Tilinpäätös Sisällysluettelo - PDF\nDownload "Tilinpäätös 2011. Sisällysluettelo"\n1 Tilinpäätös 2011 Tilinpäätös 2011 Vuosikertomuksessa esitetty tilinpäätösosio on lyhennelmä Metso Oyj:n tilintarkastetusta tilinpäätöksestä ja käsittää konsernitilinpäätöksen, toimintakertomuksen sekä emoyhtiön tuloslaskelman, taseen ja oman pääoman erittelyn. Koko tilintarkastettu tilinpäätös, sisältäen myös emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot, on saatavissa verkkosivustoltamme Sisällysluettelo Hallituksen toimintakertomus 42 Konsernin tuloslaskelma ja laaja tuloslaskelma 51 Konsernin tase 52 Konsernin rahavirtalaskelma 54 Laskelma oman pääoman muutoksista 55 Konsernitilinpäätöksen liitetiedot * 56 Käytetyt valuuttakurssit 101 Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut Tunnuslukujen laskentakaavat 103 Emoyhtiön tuloslaskelma, FAS 104 Emoyhtiön tase, FAS 104 Emoyhtiön oman pääoman erittely, FAS 105 Osakkeet ja osakkeenomistajat 106 Tilintarkastuskertomus 112 * Oheiset liitetiedot ovat osa konsernitilinpäätöstä. 1 Laadintaperiaatteet 56 2 Rahoitusriskien hallinta 62 3 Johdon harkintaa edellyttävät arviot ja oletukset 65 4 Myynnin ja hallinnon yleiskustannukset 67 5 Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut, netto 67 6 Henkilöstökulut ja henkilöstön lukumäärä 68 7 Poistot 69 8 Rahoitustuotot ja -kulut, netto 70 9 Tuloverot Yritysostot Tulos per osake Aineettomat ja aineelliset hyödykkeet Osakkuusyhtiöt Myytävissä olevat osakesijoitukset Vaihto-omaisuus Osatuloutuksen alaiset toimitusprojektit Nettokäyttöpääoman muutos Korolliset ja korottomat saamiset Rahoitusvarat ja -velat Rahat ja pankkisaamiset Oma pääoma Osakeperusteiset maksut Pitkäaikaiset lainat Varaukset Lyhytaikaiset lainat Osto- ja muut velat Eläkevelvoitteet Vastuut Leasing- ja vuokrasitoumukset Johdannaiset Tytäryhtiöt Raportointisegmentit ja toiminnan maantieteellinen jakautuminen Tilintarkastuspalkkiot Oikeudenkäynnit ja vaateet Uudet laskentastandardit Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat 101 Metson tilinpäätös\n2 Hallituksen toimintakertomus Hallituksen toimintakertomus Toimintaympäristö ja kysyntä vuonna 2011 Toimintaympäristössämme ei tapahtunut vuoden aikana merkittäviä muutoksia ja kysyntä asiakasteollisuuksissamme oli pääosin hyvää. Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alkuvuoden levottomuuksilla ja vuoden jälkimmäiselle puoliskolle jatkuneilla Euroopan sekä Pohjois-Amerikan talouden epävakauksilla ei ollut merkittävää vaikutusta kysyntään. Epävarmuuden lisäännyttyä markkinat kuitenkin hiljenivät loppuvuotta kohti, mikä näkyi lähinnä paperi- ja kartonkiteollisuudessa. Tämä vaikutti joidenkin neuvotteluvaiheessa olevien projektien päätösten lykkääntymiseen. Tilauskannassa olevia projekteja ei kuitenkaan peruuntunut. Alkuvuoden 2011 hyödykkeiden korkeat hinnat pitivät asiakasteollisuuksiemme kapasiteetin käyttöasteet hyvällä tasolla ja palveluiden kysynnän hyvänä. Toimintaympäristömme oli erityisesti alkuvuonna vahva kehittyvillä markkinoilla, mutta hiljeni hieman vuoden loppua kohden erityisesti Kiinassa, Intiassa ja Brasiliassa. Kaivosteollisuuden markkina-aktiviteetti parani alkuvuonna metallien hintojen pysyessä korkeina lähinnä Kiinan ja Intian voimakkaasta kysynnästä ja maailmantalouden myönteisestä vireestä johtuen. Muun muassa kuparin ja rautamalmin kysyntä oli alkuvuonna tuotantoa suurempaa. Markkinaaktiviteetti oli koko vuoden hyvää ja saimme hyvin uusia tilauksia, joista esimerkkinä ensimmäisellä vuosipuoliskolla saadut poikkeuksellisen suuret laitekaupat. Metallien hinnat tasaantuivat loppuvuotta kohden, pysyen edelleen korkealla tasolla. Mineraalien kysynnän kasvu erityisesti kehittyvillä markkinoilla ja laaja asennettu laitekantamme piti palveluiden kysynnän vahvana. Kehittyvien markkinoiden talouskasvu ja infrastruktuurin rakennushankkeet pitivät maarakennuslaitteiden kysynnän hyvällä tasolla koko vuoden. Euroopan ja Yhdysvaltojen talouden epävarmuus viivytti rakennusprojekteja, ja murskeentuotantoon liittyvien laitteiden ja palvelujen kysyntä jäi tyydyttäväksi. Automaatiotuotteiden ja palveluiden kysyntä säilyi hyvänä koko vuoden, eikä maailmantalouden turbulenssi tuntunut asiakasteollisuuksissamme. Öljy-, kaasu- ja petrokemianteollisuus jatkoivat investointejaan ja kysyntä pysyi hyvällä tasolla. Myös sellu- ja paperiteollisuudessa