaamelaiskäräjien edustajina toimikunnassa olivat Tuomas Aslak Juuson lisäksi Anne Nuorgam, Pirita Näkkäläjärvi, Martin Scheinin ja Kalle Varis. Heidän varajäseninään toimivat Juha-Petteri Alakorva, Anni Koivisto, Veikko Feodoroff, Piia Nuorgam ja Sarita Kämäräinen.\nSaamelaiskäräjien puheenjohtaja Tuomas Aslak Juuso (vas.) ja varapuheenjohtaja Leo Aikio ovat tyytyväisiä lakimuutosehdotukseen. Kuva: Vesa Toppari / Yle\nSaamelaiskäräjien ja toimikunnan jäsen Anne Nuorgam kertoo olevansa tyytyväinen siitä, että saamelaiskäräjien vaaliluetteloon pääsemisen kriteereissä luovuttaisiin niin sanotusta lappalaiskriteeristä.\n– Tämä tulee ratkaisemaan riitoja saamelaisyhteiskunnassa, päättämään lappalaiskriteeristä käydyn turhan keskustelun ja säästämään energiaa, mitä siihen on käytetty. Viimeinkin pääsemme kokemaan yhteiskuntarauhan ja pääsemme työskentelemään muiden asioiden parissa, Nuorgam kertoo.\nNuorgamin mukaan muutosehdotuksessa on vain vähän sellaisia asioita, joihin hän ei ole tyytyväinen. Nuorgam kertoo, että korkeimman hallinto-oikeuden valta muutoksenhakulautakunnan päätöksistä oli pakko hyväksyä lakimuutosehdotukseen, mutta se kirjoitettiin hänen mielestään hyvään muotoon. Korkeimmalle hallinto-oikeudelle jäisi yhä valta ratkaista valitukset vaaliluetteloon merkitsemisestä.\nPirita Näkkäläjärvi on myös tyytyväinen ratkaisuun. Hän sanoo, että esitys ei ole täydellinen, ja he olisivat halunneet esimerkiksi korkeimman hallinto-oikeuden pois muutoksenhakuprosessista.\n– Tämä saamelaiskäräjälakiesitys on sellainen ratkaisu, jolla voisimme korjata Suomessa vallitsevan ihmisoikeusloukkauksen. YK:n ihmisoikeuskomiteahan totesi vuonna 2019, että korkeimman hallinto-oikeuden päätökset vaaliluettelosta 2011 ja 2015 rikkovat KP-sopimusta eli YK:n kansalais- ja poliittisten oikeuksien sopimusta, joka on tullut Suomessa voimaan 1976 ja sitoo Suomea, sanoo Näkkäläjärvi.\nEsitys saa myös kritiikkiä saamelaismääritelmän muutoksesta\nSaamelaiskäräjien jäsenet Kari Kyrö, Anu Avaskari, Pigga Keskitalo ja Inka Kangasniemi julkaisivat tiistaina kannanoton, jossa totesivat, että heidän mielestään saamelaiskäräjälain mietintö jättäisi osan Suomen alkuperäiskansasta ulkopuolelle. He eivät tue muutosehdotusta muun muassa siksi, koska tällöin laista poistettaisiin niin kutsuttu lappalaispykälä.\nNykyinen äänioikeutta koskeva saamelaismääritelmä\nKyrö sanoo Ylelle, että ehdotetun lakimuutoksen myötä Suomeen syntyisi alkuperäiskansan “ylä- ja alaluokka”, eli ne, joilla on oikeudet ja ne, joilla niitä ei ole.\n– Vakavin puute tässä on se, että kaikki alueemme alkuperäiskansaan kuuluvat ihmiset eli he, jotka kiistatta täyttävät ILO-169 ensimmäisen artiklan ja muutkin laajasti kansainvälisesti hyväksytyt tunnusmerkit kuulumisesta alkuperäiskansaan, eivät edelleenkään pääse vaaliluetteloon, Kyrö sanoo.\nKyrön mielestä asiasta seuraa vakava perustuslain yhdenvertaisuussäädöstä rikkova ongelma.\nSekä Kyrö että Avaskari ovat sitä mieltä, että saamelaiskäräjälain uudistus ja kehitys on hyvä asia. Avaskari kritisoi kuitenkin lappalaismääritelmän poistamista laista.\nNykyisessä laissa saamelaismääritelmä pitää sisällään kriteerin, jonka mukaan saamelaisena voidaan pitää henkilöä, joka on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa. Lakiuudistuksessa kriteeri poistettaisiin ja vaaliluettelo koottaisiin uudelleen.\n– Tässä on alkamassa jonkinlainen etninen puhdistus jos näin sanotaan. Jos ymmärrän oikein, tässä mahdollistetaan myös nykyisestä vaaliluettelosta ihmisten poiskirjaaminen. Se on hyvin hämmästyttävää ja en missään tapauksessa olisi voinut kuvitella, että äänioikeus saamelaiskäräjävaaleissa voidaan ottaa pois, Avaskari sanoo.\nToimikunnan keskustapuolueen edustaja Juha Joona jätti työryhmän lakiehdotuksesta eriävän mielipiteen etenkin saamelaismääritelmän osalta. Muut hallituspuolueiden edustajat hyväksyivät julkaistun lakiehdotuksen.\nKoivisto: "Olen tyytyväinen, että ehdotuksen perustana ovat saamelaisten ihmisoikeudet"\nMonet saamelaiskäräjien jäsenistä ovat kuitenkin tyytyväisiä lakimuutosesitykseen ja siihen, että asia viimeinkin etenee ja herättää julkista keskustelua.