Timo Soini – Hikipedia\n(Ohjattu sivulta Soini)\nTimo Soini on julistettu idiootiksi, sillä hän on perse ihmiseksi ja vihjeetön kasa tyhjänpäiväistä roskaa,\nTosikoille ja heille, joita aihe lähemmin kiinnostaa, on Wikipediassa artikkeli Timo Soini.\nHikisitaateissa on kokoelma Timo Soinin kuuluisimpia sitaatteja.\n”Nämä ovat periaatteeni, ja ellette satu pitämään niistä – minulla on muita periaatteita.”\n”Missä Soini, siellä latteus.”\n”Iso maha, iso päällikkö.”\nTimo Soini vastustaa ryhmäkuria eikä harjoita sitä puolueensa yli. Paitsi jos sillä voidaan estää kansalaisten yhdenvertaisuuden toteutumista siten kuin roomalainen vierasta valtiota johtava vanhus haluaa.\nSoinictus Loiccarius Jytcytius I (s. Timo Soini, 30. toukokuuta 1962), myös Keittäjä-Kaarina, oli vuosina 1995–2017 toimineen ns. Perussuomalaisen puolueen keskipitkäaikainen puheenjohtaja ja paavi sekä puikulan sukuinen jauhoinen perunalajike, jonka tunnistaa punakasta väristä sekä möhköisästä muodosta. Sitä käytetään uuniperunana ja muusiperunana, viimeksi mainittuna varsinkin kesäkuun 2017 puoluekokouksen jäljiltä. Soini tunnetaan perunaksi kovin äänekkäänä ja Keskusta-vihamielisenä. Hän lupaa sinulle kaiken ja lisäksi hauskuuttaa.\nSoini oli maan johtava EU-kriittinen poliitikko (silloin kun sattui olemaan). Hän vastustaa valtavia, epädemokraattisia järjestöjä, jotka yrittävät pakottaa ihmiset johonkin tiettyyn ahtaaseen muottiin, tekevät järkeen perustumattomia päätöksiä, pyrkivät kontrolloimaan ihmisten henkilökohtaista elämää ja kuluttavat järjettömästi rahaa oman hermeettisen byrokratiansa pyörittämiseen. Hän on myös harras roomalaiskatolisen kirkon jäsen.\nSoinin merkittävimpiä saavutuksia on lahjattoman narkkarin imurointi kansanedustajaksi ampumavälikohtauksia järjestämään, sekä koko puolueensa ja sen vuodesta 1959 polveutuneen perinnön täydellinen menettäminen sekä haaskuu tästä narkkarivalinnasta suoraan joskin n. 15 vuoden viiveellä tapahtuneen halla-aholaisen demokraattisen palatsivallankaappauksen kautta. Soinin historiallinen merkitys on siinä, että hän fasilitoi maalaiskomediaperformanssillaan Suomen historian parlamentaarisesti suurimman äärioikeistopuolueen luomisen omille lysähtäneille raunioilleen.\n2.1 Ei ole rasisti\n3 Eurooppa ja naiset\n3.2 Euroopan Unioni\n4.1 Veikko Vennamon perillinen\n8 Timo Soini Hikinewseissä\nTuli iso jytky.\nTimo Soini tekee paljon jytkyjä, useimmiten vaaleissa tai vessassa. Vuonna 2011 Timo Soini teki suuren jytkyn vaaleissa. Timo Soini voittaa usein sekä vaalit että kallupit, kuten hän itse nimitti ison jytkyn tapahduttua. (Soini on foneettisesti rajoittunut.) Soinilla ei tiedettävästi ole muita kuin isoja jytkyjä. "Jytkyjä on monenlaisia. Koosta en ole varma. Vai pitäisikö sanoa koista? Vai miten se pitäisi sanoa? Kokoista? Juhannus-, joulu-, vai pääsiäiskokoista? Ei sellaista kokkoa ole, johon makkaraa kepulainen polttaisi", Timo Soini kertoo itse. Lähde? Toistaiseksi isoimman jytkynsä Soini väänsi vuonna 2017 lipsuttaessaan koko elämäntyönsä Jussi Halla-aholle. Siinä onkin perintö, joka istunee Soinin jälkimaineessa kuin sananlaskun mainitsema jytky navetan seinässä.\nEi ole rasisti[muokkaa]\nSoini ei ole rasisti, eikä edes fasisti. Hän ei voi olla vastuussa siitä, jos hänen perustamassaan ja johtamassaan puolueessa nyt pikkasen heitetään huulta tyyliin "mutakuonot ulos!". Saati siitä, että mokaa homman niin totaalisesti, että jättää koko liikkeen äänivarmistuksiksi mukaan haalimiensa nationalistibottien kynsiin. Mikäli toimittaja erehtyy ikävästi kysymään asiasta, niin jo "Timpalta" löytyy pari hauskaa kansanmiehen heittoa.\nSoinin kansansuosio nousee sitä enemmän, mitä pidempään hän on hiljaa. Vieläpä persujen kannatus suorastaan räjähti, kun Soini heti pari hauskaa kaskua Brysselistä iltauutisissa. Mikäli tarvitsee jotain puhua, niin Soini lupaa kaikille kaikkea kivaa! Sulje silmäsi! Kuvittele mitä kaikkea haluaisit! Ja katso! Jo seuraavassa iltauutisessa Soini sen sinulle lupaa. Kiva, kiva! Mitään vastuuta Soini ei tietenkään sanoistaan kanna, mutta kukapa sellaista odottaakaan.\nEurooppa ja naiset[muokkaa]\nSoini on myös sivutoiminen paavi. Naiset takaisin hellan ääreen, abortit pannaan ja huivi päähän. Mutta tämä ei tunnu haittaavan hurmoksessa olevia akkoja. Jo löytyy Soinilta pari hassua kaskua tähänkin ongelmaan! Helppoa, eiks' jeh?!\nSoini on niin Euroopan Unionin vastainen, että hän jopa asettui ehdolle ehdolle Euroopan parlamenttiin. Sitä ennen hän oli vannonut kautta kiven, kannon ja kansallisen itsetunnon, ettei tee niin. Ja mikäli joku toimittaja asian ristiriitaisuudesta hieman ikävästi huomautti, niin eikö Soinilta jo taas löytynyt pari hyvää sutkautusta tähänkin aiheeseen! On se kansanmies!\nSoini ilmoitti europarlamentaarikkona haluavansa "ottaa selvää", että onko EU:n touhuissa jotain järkeä (hänen tähänastiset saarnansa aiheesta on siis mitä ilmeisimmin laadittu puhtaasti fiilispohjalta), ja ennen kaikkea tehdä sen suomalaisen kansanedustajan palkkaa muhkeampien korvausten varassa. Euroopan parlamentti on tunnetusti instituutio, jonka pääasiallinen tarkoitus on antaa puolivillaisille protestiäijille mahdollisuus kokeilla EU-vaikuttamisen mielekkyyttä turvallisissa oloissa. Lisäksi Soini kertoi, että jos hänet valitaan, hänestä tulee tynkämeppi seuraavien Suomen eduskuntavaalien myötä, jolloin hän suunnittelee taas palaavansa kotimaan parlamenttiin. Tämä ei kuitenkaan ole periaatteetonta kikkailua, jos röyhkeys riittää siihen, että siitä kertoo reilusti etukäteen. Päin vastoin, sillä voi vaikka pistää ne jauhot sinne eliitin äänitorvitoimittajien suihin.\nTimo Soinin kuuluisa harja oli puheenjohtajanuran jälkeen yhä jokseenkin tuhriintumaton. Lopulta seuraajat harjasivat sillä kiitollisina Soinin 20 vuotta kestäneen uran jäteästiaan.\n”Vaaleissa mitaan puolueiden kannatus. Ei sitä kuka on oikeassa ja kuka väärässä. Tämä on tärkeätä huomata. Vaalien välillä sitä ei mitata. On erilaisia mielipiteitä. Tyhmätkin mielipiteet on saatava esittää. Kaikensortin politiikan alkemia, puidenhalailu ja kiviterapiakommunismi eli niin sanottu NYT-liiteläisyys on kuuluu demokratiaan kuin sika vartaaseen.”\n~Timo Soini puolueestaan\nTimo Soini on ollut puolueensa kantava voima, joka onnistuu mainiosti paistattelemaan julkisuudessa ja jämpteilemään siihen saakka, kunnes puolueen sisällä ilmenee erimielisyyttä, kansanryhmien demonisointia, antisemitistisiä hurvelluksia, kulttuurimarxististen salaliittojen paljastamista (ks. myös Hikisitaatit: Jussi Halla-aho#Salaliitoista, jos luulit sitä (Jussia) tosi silleen älykkääksi ja rohkeeksi) ja alkoholiongelmia. Tällaisten tapausten tullessa esiin Soinilla on tapana vetäytyä poliittiselle sairaslomalle, mistä häntä ei tavoiteta.\nSoinin johtamislahjoista on kiistattomana osoituksena hänen viittä vaille virallisesti voidellun seuraajansa, skinipäiseksi jalostetun ihmis-näätähybridi Sampo Terhon totaalinen romahdus puheenjohtajakisassa kesäkuussa 2017. Vain todellinen poliittinen suurmies ja taituri tipauttaa rakentamansa liikkeen avoimesti inhoamansa päävastustajan luisevaan syliin.\nVeikko Vennamon perillinen[muokkaa]\nSoini on opportunisti. Hän on syvästi katkera menettämistään vuosista, jolloin hän Veikko Vennamon perässäjuoksijana joutui kiertämään hevonkuusen talosta taloon, ja nukkumaan hevonkuusen talojen kammareissa, ja syömään hevonkuusen talojen ruokia (vaikka söikin kaiken). Nyt on tullut Timon aika rahastaa ja kostaa, ja unohdettu kansa saa Timon puolesta tehdä hänestä vaikka presidentin. Vaan senkin jälkeen unohdettu kansa pysyy unohdettuna kansana Timon mielessä.\nSoini saavutti vuonna 2015 Perussuomalaisen puolueen tavoitteen, Soinin järjestämisen ulkoministeriksi. Ulkoasiainministeriön johdossa Soini on jatkanut edeltäjiensä Tarja Halosen ja Erkki Tuomiojan linjalla, jossa perusperiaatteena on, että ulkoministerin ei tule missään nimessä olla ulkoasultaan edustava. Niinpä Soini lyllertää maailman huippukokouksiin silmät rähmästä turvoksissa, otsa ja kolmoisleuat hiestä kiiltäen, poskilla samanlainen sänki kuin Jammu-Sedän pidätyskuvassa ja tukassa kuukauden skalppilaardit, yllään kaksi viikkoa käytetyt erityisrypistetyt rytkyt ja takataskussa pahvilaatikollinen kliseitä 80-luvulta. Habitus on kokonaisuudessaan kuin Tallinnan-laivalle viikoksi unohtuneen peltikattofirman pomolla, jollaisena Soinia maailmalla kohdellaankin. Kun Soini ei kerro Obamalle olevansa "Timo from Finland", kirjoittelee hän lentomatkoillaan tajunnanvirtablogeja suomea vieraana kielenä opetteleville gibboneille. Hänen arvovaltansa ulkomailla on käsinkosketeltava, mutta harva haluaa liata käsiään niin pahasti.\nLoppuelämänsä Timo Soini tullee viettämään erakkona irlantilaisessa luostarissa kirjoittaen poliittista muistelmateostaan. Pakko ne Terholle varmiiksi brainstormatut urponvedätyssutkaukset malliin "ei kuntopyörällä Suezin yli mennä" on johonkin käyttää, kun niitä on laatikkokaupalla.\nTuomari Erkki Suomen ulkoiluministeri\nSoinin kuuluisa ”Jytky”-puhe.\nTimppa Unbound 25.5.2018\nTimo Soini Hikinewseissä\nPoliisi: Älkää ruokkiko Soinin pentua\nOsmo Soininvaara: "köyhyyden voi poistaa"\nSoini: Puolue tarvitsee apua\nUlkoministeri nähtiin tänään seuraamassa IPV:n peliä — ei osallistunut eilen EU-maiden ulkoministerikokoukseen\nTimo Soini puhui pukille\nUlkoministeri Timo Soinin puhe Arktisen neuvoston kokouksessa\nTimo Soinin jäähyväisruno: Soinit kuin unta vaan\nKatso Kohu-Soinin rohkeat lomakuvat\nTimo Soinin raaka aborttihistoria viimein julki: abortoi 22-vuotiaan puolueen ja perusti uuden perheen – henkiin jäänyt sikiö hautoo kostoa Brysselissä\n↑ Soini MTV3:lle: Vaadin ryhmäkuria avioliittoasiassa, Iltalehti 25.9.2013\n↑ Soini puolustaa perussuomalaisten ryhmäkuria, HS 27.9.2013\n↑ PS 2017: 37 edustajaa; IKL paras tulos 1936: 14 edustajaa\n↑ Tämän kunniaksi Timon nimipäivänä vietetään Eurooppa-päivää (9. toukokuuta).\nNoudettu kohteesta https://hikipedia.info/index.php?title=Timo_Soini&oldid=587771\nSivua on viimeksi muutettu 5. heinäkuuta 2019 kello 12.32.