kysyntä kehittyi myönteisesti ja oli hyvää. Vuoden aikana tehtiin investointipäätökset kolmesta uudesta sellutehtaasta Etelä-Amerikkaan, minkä jälkeen uusien sellutehtaiden kysyntä hiljeni. Sellun korkea hinta ja asiakkaidemme korkeat kapasiteetin käyttöasteet vauhdittivat laiteuudistusten sekä sellutehdaspalvelujen kysyntää. Paperi-, kartonki- ja pehmopaperilinjojen kysyntä oli alkuvuonna tyydyttävää. Paperikoneiden päämarkkinamme, Kiinan, kysyntä hiljeni loppuvuonna ja rahoituksen saatavuuden vaikeutuessa asiakkaidemme tilauspäätösten tekeminen viivästyi. Paperiteollisuuden käyttöasteet olivat riittävät pitämään palveluliiketoiminnan kysynnän hyvänä. Uusiutuvia energialähteitä käyttävien voimalaitosten kysyntä oli tyydyttävää Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Useat Euroopan maat ja Yhdysvallat ovat asettaneet tavoitteita uusiutuvien energianlähteiden käytön lisäämiseksi, ja odotamme tämän tukevan biomassan ja jätteen käyttöön pohjautuvien voimalaitosratkaisujemme kysyntää. Tukikäytäntöihin liittyvät epävarmuudet ovat avainasemassa lopullisten tilauspäätösten toteutumisessa. Voimantuotantoteollisuudessa palveluliiketoiminnan kysyntä oli hyvää koko vuoden. Saadut tilaukset ja tilauskanta Saimme vuoden aikana uusia tilauksia miljoonan euron arvosta eli 34 prosenttia vertailukautta enemmän. Muutos oli sama myös vertailukelpoisilla valuuttakursseilla. Kysynnän vahvistuminen oli voimakasta Kaivos ja maarakennus -segmentissä, jossa saadut tilaukset kasvoivat edellisvuodesta yli 40 prosenttia. Massa, paperi ja voimantuotanto -segmentin saadut tilaukset kasvoivat 25 prosenttia ja Automaation 18 prosenttia. Palveluliiketoiminnan saadut tilaukset kasvoivat 18 prosenttia ja olivat miljoonaa euroa. Kehittyviltä markkinoilta tuli 43 prosenttia palveluliiketoiminnan tilauksista (41 %). Saatujen tilausten perusteella kolme suurinta maata olivat Brasilia, Yhdysvallat ja Kiina. Näiden maiden yhteenlaskettu osuus kaikista saaduista tilauksista oli 39 prosenttia. Kaikki neljä BRICmaata (Brasilia, Venäjä, Intia ja Kiina) olivat 12 suurimman maan joukossa saaduilla tilauksilla mitaten. Kehittyvien markkinoiden osuus kaikista saaduista tilauksistamme oli 51 prosenttia (53 %). Tilauskantamme oli vuoden lopussa miljoonaa euroa, mikä oli 32 prosenttia vuoden 2010 lopun tilauskantaa vahvempi (4 023 milj. e). Noin 4,0 miljardia euroa tilauskantaamme sisältyvistä toimituksista arvioidaan ajoittuvan vuodelle 2012 ja niistä noin 24 prosenttia on palveluliiketoiminnan tilauksia. Joulukuun lopun tilauskantaan sisältyi Fibrian 350 miljoonan euron sellutehdasprojekti Brasiliassa, jonka ajoitukseen liittyy epävarmuutta ( : 340 milj. e, muutos tilauksen arvossa johtui valuuttakursseista). Liikevaihto Liikevaihtomme kasvoi vuoden 2011 aikana 20 prosenttia vertailukaudesta ja oli miljoonaa euroa (5 552 milj. e). Muutos oli sama myös vertailukelpoisilla valuuttakursseilla. Orgaaninen kasvu oli 17 prosenttia. Liikevaihdon kasvu oli vahvinta Kaivos ja maarakennus -segmentissä, joka kasvoi 23 prosenttia. Automaatiossa liikevaihto kasvoi 18 prosenttia ja Massa, paperi ja voimantuotannossa 10 prosenttia. Palveluliiketoimintamme liikevaihto kasvoi 17 prosenttia ja sen osuus kokonaisliikevaihdosta oli 45 prosenttia (45 %). Palveluliiketoimintamme liikevaihdosta 43 prosenttia tuli kehittyviltä markkinoilta (39 %). Liikevaihdolla mitattuna suurimmat maat olivat Yhdysvallat, Kiina ja Brasilia, joiden yhteenlaskettu osuus liikevaihdostamme oli 35 prosenttia. Kehittyvien maiden osuus liikevaihdostamme oli 49 prosenttia (50 %). Taloudellinen tulos Vuoden 2011 tulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettomien hyödykkeiden poistoja (EBITA) sekä kertaluonteisia eriä oli 628,5 miljoonaa euroa eli 9,5 prosenttia liikevaihdosta (491,0 milj. e ja 8,8 %). EBITA ennen kertaluonteisia eriä kasvoi 28 prosenttia vertailukaudesta. Kasvu oli seurausta kasvaneista toimitusmääristä ja parantuneista kapasiteetin käyttöasteista. Myynnin ja hallinnon yleiskustannukset kasvoivat liikevaihtoa vähemmän eli 8 prosenttia vertailukaudesta (ilman valuuttakurssien vaikutusta ja kertaluonteisia eriä). Kannattavuus parani Automaatiossa sekä Massa, paperi ja voimantuotannossa ja pysyi vertailukauden tasolla Kaivos ja maarakennuksessa. Konsernihallinnon myynnin ja hallinnon yleiskustannukset olivat noin 3 miljoonaa euroa vertailukautta korkeammat, lähinnä useista kehityshankkeista johtuen. Konsernihallinnon tulos (EBITA ennen kertaluonteisia eriä) sisälsi myös valuuttasuojauksiin ja muiden riskien hallintaan liittyviä eriä, joiden positiivinen vaikutus katsauskaudella oli 2 miljoonaa euroa (12 milj. e). 