\nTyytyväisyytensä ilmaisevat saamelaiskäräjälakitoimikunnan jäsenten lisäksi saamelaiskäräjien ensimmäinen varapuheenjohtaja Anni Koivisto, toinen varapuheenjohtaja Leo Aikio sekä jäsenet Asko Länsman, Ulla-Maarit Magga, Magreta Sara ja Jouni Äärelä.\n– Olen tyytyväinen siihen, että tämän ehdotuksen perustana ovat saamelaisten ihmisoikeudet, joihin Suomi on sitoutunut, sanoo ensimmäinen varapuheenjohtaja Koivisto.\nSekä Aikiota, Länsmania että Saraa häiritsee korkeimman hallinto-oikeuden rooli lakiehdotuksessa. Korkein hallinto-oikeus on kolmien viimeisten vaalien aikana hyväksynyt henkilöitä saamelaiskäräjien vaaliluetteloon käräjien tahdon vastaisesti. YK:n ihmisoikeuskomitea on ratkaisuissaan velvoittanut Suomea korjaamaan asian vedoten saamelaisten itsemääräämisoikeuteen.\n– Minua vähän ihmetyttää, miksi se edelleen on siellä, sillä KHO on päätöksillään niin selkeästi loukannut saamelaisten oikeuksia monia kertoja, sanoo Aikio.\nMyös Irja Seurujärvi-Kari on iloinen, että lakimuutosehdotuksessa on otettu huomioon saamelaisten vaatimukset itsemääräämisoikeuden vahvistamisesta.\n– Saamelaismääritelmä tai vaalioikeuden määritelmä seuraa ehdotuksessa Norjan ja Ruotsin saamelaislaissa vastaavaa määritelmää. Ehdotuksessa on hyvin otettu huomioon parafoitu pohjoismainen saamelaissopimus, kertoo Seurujärvi-Kari.\nSaamelaiskäräjien jäsenen Veikko Porsangerin mielestä on hyvä, että saamelaisten oikeuksia yritetään vahvistaa. Hänestä ehdotuksessa on kuitenkin huonoa se, että viranomaisten toimiin ja hankkeisiin vaaditaan yksimielisyyttä tai lupaa saamelaiskäräjiltä.\n– Tämä kyllä pysäyttää kaiken etenemisen saamelaisalueella, ajattelee Porsanger.\nSaamelaiskäräjien varapuheenjohtaja Anni Koivisto kiittelee ehdotusta siitä, että äänestämisestä tulee helpompaa. Saamelaiskäräjälain muutosehdotuksessa esitetään esimerkiksi liikkuvan äänestyspaikan käyttöönottamista, ja että saamelaisalueen kunnissa olisi jatkossa useampi kuin yksi äänestyspaikka.\n– Nythän saamelainen demokratia ei ole voinut toteutua riittävän hyvin, kun äänestys on riippuvainen postipalveluista ja niitä palveluita ei löydy jokaisesta pienestä kylästä, sanoo Koivisto.\nEhdotus lähtee lausunnolle\nToimikunnan ehdotus lähtee seuraavaksi lausuntokierrokselle ja tavoitteena on, että eduskunta käsittelisi lakiehdotusta ensi marraskuussa.\nSaamelaiskäräjien täysistunto käy ehdotuksesta lähetekeskustelun todennäköisesti ennen kesälomaa. Saamelaiskäräjät päättänee lakiehdotuksen hyväksymisestä syksyn puolella.\nYle antoi jäsenille määräajan vastata kysymyksiin saamelaiskäräjälain muutosehdotuksesta. Osa jäsenistä vastasi kysymyksiin kirjallisesti. Seuraavilta jäseniltä Yle ei saanut vastauksia määräaikaan mennessä: Tanja Sanila, Pigga Keskitalo, Tauno Ljetoff, Karen-Anni Hetta, Juha Alakorva ja Inka Kangasniemi.\nSaamelaiskäräjätSuomen saamelaiskäräjätSaamenmaaYle SápmiKotimaaSápmiYle Saame


Norja kiilasi Suomen ohi ykköseksi äitien hyvinvoinnissa - Ulkomaat - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 05.05.2015 02:15\nNorjassa esimerkiksi äitien todennäköisyys kuolla raskauteen tai synnytykseen on selvästi vähentynyt viime vuodesta. Kuvituskuva.\nNorja nousi Suomen ohi maailman ykköseksi raportissa, joka arvioi maailman maita äitien hyvinvointiin vaikuttavien mittarien perusteella.\nRaportin on laatinut Pelastakaa Lapset -järjestö.Norjassa esimerkiksi äitien todennäköisyys kuolla raskauteen tai synnytykseen on selvästi vähentynyt viime vuodesta.\nArvioinnissa oli mukana 179 maata, ja siinä otettiin huomioon äitien ja lasten terveyteen, lasten koulutukseen, maan talouden tilaan ja naisten poliittiseen asemaan liittyviä seikkoja.Somalia pysyi toista vuotta peräkkäin listan viimeisenä. Pohjoismaat ovat edelleen äideille maailman parhaita maita asua.\nRaportin mukaan eriarvoisuus köyhien ja rikkaiden äitien ja lasten välillä kasvaa maailman suurissa kaupungeissa. Kuilu rikkaiden ja köyhien välillä on suuri varsinkin Ruandassa, Kambodzhassa, Keniassa, Vietnamissa ja Perussa. MTV UUTISET - STT\nVirheellinen ampumisväite lietsoi USA:n rotujännitteitä