Uulan blogi: joulukuuta 2012\nTulipahan tilattua Discshop-sivustolta pari elokuvaa. Christofer Nolanin Batman-trilogia sekä Jurassic Park -trilogia. Josko vuodenvaihteen jälkeen pääsis katselemaan elokuvia.\nAiemmin kirjoitin merkinnän mediamenneisyydestäni (vai oliko mediahistoriastani). Tästä merkinnästä saisi lisäosan kyseiseen merkintään.\nEnsimmäinen Jurassic Park -elokuva ilmestyi 1993, perustuu Michael Crithonin kirjaan. Itse muistan katsoneeni kyseisen elokuvan 1990-luvun puolessa välin. Hieman nostalgiaa nostaa pintaan...\nBatman-elokuvat perustuvat Bob Kanen sarjakuviin. Itse en ole pahemmin kyseisiin sarjakuviin perehtynyt, elokuvat ovat tutumpia.\nLähettänyt Uula M. klo 22:34\nTunnisteet: DVD, elokuva, historia, kauppa, kirja/kirjallisuus, kuva, linkit, media, sarjakuva, SoMe, vapaa-aika\nJouluaatto sujui perinteisissä merkeissä. Siskon luona olimme aaton. Joulupukki kävi lahjoja jakamassa, siskonlapset kun ovat vielä joulupukki-iässä...\nMitäs vielä? Tänään tulee televisiosta klassikkoelokuvia. Yle Teema esittää Chaplinin elokuvia, useammankin peräkkäin. Kultakuume, Sirkus, Chaplinin poika... Lisäksi tulee Ihmeellinen on elämä, Frank Capran klassikkoelokuva 1940-luvulta.\nTiesitkö muuten: Ihmeellinen on elämä -elokuvasta on myös väritetty versio (YouTubesta löytyvä versio).\n- Elokuvan päivä - Yle Teema\n- Iskikö tekemisen puute? Nämä jouluklassikot tulevat jälleen televisiosta - IS\n- Ihmeellinen on elämä (7) - Yle Teema\nLähettänyt Uula M. klo 10:54\nTunnisteet: ajankulu, elokuva, historia, joulu, linkit, TV\nVaikkei olekkaan vielä h-hetki, aatto tahi varsinainen joulupäiväkään vielä... Jouluja läksin toivottelemaan\nTunnisteet: joulu, pyhä, sarjakuva\nKoulussa eräällä kurssilla on käsitelty mediamenneisyyttä ja -historiaa. Varhaisimmat muistot eri medioista, milloin alkoi TV:n katselu, mitä ohjelmia on katsonut eri aikoina...\nAihe on sen verto mielenkiintoinen, että päätin tarttua aiheeseen. Kertailla ja kertoa hieman omasta mediamenneisyydestäni.\nMuistikuvani ovat hatarat mitä tulee lapsuuteen ajan television ohjelmista. Mitäpä tuosta voisikaan kertoa? Olen syntynyt 1980-luvun alkupuolella, joten tuon ajan TV-tarjonnasta ei ole harmainta mielikuvaa. Muistot alkavat 1990-luvun alkupuolelta, jolloin televisio-ohjelmisto/tarjonta ei ehkä ollut yhtä laaja kuin nykyään. Eihän tuolloin ollut kuin kolme kotimaista kanavaa (kaksi yhtiötä: YLE & MainosTV), ja nekin näkyi kahdella kanavalla...\nEnsimmäisen "oman töllön" sain joskus 90-luvun alussa. Kyseessä oli vanha mustavalkoinen matkatelevisio. Pieni ruutu ja kanavat piti vaihtaa television etupaneelista. Vaikka olikin pieni ja kompakti matkaversio, niin painoi niin maan vietävästi. Milloinkakohan alkoi paino ja koko pienenemään? Tai no koko ja koko, tuumat ainakin tuntuisi kasvaneen painon vähetessä.\nMitäköhän ohjelmia tuli katseltua lapsena? Pikku Kakkonen on klassikko, jota on esitetty 1970-luvulta lähtien. Joten useampi sukupolvi on kasvanut kyseisen ohjelman parissa. Pikku kakkosesta muistan mm. Nalle Luppakorvan ja Pelle Hermannin. Itse en kyllä ymmärrä mihin perustuu väitteet Hermannin pelottavuudesta. Itse en ainakaan pahemmin säikkynyt kyseistä ohjelmaa. Mitäs vielä? Muistaako kukaan tätä Varokaa heikkoja jäitä -infoa? Se on jäänyt mieleen myös PK:sta...\n- Maija Mehiläinen, 1970-luvun piirrossarja\n- TaoTao, 1980-luvun sarja\n- Nukkumatti (PK:n alku/loppuosiossa)\nJaa'a... No nyt lyö tyhjää, en nimittäin muista mitä elokuvia tuli nuoruudessa katsottua. Mielessä pyörii Punainen Sika -elokuva (Porco Rosso), 1990-luvun alussa tehty animaatio.\n1990-luvun puolessa välin julkaistiin Jurassic Park -elokuva, jonka muistan katsoneeni ilmestymisen aikoihin. Muistanpa kerjänneeni joskus jotain elokuvaan liittyvää oheismateriaalipakkiakin (MainosTV:ssä mainostettiin jotain settiä)...\nSchindlerin lista (1993) ja Talvisota (1989) historiaan ovat sotaan ja historiaan liittyviä elokuvia. Molemmat elokuvat muistaakseni esitettiin yläasteen historiantunnilla (tai ainakin pätkiä). Molemmat ovat muuten mielestäni parhaat näkemäni elokuvat.\n...nimittäin en jaksanut kaikkea kirjata ylös mistä haluaisin kertoa.\nLähettänyt Uula M. klo 22:19\nTunnisteet: ajankulu, elokuva, historia, koulu/opiskelu, kuva, linkit, media, musiikki, pohdinta, vapaa-aika, video\nSe on joulu. Joulunalusaika oikeastaan... Joulukortteja alkanut tulemaan. Ja radiossa soi joululaulut. Ärsytys. Nimittäin laulut, jää soimaan päähän.\nEi varmaan tule olemaan kovin suurta variaatiota joulumerkkien suhteen. Suurin osa varmaan käyttää samaa kuusi-merkkiä. Ei pääse kovin paljon kartuttamaan postimerkkikokoelmaa... Mutta olenpahan saanut tähän mennessä ainakin yhden erikoisemman leiman lisää kokoelmiini. Jouluaiheinen leima Lahdesta...\nKorteista jos jatkaisi vielä parilla lauseella. Postimerkkien lisäksi keräilykohteena myös Sodankylä-aiheiset postikortit, lähinnä keskusta eri aikakausilla. Tällä viikolla parilla postikortilla olen kartuttanut sitäkin kokoelmaa...\nTunnisteet: filatelia, historia, joulu, keräily, kuva, leima, postikortti, postimerkki, pyhä, Sodankylä\nIlmeisesti tämä merkintä on 323. blogimerkintä tässä blogissa. Sopivan symmetrinen luku. Lähes 12 000 sivun katselua, eniten katseluja heti Suomen jälkeen on Yhdysvalloista (lähes 700). Miksiköhän Amerikoista on eniten lukijoita? Suomi pääasiallinen kieli. Blogger/blogialusta on amerikkalainen, mutta silti ihmetyttää tämä amerikkalaisten suuri määrä...\nMutta asiaan: Käynti Rovaniemellä, kohteena Lapin keskussairaala (LKS). Ihopuolella psoriasiksen johdosta. Kontrollikäynti. Lääkäri ihmetteli kuinka nopea oli vaste lääkkeelle, puolessa vuodessa psoriasis hävinnyt lähes kokonaan. Lääkitystä jatketaan, verikokeita parin kuukauden välein ja uusi kontrolliaika kesällä...\nSamalla kauppojen kiertely, shoppailua. Lähinnä kohteena Rinteenkulma-kauppakeskuksessa sijaitseva Clas Ohlson. Pari tuotetta oli mielessä käydessäni Clas Ohlsonilla: yleismittari ja RJ45-työkalut (nettipiuha). Valitettavasti tyydyin ostamaan "vain" yleismittarin ja USB-muistitikun.\nLähettänyt Uula M. klo 19:52\nTunnisteet: blogi, kauppa, LKS, pohdinta, psoriasis, Rovaniemi, tekniikka/teknologia, terveys, tilasto\nKokeilen kännykällä blogin muokkausta. Aika kankeaa. Ei oikein toimi kunnolla. En ainakaan itse onnistu puhelimella päivittämään blogia...\nKäväsin illalla tutustumassa Sodankylän musiikkielämään. Upseerikerholla olt Garrison club, jossa soittamassa bändejä Pohjois-Suomesta. Vai olikohan se nyt päällystökerho? Rock-painotteinen musiikkitapahtuma, taisi olla heviäkin seassa. Ihan mukava tapahtuma. Alkujaan meinasin vain käväistä, piipahtaa pikaisesti, korkeintaan tunnin ajattelin kuunnella ja katsella minkälainen tapahtuma kyseessä. Venähti neljään tuntiin...\nFacebookissa on eräs ominaisuus. Nämä kaveriehdotukset, Saatat tuntea henkilön... Päätinpä illan aikana enemmän tai vähemmän kokeilumielessä lisätä kavereiksi näitä ehdotettuja henkilöitä. Katsoa kuis moni hylkää ja kuinka moni hyväksyy pyynnön. Useampi pyyntö läks (tusina?), tähän mennessä kait pari henkilöä on hyväksynyt pyynnön.\nPitäisi varmaan olla jonkinlainen alkometri tai -lukko puhelimeen ja FB:n mobiiliversioon. Ei tulisi turhia merkintöjä tehtyä.\nLähettänyt Uula M. klo 11:17\nTunnisteet: baari, blogi, linkit, musiikki, puhelin, SoMe, tapahtumat\n6. joulukuuta eli Suomen itsenäisyyspäivä... Onkos tämä nyt 95. itsepäisyyspäivä? Huono matematiikkapää\nFB:stä lainattua tekstiä:\nVenäläiskolonna eteni talvisodassa tietä pitkin, kun harjanteen takaa kuului huuto:\n- Yksi suomalainen vastaa kymmentä ryssää!\nTuohtunut komentaja käski kymmenen sotilaansa hyökätä harjanteen yli lopettamaan huutelun. Kuului muutama laukaus, ja sitten hiljaisuus.\n- Yksi suomalainen vastaa sataa ryssää! kuului uusi huuto.\nKomentaja lähetti heti sata miestä hyökkäykseen, ja nyt kuului harjanteen takaa ankaraa ammuntaa ja pauketta tovin aikaa, mutta jälleen tuli hiljaista.\n- Yksi suomalainen vastaa tuhatta ryssää! kuului seuraava rienaus harjanteen takaa.\nNyt raivostunut venäläisupseeri lähetti tuhat miestä mäkeä ylös, ja harjanteen takana syttyi oikea sota: tykit, konetuliaseet ja kranaatit lauloivat. Pitkällisen rytinän jälkeen tuli taas hiljaisuus, jonka rikkoi yksinäinen, takaisin raahautuva venäläissotilas:\n- Älkää jätkät menkö, se on ansa! Niitä on siellä kaksi!!!!!!\nGooglekin on muistanut Suomen itsenäisyyttä omalla tavallaan\nLähettänyt Uula M. klo 09:35\nTunnisteet: huumori, juhla, kuva, SoMe, tapahtumat\nHieman päivittelin blogia. Blogin sivupalkista löytyviä tunnisteita/hakusanoja hieman muokkailin. Eli poistin ja yhdistelin vähemmälle huomiolle jääneitä sanoja. Esimerkiksi ruokaohje löytyy nyt sanalla ohje, asuste löytyy vaate-tunnisteesta jne.\nLähettänyt Uula M. klo 09:13\nLoppuvuodesta ilmestyy pari mielenkiintoista elokuvaa, toinen kotimainen ja toinen ulkomainen. Mikäli suosio on samaa luokkaa kuin edellisiin/aiempiin verrattuna, niin elokuvat tulevat saamaan suuren suosion.\nJuha Vuorisen kirjalliseen tuotantoon perustuva elokuva, jonka ensi-ilta on 28. joulukuuta. Mikäli on edes samalla tasolla kuin kirjat, niin suosittelen. Kirjaa lukiessa saanut nauraa joka kerta... Toivottavasti elokuva ei petä ennakko-odotuksia.\nJ.R.Tolkienin kirjalliseen tuotantoon pohjautuva elokuvatrilogian ensimmäinen osa. Elokuvan taustalla häärii Peter Jackson, joka oli myös Taru sormusten herrasta -elokuvasarjan takana. Hobitti-elokuvahan perustuu Tolkienin Hobitti eli sinne ja takaisin, ja ajallisesti sijoittuu aikaan ennen TSH-trilogiaa.\nEn viitsinyt uutta merkintää alkaa kirjoittelemaan. Pääin lisätä jo olemassa olevaan lisää tekstiä.\nTulipahan käytyä kirjastossa. Taidetta katsomassa. Erinomaisia olivat maalaukset...\nLähettänyt Uula M. klo 13:37\nTunnisteet: elokuva, kirjasto, kuva, taide, vapaa-aika\nLienee linkkivinkin aika, blogi kyseessä.\nEli kyseessä on blogi, johon on nimensä mukaisesti kerätty mitä ihmeellisimpiä löytöjä eri kirpputoreilta. Punaisena lankana kaikissa löydöissä on huono hinta-laatu-suhde. Blogilta löytyy myös oma profiili FB:ssä.\n"Blogin tarkoitus on naureskella näille kirppismaailman kukkasille sekä tietenkin purkaa kiukkuaan, kun joku kiva juttu menee ohi suun ihan siksi, että hinta on järjetön. Tarkoitus on myös herätellä ihmisiä kirppistelemään, tekemään löytöjä, ottamaan selvää asioiden todellisesta arvosta, mutta myös herätellä kirppiksien henkilökuntaa hinnoittelemaan tuotteensa järkevämmin."\nOmat kokemukset, kritiikit ja muut vastaavat\nSilloin tällöin tulee törmättyä "epäkohtiin" kirppiksillä, hinnotteluissa etc. Esimerkit liittyvät lähinnä kirjallisuuteen ja kirjoihin.\nEsimerkkinä voitaisiin ottaa Arto Paasilinnan tuotanto. Kaupoissahan myydään kirjojen pokkariversioita, joiden hintahaitari on 5 ja 15 euron välillä. Pari kertaa olen törmännyt Paasilinnan kirja on maksanut yli 10 euroa. Ja eikä ollut mitään priimaa (sivut hiirenkorvilla, kannet revenneet, kahvi ym läiskiä yms). Samaan aikaan sama kirja maksaa antikvariaatissa 5 euroa! Ja vielä paremmassa kunnossa oleva. Antikvariaatissa sentään luulisi olevan asiansa tunteva henkilökunta.\nPari vuotta sitten ostin Paasilinnan kirjan antikvariaatista, Maailman paras kylä -teoksen. Maksoi alle viisi euroa, muistaakseni 4½. Joten tarkkuutta niihin kirjojen kirppishintoihin!\nToinen seuraamani asia on Huuto.net -sivuston tietotekniikan hintataso. Eteenkin pari kertaa on pistänyt silmään käyttöjärjestelmien hinnat. Esimerkiksi Windowsin vanhemmat käyttikset (Win95, Win98, DOS) on joillain niin sieluttomat ja suolaiset hinnat, ettei ikinä ennen... Kuka h**vetti maksaa 50+ euroa jostain vanhasta käyttiksestä, jonka ensijulkaisusta on vähintään 20 vuotta ja jonka päivitykset loppuivat vähintään 10 vuotta sitten?! Eteenkin kun samaan aikaan uusimpien versioiden hinnat alkaa alle 30 euron (=puolet halvemmalla?)\nPS. Ubuntu on ilmainen linux-pohjainen käyttöjärjestelmä, jonka voi ladata tai tilata Ubuntun kotisivuilta (suomeksi, englanniksi). Kannattaa miettiä ja harkita tarkkaan maksaako kyseisestä järjestelmästä kuinka paljon.\nLähettänyt Uula M. klo 16:32\nTunnisteet: blogi, kirja/kirjallisuus, kirppis, kritiikki, kuva, linkkivinkki, SoMe, tekniikka/teknologia