42 Metson tilinpäätös 2011\n3 Hallituksen toimintakertomus Liikevoittomme (EBIT) oli tammi joulukuussa 571,8 miljoonaa euroa eli 8,6 prosenttia liikevaihdosta (445,2 milj. e ja 8,0 %). Liikevoitto sisältää 5,1 miljoonaa euroa kertaluonteisia kuluja (11,8 milj. e kertaluonteisia tuottoja). Kertaluonteiset erät on eritelty alla olevissa taulukoissa. Vuonna 2011 nettorahoituskulumme olivat 65 miljoonaa euroa (75 milj. e). Tästä 75 miljoonaa euroa oli korkokuluja (69 milj. e), 26 miljoonaa euroa korkotuottoja (18 milj. e), 3 miljoonaa euroa valuuttakurssitappioita (13 milj. e) ja 13 miljoonaa euroa muita nettorahoituskuluja (11 milj. e). Vuoden 2011 tulos ennen veroja oli 507 miljoonaa euroa (370 milj. e), ja veroaste vuonna 2011 oli 29 prosenttia (30 %). Osakkeenomistajille kuuluva tulos vuodelta 2011 oli 356 miljoonaa euroa (257 milj. e) eli 2,38 euroa osakkeelta (1,71 e/osake). Sitoutuneen pääoman tuotto (ROCE) ennen veroja oli tammi joulukuussa 18,4 prosenttia (13,5 %) ja oman pääoman tuotto (ROE) oli 17,8 prosenttia (13,6 %). Taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut vuosilta on esitetty sivulla 102. Kassavirta ja rahoitus Liiketoiminnan rahavirta vuonna 2011 oli 466 miljoonaa euroa (506 milj. e). Kaivos ja maarakennus sekä Automaatio sitoivat käyttöpääomaa vuoden aikana, kun taas pääomaa vapautui Massa, paperi ja voimantuotanto -segmentissä. Kasvaneiden toimitusmäärien vuoksi käyttöpääomaa sitoutui varastoihin ja saamisiin, mitä saamamme ennakot osin kompensoivat. Vuoden viimeisellä neljänneksellä korkea laskutus nosti saamisten määrää kasvattaen nettokäyttöpääomaa 116 miljoonaa euroa. Vapaa kassavirta oli tammi-joulukuussa 375 miljoonaa euroa (435 milj. e). Korolliset nettovelkamme olivat joulukuun lopussa 260 miljoonaa euroa (310 milj. e). Rahavaramme olivat joulukuun lopussa yhteensä 757 miljoonaa euroa. Tästä 167 miljoonaa euroa on sijoitettu rahoitusinstrumentteihin, joiden alkuperäinen maturiteetti oli yli kolme kuukautta. Loput 590 miljoonaa euroa on kirjattu rahoihin ja pankkisaamisiin. Lisäksi käytettävissämme on vuoteen 2015 ulottuva syndikoitu viisivuotinen 500 miljoonan euron valmiusluottosopimus. Valmiusluotto on tarkoitettu ensisijaisesti tukemaan lyhytaikaista varainhankintaamme. Likviditeettitilanteemme on hyvä. Huhtikuussa varsinaisen yhtiökokouksen jälkeen maksoimme vuodelta 2010 osinkoja 232 miljoonaa euroa. Nettovelkaantuneisuusasteemme oli joulukuun lopussa 12,2 prosenttia (15,0 %) ja omavaraisuusasteemme oli 39,8 prosenttia (38,1 %). Investoinnit Tammi joulukuun bruttoinvestointimme ilman yritysostoja olivat 166 miljoonaa euroa (135 milj. e). Ylläpitoinvestointien osuus oli 61 prosenttia eli 101 miljoonaa euroa (58 % ja 78 milj. e). Arvioimme vuoden 2012 investointien kasvavan prosenttia vuoden 2011 tasosta. Vantaalle valmistui alkuvuoden aikana uusi teknologiakeskus vahvistamaan teollisuusventtiileidemme globaalia valmistusketjua. Vantaan toimitilojen investointi käsitellään käyttöleasingsopimuksena. Massachusettsissa Yhdysvalloissa laajennamme Kertaluonteiset erät ja aineettomien hyödykkeiden poistot 2011 Milj. e Kaivos ja maarakennus Automaatio Massa, paperi ja voimantuotanto Metso yhteensä EBITA ennen kertaluonteisia eriä 322,1 103,9 218,8 628,5 % liikevaihdosta 11,7 13,5 8,1 9,5 Immateriaalioikeuksiin liittyviä eriä 0, ,8 Voitto tuotantolaitoksen myynnistä Ruotsissa - - 2,6 2,6 Liiketoiminnan hankintaprojekteihin liittyviä kuluja ,8 THINK Global A/S:n konkurssiin liittyviä kuluja ,1 Aineettomien hyödykkeiden poistot *) 8,2 4,2 32,2 51,6 Liikevoitto (EBIT) 313,1 99,7 189,2 571,8 *) Sisältää 23,8 miljoonaa euroa poistoja liittyen yrityshankintojen yhteydessä tehtyihin käyvän arvon arvostuksiin Milj. e Kaivos ja maarakennus Automaatio Massa, paperi ja voimantuotanto Metso yhteensä EBITA ennen kertaluonteisia eriä 264,8 72,2 167,9 491,0 % liikevaihdosta 11,8 11,1 6,8 8,8 Kapasiteetin sopeuttamiskustannukset 1,8 2,7 10,2 17,0 Voitto Talvivaaran osakkeiden myynnistä 8, ,4 Immateriaalioikeuksiin liittyviä eriä 27, ,6 Voitto liiketoiminnan myynnistä 0, ,9 Luottotappiovaraus