Sadat tuhannet pienituloiset vapautumassa Yle-verosta - Oma raha - Ilta-Sanomat\nSadat tuhannet pienituloiset vapautumassa Yle-verosta\nJulkaistu: 1.12.2015 17:21\nJatkossa Yle-veron ulkopuolelle jäisivät muun muassa kaikki pelkkää takuueläkettä tai kansaneläkettä saavat.\nYle-vero on poistumassa ensi vuonna sadoilta tuhansilta pienituloisilta suomalaisilta. Valtiovarainvaliokunta puoltaa hallituksen esitystä, joka vapauttaisi verosta noin 300 000 pienituloisinta yleisradioveroa maksavaa.\nEsityksen mukaan tuloraja, josta lähtien henkilön yleisradioveroa olisi maksettava, nousisi palkansaajilla nykyisestä noin 8 120 eurosta vuodessa 10 914 euroon ja eläkeläisillä sekä etuustulon saajilla 7 500 eurosta 10 294 euroon.\nKäytännössä vero poistuisi 120 000 eläkeläiseltä. Veron ulkopuolelle jäisivät muun muassa kaikki pelkkää takuueläkettä tai kansaneläkettä saavat.\nHallitus esittää, että henkilön yleisradioveron pienin maksuunpantava määrä nousisi 51 eurosta 70 euroon.\nEsitys liittyy valtion ensi vuoden talousarvioesitykseen ja on tarkoitettu käsiteltäväksi sen yhteydessä.\nLain on tarkoitus tulla voimaan vuodenvaihteessa, ja sitä sovellettaisiin ensimmäisen kerran vuodelta 2016 toimitettavassa verotuksessa.\nYle aloittaa yt-neuvottelut noin 185 irtisanomiseksi\nMediayhtiö Yle aloittaa yt-neuvottelut. Ne koskevat joka kolmatta eli noin 1030 työntekijää. Alustavien arvioiden mukaan noin 185 vakituista työntekijää saatetaan irtisanoa. 15.9.2014 10:38 Lue lisää ›\nPalkansaajien reaalitulot ovat polkeneet paikoillaan, eikä tilanne muutu ensi vuonnakaan. Palkansaajien tutkimuslaitoksen laskelmassa esimerkkiperheiden tilannetta heiluttavat asumismenojen muutokset, kun vuokralla asuminen kallistuu omistusasumista enemmän. 17.9.2014 15:49 Lue lisää ›\nHallituspuolueiden eduskuntaryhmät sopivat Yle-indeksin jäädytyksestä. 8.9.2015 13:12 Lue lisää ›\nHallitus keventää pienituloisten verotusta\nHallitus kertoi budjettineuvottelujen päätteeksi toimista, joilla säästöt kohdistuvat myös hyvätuloisiin. Solidaarisuusveroa maksaa yhä useampi, ja eläkeläisten asumistuen leikkausta pienennetään. 10.9.2015 15:43 Lue lisää ›


Prinsessa Idan päiväkirja » 2009 » heinäkuu\nArchive for heinäkuu, 2009\n21 Hei 2009 | 09:58 pm | Category: Yleinen\nIskä rakensi koko päivän autotalliin uusia seiniä, joten Ida ja äiti viettivät paljon aikaa kahdestaan. Sateen takia naisväki joutui siirtymään sisätiloihin varsin aikaisessa vaiheessa, mutta ennen sadetta ehdittiin vaikka mitä!\nIskä auttaa laittamaan Idalle sääskimyrkkyä, sillä tänään ötökät olivat erityisen ärhäkällä päällä. Myrkkyä suihkutetaan Idan vaatteisiin ja lippukseen. Ida tosin olisi jo kovaa kyytiä menossa matkoihinsa.\nTänäänkin käytiin niemessä seikkailemassa. Ida löysi sieltä paljon käpyjä ja muita aarteita. Kävely niemessä jäi aika lyhyeksi, sillä sääskimyrkystä huolimatta ötökät kävivät sekä äidin että tyttären kimppuun.\nSvensson-kissa oli tänään pihalla ilman kaveriaan Treeffania. Treeffan oli puolitoista vuorokautta karkuteillä viime viikolla, joten se saa nyt mietiskellä reissuaan sisätiloissa. Äidin ihmetykseksi Svensson oli aika suopealla päällä ja kävi jopa nuuhkaisemassa Idaa. Pian se kuitenkin poistui takavasemmalle, koska sillä ei ole tapana antaa Idan taputella itseään.\nVälillä Ida auttoi iskää. Tässä tyttö huolehtii, että iskä muistaa laittaa kuulosuojat korvilleen. Takana näkyy autotallin levyseinä, joka pikku hiljaa muuttuu rimalaudoitteiseksi kuten muukin navetta. Rimojen sirkkelöinnissä äitikin sai auttaa iskää ja se tehtiin neidin ollessa päiväunilla talon takana.\nUlkoilut loppuivat lyhyeen kun taivas ensin tummui ja sitten aukesi aivan yhtäkkiä. Sisältä kuivasta oli mukavaa katsella sadetta ja kuunnella ukkosen jyrinää.\nIltavilli nosti hien pintaan\n20 Hei 2009 | 09:23 pm | Category: Yleinen\nIdalla oli tänään paljon käyttämätöntä energiaa, sillä sadepäivän kunniaksi käytiin ostoksilla Mikkelissä. Istuttuaan autossa, ostoskärryissä ja rattaissa koko päivän, päästi Ida illalla vähän höyryjä pihalle.