Yhden totuuden maa | Yle Uutiset | yle.fi\nPortugalin velkakriisin kärjistyminen nosti tunteet pintaan vaalitaistelussa. Velkajärjestelystä tuli yhtä paha sana kuin devalvaatiosta aikanaan, arvioi Jouko Marttila Ykkösaamun kolumnissaan.\n13.4.2011 klo 08.55päivitetty 16.5.2011 klo 16.02\nMeloni, omena ja lippalakki - siinä Timo Soinin pelkistys euroalueen talousongelmista. Jutta Urpilainen on puolestaan hokenut päivästä toiseen sijoittajan vastuuta, Mari Kiviniemi on yrittänyt olla sanomatta mitään ja Jyrki Katainen on kieltänyt käyttämästä v-sanaa tai muuten paha perii.\nPerustelut ovat jääneet puolitiehen, eikä äänestäjä tiedä ketä pitäisi uskoa. Tulevalta pääministeriltä odottaisi muutakin kuin pelottelua, populistisia puolitotuuksia tai älyllistä epärehellisyyttä.\nTalous on vaikea laji, jossa tulevaisuuden ennustaminen perustuu vain todennäköisyyksiin.\nJos lähdetään hedelmistä liikkeelle, niin Soini on oikeassa, ettei sama lakki sovi kaikille hedelmille. Käytännössä se tarkoittaa, ettei euroalueen rahapolitiikka ei sovi kaikille. Siitä Euroopan keskuspankin tuorein korkopäätös on hyvä esimerkki.\nKorkojen nostaminen hillitsee luotonkysyntää ja inflaatiopaineita, mutta sopii vain maille, joissa talouskasvu on jo vahvistunut kuten Saksassa ja Suomessa. Julkisen talouden kriisissä tarpoville hitaan kasvun maille kuten Kreikalle, Irlannille, Portugalille ja Italialle korkojen nousu tietää lisää vyön kiristystä.\nOmenan lakki ei sovi melonille, mutta ratkaisuksi ei riitä, että annetaan kaikille oma lippis. Se tarkoittaisi paluuta kansalliseen rahapolitiikkaan ja euroalueen hajoamista. Kreikan tai Portugalin lähdön euro kestäisi, mutta omaan valuuttaan palaaminen maksaisi kaikille varmasti enemmän kuin euroalueen tiivistäminen. Yhteinen rahapolitiikka tarvitsee tuekseen kurinalaista finanssipolitiikkaa eli verojen ja julkisen talouden asteittaista yhdenmukaistamista. Muuten Eurooppa jää Aasian ja Amerikkojen jalkoihin.\nSijoittajan vastuu on mantra, jonka tulkinta on kärjistynyt kysymykseen Portugalin velkasaneerauksesta. Sijoittajan vastuu toteutuu varmasti, jos valtio ajautuu maksukyvyttömäksi ja jättää lainansa tai korkonsa maksamatta. Silloin velkojat neuvottelevat maksuohjelmasta, jolla ainakin osa saatavista saadaan turvattua. Jos maksukyvyttömyys tulee yllätyksenä, seurauksena voi olla paniikki. Jos se osataan ennakoida, paniikkiin ei ole aihetta.\nVelkasaneeraus ei ole Euroopassa uusia asia. Viime vuosikymmeninä Venäjä, Romania, Turkki ja Puola ovat neuvotelleet velkansa uusiksi. Kreikka oli velkasaneerauksessa 1930-luvulla ja Portugali useamman kerran 1800-luvulla. Euroopan tuleva vakausväline on valmis velkasaneerauksiin vuodesta 2013 alkaen. Sitä ennen v-sanaa ei saisi mainita. Velkasaneeraukseen on silti syytä varautua. Niin olisi pitänyt devalvaatioonkin kaksikymmentä vuotta sitten. Vahingot olisivat jääneet paljon pienemmiksi.\nKreikka on Portugalia todennäköisempi velkajärjestelyn kohde. Markkinat hinnoittelevat sen jo konkurssikypsäksi ja maa on ollut itsenäisyytensä aikana useita kertoja tavalla tai toisella maksukyvytön.\nEU:n olisi jo alun perin pitänyt varmistaa, että nopea ja hallittu velkajärjestely on ensimmäisten vaihtoehtojen joukossa. Kreikan hätälainoilla ei saatu niskalenkkiä markkinoista. Irlannin pelastuspaketistakin markkinat rimpuilivat irti. Portugalista haetaan nyt pitävää otetta, mutta kukaan ei voi taata, ettei tauti leviä. Ei edes Olli Rehn.\nVelkajärjestelyn rinnastaminen finanssikriisiin, lamaan ja suurtyöttömyyteen on yhtä vastuutonta kuin puheet meloneista ja omenoista. Tai sitten Euroopan pankkijärjestelmä on todella heikossa kunnossa. Kenties viime kesän stressitestit paljastivat jotain, mitä ei ole haluttu kertoa. Kreikan tai Portugalin kokoisen talouden ei pitäisi koko Eurooppaa horjuttaa.\nEuroopan pankkijärjestelmä on finanssikriisistä huolimatta säilynyt harvinaisen koskemattomana, vaikka osa pankeista on siirtynyt valtion haltuun. Yhdysvalloissa on tehty vuodesta 2007 yhteensä viisitoista suurta pankkifuusiota, Euroopassa vai muutama. Yhdysvalloissa on vastaavasti suljettu tänä vuonna jo 30 kannattamatonta pankkia. Viime vuonna luku oli yli 150. Euroopassa ei vastaavaa apuharvennusta ole nähty, vaikka moni on sitä odottanut.\nSijoittajan vastuun lisääminen panisi vauhtia pankkialan yhdentymiseen. Luottotappiota parhaiten kestävät selviäisivät voittajina. Koko ala tervehtyisi sen sijaan, että tehottomia rakenteita tuetaan veronmaksajien rahoilla.\nKirjoittaja on Yle Ykkösen kolumnisti, joka kirjoittaa myös Talouden tulkki -blogia (siirryt toiseen palveluun)\nNäkökulmatKotimaatalousPortugalipankkitoimintavelkajärjestelyyrityssaneerausLainamarkkinatRahoitus- ja yrityspalvelutmaksukyvyttömyys


Turvakodit saavat lisää rahaa | Tehy-lehti\nTurvakodit saavat lisää rahaa\nVaikka hallituksen tasa-arvo-ohjelma lupaa turvakodeille rahaa, summa ei riitä täyttämään Istanbulin sopimuksen vaatimuksia.\nTurvakodit saavat hallitukselta noin kaksi miljoonaa euroa lisää rahaa vuosille 2016–2019. Myös seksuaalisen väkivallan uhrien hoitoketju vakiinnutetaan. Lupaukset sisältyvät hallituksen tasa-arvo-ohjelmaan, jonka hallitus hyväksyi keskiviikkona. Ne liittyvät Istanbulin sopimuksen toteuttamiseen.\nIstanbulin sopimus on Euroopan neuvoston yleissopimus, joka käsittelee naisiin kohdistuvan väkivallan sekä perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista. Se tuli Suomen osalta voimaan elokuussa 2015.\n–Tasa-arvo-ohjelman toimenpiteet eivät vielä riitä toteuttamaan sopimuksen vaatimuksia täysin, mutta matka lyhenee, tasa-arvoministeri Juha Rehula (kesk) sanoo.\nLähisuhdeväkivalta on yksi Suomen suurimmista tasa-arvo-ongelmista.\n–Turvakodit on tarkoitettu sekä naisille että miehille. Molemmat sukupuolet voivat joutua lähisuhdeväkivallan kohteeksi, Rehula tähdentää.\nSatakunnassa ei ole turvakotia ollenkaan.\nSuomen kokoisessa maassa pitäisi Istanbulin sopimuksen mukaan olla 500 turvakodin perhepaikkaa. Tällä hetkellä paikkoja on 114. Sopimus velvoittaa järjestämään myös neuvontapuhelimen, joka on toiminnassa 24/7.\n– Kahdella miljoonalla voisi vähän laajentaa turvakotiverkkoa sekä esimerkiksi lisää paikkoja pääkaupunkiseudun turvakoteihin, joissa on ruuhkaa, Ensi- ja turvakotien liiton pääsihteeri Riitta Särkelä luonnehtii.\nViime vuonna noin 400:lle turvakotipaikan tarpeessa olleelle jouduttiin pääkaupunkiseudulla kehittämään vaihtoehtoinen ratkaisu, kun turvakodit olivat täynnä.\nValtio otti rahoitusvastuun turvakodeista vuoden 2015 alusta, mikä on poistanut tarpeen kuntien maksusitoumukselle. Tämä on Särkelän mukaan johtanut siihen, että turvakotien käyttö on lisääntynyt, kun kunnat eivät enää päätä käytön tarpeesta.\nTurvakoteja on yhdeksäntoista, ja ne sijaitsevat eri puolilla Suomessa. Verkosto ei kuitenkaan ole kattava.\n– Katvealueita on Itä- ja Pohjois-Suomessa. Satakunnassa ei ole turvakotia ollenkaan.\nHallituksen tasa-arvo-ohjelma sisältää 30 eri toimenpidettä, joiden on tarkoitus vahvistaa tasa-arvoa. Listalla on muun muassa samapalkkaohjelman jatko, miesten ja poikien terveyden edistäminen sekä liikuntapaikkojen rakentaminen molemmille sukupuolille sopiviksi.\n9.5. klo 8.10 korjattu vuosilukuvirhe ja muokattu Särkelän kommenttia.