liittyen kahteen paperikoneasiakkaaseemme - - 0,9 0,9 Nettovaikutus aikaisempien vuosien ALV-hyvityksistä (ICMS) Brasiliassa 2,8-2,0 4,8 Liiketoiminnan hankintaprojekteihin liittyviä kuluja ,2 Aineettomien hyödykkeiden poistot *) 6,7 3,9 40,8 57,6 Liikevoitto (EBIT) 290,4 65,6 115,8 445,2 *) Sisältää 32,9 miljoonaa euroa poistoja liittyen yrityshankintojen yhteydessä tehtyihin käyvän arvon arvostuksiin. Metson tilinpäätös\n4 Hallituksen toimintakertomus venttiilituotantolaitostamme noin 4 miljoonalla eurolla. Perussa ja Chilessä investoimme uusiin huoltoyksiköihin kaivos- ja maarakennusteollisuuden tarpeisiin. Intiassa on meneillään tähän mennessä suurimman yksittäisen teollisen investointimme, Metso Parkin, toinen rakennusvaihe. Araucariassa Brasiliassa on käynnissä sellu- ja voimantuotantoteollisuutta palvelevien toimitilojen rakentaminen. Automaatio-segmentissä on käynnissä investointi globaaliin toiminnanohjausjärjestelmään (ERP). Kaivos ja maarakennus -segmentissä saatiin alkuvuonna päätökseen laaja ERP-projekti. Yritysostot ja -myynnit sekä osakkuusyhtiöt Joulukuussa myimme Valkeakosken konepajamme ja siihen liittyvän laite- ja sihtilieriövalmistuksen. Liikkeenluovutuksena toteutetulla kaupalla ei ollut olennaista vaikutusta tulokseemme, ja se on käsitelty käyttöomaisuuden myyntinä. Myytäviin toimintoihin liittyvä henkilöstö, 76 henkilöä, siirtyi uuden yrityksen palvelukseen. Myynti oli osa Massa, paperi ja voimantuotanto -segmenttimme tuotantorakenteen kehittämistyötä, jonka avulla parannamme kilpailukykyämme kiristyvässä kansainvälisessä kilpailutilanteessa. Elokuussa ostimme Arizonassa Yhdysvalloissa sijaitsevan Copperstate Industrial Services -yhtiön huoltoliiketoiminnan. Hankittu liiketoiminta vahvistaa johtavaa asemaamme kaivostoimialan palvelujen ja teknologian toimittajana Pohjois-Amerikassa ja Meksikossa. Kaupan myötä Metsolle siirtyi 43 hengen huolto-organisaatio Yhdysvaltojen kaivosalueella. Elokuussa perustimme osakkuusyhtiön kiinalaisen SAC, Guodian Nanjing Automationin kanssa vahvistamaan asemaamme voimantuotannon automaatiojärjestelmien markkinoilla Kiinassa. Metso omistaa uudesta yrityksestä 33 prosenttia ja SAC:n omistusosuus on 67 prosenttia. Osakkuusyhtiö kehittää uusia tuotteita ja tarjoaa kattavaa huolto- ja palveluosaamista. Osakkuusyhtiössä on yli 300 työntekijää. Tutkimus ja tuotekehitys Keskitymme tutkimus- ja tuotekehitystoiminnassamme turvaamaan kykymme vastata maailman energia-, vesi- ja raakaainehuollon ja -kustannusten asettamiin nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. Uuden teknologian avulla asiakkaamme voivat parantaa lyhyen aikavälin kilpailukykyään ja kehittää toimintaansa pitkällä aikavälillä. T&K-ohjelmamme toteutetaan yhteistyössä asiakkaiden kanssa. Lisäksi teemme yhteistyötä monien yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa, joiden tavoitteena on kehittää asiakkaillemme parempia tuotteita ja prosesseja. Metso osallistuu myös akateemisen koulutuksen tukemiseen myöntämällä stipendejä ja rahoittamalla tutkimuksia. Omaan tutkimus- ja tuotekehitysverkostoomme kuuluu noin 40 yksikköä ympäri maailmaa. Vuonna 2011 tuotekehityksen parissa työskenteli 852 henkilöä (829 henkilöä) suunnittelutoimistoissa, T&K-keskuksissa ja koelaitoksissa. Uusia teknologioita, prosesseja ja palveluratkaisuja suojellaan aktiivisesti. Vuoden aikana T&K-verkostomme teki noin 650 keksintöilmoitusta (780), jotka johtivat yli 180 kantapatenttihakemukseen (180). Vuoden lopussa patenttisuojan piirissä oli noin Metson keksintöä (3 000). Vuonna 2011 tutkimus- ja tuotekehityskulut olivat 124 miljoonaa euroa eli 1,9 prosenttia konsernin liikevaihdosta (111 milj. e ja 2,0 %). Lisäksi teollisoikeuksista aiheutuneet kulut vuonna 2011 olivat 13 miljoonaa euroa (18 milj. e). Tutkimus- ja tuotekehitystoimintamme tuloksia ovat energian, veden ja raaka-aineiden kulutuksen väheneminen, jäteveden määrän pieneneminen sekä prosessien tehostuminen. Toimme näihin liittyen markkinoille monia innovaatioita ja tuoteuutuuksia vuonna Esimerkiksi paperin- ja kartonginvalmistukseen kehitimme kokonaiskonseptin, jonka kehitystyön keskeisiä tavoitteita olivat kokonaistaloudellisuus, turvallisuus, helppo käytettävyys ja ympäristökuormituksen pienentäminen. Tämä modulaarinen ratkaisu edustaa uutta tapaa suunnitella ja rakentaa paperi- ja kartonkikone sekä käyttää sitä