\nIhan nätisti neiti leikki ja touhusi, milloin paini iskän jalkojen kanssa, milloin viipotti huoneen laidasta toiseen ja milloin rettuutti nukkea (joka on saanut nimekseen Vauva).\nTouhuttuaan yhtä soittoa melkein pari tuntia ja pöläytettyään lähes kaikki lelunsa pitkin lattiaa, huomasi äiti, että tyttöhän on ihan hikinen! Idalle tuleekin somat kikkarat takatukkaan, kun vähän niska kostuu.\nVähän ennen iltapuuroa touhu alkoi muuttua vähän liiankin villiksi. Äidistä näytti aivan, että tyttöhän tulee vielä pian kulkuesteeksi oven eteen laitetun matkasängyn laidasta yli. Huh!\nOnneksi sängyssä on kuitenkin sen verran korkeat laidat, että Ida ei niiden yli pääse, mutta eipä taida paljoa enää puuttua.\nLisäksi päivän vauhdikkaisiin tapahtumiin kuului se, että Ida nousi potalta ylös kuin raketti sillä seurauksella, että potta kaatui matolle. Heh heh, olipas äiudillä naurussa pitelemistä kun siivosi sotkua pois. Onneksi potassa oli vain pissaa. Ja tämä ei todellakaan ollut ensimmäinen kerta kun potta kaatuu, mutta kun ei sitä pottaa voi ihan koko ajan maassa kiinni pitääkään…\n19 Hei 2009 | 09:52 pm | Category: Yleinen\nÄiti päätti, että koska luonto on täällä mökillä ihan käden ulottuvilla, niin siihen täytyy tutustua hieman enemmän. Muovileluilla voi leikkiä kaupungissakin. Siksipä äiti ja Ida ovat tänään leikkineet tosi paljon kävyillä navetan takana niemessä. Iskäkin on ollut lähettyvillä, sillä hän on koko päivän laudoittanut navetan päädyssä olevan autotallin seiniä.\nIda ihmetteli käpyjen muotoja ja kokeili sormella niiden suomuja. Hassuja, tuntui neiti tuumivan.\nKuusenkäpyjä ei mahtunut neidin käteen kovin montaa kerrallaan, vaikka yritys oli kyllä kova. Taitaa Idassa olla vähän samanlaista hamsterin vikaa kuin äidissäkin. Tässä Ida antaa käpyjä äidille talteen.\nMuitakin luonnon ihmeitä on tänään kummasteltu. Ruohikkoa on otettu kattilaan salaatiksi ja pellolla kävellessä neiti kävi monta kertaa ihastelemassa valkoapiloiden seassa kasvanutta yhta ainoaa puna-apilaa, joka erottui porukasta kuin susi lampaiden joukosta.\nPäiväunia, yöunia, äidin toiveunia…\n19 Hei 2009 | 09:43 pm | Category: Yleinen\nIdan päiväunet ovat lyhentyneet aika lailla. Hyvänä päivänä tyttö nukkuu noin reilun tunnin, mutta tänään neiti otti vain hädin tuskin puolen tunnin torkut. Vielä muutama viikko sitten Ida nukkui päikkäreitä keskimäärin kaksi tuntia.\nYöunet ovat pysyneet saman mittaisina eli Ida nukkuu yöllä 10-11 tuntia. Nyt mökillä oloaikana unet ovat vain kääntyneet hieman pääalelleen, sillä neiti nukahtaa vasta yhdeksän, kymmenen, yhdentoista maissa ja herää aamulla yhdeksän kymmenen maissa. Äiti ja iskä päättivät tänään laittaa herätyskellon soimaan huomenna aamulla aikaisemmin, että rytmi saadaan taas kohdalleen, sillä kahden viikon päästä Ida aloittaa päiväkotiin tutustumisen ja sitä seuraavalla viikolla neiti menee sinne jo puoli kahdeksaksi aamulla.\nJohtuneeko tapahtumarikkaista päivistä vai jostain muusta, mutta Ida ei edelleenkään oikein malta nukahtaa illalla. Äiti tai iskä peittelee tytön sänkyyn ja istuu vähän aikaa vuoteen vierellä, jotta tyttö rauhoittuu. Sitten neiti jätetään sänkyyn nukahtamaan itse, mutta siihen saattaa mennä kaksikin tuntia. Ida vain jokeltelee sängyssä itsekseen, potkii laitoja, painii peiton kanssa tai välillä myös seisoskelee sängyssä ja kiukkuaa. Unikoulu ei ole oikein auttanut. Tai tavallaan onkin, Ida kyllä lopulta nukahtaa aina itse, mutta unikoulun tavoitteena oli myös hieman nopeuttaa nukahtamista.\nÄidin toiveuni siis on se, että neiti alkaisi nukahtamaan hieman aikaisemmin. Täytyypä virittää saman tien se herätyskello…\n18 Hei 2009 | 09:19 pm | Category: Yleinen\nIdalla on pihalla leikkiessään ollut viime päivinä paljon seuraa, kun Lillan-täti ja Ronny ovat olleet kylässä. Lillan-täti toimi tänään päivällä lapsenlikkana, kun äiti maalasi terassia. Montaa lautaa äiti tosin ei saanut maalatuksi sillä maali loppui kesken. Nimittäin eilen kun piti käydä ostamassa lisää maalia, meni kauppa nenän edestä kiinni.\nLillanilla olikin kova työ saada Ida pysymään pois terassilta, sillä sinne ei maalauksen aikana voinut mennä. Onneksi pihalla oli paljon muuta kivaa tekemistä.