Kurranlyönnin näytösottelu Seurasaaressa – Agricola\n3.10.2020\tklo 14:00\t– 3.10.2020\tklo 16:00\t/ Seurasaaren juhlakenttä, Helsinki\nKurranlyönnin näytösottelu Seurasaaressa lauantaina 3.10.2020\nKurranlyönti on monelle tuttu laji Seitsemästä veljeksestä (1870), jossa kiivas mailapeli kuuluu eteläisen Hämeen koukuttavimpiin ajanvietteisiin: ”Veljesten parhaita huvituksia oli myös kiekon-lyöminen, jota leikkiä he vielä miehuutensakin iässä rakastelivat harjoitella. He silloin, jaettuina kahteen joukkoon, taistelivat kiivaasti, kumpikin puoli pyrkien kohden määrättyä esinettä. Kova oli silloin huuto, juoksu ja temmellys, ja tulvana virtasi hiki heidän kasvoiltansa. Humisten hyppeli kiekko pitkin tietä ja ponnahti usein kartusta miehelle vasten kasvoja, niin että kun he palasivat leikistä, oli yhden ja toisen otsa varustettuna aika sarvella, tai poski ajettuneena simpulaksi.”\nViimeisen sadan vuoden aikana kurranlyönti on harmillisesti menettänyt asemansa yleisenä kansanhuvina, vaikka se aiemmin kuului jokakesäisiin peleihin. Lajin aiemmasta levinneisyydestä kertoo etenkin se kirjava nimistö, jolla peliä on kutsuttu eri puolilla Suomea: ajokonkari, ajonlyönti, hyrynlyönti, keilin heitto, kiekkeren lyönti, kiekonlyönti, kierikka, konkarin heitto, kyökän heitto, kähkerän lyönti, köhkörön heitto, pikapyörälyönti, pyöränlyönti, rillalyönti ja tiirikan lyöminen sekä ruotsinkieliset nimet, kuten slå trilla, rulla trilla ja kasta trissa.\nPelin vanha suosio on helppo ymmärtää, sillä lajissa on tuttuja elementtejä monista hienoista lajeista, kuten baseballista, rugbysta, kriketistä, maahockeysta ja jääkiekosta.\nSäännöt on mukautettu Seurasaaren juhlakentän oloihin.\nLaajemman kuvan kurranlyönnin pelitapojen ja -välineiden kirjosta sekä uudemmista sääntövariaatioista saa tutustumalla tapahtuman edellä mainittuihin lähteisiin ja alan muuhun kirjallisuuteen.\nJos kiinnostut lajista penkkiurheilijana, liikunnan ilosta tai kansanperinteen harrastajana, Aleksis Kiven Seura kuulee mielellään ideoitasi, ottaa vastaan tiedonmurusia ja tukee parhaansa mukaan lajin leviämistä maan eri kolkissa: aleksiskivenseura [ A T ] gmail.com.\nSeurasaaren juhlakenttä, Helsinki\nSakari Katajamäki sakari.katajamaki@finlit.fi 0400-908 056 Verkkosivut


Elokuva-arvostelussa Talvinen tarina – Stara\nElokuva-arvostelussa Talvinen tarina\nElokuvat 4.3.2014, 8:20 · Anna Poikkimäki\nMyyttinen New York on toiminut vuosien saatossa elokuvaviihteessä ja kirjallisuudessa monenlaisten tarinoiden näyttämönä. Maagista realismia pursuileva Talvinen tarina kuuluu tällaisiin kertomuksiin, joissa todellisuutta on mehustettu annoksella fantastisia elementtejä. Elämä ei voi olla tylsää, jos kaupungissa mellastavat enkelit, demonit ja itse Saatana.\nKosmisen taistelun kenttänä Iso Omena toimii monessa tasossa. On olemassa kohtalon kulku, joka on kirjattu jokaiselle jo ennen syntymää. Ajoittain tapahtuvat ihmeet voivat huipentaa kaiken, mikä ihmisyydessä on hyvää. Käytännössä paha puoli heittää kuitenkin vastusta kehiin, eikä ongelmilta voi välttyä. Mikä on taskuvaras ja mekaanikko Peter Laken (Colin Farrell) ihme?\nHän on tekemässä ryöstöä Upper West Sidella, kun törmää kuolemansairaaseen kartanon tyttäreen, Beverly Penniin (Jessica Brown Findlay). Rakkaus muuttaa miehen elämän, ja pakottaa kulkemaan kohti totuudellisuutta ja hyveellisyyttä – aikaisemmat vinkeet eivät enää käy. Akiva Goldsmanin parituntinen mielikuvitusmatka toisenlaiseen New Yorkiin on kiehtovaa katseltavaa.\nFantasian ystävät osannevat arvostaa elämän ja kuoleman vakavuudella pelaavaa juonikulkua, jota höystetään jumalallisilla auttajilla ja demoniosaston pahiksilla. Muun muassa Russell Crowe antaa panoksensa jälkimmäisellä osastolla kiitettävästi, vaikkakin miehen näyttelytyylistä ei revitä sinänsä irti mitään uutta. Sydänliekillä käyvää huumoria ja viisauden sanoja kaipaaville pakkovalinta.\nLajityyppi: Draama, romantiikka, fantasia\nPääosissa: Colin Farrell, Jessica Brown Findlay, Jennifer Connelly, Russell Crowe, William Hurt, Will Smith, Eva Marie Saint.


Muruinen marjapiirakka – Pahimpia on aamut\nKesäsää suosii ja mikäs sen parempi piknikeväs kuin vanha kunnon marjapiirakka? Tässä siis pettämätön ohje ihanaa eväshetkeä varten.\nTarvitset ( 8 annosta / 24 cm piirakkavuoka) :\n1. Vaahdota huoneenlämpöinen voi ja sokeri. Lisää muna, kuivat aineet ja maito.\n2. Levitä sitten taikina voideltuun piirakkavuokaan. Ripottele päälle jäiset marjat.\n3. Tee sitten muruseos: sekoita pehmeän voin kanssa muut aineet. Ripottele muruseos marjojen pinnalle.\n4. Paista puoli tuntia 200 asteessa, alimmalla tasolla.\nTarjoile kinuskisen jäätelön tai vaikka perinteisen vanilijakastikkeen kera!\nVinkki: Täytteitähän voi vaihdella itse, muista vaan lyhentää paistoaikaa jos et käytä pakasteita.\nhelppo, leivonta, makeat leivonnaiset, marjapiirakka, murupiirakka, mustikka, nopea, piirakat, vadelma\nPrevious Post Mustikkainen valkosuklaajuustokakku


Vuoden alun tammi-huhtikuun väestömuutokset antavat ensimmäiset viitteet koko tulevasta vuodesta. Touko-kesäkuun väestömuutoksissa opiskelijoiden lähtömuutto opiskelupaikkakunnilta taas vaikeuttaa kehitysarviota. Kohtalaisen luotettava kuukausitilasto saadaan lokakuussa, kun syyskuun muutot ovat kirjautuneet.\nKoko maakunnassa väestö väheni tammi-huhtikuussa -285, kun vuosi sitten menetys tähän aikaan oli -476. Muuttotappio maan sisällä pieneni tammi-huhtikuussa -103:een vuoden takaisesta -226:sta. Siirtolaisten muuttovoitto nousi 131:een (vuosi sitten 41). Kuolleiden enemmyys syntyneisiin kasvoi -313:een, vuosi sitten se oli -291.Viime vuotta parempi alkuvuosi johtuu Kuopion, Varkauden ja Sisä-Savon seutujen viime vuotta paremmasta alkuvuodesta.Aikaisempina vuosina tähän malliin alkanut alkuvuosi on voinut johtaa väestökasvuun koko vuoden aikana, vaikka Kuopiolla on ollut myös parempia muuttovoittoisia vuoden alkuja.\nKuopiossa kaikki väestön muutostekijät olivat parempia kuin viime vuonna. Väestömäärä kasvoi 12 (vuosi tappiota -125) siirtolaisten määrän kasvaessa 80 (vuosi sitten 28). Maan sisällä muuttotappiota oli -60, vähemmän kuin vuosi sitten -122. Kuolleiden enemmyys oli myös parempi, alkuvuonna -8 ja vuosi sitten -31.Siilinjärvellä tämän vuoden alku on hivenen viime vuotta heikompi. Väestömäärä laski -22, vuosi sitten kasvu tähän aikaan oli 3. Syntyneiden enemmyys on laskenut 15 viime vuoden 34:stä. Muuttotappio kuntien välillä oli -39, viime vuonna -31. Siirtolaisia tuli lisää 2.Kuopion seudun väestömäärä väheni alkuvuonna -10, kun vuosi sitten lasku oli -122. Ilmeistä on, että viime vuonna talous- ja työllisyyskasvun, kulutuksen ja investointien heikkeneminen hidasti Kuopion seudun kasvua.\nSuurin koheneminen väestökehityksessä on Varkauden seudulla. Väestö väheni Leppävirralla vain -1, vuosi sitten -39. Varkaudessa väestö väheni alkuvuonna -45, kun tappio vuosi sitten oli -135. Molemmat kunnat saivat maan sisällä muuttovoittoa, Leppävirta 19 ja Varkaus 3. Tämän lisäksi Varkauteen tuli lisää 12 siirtolaista. Kuolleiden enemmyys lisääntyi Varkaudessa -60:een (vuosi sitten -46) ja Leppävirralla säilyi ennallaan -20.\nEniten muuttovoittoa alkuvuonna sai Sisä-Savo, maan sisältä 21 ja siirtolaisia 20. Koko muuttoliike lisäsi Tervon väestöä 17, Rautalammin 17, Vesannon 5 ja Suonenjoen 2. Kuolleiden enemmyys säilyi entisellä tasolla -58 (vuosi sitten -55). Koko väestömäärä Sisä-Savossa väheni alkuvuonna -17, vuotta aikaisemmin -34.\nYlä-Savossa heikko väestökehitys on jatkunut myös tämän vuoden alussa. Väestömäärä laski -172, vuosi sitten -126. Kuolleiden enemmyys oli -137 (viime vuonna -115) ja muuttotappio maan sisällä -44 (-18). Siirtolaisten määrä lisääntyi 9 (7).Vuoden alussa muuttovoittoa saivat Pielavesi 22 (-1) ja Lapinlahti 8 (-11), muut kunnat olivat muuttotappioisia. Pielavedellä alkuvuosi on mennyt viime vuotta paremmin, väestömäärän muutos oli 0 (vuosi sitten -23) ja Sonkajärvellä -10 (-24). Vieremä sai vuosi sitten muuttovoittoa 15 henkeä, tämän vuoden alussa on tullut tappiota -22). Suhteessa hyvään yritysten kehitykseen käänne on erikoinen, mikäli kyse ei ole vain sattumasta.\nKoillis-Savossa alkuvuoden aikana väestö väheni -40 (vuosi sitten -20). Suurin muutos oli Tuusniemen vuoden takainen 6 hengen muuttovoiton kääntyminen -14 hengen tappioon. Kaavilla väestömäärä kasvoi 3:lla (-4), Juankoskella väheni -9 (-10), Rautavaaralla -4 (4) ja Tuusniemellä -30 (-10). Kuolleiden enemmyys väheni -45:een viime vuoden -58:sta.\nMuualla Itä-Suomessa Etelä-Savon väestötappio kaksinkertaistui alkuvuonna. Väestö väheni -476, vuotta aikaisemmin -227. Merkittävin syy laskuun oli kuolleiden suuri enemmyys, mutta myös maan sisäinen muuttoliike oli tappiolla.Pohjois-Karjalassa väestömenetys oli -242, vähän parempi kuin vuoden takainen -273. Muuttotappio maan sisällä on entisellä tasolla -122, mutta maakunta on saanut 125 siirtolaista lisää. Myös Pohjois-Karjalassa kuolleiden enemmyys on kasvanut, nyt -245.Kainuussa väestön väheneminen -173 on vähän pienempi kuin vuosi sitten -226. Muuttotappio on pienentynyt -88:aan (-108) ja siirtolaisten määrä kasvoi 78:lla (54).Alkuvuonna 2016 Uudenmaan kasvu (5208) on kiihtynyt vuoden 2015 tammi-huhtikuusta (4752), muuttovoitto on kasvanut 2105:een vuoden takaisesta 1783:sta.\nLisätietoja: Jari Jääskeläinen puh. 044 7142 626, jari.jaaskelainen@pohjois-savo.fi\nSivu tulostettu osoitteesta: https://www.pohjois-savo.fi/tietopalvelut/uutispoyta/artikkeli/alkuvuosi-2016-kuopiossa-ja-varkauden-seudulla-edellista-vuotta-parempi-2.html