kustannustehokkaasti, laadukkaasti ja joustavasti. Massanvalmistusprosessiin kuuluvalla kuidun ominaisuuksien parantamiseen tähtäävällä jauhatusvaiheella on ratkaisevan tärkeä merkitys paperikoneen ajettavuuden ja paperin laadun kannalta. Olemme tuoneet markkinoille käänteentekevän matalasakeusjauhatuskonseptin. Se perustuu uuteen jauhimeen, jossa yhdistyvät suuri yksikkökapasiteetti, erinomainen kuidun laatu ja aiempaa merkittävästi pienempi sähkönkulutus. Kaivos ja maarakennuksessa olemme lisänneet resursseja vauhdittamaan teknologista kehitystä. Äskettäin markkinoille tuotujen uusien kartio- ja leukamurskainten ominaisuuksia ovat hyvä murskausteho ja -kapasiteetti, vähäinen energiankulutus sekä monipuolisuus ja turvallisuus. Lisäetuna on huollon helppous, mikä tekee uusista koneista kokonaisuudessaan erittäin kustannustehokkaita. Automaatiojärjestelmissä ja virtauksensäätöratkaisuissa jatkamme tuotteidemme ja palveluidemme tutkimusta ja kehitystä kaikkien asiakasteollisuuksiemme tarpeisiin. Esimerkiksi automaatiojärjestelmäämme tuotiin uusia ominaisuuksia erityisesti palvelemaan voimantuotanto- sekä kaivos- ja maarakennusteollisuuden tarpeita. T&K-projektien tehokasta toteutusta tukeaksemme olemme jatkaneet myös elinkaariarviointien kehittämistä. Elinkaariarvioinnilla (Life Cycle Assessment) tarkoitetaan tuotteen ympäristövaikutusten arvioimista sen koko elinkaaren ajalta, mukaan lukien tuotteen valmistus, käyttö ja käytöstä poisto. Vaikka elinkaariarviointeja käytetään yleensä ympäristövaikutusten tutkimiseen, niitä voidaan käyttää myös kustannusten tai kulutusten laskentaan. Siten niillä on suuri merkitys yhä kestävämpien ratkaisujen kehittämiseen tähtäävää tuotekehitystämme ohjaavana tekijänä. Ympäristö ja ympäristöteknologia Useat ympäristöteknologiaratkaisumme on kehitetty läheisessä yhteistyössä asiakkaiden kanssa. Ratkaisut liittyvät muun muassa uusiutuviin energialähteisiin, energiatehokkuuteen asiakkaidemme tuotantoprosesseissa, jätehuoltoon, kierrätykseen, raaka-aineiden ja veden tehokkaaseen hyödyntämiseen, pölyn, melun, hiilidioksidi- sekä hiukkaspäästöjen vähentämiseen ja prosessien optimointiin. Tarjoamme myös tuotteisiin liittyvää koulutusta, kunnossapitoa ja huoltoa. Näin huolehdimme tuotantoprosessien koko elinkaaresta ja edistämme ratkaisujen oikeaa ja ympäristön kannalta kestävää käyttöä. Oman tuotantomme ympäristövaikutukset ovat pienet ja liittyvät lähinnä raaka-aineiden kulutukseen, energiankäyttöön, päästöihin ilmaan, vedenkulutukseen sekä jätteisiin. Kehitämme omaa ympäristöjohtamistamme ja tuotantolaitostemme ekotehokkuutta sekä ympäristötehokkuuteen tähtäävää yhteistyötä alihankkijoiden ja koko toimitusketjun kanssa. Olemme asettaneet omalle tuotantotoiminnallemme globaalit energiansäästö- ja hiilidioksidipäästötavoitteet. Tavoitteenamme on tehostaa energiankäyttöä ja vähentää hiilidioksidipäästöjämme 15 prosenttia vuoteen 2015 ja 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Vuoden 2011 aikana olemme jatkaneet konsernin energiansäästö- ja hiilidioksidipäästöjen vähennysmahdollisuuksien kartoittamista eniten energiaa käyttäneissä tuotantoyksiköissä. Suurimpien kuluttajien kartoitustyöt valmistuvat vuoden 2012 aikana, jolloin energiankulutuksestamme on kartoitettu 80 prosenttia. Suurimmat säästömahdollisuudet liittyivät polttoaineen ja lämmön käyttöön. 44 Metson tilinpäätös 2011\n5 Hallituksen toimintakertomus Riskit ja liiketoiminnan epävarmuustekijät Toimintaamme vaikuttavat erilaiset strategiset, rahoitus-, toiminnalliset sekä vahinkoriskit. Riskien hallinnassa pyrimme hyödyntämään tarjoutuvia mahdollisuuksia ja rajaamaan uhkatekijöiden mahdollisia haitallisia vaikutuksia. Mikäli uhat kuitenkin toteutuvat, niillä saattaa olla merkittävä haitallinen vaikutus Metson liiketoimintaan, taloudelliseen asemaan ja tulokseen tai osakkeiden ja muiden arvopapereiden arvoon. Riskien arvioinneissa otamme huomioon riskien todennäköisyyden ja arvioidun vaikutuksen liikevaihtoon ja tulokseen. Metson johto arvioi yhtiön riskien olevan nykyisellään hallittavalla tasolla suhteutettuna konsernin toiminnan laajuuteen sekä käytännön mahdollisuuksiin riskien hallitsemiseksi. Euroalueen talouden epävarmuuksilla ja Yhdysvaltojen budjettialijäämällä yhdessä valuuttakurssivaihteluiden ja kiristyvän rahoitusmarkkinasäätelyn kanssa voi olla negatiivinen vaikutus rahoituksen