\nIda jaksaa leikkiä pihalla myös yksinään silloin kun aikuiset istuvat lähietäisyydellä pöydän ääressä. Neiti ei ole onneksi ainakaan vielä hoksannut, että saa aikuisten niveliin liikettä menemällä rantaan tai juoksemalla huussin taakse. Äiti ja iskä ovatkin yrittäneet opettaa Idalle, mihin saa mennä ja mihin ei. Käytännössä äiti ja iskä eivät ole päästäneet Idaa yksin paikkoihin joihin saa mennä vain aikuisen kanssa. Ja jos esimerkiksi rannassa on Idan kanssa käyty, niin silloin sinne on menty aikuisen sylissä eikä kävellen.\nTänään oli niin kova tuuli, että sääsketkään eivät pihalla haitanneet. Ei niitä tänä kesänä ihan valtavasti ole ollut, mutta välillä ovat olleet kyllä ihan vaivana. Idallakin on lakin reunusta täynnä pistojälkiä ja silmän allekin on joku mokoma käynyt kuppaamassa. Äiti tapaakin laittaa Idan lakkiin sääskimyrkkyä, jotta ötökät pysyisivät loitolla.\n17 Hei 2009 | 08:54 pm | Category: Yleinen\nSamalla kun äiti ja iskä kävivät autoilemassa ja näyttämässä paikkoja Lillan-tädille ja Ronnylle, käytiin Lahnalahden hautausmaalla iskän Veikko-ukin, Sirkka-mummin ja vanhamummon haudoilla.\nVeikko-ukki, Idan mummin isä, rakensi Mustaniemen vuonna 1953. Hän oli ammatiltaan postinkantaja, mutta toimi pitkään myös rajamiehenä. Hän viljeli kesäisin muun muassa mansikoita sekä muita marjoja ja myös jonkin verran vihanneksia, jotka myi sitten Varkaudessa Taulumäen torilla.\nVeikko oli kova kala- ja metsämies. Saaliiksi tuli verkolla järvestä lahnaa ja muita kaloja, metsästä hän toi mukanaan milloin jäniksen, milloin metson tai muun linnun. Metsästysharrastuksen vastakohtana pitää mainita, että Veikko herätti luottamusta lähes kaikissa eläimissä ja siksi hän tulikin hyvin toimeen niin hevosten kuin kotikissojenkin kanssa.\nVeikko-ukki kuoli marraskuussa 2003. Hänet on haudattu samaan hautaan vanhamummon, äitinsä Hiljan kanssa.\nVeikon ensimmäinen vaimo Sirkka, mummin äiti, kuoli nuorena. Hänenkin hautansa on Lahnalahdessa.\nHautausmaalla muisteltiin iskän ja Lillan-tädin lapsuuden vierailuja Mustaniemen mummolaan sekä aikaa jolloin Veikko-ukki vielä eli.\nSinin vastavierailu Mustaniemessä\n15 Hei 2009 | 08:28 pm | Category: Yleinen\nOlipas hauskaa, kun Sini, Sinin äiti Heidi, mummo Irma, pappa Ari ja eno Tero tulivat kyläilemään Mustaniemeen. Yllätys oli se, että hieman ennen heidän saapumistaan yllätysvierailulle tulla tupsahtivat myös Idan mummin serkku Kirsti ja hänen miehensä. Vieraita ja vilinää siis riitti.\nIdalla ja Sinillä riitti vauhtia, kun neidit yhteistuumin juoksuttivat aikuisia. No, kyllä tytöt nätistikin leikkivät Idan kesäkeittiössä, joka kiinnosti kovasti myös Siniä.\nIdan mummilta saamansa teltta oli myös hitti. Koska tänään oli todella tuulinen päivä, iskä parkkeerasi Idan kolmipyörän sen sisälle, että teltta pysyi paikallaan.\nVälillä Ida ja Sini leikkivät portaissa ja kokeilivat, josko pääsisi vaikka sisään.\nKun tytön menivät autotalliin, nappasi iskä molemmat kainaloonsa ja toi pois. Autotalli ei ole pikkulasten paikka, siellä on vaarallisia juttuja.\nPihatouhuja Lillan-tädin kanssa\n14 Hei 2009 | 10:40 pm | Category: Yleinen\nLillan-täti ja Ronny tulivat myöhään eilen illalla Mustaniemeen käymään. Ida on tänään ottanut kaiken irti Lillanista, sillä tädin kanssa on ollut niin mukava leikkiä. Jopa niin mukava, että neiti malttoi nukkua päiväunia vain hädin tuskin tunnin.\nLillanilla oli takataskussaan vaikka kuinka monta uutta juttua. Hän esimerkiksi nappasi maasta milloin minkäkilaisen lehden tai korren ja kutitteli sillä Idan kasvoja. Oi, kuinka kutittelu onkaan hauskaa!\nPuhumattakaan sitten sylittelyistä, halailuista, hyppyyttelyistä ja muista hellittelyistä. Niitä Ida rakastaa!\nIskä sai Ronnystä kaverin rakennushommiin ja terassin tekoon tuli taas vauhtia. Kahdestaan työn tekeminen onkin nopeampaa ja mukavampaa. Naisväki, Ida mukaan lukien, toimi työnjohtona.\nKuten aina kun jostain kuuluu kovia ääniä, käyttää Ida kuulosuojaimia. Tänään oli ensimmäinen päivä, jolloin voi sanoa, että neiti käytti niitä mielellään. Äiti otti kuulosuojat Idalta pois kun sirkkelöinti loppui, mutta Ida halusi ne vielä uudelleen korvilleen ja kertoi sen äidille ojentamalla suojat takaisin äidille. Tyytyväisenä neiti sitten käveleskenteli puutarhassa luurit korvillaan.