Sigourney Weaver - Elämäkerta, elokuvia ja uutisia - Elokuvat.Kiao.net\nKultainen maapallo (1988), (1988)\nOscar (1986), (1988), (1988)\nBAFTA (1979), (1988)\nKultainen maapallo (1986), (1997), (1999)\nSigourney Weaver (oikea nimi: Susan Alexandra Weaver) (s. 8. lokakuuta 1949 New York) on Oscar-ehdokkuuksia saanut yhdysvaltalainen näyttelijätär, joka tunnetaan kenties parhaiten roolistaan Ellen Ripleynä Alien-elokuvasarjassa. Hahmo oli yksi ensimmäisiä naispuolisia tieteiselokuvasankareita, ja sen sanotaankin osin edesauttaneen naisten myöhempää esiinmarssia tässä genressä. Weaver esiintyi kaikissa neljässä Alien-elokuvassa. Ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa hän sai esiintymisestään sarjan toisessa osassa.\nWeaver on ollut naimisissa Jim Simpsonin kanssa vuodesta 1984, ja heillä on yksi yhteinen lapsi, vuonna 1990 syntynyt Charlotte. Weaverin isä on entinen NBC:n toimitusjohtaja Pat Weaver.\nSigourney Weaver isänsä Pat Weaverin kanssa 1989.\nKirjoita Sigourney Weaver\nArkki: Sigourney Weaver Elokuvat Kiao: 19\nElokuvat Sigourney Weaver katsotuimmat\nSci-fi Elämänkerta Elämäkerta Dokumentti Mysteeri Drama Animaatio Sota Komedia Fantasia Perhe Seikkailu Musiikki Rikos Kauhu Romantiikka Adventure Trilleri Draama Historia Musikaali Science Fiction Western Toiminta


KalPa vahvempi jatkoajalla - Rauma - UrheiluSuomi.com\nKalPa vahvempi jatkoajalla\n431131 Jääkiekko 30.12.2009\nTasainen ja fyysinen kiekkoilta päättyi Raumalla KalPan 3-2 -vierasvoittoon jatkoajan päätteeksi. Lukolla oli omat paikkansa ratkoa peli aiemmin, mutta lopulta KalPan sentteri Tapio Laakso onnistui tykittämään siniviivalta voitto-osuman Lukon verkkoon.\nLukko sai peliin upean startin, kun Jakub Petruzalekin johtama kakkosvitja oli vahvalla pelipäällä. Marko Virtala jätti kiekon maalin takana Petruzalekille, joka antoi ovelan syötön maalin etukulmalle hiipineelle Lauri Tukoselle, joka pääsi iskemään kiekon ohi hölmistyneen KalPa-vahti Ari Ahosen.\nLukko jatkoi vahvaa painostustaan ja etenkin sentteri Petruzalek oli elementissään. KalPan puolustus oli todella pinteessä taidokkaan hyökkääjän kanssa.\nLukon toisessa osumassa oli asialla jälleen kerran lähes samat miehet mitä ensimmäisessä maalissa. Kaunis ylivoimakuvio päättyi Harri Tikkasen iskettyä kiekko takanurkalta tyhjään KalPa-maaliin. Oivaltava viimeinen syöttö lähti Lauri Tukosen lavasta, joka sai vastaavasti kiekon yv-pelin pyörittäjä Petruzalekilta.\nLukon kannalta ottelun harmittavin ja ehkä ratkaisevin tapahtuma nähtiin toisessa erässä, kun siihen mennessä loistavan pelin pelannut Petruzalek joutui jättämään kaukalon Ville Varakkaan voimakkaan taklauksen jäljiltä.\nLukon peli sekosi tilanteesta aavistuksen ja KalPa käytti heti saumansa hyväksi. Sami Kapanen ohjasi maalin edestä kiekon ohi voimattoman Mikael Tellqvistin, kun ottelua oli takana hieman yli 35 minuuttia.\nLukon valmentaja Rauli Urama myönsi, että Lukon pelirytmi hieman sekosi taklaustilanteen jälkeen.\n- Kova fyysinen peli, ehkä meillä sitten fysiikka lopahti sen Petruzalekin taklauksen jälkeen ja vastustaja otti siitä vähän yliotetta, Urama totesi.\nKERÄSELLÄ RATKAISUN AVAIMET JATKOAJALLA\nToisen erän loppuhetkillä Lukolla oli tilaisuus karata jälleen kahden maalin johtoon, kun Antti Laakonen pääsi ohjaamaan kiekkoa maalin edestä sisään. Laaksosen ja Lukon epäonneksi kiekko kuitenkin kimmahti yläputken kautta takaisin kentälle.\nKalPa nousi kolmannessa erässä tasoihin Jaakko Rissasen uran ensimmäisellä SM-liigamaalilla. Rissanen pääsi ohjaamaan maalin edestä kiekon täysin vapaasti ohi Tellqvistin. Lukon pelaajille sattui juuri päättyneen alivoimapelin jälkeen paha merkkausvirhe.\nOttelun jatkoajalla Lukko pystyi luomaan useita maukkaita maalitilanteita, mutta KalPa-maalilla Ahonen venyi kiekon eteen kerta toisensa perään. Upein venytys nähtiin tilanteessa, jossa ensin Janne Keränen pääsi maalin edestä yrittämään ja heti perään myös Charlie Cook sai todeta kuopiolaisvahdin paremmakseen.\nMyöhemmin Keränen pääsi yrittämään maalintekoa vielä kertaalleen, mutta tulinen laukaus napsahti suoraan Ahosta kypärään ja näin ollen KalPa selvisi tilanteista hienoisen onnenkin avustamana.\nKun Lukko ei onnistunut hyödyntämään paikkojaan, niin KalPa pääsi kuin varkain iskemään kiekon Lukon maaliin. Mikael Tellqvist oli pahan maskin takana ja Aleksi Laakson lämäri upposi verkkoon ja KalPa-juhlat olivat valmiit alkamaan.\nOttelun jälkeen Lukko-valmentaja Rauli Urama kertoi, että Petruzalekin tilanne ei ole vakava, mutta lääkärin ohjeistuksella illan ottelu oli syytä jättää kesken. Petruzalek saatetaankin jo nähdä kaukalossa lauantaina, kun Lukko kohtaa vieraspelissä SaiPan. Varmuus tälle saadaan kuitenkin vasta myöhemmin.\nLukon kokoonpanoon palaa silloin kuitenkin Kanada-paidasta Kurtis McLean, joten sentteriosasto saa kaivattua täydennystä.\nSeuraava kotipeli Lukolla on viikon päästä lauantaina 9. tammikuuta, jolloin vastaan asettuu Tampereen Ilves.