saatavuuteen pankki- ja pääomamarkkinoilta, mikä saattaa vähentää markkina-aktiviteettia. Tästä huolimatta arvioimme asiakasteollisuuksiemme liiketoimintaympäristön kehittyvän suotuisasti johtuen maailmanlaajuisista megatrendeistä, kuten kehittyvien markkinoiden noususta, kaupungistumisesta ja ympäristön kannalta kestävien prosessiratkaisujen kasvaneesta tärkeydestä. Arvioimme, että palveluliiketoiminnasta ja kehittyviltä kasvumarkkinoilta tulevan liiketoimintamme suuri osuus pienentää mahdollisten markkinaepävarmuuksien kielteisiä vaikutuksia. Jos maailmantalouden kasvu häiriintyy, sillä saattaa olla haitallisia vaikutuksia neuvotteluvaiheessa oleviin uusiin projekteihin tai tilauskannassamme jo oleviin projekteihin. Joidenkin projektien toteutusta saatetaan lykätä tai ne voivat keskeytyä tai peruuntua. Vuoden lopun tilauskannassa on epävarmoja tilauksia noin 350 miljoonaa euroa liittyen brasilialaiselle Fibrialle toimitettavaan sellutehdasprojektiin, jonka toimitusaikataulu on edelleen avoin. Pitkäaikaisissa toimitussopimuksissa asiakasennakoiden määrä on yleensä prosenttia projektin arvosta, ja lisäksi asiakas maksaa suorituksia projektin etenemisen mukaan. Tämä pienentää selvästi projekteihin liittyvää riskiämme ja rahoitustarvettamme. Arvioimme jatkuvasti asiakkaidemme luottokelpoisuutta ja kykyä suoriutua velvoitteistaan. Emme pääsääntöisesti rahoita asiakasprojekteja. Jos maailmantalouden kasvu häiriintyy, tuotteidemme markkinat voivat supistua, mikä voi johtaa hintakilpailun kiristymiseen. Yksittäisten liiketoimintojemme kilpailutilanteessa voi tapahtua muutoksia esimerkiksi siten, että kasvumarkkinoille syntyy uusia kustannustehokkaita kilpailijoita. Voimme turvata markkina-asemaamme tuotteitamme ja palvelujamme kehittämällä sekä hyvällä asiakaspalvelulla ja paikallisella läsnäololla. Toimintamme jatkuvuuden turvaaminen edellyttää, että rahoitusta on saatavissa riittävästi kaikissa olosuhteissa. Arvioimme 757 miljoonan euron rahavarojemme ja nostettavissa olevien luottositoumustemme riittävän yhtiön välittömän maksuvalmiuden turvaamiseksi. Pitkäaikaisten velkojemme keskimääräinen takaisinmaksuaika on 3,1 vuotta. Lainoissamme ei ole luottoluokitukseen perustuvia ennenaikaisen takaisinmaksun käynnistäviä sopimusvakuuksia. Joihinkin lainasopimuksiin sisältyy pääomarakenteeseen perustuvia sopimusvakuuksia. Täytämme täysin rahoitussopimuksiimme liittyvät sopimusvakuus- ja muut ehdot. Rahoituksen riittävyyteen vaikuttaa olennaisesti nettokäyttöpääomaan ja investointeihin sitoutuva pääoma. Olemme kehittäneet nettokäyttöpääoman hallintaan liittyviä käytäntöjämme ja sitä tukevia tietojärjestelmiämme, minkä arvioimme helpottavan nettokäyttöpääoman muutosten hallintaa. Arvioimme, että meillä on hyvät mahdollisuudet pitää investoinnit poistojen tasolla. Vuoden 2011 lopussa taseessamme oli 883 miljoonaa euroa liikearvoa, joka liittyy pääosin viimeisten 10 vuoden aikana tehtyihin yritysostoihin. Teemme arvonalentumistestauksen säännöllisesti kerran vuodessa sekä lisäksi tarpeen mukaan, emmekä ole havainneet tarvetta arvonalennuksiin. Henkilöstökulujen muutokset sekä raaka-aineiden ja komponenttien hintamuutokset voivat vaikuttaa kannattavuuteemme. Tällä hetkellä myös palkkainflaatio jatkuu korkeana. Tavoitteenamme on siirtää nousseet kustannukset tuotteiden hintoihin. On kuitenkin mahdollista, että kiristynyt kilpailutilanne joissakin tuoteryhmissämme hankaloittaa kasvaneiden kustannusten siirtämistä tuotteiden hintoihin. Toisaalta osa asiakkaistamme on raaka-aineiden tuottajia, joiden toiminta- ja investointiedellytyksiä vahvistuvat raaka-ainehinnat voivat parantaa ja laskevat heikentää. Tulokseemme vaikuttavista rahoitusriskeistä merkittävimpiä ovat valuuttakurssiriskit. Valuuttakurssien vaihtelut voivat vaikuttaa liiketoimintaamme, vaikka toimintamme maantieteellinen laajuus vähentää yksittäisten valuuttojen merkitystä. Yleisesti ottaen talouden epävarmuus on omiaan lisäämään kurssivaihtelua. Suojaamme sitoviin toimitus- ja hankintasopimuksiin perustuvat valuuttapositiot. Oikeudenkäynnit ja vaateet Joulukuussa saimme päätökseen ensimmäisen asteen tuomioistuimen käsittelyn Yhdysvalloissa patenttiloukkausta koskevassa oikeudenkäynnissä, jossa vastapuolena on Terex Corporation, sen tytäryhtiö ja kaksi jälleenmyyjää. Tuomioistuin New Yorkissa vahvisti valamiehistön päätöksen, jonka mukaan