\n12 Hei 2009 | 10:08 pm | Category: Yleinen\nOlipas aamulla ihmetys suuri, kun ikkunasta näkyi heinäsorsaperhe, joka tepasteli tietä pitkin ja suuntasi sitten pellon poikki rantaan. Ulkona satoi kun saavista kaataen, mutta se ei tuntunut sorsia haittaavan. Meidän perhe sen sijaan pysytteli tiukasti sisätiloissa ja kurkki sorsien touhuja ikkunasta.\nMuitakin lintuhavaintoja ovat äiti, iskä ja Ida täällä mökillä oloaikana tehneet. Eilen pellon yllä liiteli tuulihaukka ja se syöksyi välillä nappaamaan heinien joukosta myyrän tai jonkun muun pienen herkkupalan. Lähes joka kesä Likolahdessa näkyvillä joutsenilla on ollut tänä vuonna 3 poikasta ja ne ovat uiskennelleet jälkikasvuaan esittelemässä melkein mökin rannassakin. Huussin takaseinässä oli talitintin pesä, josta on poikaset jo ajat sitten lähteneet. Sen sijaan pääskysillä on vielä pojat pesässä talon räystään alla. Lieneeköhän se jo toinen satsi, vai miksi ovat niin myöhässä?\nEräänä päivänä järvellä uiskenteli joko alli- tai uivelo-pariskunta poikasineen (äiti ei ollut kiikaroidessa ihan varma lajista ja kun lintukirjasta tarkistuskin jäi heti tekemättä, niin arvoitukseksi jäänee, kumpia olivat). Lisäksi usein pihalla näkyy räkättirastaita, västäräkkejä ja kirjosieppoja, joskus punarintakin näyttäytyy. Pellolla käveleskentelee aika ajoin jotain kahlaajia joita äiti ei tunne ja järven yllä liitelee useita eri lokkeja. Laulun perusteella äiti tunnistaa muun muassa peipposen, käen ja kuikan, joiden ääniä kuuluu usein.\n11 Hei 2009 | 10:35 pm | Category: Yleinen\nIda on aktiivisesti osallistunut terassin kaiteiden tekoon iskän apuna (lue: pyörinyt koko ajan jaloissa). Kaiteiden teko on kestänyt jo aika kauan, mutta osasyynä siihen on ollut se, että iskä ja äiti myös siirsivät muutaman vuoden paikoillaan ollutta terassia 1,5 meträ kauemmas tiestä uusien tukijalkojen päälle. Nyt paikka on paljon parempi ja terassi tukevampi.\nVaikka äiti on miten yrittänyt neitiä houkutella touhuamaan jossain muualla, niin iskän apuna on ollut aivan mahdottoma kiva olla. Ja niin Ida on tehnytkin. Tässä Ida auttaa iskää valitsemaan uutta lautaa.\nIltapäivällä oli jo kaksi laitaa tehty, iltaan mennessä valmistui myös tämän puoleinen sivu.\nMalttoi Ida sentään hetkeksi (tosin aivan pieneksi hetkeksi) keskittyä muuhunkin, kuin vain rakennushommiin. Äidin kukkapenkistä löytyi monta kulleron siemenkotaa, joita tyttö ihmetteli ohi kulkiessaan. Taisipa vähän maistaakin.


Innovaatiosetelillä voit ostaa uutta tietoa ja osaamista yritykseesi | Innoman\nBusiness Finlandin Innovaatioseteli-rahoitusta voi hakea jälleen 20.1.2020 alkaen.\nRahoitukseen on tullut muutos: Yrityksen omarahoitusosuus otetaan käyttöön ja se on 1000€ + alv. Business Finland maksaa palveluntuottajalle enintään 4000€ + alv. Setelin kokonaissumma 5000€ + alv säilyy ennallaan. Omarahoitusosuuden tarkoituksena on edistää hakijoiden sitoutumista projekteihin entistäkin enemmän. Rahoituspalveluun ei tule muita muutoksia.\nInnovaatioseteli toimii hyvin yritysten kannustimena innovaatiopalveluiden piiriin ja näin kannustaa yrityksiä käynnistämään uusiin tuotteisiin ja palveluihin tähtääviä projekteja. Business Finlandin selvityksen mukaan yhdeksän kymmenestä projektista olisi jäänyt joko kokonaan tai osittain toteutumatta ilman seteliä.\nVoit käyttää innovaatioseteliä innovaatiotoimintaan liittyvien asiantuntijapalvelujen hankintaan Innoman Oy:ltä. Innovaatiotoiminta tarkoittaa toimenpiteitä, joilla yritys kehittää tuotteitaan, palvelujaan tai prosessejaan tai hankkii palveluna uutta innovaatiotoiminnassa tarvittavaa tietoa ja osaamista.\nlisätietoa Innovaatiosetelistä: Business Finlandin Innovaatiosetelillä uutta tietoa ja osaamista yritykseesi\nKaipaatko asiantuntija-apua innovaatiotoiminnan kehittämiseen?\nVaraa ilmainen asiantuntija-arvio innovaatiotoiminnan kehittämiseksi