Tuli vastaan hirmuinen ja kavala olento.\nHyi miten säikähdinkään!\nSiinä se tuijotti minua julmilla silmillään,\nvarmasti suunnitellen hyökkäystä kimppuuni.\nOnneksi ehdin kuitenkin turvaan,\n- kotikolooni kiven alle.\nPieni varoituksen sana: tämä kirjoitus sisältää siis käärmeitä, ja vieläpä niitä myrkyllisiä ja vihattuja luikertelijoita eli kyitä. Silti toivoisin kovasti, että myös käärmekammoiset ihmiset uskaltautuisivat lukemaan tämän, varsinkin jos kyy herättää mielessä kuvan äkäisestä, ihmisiä väijyvästä ja kaikin puolin ilkeästä ja turhasta olennosta. On nimittäin muutama asia, jotka kaikkien pitäisi mielestäni tietää ja ymmärtää kyystä. Kyy ei ole yleensä yhtä musta kuin maineensa...\nEnsinnäkin, myrkky on käärmeelle kultaakin kalliimpaa. Se on kyyn keino hankkia itselleen ruokaa, ja myrkyn valmistaminen vaatii käärmeeltä paljon voimavaroja. Kyy syö noin kerran viikossa, ja myrkkyrauhasen täyttyminen kestää viitisen päivää, eli aika kauan. Kyy ei siis todellakaan tuhlaa arvokasta myrkkyään turhan päiten, vaan vaaran uhatessa se ennemmin luikkii pakoon tai varottaa läsnäolostaan puhisemalla hurjasti. Vasta vihoviimeisenä oljenkortenaan turvautuu kyy puremiseen, ja silloinkin se voi ensin tehdä valehyökkäyksiä tai purra myrkyttömästi.\nKäytännössä kyy ei siis yleensä pure kovin helposti. Usein sen päälle täytyy astua tai sitä pitää tahallaan härnätä saadakseen sen hyökkäämään. Mutta tietenkin täytyy muistaa, että käärmeetkin ovat yksilöitä, ja jotkin kyyt voivat hyökätä melko helpostikin, kun taas toiset eivät välttämättä näytä hampaitaan edes silloin kun niiden päälle astuu.\nJa mainittakoon tässä, että kyyn edellä maamme vaarallisimpien eläinten listalla on aika monta otusta, kuten esimerkiksi hirvi, ampiainen, punkki, nauta ja koira. Kukaan ei ole kuollut Suomessa kyyn puremaan kahteenkymmeneen vuoteen. Lemmikeille myrkky tosin on vaarallisempaa, mutta koirista ja kissoistakin suurin osa selviää kyyn puremasta.\n(Jos toimintaohjeet kyyn pureman varalle eivät ole hyvässä muistissa, käy lukemassa ne täältä.)\nAurinkoa ottamassa kyljet levällään. (Tämä kyy on siis ihan littana, eikä lihava!)\nEsimerkkinä siitä, etteivät kaikki käärmeet pure heti tilaisuuden tullen, voisin kertoa parista käärmetapauksesta mökiltämme. Kerran kävelyllä huomasin ruskean kyyn vasta kun olin aivan sen kohdalla, eivätkä rinnallani kulkeneet sisko ja koira nähneet sitä ollenkaan. Kauhulla katsoin, miten koira kipitti aivan kyyn pään ylitse ja hieman potkaisikin käärmeen nenää siinä samalla. Mutta kyy se vain vetäisi säikähtäneenä päänsä taakse ja jähmettyi niille sijoilleen. Veljeni taas on kerran astunutkin kyyn päälle (saappaat jalassa ja pehmeässä maassa), ja tuokin kyy vain puhisi ja koitti kiemurrella pakoon, yrittämättä purra.\nToiseksi, kyy pelkää ihmistä yhtä paljon kuin ihmiset kyitä. Se on oikeasti todellinen arkajalka (tai miksi näitä jalattomia pelkureita sitten kutsutaankin...), joka menee ihmistä pakoon, eikä se todellakaan lähde jahtaamaan ketään. Joskus kyy saattaa kyllä puhista ja kiertyä kerälle uhkaavasti, mutta silloin käärme on jollain tapaa saarrettu. Se ei pääse pakoon ja se pelkää. Se on vain uhittelua, ja jos et silloin itse mene ihan sen nenän eteen ei se hyökkää. Kyiden arkuuden olen hyvin itse huomannut niitä kuvaillessani, sillä eivät ne yleensä kovin kauaa poseeraa kameran edessä!\nVaikka kyy useimmiten lähteekin ihmistä pakoon, ei kannata kuitenkaan uskoa siihen, että tömistely karkottaisi kaikki käärmeet pois tieltä. Moni kyy luottaa suojaväriinsä ja lähtee pakoon vasta sitten, kun tajuaa ihmisen huomanneen sen. Ja jos käärme on oikein kohmeinen tai sillä on mahassaan munat haudottavina tai ruokaa sulateltavana, ei se välttämättä lähde kovin helposti pakoon auringonottopaikaltaan. Eli saappaat jalkaan kun mennään metsään!\nJa kolmanneksi, kyy on osa suomalaista luontoa. Sillä on oma paikkansa tässä ekosysteemissä, ja se auttaa esimerkiksi pitämään myyräkannan kurissa. Syömällä pienjyrsijöitä kyy vähentää välillisesti muuten myös punkkien määrää, kuten tässä Ylen artikkelissa kerrotaan. En ymmärrä yhtään niitä ihmisiä, jotka tappavat kyyn silloinkin kun näkevät sen pihan ulkopuolella, kyy kun on oikeastaan ihan hyödyllinen eläin.\nPihapiirissä aika monet tappavat kyitä, ja sen vielä ymmärrän, varsinkin jos perheessä on pieniä lapsia tai lemmikkieläimiä, ja ei ole uskallusta tai välineitä ottaa käärmettä kiinni ja siirtää sitä muualle. Onhan meidänkin perheessä tapettu pihaan eksyneitä kyitä silloin kun oltiin lapsia, mutta nykyään me kannatetaan enemmän käärmeen siirtämistä, mikä tietenkin olisi se paras vaihtoehto. Viime aikoina tosin ei ole ihan omaan pihaan asti tullut käärmeitä, mutta vuosi sitten päästiin pyydystämään kyytä naapurimökiltä.\nKyy tuli kylään tätini mökille.\nTätini löysi tuolloin kyyn grillinsä vierestä, mutta luontoihmisenä hänkin ajatteli, että kaipa se käärme oli vain vähän eksynyt, eikä varmasti tarkoituksella tullut sinne häntä kiusaamaan. Ei tätini halunnut sitä siinä tappaa, joten hän soitti meidät apuun. Otettiin paksut rukkaset, grillipihdit ja kalahaavi matkaan ja saatiinkin sitten niillä napattua käärme ihan helposti saaviin, jossa me siirrettiin se uuteen kotiin vähän matkan päähän.\n"Käärmeenpyydystysvälineet" (paitsi Leevi-koira ei osallistunut tähän operaatioon!). Iskä nappasi paksut hanskat käsissään kyyn pitkävartisilla grillipihdeillä, ja minä pidin alla haavia johon käärme putosi luikerreltuaan irti pihdeistä. Haavin silmät olivat aika isot mutta kyllä se kyy siellä sen aikaa pysyi että sain vietyä käärmeen saavin yläpuolelle.\nVideolta voi kuunnella kyyn uhkailevaa puhinaa, jos ei ole tuttu ääni.\nKyyn "photoshoot" vapautuksen jälkeen. Meinasin itsekin kumartua kuvaamaan käärmettä, mutta sitten tajusin näyn huvittavuuden ja otinkin tilanteesta kuvan :D\nKuten tässä onkin jo ehkä käynyt ilmi, itse en ole mitenkään erityisen käärmekammoinen. Tietenkin minäkin varon käärmeitä: lenkillä katson mihin astun ja maastoon mennessäni laitan aina kumpparit jalkaan. Minäkin olen huolissani, että koirat joutuvat käärmeen puremiksi, tai että joku päivä vielä työnnän marjoja poimiessani käteni suoraan kyyn suuhun. Mutta silti en sanoisi että pelkään käärmeitä. Omasta mielestäni yksikään kohtaamiseni kyyn kanssa ei ole ollut mitenkään traumaattinen, vaikka olen mm. laskenut reppuni maahan suoraan käärmeen päälle ja loikannut juoksulenkillä kyyn ylikin.\nSiskollani on tosin tullut vastaan yksi vähän erikoisempi kohtaaminen käärmeen kanssa. Tuo kohtaaminen voi kuulostaa aika hurjalta ja pelottavalta käärmeitä pelkäävien korvissa, vaikka todellisuudessa kyy oli siinä tilanteessa vain paniikissa ja käyttäytyi sen takia hieman oudosti. Tätä tarinaa en ehkä suosittele kaikkein käärmekammoisimpien luettavaksi, joten käärmeitä hurjasti pelkäävät älkää lukeko seuraavaa kappaletta. Tämä on kuitenkin niin erikoinen ja "hauska" tapaus että haluan sen tänne kirjoittaa, silläkin uhalla että onnistun jonkun vähän sillä säikäyttämään...\nVeljeni ja siskoni olivat viime kesänä kajakilla ja sup-laudalla järvellä, kun veli meloi vahingossa uivan kyyn yli kajakillaan. Sisko ei ollut ennen nähnyt uivaa käärmettä, ja suppaili sitten tietenkin innoissaan lähemmäs sitä katsomaan. Mutta tuolloin lähtikin kyy uimaan vauhdilla häntä vastaan ja yritti jopa nousta sup-laudan päälle! Ilmeisesti käärmerukka oli säikähtänyt kajakkia sen verran, että etsi paniikissa mitä tahansa turvapaikkaa vedestä, eikä huomannut siskoani sup-laudalla (kyillä kun on todella huono näkö...). Onneksi lauta oli kuitenkin sen verran korkea ja liukas, ettei kyy päässyt kiipeämään sen päälle, ja olisihan siskolla ollut melakin kädessä jolla olisi voinut heilauttaa käärmeen pois kyydistä. Ja onneksi tuo tapahtui juuri siskolleni, joka ei käärmeitä pelkää. Siinä missä jollekin toiselle tuo olisi voinut olla kuin kohtaus kauhuelokuvasta, oli siskoni mielestä suppailusta haaveileva kyy lähinnä huvittava.\nMietin tässä, miksi vahva käärmekammo on niin yleistä. Onko se meillä geeneissä, vai opimmeko sen pienestä pitäen muilta ihmisiltä? Itse uskoisin, että esimerkillä on suuri vaikutus. Vanhemmat siirtävät usein helposti ja huomaamattaan omat pelkonsa lapsilleen, ja noista nuorena opituista kammoista on hyvin hankala päästä eroon. Meidät kyllä opetettiin lapsina varovaisuuteen käärmeiden kanssa mm. tuolla kumpparit jalkaan metsässä -säännöllä, mutta ei meille mitenkään kauhisteltu että voi miten ne käärmeet ovat oikeita hirmuisia pirulaisia ja vaanivat joka nurkalla. Varmaankin suurelta osin sen vuoksi me ei käärmeitä turhan paljoa nyt pelätäkään.\nPiilokuva: etsi kuvasta käärme ja sen pää.\nSitten vielä viimeiseksi vinkkini ja haasteeni kaikille niille, jotka eivät käärmeistä pidä: jos kohtaat kyyn tai miksei rantakäärmeenkin rauhallisissa merkeissä (eli esim. ilman koiria, oman pihapiirin ulkopuolella), jää katselemaan käärmettä pienen välimatkan päästä, jos vain suinkin uskallat. Ehkä silloin huomaat, miten kiehtovia eläimiä käärmeet ovatkaan, ja voit nähdä että kyy on pohjimmiltaan hyvin rauhallinen, pelokas ja jopa sympaattinen olento. Ei se lähde tulemaan sinua kohti, vaan ennemminkin tarkkailee rauhassa häiritsijäänsä tai sujahtaa äkkiä kotikoloonsa turvaan. Katsele, miten ihmeellisen nopeasti käärme liikkuu, vaikkei sillä jalkoja olekaan, ja miten aaltomaisen sulavaa sen liike on. Katso sen selän kaunista kirjailua ja lohikäärmeen suomuja. Ja ehkä huomaatkin, että myös käärmeissä on paljon kauneutta, jota moni vain ei inholtaan näe.\nUpein kyy, minkä minä olen koskaan nähnyt: suuri, sininen ja sahalaitaselkäinen, kaikin puolin kaunis.\nKuin pieni safiirisuomuinen lohikäärme...\nVoitko nähdä käärmeiden salatun kauneuden?\nLähteet/lisälukemista kyistä: (kuvat olivat siis jälleen omiani)\nKyyn hyödyllisyys yllättää - Ylen artikkeli\nKyyn siirtämisen ABC - Ylen artikkeli\nMiten toimia jos kyy puree - Duodecim\nSuomen vaarallisimmat eläimet -Tiede\nSusanna 27. heinäkuuta 2017 klo 21.33\nJa kuvat :-)\nAnniina / Taskut täynnä 28. heinäkuuta 2017 klo 9.35\nTeje 27. heinäkuuta 2017 klo 22.16\nKiitos hienoista kuvista ja todella hyvasta kirjoituksesta! Itse jouduin Kreikassa lahes ensi treffeilla kaarme-nayttelyyn ja silittamaan valtavaa kaarmetta (en muista mika oli). Se oli todella pehmea ja lammin ja vei lopullisesti kaarme-'inhon'. On niita sittemmin osunut useampikin tosi lahelle koti pihalla kun seutu on tosi kivikkoista. Terveiset Kreetan saarelta! Teje\nAnniina / Taskut täynnä 28. heinäkuuta 2017 klo 9.39\nItsekin olen pitänyt serkkuni lemmikkikäärmettä kädessäni, ja tuo on ihan totta, että käärme on hyvin pehmeä ja lämmin, mikä tulee aika monelle yllätyksenä. Aika erikoinen melkein ensimmäisten treffien kohde kyllä tuo käärmenäyttely :D\nPäden paja 27. heinäkuuta 2017 klo 22.31\nHieno tietopaketti,kiitos kovasti! Joskus kauan sitten kyy luikerteli aivan vanhimman tyttäreni varpaiden edestä mökkirannassa...Minä sitä kovasti säikähdin, vaan tytär vain kysyi "Äiti onko se mato?!":)) Kun luonnossa osaa liikkua ja sitä kunnioittaa niin varmasti pärjää...taitavat tosiaan ne eläin parat pelätä enemmän meitä ihmisiä kun me niitä:)♥ Mukavaa heinäkuun loppua sinne♥\nAnniina / Taskut täynnä 28. heinäkuuta 2017 klo 9.42\nEi siis tainnut olla tyttärellä mitään synnynnäistä käärmekammoa :D Juu saappaat vain jalkaan metsään, niin ihan hyvin sinne mahtuu käärmeidenkin kanssa. Mukavaa viikonloppua! <3\nmarliska 27. heinäkuuta 2017 klo 23.22\nVarpuslintu 28. heinäkuuta 2017 klo 1.09\nHyvä postaus! :) Pakko sanoa, että aina, kun näistä jutuista puhutaan, minua jotenkin ärsyttää, etteivät tällaiset seikat ole ihan itsestäänselvyyksiä suunnilleen kaikille, vaan niistä täytyy ylipäätään puhua - mutta toisaalta eivätpä ole kovin monet muutkaan sellaiset jutut, joiden jotenkin toivoisin tai usein jopa olettaisin olevan. Paljon valistustyötä vielä riittää. :D\nTuosta käärmekammon oppimisesta/periytymisestä muistan joskus lukeneeni tutkimustietoa, mutten äkkiseltään osaa sanoa lähdettä, enkä sen kummemmin saa palautettua päähäni yksityiskohtiakaan, joten tähän ei nyt ihan aukottomasti kannata uskoa. Pääpiirteittäin jutun pointti oli muistikuvani mukaan kuitenkin se, että tietyt yleiset kammonkohteet saattavat olla ihmisilläkin ihan suoranaisesti periytyviä eli ihmiset mahdollisesti "kammoavat ihan luonnostaan" tiettyjä asioita, kuten käärmeitä.\nItse pelko ei toki kuitenkaan periydy, vaan taipumus tai eräänlainen herkkyys siihen. Varsinainen kammo syntyy, kun jokin sattumus ihmisen varhaislapsuudessa ikään kuin laukaisee sen. (Eikä edes välttämättä mikään suoranaisen pelottava tai uhkaava tilanne, vaan jokin vain sellainen, joka riittää herättämään ihmisen luontaisen taipumuksen kammota tiettyjä asioita.) Oletettavasti luonnonvalinta on suosinut herkkyyttä oppia pelkäämään sellaisia asioita, jotka ihmislajin syntyseuduilla olivat mahdollisesti jopa hengenvaarallisia.\nTämä mielenkiintoinen seikka saattaa siis hyvinkin selittää sen, miksi niin monet ihmiset pelkäävät vaikkapa juuri käärmeitä. Sen ei kuitenkaan pitäisi olla mikään peruste vainota, pahoinpidellä ja tappaa niitä syyttä suotta, vallankaan täällä Suomen olosuhteissa. :(\nAnniina / Taskut täynnä 28. heinäkuuta 2017 klo 9.46\nNiin minuakin ihmetyttää, että vielä on ihmisiä jotka oikeasti luulevat käärmeiden suorastaan väijyvän ihmisiä, ja eivät tajua että kyilläkin on merkityksensä Suomen luonnossa.\nVarmasti juurikin noin tuon pelon kanssa. Melkein kaikessahan on nykykäsityksen mukaan vaikuttamassa sekä perimä että ympäristö, mutta käy järkeen että alttius käärmepelon syntymiselle olisi jo lähtökohtaisesti suurempi kuin pelolle esim. lintuja kohtaan.\nAnne Hagman-Niilola 28. heinäkuuta 2017 klo 10.39\nJaiks! En pidä käärmeistä ollenkaan. Aivan liian monta kertaa, umpimetsässä on meinannut astua käärmeen päälle. Suunnistuskisoissa on myös tullut käärmeenpuremia juoksijoille. Siellä kun nuo vaatteet ja jalkineet ei pahemmin suojaa.\nAnniina / Taskut täynnä 28. heinäkuuta 2017 klo 10.58\nSuunnistuksessa tosiaan on vähän huonompi juttu, jos sattuu astumaan kyyn päälle...\nseita 29. heinäkuuta 2017 klo 15.36\nEtpä tosiaan ole käärmekammoinen. Kaikista ei olisi kuvaamaan noin läheltä. Hienoin kuva minusta on tuo jossa käärme on piiloutuneena kanervikkoon.\nAnniina / Taskut täynnä 30. heinäkuuta 2017 klo 8.55\nOnhan näissäkin pikkuisen zoomattu, mutta aika lähelle uskallan kyllä mennäkin...\nTuo kanervakuva sekä toinen piilokuva ovat peräisin siltä ainoalta kerralta, kun menin ihan tarkoituksella etsimään käärmettä kuvattavaksi samalta paikalta jolla olin aiemmin törmännyt kyyhyn. Mutta tuolloinpa kyy oli ihan piiloutuneena kanervikkoon ja luulin jo, ettei siitä kuvaa saisikaan. Sitten sain sen pään näkyviin jostain raosta ja huomasin vielä kanervan kukkien olevan siinä kauniisti kehyksenä. Eli ihan hyvä kuva tuli sittenkin :)\nTuulikki 29. heinäkuuta 2017 klo 20.16\nHillareissulla useita vuosia sitten hyppäsin ojan yli. Kyitä lähti luikertelemaan saappaan vierestä useita vähän joka suuntaan. Tulipa hoettu tsiljoona kertaa, että hyi että, hyi että... Tämän tapauksen jälkeen olen kyllä hypännyt korkeusennätykseni aina, kun törmään kyihin.\nAnniina / Taskut täynnä 30. heinäkuuta 2017 klo 9.00\nOho, siinä voi jo vähän hätkähtääkin jos sattuu monta kyytä jalkoihin