Metson liikuteltavia murskaus- ja seulontalaitteita koskevia patenttioikeuksia oli loukattu. Tuomioistuimen määräyksellä vastaajat maksavat 31,6 miljoonan Yhdysvaltain dollarin vahingonkorvaukset. Korvaus kaksinkertaistettiin alkuperäisestä teon tahallisuudesta johtuen ja se käsittää korvauksen patenttiloukkaukseen liittyvien laitteiden myynnistä maaliskuun 2000 ja lokakuun 2007 väliseltä ajalta. Lokakuun 2007 jälkeen tapahtuneista myynneistä vastaajat määrättiin maksamaan lisäkorvauksia, jotka lasketaan myöhemmin ja myös kaksinkertaistetaan. Metson saamaan lopulliseen korvaukseen lisätään myös korot. Tuomioistuin kielsi heinäkuussa 2011 vastaajia markkinoimasta Metson patentteja loukkaavia liikuteltavia seulontalaitteita. Terex on valittanut päätöksistä ja asian käsittely jatkuu valitustuomioistuimessa. Kirjaamme vahingonkorvauksen tilinpäätökseemme vasta sitten, kun oikeuskäsittely on lopullisesti ohi. Suojaamme tulevaisuudessakin aktiivisesti immateriaalioikeuksiamme pyrkien samalla edistämään reilua kilpailua. Henkilöstö Palveluksessamme oli vuoden 2011 lopussa henkilöä, mikä oli 6 prosenttia enemmän kuin vuoden 2010 lopussa ( henkilöä). Henkilöstömäärä kasvoi vuoden aikana henkilöllä. Henkilöstömäärämme kasvoi kaikissa segmenteissä, eniten Kaivos ja maarakennuksessa. Henkilöstömäärä kasvoi vuoden aikana Kiinassa Paperit-liiketoiminnassa ja Automaatiosegmentissä, Yhdysvalloissa kaivosteollisuuden tarpeisiin ja Brasiliassa kaivosteollisuuden ja Kuidut-liiketoiminnan kasvun myötä. Kehittyvillä markkinoilla työskentelevän henkilöstömme osuus oli 34 prosenttia (34 %). Vuonna 2011 palveluksessamme oli keskimäärin henkilöä. Kaivos ja maarakennus työllisti 36 prosenttia, Automaatio 13 prosenttia ja Massa, paperi ja voimantuotanto 41 prosenttia sekä Kierrätys-liiketoiminta, Valmet Automotive, palvelukeskukset ja konsernihallinto 10 prosenttia henkilöstöstämme. Eniten metsolaisia työskenteli Suomessa, Kiinassa, Yhdysvalloissa, Ruotsissa sekä Brasiliassa. Näissä maissa oli 67 prosenttia koko henkilöstöstämme. Vuonna 2011 otimme käyttöön uudet johtamisperiaatteet, uudistetut arvot ja terveys-, turvallisuus- ja ympäristö (HSE) -tavoitteet. Vuonna 2011 Metso kehitti uuden metsolaisten jatkuvaa kehittämistä tukevan osaamismallin. Se määrittelee painopis- Metson tilinpäätös\n6 Hallituksen toimintakertomus teet eri liiketoimintojen tulevaisuudessa tarvitseman osaamisen kehittämiselle. Jatkuva oppiminen ja kehittyminen ovat tärkeä osa Metson kehittämistä ja yrityskulttuuria. Sen tukena on globaali osaamisen kehittämisohjelma, joka koostuu sekä kaikille yhteisistä että paikallisista koulutuksista. Vuonna 2011 jatkoimme työterveyden- ja turvallisuuden sekä ympäristön seurantatyökalumme, HSE-monitorin, käyttöönottoa. Järjestelmän piirissä on nykyisin noin metsolaista. Tietojärjestelmään kootaan kaikki työturvallisuuteen liittyvät havainnot ja poissaolotiedot, ja tietoja analysoimalla voidaan ennaltaehkäistä vastaavia tapahtumia. Pitkällä aikavälillä tavoitteemme on nolla työtapaturmaa. Järjestelmään kerätään nyt myös tietoa mahdollisista yksiköissämme tapahtuneista ympäristövahingoista. Vuoden 2011 aikana on lisäksi koulutettu noin 400 esimiestämme työterveys- ja turvallisuusasioissa, ja koulutukset jatkuvat tänä vuonna. Metsossa palkan määräytymisen perusteina ovat paikalliset ja yksilölliset sopimukset, tehtävässä suoriutuminen sekä tehtävien vaativuus. Peruspalkkaa täydentävät tuloksiin sidotut palkkiojärjestelmät. Vuonna 2011 palkkoja maksettiin yhteensä miljoonaa euroa (1 106 milj. e) ja muut sosiaalikulut olivat 347 miljoonaa euroa (319 milj. e). Henkilöstö alueittain Muutos % Suomi Muut Pohjoismaat Muu Eurooppa Pohjois-Amerikka Etelä- ja Väli-Amerikka Aasia ja Tyynenmeren alue Afrikka ja Lähi-itä Metso yhteensä Selvitys hallinto- ja ohjausjärjestelmästä Olemme laatineet erillisen selvityksen hallinto- ja ohjausjärjestelmästä vuodelta 2011 suomalaisten listayhtiöiden hallinnointikoodin suosituksen mukaisesti, ja se kattaa myös muita keskeisiä hallinnoinnin osa-alueita. Selvitys esitetään lyhennettynä vuosikertomuksemme sivuilla ja kokonaisuudessaan verkkosivuillamme Muutoksia ylimmässä johdossa Matti Kähkönen aloitti Metson toimitusjohtajana edellisen toimitusjohtajan Jorma Elorannan jäätyä eläkkeelle. Maaliskuussa aloitti toimintansa myös Metson uusi johtoryhmä (Metso Executive Team), jonka