McAfee MOVE - Virustorjunta\nArrow ECS Internet > Edustukset > McAfee > McAfee Move - Virustorjunta virtuaalisille työpöydille\nMcAfee Move - Virustorjunta virtuaalisille työpöydilleCurrently selected\nMcAfee MOVE -virustorjunta tarjoaa tukea virtuaalisille työpöytä- ja palvelinympäristöille vaarantamatta suorituskykyä tai tietoturvaa.\nMcAfee lanseerasi äskettäin uuden sovelletun suojan virtuaalisille IT-ympäristöille nimeltä MOVE-AV (Management for Optimized Virtualized Environments AntiVirus). MOVE-AV:n avulla yritysten ja organisaatioiden on yksinkertaista suojata IT-ympäristönsä virtuaalisten työpöytien ja palvelimien tiedot ja sovellukset.\nTuote keventää ESX/XenServerin kuormitusta asettamalla kynnysarvot sille, milloin palvelimet saa skannata, riippuen CPU:n/muistin käytöstä ja määrittämällä, kuinka monta palvelinta kullakin virtualisointialustalla saa käsitellä samanaikaisesti. OVI (Offline Virtual Images) mahdollistaa kaikkien lepotilassa olevien tai sammutettujen virtuaalikoneiden skannauksen sen varmistamiseksi, että koneet eivät saa tartuntoja ollessaan offline-tilassa ilman aktiivista virussuojausta.\n* Laitteiston maksimaalinen hyödyntäminen kuormituksen tasapainotuksen avulla\n* Kaikkien virtuaalikoneiden turvallisuustilan keskitetty raportointi yhdellä työkalulla (ePO)\n* Mahdollistaa koko järjestelmän skannauksen kuormittamatta virtualisointipalvelinta liikaa


Säässä luvassa raju käänne: Varoituksia jo annettu - ensi viikolla uhkaa syysmyrsky\n09.09.2018 klo 8:00\nSää muuttuu ensi viikolla sateisemmaksi ja tuulisemmaksi. Varoituksia kovista tuulista on jo annettu, myrskykään ei ole mahdottomuus.\n"Missä on ne illat, joina meri on musta, sähköt menee poikki ja on ikävää", kyselee Terhi Kokkonen Scandinavian Music Groupin takavuosien kappaleessa, jossa valitellaan liian kuumaa syksyä.\nKappaleen nimi on Säälittävä syksy, ja sään puolesta sellainen on ilmeisesti käynnissä juuri nyt. Sosiaalisessa mediassa moni on jo ehtinyt valitella Iltalehdenkin uutisia harvinaisista syyshelteistä.\n- Saisi jo loppua helteet. Vesisadetta kaivattaisiin ja kylmää, kirjoittaa yksi.\nEi huolta, märkää ja viimaa kaipaavat kansalaiset. Ensimmäinen syysmyrsky saattaa vaania jo nurkan takana.\nIlmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi Jouko Korhonen kertoo Iltalehdelle, että ensi viikolla sää muuttuu sateisemmaksi ja tuulisemmaksi.\nIlmatieteen laitoksen sivuilta selviääkin, että ensi viikolle on jo annettu tuulivaroituksia. Ensin ne ovat voimassa vain merialueilla, mutta ne laajenevat viikon edetessä: Keskiviikkona tuulivaroitukset ovat voimassa jo maa-alueillakin aina Pohjois-Savoa myöten.\nMyrskylukemia ei varoituksissa vielä näy, sillä tällä hetkellä varoitusmerkkien lukema 14 metriä sekunnissa. Tällöin kyse on kovasta tuulesta. Myrskyn raja on 21 metriä sekunnissa.\nMeteorologi Korhonen kertoi lauantaina, että mitään syysmyrskyä ei ainakaan vielä ole näköpiirissä.\n- Merialueilla varmaan on useana päivänä navakoita ja kovia tuulia, Korhonen sanoo ja lisää:\n- Mutta viimeisen viikon aikana näissä vähän pidemmissä ennusteissa on ollut jonkunlaista hakua, että ei ihan mitään heikkoakaan (tuuli) ole. Jollain pienellä prosentilla jopa se myrsky on siinä mahdollista.\nKorhonen muistuttaa, että esimerkiksi keskiviikkoon on vielä useita päiviä aikaa. Ennusteet ehtivät siis muuttua vielä monta kertaa.\n- Että jos sanoo, että ei tule myrskyä... Niin kyllä siinä tietysti jonkinlainen prosentti sillekin on.\nIlmatieteen laitos on julkaissut sivuillaan myös Euroopan keskipitkien ennusteiden keskuksen julkaiseman kuukausiennusteen. Se on voimassa neljän kalenteriviikon ajalle alkaen maanantaista 10. syyskuuta. Ennusteen mukaan jakson ensimmäisellä viikolla on tavanomaista sateisempaa, joten ensi viikolla on varauduttava myös kastumiseen.\nKohta sataa ja on synkkää. MARKKU RUOTTINEN\nSuomessa on eletty 15 vuotta ilman samanlaista kokemusta kuin tänään: Harvinaishelle iski - ”Jopa poikkeuksellisen rajoilla”\nSää jatkuu lämpimänä - pohjoisessa poutaa, lännessä kuitenkin sadetta\n”Puolen minuutin järjetön jytinä” pelästytti turkulaismiehen - Salamat välkähtelevät sunnuntaina lähinnä Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa


Huikea viikko! – Progressio\nEnsimmäinen viikko loman jälkeen pärähti käyntiin todella mahtavasti! Suurimman osan tästä viikosta on saanut kärvistellä poikkeuksellisen jumisilla jaloilla. Sitä on löytynyt liuta uusia lihaksia baletin ja ratsastuksen myötä. Onneksi lihakset ja kroppa tottuu suhteellisen nopeasti.\nTällä viikolla olen ehtinyt korkata siis balleriinan urani, eli olin ensimmäisellä balettitunnillani. Aiemmin olen harrastanut muutamaakin eri tanssin ja voimistelun lajeja, mutta ne ovat sattuneet olemaan sellaisia, ettei baletin saloihin niissä ole juurikaan päässyt uppoutumaan.\nPerjantaina pääsin taas hevosen selkään! On todella luksusta kun nyt oikeasti pääsee ratsastamaan joka viikko! Perjantain ratsastustunti oli koulutunti ja kyllä meinasi olla pikkuisen ruosteessa pohkeenväistön avut, kun sitä on viimeksi tehnyt yli kymmenen vuotta sitten! Mutta on se vain niin mahtavaa hommaa!\nViikon ensimmäinen Bikini Body -viikko on myös saatu päätökseen. Vähän on ollut vielä kankeaa tämä meno, johtuu osittain ehkä siitäkin, että preppasin viikon ruuat kerralla ja ne oli molemmat pahaa… Viimeistä treeniä venytin pelottavan pitkälle, mutta onneksi senkin sain tehtyä tänään, kun vielä illalla treenaamassa koko kropan treenin. Siitä sitten suoraan kauppaan ostamaan tulevan viikon ruokaostokset. Onneksi täälläkin Prisma on kymmeneen asti illalla auki myös sunnuntaina!\nTämä ei ollut vielä se viikonloppu, kun sain verhot ikkunoihin. Ehkä seuraavana viikonloppuna sitten.\nMinisterin kanssa ollaan päästy treenaamisen makuun. Rally-tokosta päällimmäisenä jäi mieleen, että seuraaminen on vaikeaa ja me ei osata sitä. Eli nyt tulevat viikot keskitytään kontaktin lujittamiseen treenitilanteessa ja harjoitellaan seuraamista. Mini seuraa ihan kivasti ruoka-palkalla, mutta tällöin koira seuraa palkkaavaa kättä, eikä oikein tajua mitä on edes tekemässä. Siksi lähdetään nyt treenaamaan myös uutta palkkaa ja sen ajoitusta.\nMinin kanssa ollaan opeteltu myös uusia temppuja, esim vilkuttamaan.\nTämä sunnuntai on ollut meille molemmille kova treenipäivä. Ensin oltiin Minin kanssa taakanvetotreeneissä ja sitten minä kävin rutistamassa viikon viimeisen salitreenin. Tästä on hyvä lähteä seuraavaan viikkoon hyvällä fiiliksellä! Nautinnollista sunnuntain myöhäisiltaa ja mahtavaa tulevaa viikkoa!\nUuden harrastuksen myötä taas tuli uutta hankittavaa vatustelistalle, nimittäin kunnolliset mittatilauksena teetätettävät taakanvetovaljaat!\n12.1.2020 12.1.2020 laurasalocreativearki, fitprogressio, k9progressio\nEdellinen Edellinen artikkeli: Ilona Siekkinen x Mikko Niiranen Bikini Body valmennus


Emma-gaalassa valttia paljastavat puvut - katso kuvat! - Viihde - Ilta-Sanomat\nNyt toistetaan: Krista Siegfrieds valitsi paljastavan puvun Emma-gaalaan\nJulkaistu: 7.3.2014 19:35\nMusiikkialan Emma-gaalassa näytettiin normaalia Suomi-gaalaa enemmän paljasta pintaa.\nVarsin rohkeassa mekossa oli vuoden tulokkaana ehdolla oleva Krista Siegfridshttp://www.is.fi/haku/?search-term=krista+siegfrids. - Tämä on Katri Niskasen design. Upea mekko, hän esitteli pinkkiä asuaan.\nLaulaja Jannika Bhttp://www.is.fi/haku/?search-term=jannika+b:llä oli myös avoin mekko. Vaalea puku paljaasti lähes kokonaan toisen kyljen ja puvun halkio lähti lanteilta.\nFitness-malli Sofia Ruusilanhttp://www.is.fi/haku/?search-term=sofia+ruusilan hyvin paljastavassa puvussa oli paljon pitsiä.\n- Äitinkin kauhistui Sofian mekkoa, aviomies Niko Nousiainenhttp://www.is.fi/haku/?search-term=niko+nousiainen kommentoi.\nSofiaa revittiin kuvattavaksi punaisella matolla.\n- Täähän on kuin yökerhossa, kun vaimoa viedään käsistä, hän nauroi.\nMuusikko Olli Hermaninhttp://www.is.fi/haku/?search-term=olli+hermanin käsipuolessa kulki Noorahttp://www.is.fi/haku/?search-term=noora-vaimo, jonka paljastava mekko oli Mert Otsamonhttp://www.is.fi/haku/?search-term=mert+otsamon käsialaa.\n- Ainakin miehet tykkää, Olli Herman kommentoi.\nLaulaja Janna Hurmerintahttp://www.is.fi/haku/?search-term=janna+hurmerinta oli pukeutunut kirjailtuun, mustaan mekkoon, joka paljasti molemmat kyljet. Näytti siltä kuin alla ei olisi ollut alusasuja.\nOlli Herman Noora-vaimonsa kanssa.