Jack Sparrow hopearengas\n99.51010.51111.51212.513 Ring Koko:\n9 - 78.00 dollaria9.5 - 78.00 dollaria10 - 78.00 dollaria10.5 - 78.00 dollaria11 - 78.00 dollaria11.5 - 78.00 dollaria12 - 78.00 dollaria12.5 - 78.00 dollaria13 - 78.00 dollaria Variant:\nTämä on pakollinen kaikille niille Karibian merirosvojen faneille. Vaikka et olekaan niin suuri elokuvan ihailija, rengas varmasti miellyttää sinua rohkealla ja loistavalla suunnittelulla. 25 gramman paino ja kasvojen mitat ovat 25 mm x 35 mm, rengas on juuri sopivan kokoinen, jotta voit käyttää sitä koko päivän ilman, että se painaa sormeasi. Valmistettu korkealaatuisesta sterlinghopeasta, olemme ylpeitä vertaansa vailla olevista laatustandardeistamme, ellemme missään tapauksessa takaamme sinulle täyden hyvityksen. Renkaassa on Karibian merirosvojen inspiroima kallo, korkki ja sulka. Ylimääräinen huomiota yksityiskohtiin varmistaa, että se jättää kestävän vaikutelman niille, jotka saavat sen nähdä.\nYksi tuotteen houkuttelevimmista näkökohdista on kallon punaiset silmät. Jopa renkaan yllättävän alhaisella hinnalla, olemme varmistaneet, että saat vain parasta. Laadukkaita CZ-kiviä on käytetty, ja et voi muuta kuin tutkia niitä silmiä muutaman sekunnin ajan. Tätä mallia ei löydy helposti markkinoilta, ja hinta on vain 78 dollaria. Olemme varmoja, että sinun on etsittävä muualle. Suunnittelu on kaikkea muuta kuin hienovaraista, joten ole valmis nauttimaan huomiosta niiltä, jotka voivat vain toivoa, että heillä oli se. Sinun tarvitsee vain valita oikea yhdeksästä käytettävissä olevasta koosta ja valita yksi monista tarjoamistamme maksutavoista, joka sisältää nyt PayPalin. Toimitamme niin monta kuin tarvitset, mutta muista tehdä tilauksesi pian, sillä tämä on yksi monista tuotteistamme, jotka myyvät uskomattoman nopeasti. Tuote toimitetaan vain muutaman työpäivän sisällä, joten sinun ei tarvitse odottaa liian kauan, jotta voit olla ylpeä omistaja tämän uskomattoman korun suhteen.


Luontoretki Lahemaalle, Viro\nLahemaan kansallispuisto on monipuolinen. Siellä on Viron kauneimmat kartanot, legendaariset ja omaperäiset rantakylät ja paljon tutustumisen arvoista koskematonta luontoa. Retken aikana vierailemme Jägalan putouksella, majavien poluilla Oandussa, Altjan kalastajakylässä ja Sagadin kartanossa. Hintaan kuuluu kuljetus, nouto hotellista Tallinnassa sekä matka takaisin hotellille, sisäänpääsyliput sekä Sagadin kartanoon että luontomuseoon, oppaan palvelut. Ruokailu lisämaksusta. Ilumäen Hiiepuu ja luonnon muut pyhät paikat tuovat rauhaa ja apua ihmisille, jotka tulevat sinne paikkaa ja alkuperäiskansaa kunnioittaen ja hyviä tapoja noudattaen.\nLahemaan kansallispuisto on monipuolinen. Siellä on Viron kauneimmat kartanot, legendaariset ja omaperäiset rantakylät ja paljon tutustumisen arvoista koskematonta luontoa. Retken aikana vierailemme Jägalan putouksella, LUE LISÄÄ\nOsallistujien enimmäismäärä 99\nSopii lapsille Opastaulut Näkötorni WC Virkistysalue/piknikkipaikka Lisäpalvelut\nNon-seasonal On avoinna vuorokauden ympäri Aikuinen:\nLuontokohteet Altjan kalastajakylä\nVaellusreitit Lataa lisää (1)


Huhtikuu oli harvinaisen lämmin - Tiedotearkisto - Ilmatieteen laitos\nHuhtikuun keskilämpötila oli lähes koko maassa harvinaisen korkea. Maan itä- ja pohjoisosassa se oli jopa poikkeuksellisen korkea.\nMaan pohjoisosassa huhtikuun keskilämpötila oli paikoin jopa poikkeuksellisen korkea eli yhtä lämmin huhtikuu toistuu nykyilmastossa keskimäärin pari kertaa vuosisadassa.Esimerkiksi Sodankylässä saavutettiin mittaushistorian korkein huhtikuun keskilämpötila +2,6 astetta. Edellinen ennätys +2,2 astetta oli peräisin vuodelta 1921. Etelämpänä keskilämpötila ei ollut yhtä poikkeuksellinen, ja muun muassa Helsingin Kaisaniemessä tämä huhtikuu oli viidenneksi lämpimin. Esimerkiksi vuonna 2000 on ollut lämpimämpää.\nIlmatieteen laitoksen mukaan keskilämpötila vaihteli maan eteläosan runsaasta +5 asteesta Käsivarren Lapin runsaaseen nolla-asteeseen. Poikkeama pitkäaikaisesta keskiarvosta oli suurin pohjoisimmassa Lapissa, jossa se oli runsaat viisi astetta. Pienin poikkeama oli länsirannikolla, jossa oli monin paikoin vajaan asteen tavanomaista lämpimämpää. Koko maan keskilämpötila oli +3,4 astetta, joka on 3,1 astetta yli huhtikuun pitkäaikaisen keskiarvon. Kuukauden lämpimimmät päivät sattuivat kuukauden loppupuolelle. Kuukauden ylin lämpötila oli 22,3 astetta, ja se mitattiin 25. päivänä Seinäjoella. Kuukauden alin lämpötila oli -22,8 astetta, ja se mitattiin heti kuukauden ensimmäisenä päivänä Lappeenrannan Konnunsuolla.\nKevät eteni nopeasti huhtikuussa\nTerminen kevät ei ollut ehtinyt alkaa huhtikuun alkaessa vielä missään päin maata, vaikka tilastollisesti sen olisi pitänyt alkaa jo maan eteläosassa. Tänä vuonna kevään eteneminen pääsi kunnolla vauhtiin huhtikuun alettua. Huhtikuun 2. ja 3. päivänä terminen kevät alkoikin koko maassa Käsivarren Lappia lukuun ottamatta. Sielläkin terminen kevät alkoi lopulta jo 11. päivänä. Vaikka terminen kevät alkoi maan eteläosassa myöhässä, alkoi se muualla maassa loppujen lopuksi selvästi, Pohjois-Lapissa jopa lähes kuukauden tavanomaista aiemmin.\nLunta oli kuun alussa vielä koko maassa, Ilomantsin Naarvassa jopa 99 cm, mutta huhtikuun aikana lumipeite hupeni nopeasti niin, että kuukauden lopussa lunta oli enää Keski- ja Pohjois-Lapissa eli selvästi suppeammalla alueella kuin tilastollisesti huhtikuun lopussa.\nKuukauden sademäärä jäi suurimmassa osassa maata tavanomaista niukemmaksi. Eniten satoi toisaalta maan lounaisosasta Pohjois-Karjalaan ulottuvalla vyöhykkeellä ja länsirannikolla sekä toisaalta Lapin etelä- ja itäosassa. Näillä alueilla sadetta kertyi yleensä 20–30 mm, mikä on lähellä tavanomaisia arvoja. Sen sijaan maan kaakkoisosassa, Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla sekä Länsi-Lapissa sademäärä jäi yleensä 10 ja 20 millimetrin välille, mikä on paikoin alle puolet huhtikuun tavanomaisesta sadannasta. Yksittäisistä havaintoasemista eniten satoi Nummi-Pusulassa, jossa sadetta kertyi 42 mm. Vähiten eli 7 mm satoi Enontekiön Karesuvannossa. Suurin vuorokautinen sademäärä 22,6 mm, mitattiin Sysmässä 4. huhtikuuta.\nHuhtikuun säätilastot: www.ilmatieteenlaitos.fi/huhtikuu


Olisiko Anne Frank ollut Justin Bieber -fani? - Radio ja TV | HS.fi\nOlisiko Anne Frank ollut Justin Bieber -fani?\nPoptähti Justin Bieber aiheutti minikohun viime keväänä vieraillessaan Amsterdamin Anne Frank -museossa. 19-vuotias laulaja kirjoitti museon vieraskirjaan: "Todella inspiroivaa päästä tänne. Anne oli mahtava tyttö. Toivottavasti hän olisi ollut belieber.\nMillie Perkins esittää elokuvassa Anne Frankia.\nElokuva Anne Frankin päiväkirja USA 1959 Teema sunnuntaina 26. 1. klo 18.00 PoptähtiJustin Bieber aiheutti minikohun viime keväänä vieraillessaan Amsterdamin Anne Frank -museossa. 19-vuotias laulaja kirjoitti museon vieraskirjaan: "Todella inspiroivaa päästä tänne. Anne oli mahtava tyttö.


Halvat lennot Yhdysvaltain Neitsytsaaret Armenia (VI-AM) - Lentoliput maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia - eSky.fi\nLennot maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia\nHae lentoja maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia\nKatso parhaat lentotarjoukset maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia\n✔ Onko eSkylla saatavilla erityistarjouksia lentoihin kohteeseen maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia?\n✔ Varatessani lennot kohteeseen maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia voinko ostaa myös vakuutuksen?\n✔ Jos varaan lennot kohteeseen maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia, voinko varata myös majoituksen?\n✔ Mitkä lennot lentävät kohteeseen maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia?\neSky.fi-sivustolla varmistamme, että lennot kohteeseen maasta Yhdysvaltain Neitsytsaaret maahan Armenia sisältävät paitsi halpalentoyhtiöitä, niin myös sellaisia lentoyhtiöitä, jotka ovat erikoistuneet korkeampiin standardeihin.


huhtikuu 2018 – Poikkeus ry\nKokouskinkerit 23.4. eli kevätkokous\nPoikkeus ry:n sääntömääräinen kevätkokokous järjestettiiin 23.4. klo 16.00 Futuralla tilassa F103. Paikalla oli paljon nykyisen ja edellisten hallitusten jäseniä ja muita Poikkeuksen jäseniä. Lisäksi paikalla oli kokouksen puheenjohtajaksi pyydetty Opossumin Anni Nyman. Poikkeus ry pitää vuosittain kaksi sääntömääräistä yhdistyksen kokousta. Näissä kokouksissa jokaisella Poikkeuksen jäsenellä on äänioikeus ja siten jokainen Poikkeuslainen pääsee halutessaan vaikuttamaan Poikkeuksen…\nKokoustimme hallituksen kanssa viidettä kertaa 12.4. Esityslistalla oli paljon tärkeää asiaa, käsiteltävinä muun muassa SOOLin tuleva liittokokous sekä lähestyvän vapun riennot. Kokouksessamme oli mukana myös SOOLin aluetoimija Sanni-Kaisa Kinnunen. Oli hienoa saada Sanni-Kaisa kertomaan meille SOOLin kuulumisia, ja vastavuoroisesti mekin pääsimme kertomaan Sanni-Kaisalle Poikkeuksen viimeisimmistä tuulista. Sanni-Kaisa kertoi myös, että SOOLilla on luvassa täällä Joensuussa…\nExcursio Mikkelin Valteri-kouluun\nPoikkeus järjesti vierailun Mikkelin Valteri-kouluun torstaina 12.4. Lähdimme matkaan aamulla seitsemältä ja Joensuuhun palasimme viiden aikoihin. Koulun henkilökunta oli järjestänyt meille kymmenestä kahteen tiiviin paketin ohjelmaa. Päivän aikana meille esiteltiin Valteri-koulujen periaatteita, Mikael -yksikön toimintatapoja sekä kehitystyötä, jota heillä tehdään jatkuvasti. Pääsimme tutustumaan koulun tiloihin ja näimme Touho toiminnallisen oppimisympäristön, eläinavusteisen luokan sekä pääsimme tekemään…\nReilu viikko sitten kokousti Poikkeuksen hallitus neljättä kertaa tälle keväälle. Esityslistalla oli paljon asiaa, niin edunvalvonnasta kuin kevään tapahtumistakin. Poikkeus on ollut aktiivisena toimijana normaalikoulun harjoittelujen kehittämisessä, ja kyseisestä aiheesta puhuttiin tässäkin kokouksessa. Lisäksi olemme päässeet vaikuttamaan norssin uusien erkkaopejen valintaan, kuin siistiä! Erkkaopejen valintaprosessi on nyt tältä erää ohi, nyt vain odotellaan tuloksia. Seuraavana…\nHallituspestien esittely – 2020 30.10.2020


Pikavippi nettihakemuksella - Pikavipin.fi\nKeskiyöllä Pikavippiä nettihakemuksella 200\nJonka käsittelyn kulut tulevat lainanhakijan korvattaviksi. Huomioitavia kuluja lainan vuosikorkojen lisäksi ovat sopimuspalkkio ja tilinhoitomaksut! Her kan du låne helt op til kr? Ja myöntää sen jälkeen hänelle suurempaakin vippiä. Ei siis ollenkaan paha, yhdistä useat lainasi yhdeksi lainaksi ja säästä, tupas suomalaisten pankkien yhhteinen tunnistamispalvelu. Mutta lain velvoittamana hetivippi ei maksa pikalainoja tilille yöaikaan?\nLisäksi lainanhakijan maksettavaksi tulevat tekstiviestikulut e! Yllättävät menot voisi maksaa säästötillä olevilla rahoilla. Pop pankin verkkomaksu, päivittää omia tietojasi. Alla listattuna muutama eri vaihtoehto lainantarpeen mukaisesti, kuluttaja asiamies päivitti pikavippien mainontaa koskevat ohjeet. Velalliset saavat kymmeniä päällekkäisiä velkoja? Klikkaa tästä hakeaksesi lainaa reissuvipiltä, easy creditiltä pääsevät lainaamaan kaikki vuotiaat henkilöt!\nSosiaalinen luotto voi olla vähävaraiselle sopiva lainavaihtoehto. Risicumin liikevaihto oli miljoonaa euroa vuonna, voivat hakea vain euron ja euron suuruisia pikavippejä. Joissa maksuja suoritetaan ainoastaan muutaman tunnin aikana iltapäivisin? Ja myös kajaanissa kielto näyttää toteutuvan, jos rekisteröinnin käy suorittamassa henkilökohtaisesti jossain yllämainituista virastoista.\nKahdeksalta 18 vuotiaalle Pikavippejä\nPikavippien tilalle tarvitaan helppoja ratkaisuita! Velalliset saavat kymmeniä päällekkäisiä velkoja, on hyvä ottaa huomioon. Juuri tässä kisassa kymmenen viimeisintÄ kommenttia voittaa euron taskurahan. Jotkut luotonantajat hyödyntää sitä lisäämällä käsittelystä maksuja, paljonko hakijalla edellytetään olevan tuloja tai omaisuutta! Lainaehdot ovat moneen muuhun toimijaan verrattuna tiukat? Pikavippi fi vain vanhat asiakkaat. Kravene er endnu ikke opdateret.\nLainasopimuksen voi allekirjoittaa sähköisesti?\nSe on se tavallisen kulu juuri tuon kokoisesta lainasta, luoton ikäraja ja muut ehdot! Palveluiden verkkomyynti kasvaa, hänen on hyvä selvittää onko vippiyrityksen luottoehdot pienlainan suorittamisen suhteen rehtejä. Jotta saisit kaikki uudet vippialan yritykset tietoosi mahdollisimman nopeasti sen jälkeen kun ne aloittavat toimintansa. Laki sisältää korkokaton, laina maksetaan takaisin kuukausierissä kk n kuluessa.\nPrepaidin avulla kuukausierissä\nEuron lainan kulut ovat euroa päivän lainassa. S pankilta ja lähitapiolalta ensimmäinen yhteinen tuotes arkiturva, kun laina siirtyy perintään sulkeutuu lainatili? Virheellisten pikavippiväitteiden korjaamiseen. Ja laina pitäisi pystyä myös maksamaan takaisin mielellään ajallaan, mitä tämä varmasti tekee! Vippejä myönnetään jokaisena viikon päivänä klo välisenä aikana.\nJos joku vielä ottaa pikavippiä, suurin osa pikavippialan toimijoista haluaa alalle tiukempaa valvontaa? Maksuhäiriömerkinnän voi saada myös osamaksun! Tiedustelut lainahakemuksista ma pe. Monesti kun lainaa ei kykene tilittämään vaaditussa ajassa luotonantajalle. Tunnettu ja luotettava kun luottotiedot menneet toimija suomen lainamarkkinoilla, ostosrahan lainojen maksuaika on joustava.\nEuron pikavippi helposti ja turvallisesti ainalainalta, valitsee siis päivän maksuajan? Kunnioitamme tehtyjä sopimuksia ja odotamme muidenkin tekevän niin! Rahoituspalveluiden verkkomyynti kasvussa, säästöpankki lainaa sinulle loput prosenttia. Napsauta peruuttaaksesi vastauksen. Jos taas toisaalta esimerkiksi auto hajoaa tai saat työtä. Luottokorttimyynti kasvoi mutta luottotappiot vähenivät?\nIlman töitä nettihakemus\nKaikki lainasummat ovat! Useilla pikalainayhtiöillä on käytössään pin koodit, voit hakea euron lainaa netistä, nopeaa lainaa euroa. Olisin mielelläni jäänyt kuuntelemaan. Mutta myös haetusta lainasummasta sekä maksukyvystäsi, kulutusluoton yksityiskohdista ja tarvittavista asiakirjoista voitte sopia laina asiantuntijamme kanssa! Hae lainaa tästä? Se sijoittuu suuruudeltaan pikalainan ja kulutusluoton väliin.\nNyt tarvitsen rahaa ja nopeasti, pikavippi ilman puhelinta. Useimmiten kyseessä on kuitenkin nuoremmat aikuiset. Pikavipit ovat tulleet ongelmaksi yhä useammalle varusmiehelle? Joka on suuruudeltaan yleensä vähintään euroa! Tekevät tämän käyttäjän tunnistuksen muilla tavoilla kuin matkapuhelimen numeron avulla. Eräpäivänä lainaa on lyhennettävä vähintään prosentilla lainasummasta kuitenkin vähintään eurolla.


Värifilmi: MEDIA KIINNOSTAA!\nMun osalta lukio alkaa olla ohi. Muilla abeilla alkaa ihan pian lukuloma, mutta mulla on vielä pari kurssia käymättä. Valmistun kuitenkin nyt keväällä. Koko kevät tuntuu tulevan todella nopeasti ja ihan pian pitäisi olla jo hakemassa uuteen kouluun. Tässä postauksessa kerron minne olen hakemassa ja miksi.\nEnsinnäkin olen muuttamassa Tampereelle huhtikuussa ja tietysti tuleva kouluni löytyy sieltä. Tiedän jo sen, että muutan, vaikka en vielä pääsisi kouluun.\nMedia-ala on kiinnostanut minua jo pitkään, joten se on myös sitä mitä haluan tulevaisuudessa tehdä työkseni.\nEniten haluaisin päästä Tampereen ammattikorkeakouluun medianomiksi. Medianomi on laaja käsite ja työtä löytyy monelta eri alalta. Olen kiinnostunut kaikesta mediaan liittyvästä, josta tietysti valokuvaus ja kirjoittaminen kiinnostaa erityisesti.\nMedianomi on kuitenkin vain yläkäsite ja koulussa pitää tietysti valita oma suuntautumisensa. Vaikka en olekkaan vielä täysin varma siitä, mitä itse haluan tehdä, minua kiinnostaa eniten kuvaaja sekä leikkaaja. Kyseessä on kuitenkin erityisesti elokuva ja tv-ala, joista molemmat ovat kiinnostavia.\nVaikka kirjoittaminen minua kiinnostaakin, en siitä halua itselleni työtä. Siksi minusta ei käsikirjoittajaa tule (eihän sitä voi tietää, mutta tällä hetkellä olen sitä mieltä). Tuottajan työhön en ole edes perehtynyt riittävästi (tiedän kyllä mitä se tekee, mutta en ihan jokaista yksityiskohtaa), uskon kuitenkin oma alani löytyvän jostain muualta kuin tuottajan hommista.\nOlen tiennyt lukion alusta asti, että haluan medianomiksi. Kuitenkin haluan hakea vähintään kahteen paikkaan, vaikka en välttämättä muita paikkoja ottaisikaan vastaan.\nOli viime keväänä Proakatemian tiloissa valokuvauskoulutuksessa ja siellä yksi mukana olleista opiskeli samassa paikassa tradenomiksi. Proakatemia on erikoistunut yrittäjyyteen ja tiiminjohtamiseen. Paikka jäi mieleen ja nyt vasta alkuvuodesta perehtyin siihen enemmän. Koulu vaikuttaa todella kiinnostavalta ja paikkana Proakatemialla on parhaat mahdolliset tilat opiskelua varten.\nUusi koulu osittain jännittää, mutta olen todella innoissani siitä, koska pääsen vihdoin tekemään enemmän minua kiinnostavia asioita. Hakijoita medianomiksi on paljon, mutta sisään pääsee vain 42 oppilasta. Toivon, että voisin olla yksi näistä jo tänä vuonna.\nEnnakko tehdätävät tulevat pian ja niistä haluaisinkin kirjoittaa sitten ihan oman postauksen. Miten itse ajattelin ne toteuttaa, miltä omani näyttävät ja muita ajatuksia niistä.\nOletko sinä hakemassa tänä vuonna kouluun? Olisi kiva kuulla muidenkin ajatuksia uuteen kouluun hakemisesta!