jäseniä ovat: Andrew Benko, Kaivos ja maarakennus segmentistä vastaava johtaja, Perttu Louhiluoto Automaatio-segmentistä vastaava johtaja ja Pasi Laine Massa, paperi ja voimantuotanto -segmentistä vastaava johtaja sekä Metso-konsernin varatoimitusjohtaja ja toimitusjohtajan sijainen, talous- ja rahoitusjohtaja Harri Nikunen, henkilöstöjohtaja Merja Kamppari sekä strategiajohtaja Kalle Reponen. Kaikki edellä mainitut raportoivat tehtävissään Matti Kähköselle, joka toimii Metson johtoryhmän puheenjohtajana. Metson aiempi talous- ja rahoitusjohtaja Olli Vaartimo ja aiemmin Paperi- ja kuituteknologiasegmentistä vastannut johtaja Bertel Langenskiöld lopettivat Metson johtoryhmässä alkaen ja jäivät eläkkeelle Metsosta Joulukuussa Metson hallitus päätti lopettaa vuonna 2008 perustetun Metson ylimmän johdon forumin (Metso Executive Forum), jonka jäseniä olivat Metson johtoryhmän lisäksi Metson merkittävimpien liiketoimintojen ja maantieteellisten alueiden johtajat. Uusi liiketoimintarakenne Syyskuussa Metson hallitus päätti muuttaa yhtiön liiketoimintarakennetta tehostaakseen liiketoimintatavoitteiden saavuttamista. Voimantuotanto-liiketoiminta, joka oli osa Energia- ja ympäristöteknologiasegmenttiä, yhdistettiin uuteen Massa, paperi ja voimantuotanto -segmenttiin. Kierrätys-liiketoimintaa, joka oli osa Energia- ja ympäristöteknologiaa, johdetaan jatkossa erillisenä yksikkönä ja Metso etsii sille muita strategisia vaihtoehtoja. Uuden liiketoimintarakenteen mukaiset kolme raportointisegmenttiämme ovat Kaivos ja maarakennus, Automaatio sekä Massa, paperi ja voimantuotanto. Kierrätyksen lisäksi Valmet Automotivea johdetaan uudessa rakenteessa erillisenä yksikkönä. Taloudelliset tavoitteet ja osinkopolitiikka Marraskuussa Metson hallitus päätti uuteen strategiaan liittyvistä pitkän aikavälin taloudellisista tavoitteista. Uudet tavoitteet korvaavat elokuussa 2008 asetetut taloudelliset tavoitteet: Liikevaihdon 10 prosentin keskimääräinen vuosittaisen kasvun (CAGR) tavoite (sisältäen yritysostot) säilyi ennallaan. Palveluliiketoiminnassa tavoitteemme on yli 10 prosentin liikevaihdon vuosittainen kasvu. Kannattavuustavoitteina on ylittää osakekohtaisen tuloksen kasvulla myynnin kasvu sekä liiketoimintasegmenteille määritellyt EBITA-% ennen kertaluonteisia eriä tavoitteet. Vaihteluvälit ovat Kaivos ja maarakennuksessa prosenttia, Automaatiossa prosenttia ja Massa, paperi ja voimantuotannossa 6 9 prosenttia. Pääoman tehokkuutta mitataan sitoutuneen pääoman tuotolla ennen veroja (ROCE, %) ja siinä tavoittelemme yli 20 prosentin tuottoa (ilman merkittävien yrityskauppojen vaikutusta). Pääomarakenteessa tavoitteenamme on säilyttää vakaa luottoluokitus (solid investment grade). Tavoite on ennallaan. Osinkopolitiikkamme on ennallaan; tavoitteenamme on jakaa vuosittain osinkona tai muilla keinoilla palauttaa pääomaa (mm. osakkeiden takaisinosto-ohjelmat ja lunastukset) vähintään 50 prosenttia vuosittaisesta osakekohtaisesta tuloksesta. Varsinaisen yhtiökokouksen päätökset Varsinainen yhtiökokouksemme vahvisti vuoden 2010 tilinpäätöksen sekä myönsi vastuuvapauden hallituksen jäsenille ja toimitusjohtajalle. Yhtiökokous hyväksyi hallituksen ehdotukset, jotka koskivat hallituksen valtuuttamista päättää omien osakkeiden hankkimisesta ja osakeannista. Yhtiökokous päätti maksaa vuodelta 2010 osinkoa 1,55 euroa osakkeelta. Osinko maksettiin Yhtiökokous valitsi hallituksen puheenjohtajaksi Jukka Viinasen ja varapuheenjohtajaksi Maija-Liisa Frimanin. Hallituksen uudeksi jäseneksi valittiin Ozey K. Horton, Jr. Hallituksen jäseninä jatkoivat Mikael von Frenckell, Christer Gardell, Yrjö Neuvo, Erkki Pehu-Lehtonen ja Pia Rudengren. Yhtiökokous päätti, että hallituksen puheenjohtajan palkkio on euroa, varapuheenjohtajan ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtajan euroa ja jäsenten euroa vuodessa. Tämän lisäksi niille hallituksen jäsenille, joiden kotipaikka on Pohjoismaissa, maksetaan kokouspalkkiona 600 euroa kokoukselta, ja jäsenille, joiden kotipaikka on muualla Euroopassa euroa kokoukselta ja niille jäsenille, joiden kotipaikka on Euroopan ulkopuolella euroa kokoukselta niistä kokouksista, joihin he osallistuvat mukaan lukien valiokuntien kokoukset. Yhtiökokouksen päätöksen perusteella yhtiön hallituksen jäsenet ovat käyttäneet vuosipalkkiostaan 40 prosenttia Metso Oyj:n osakkei- 46 Metson tilinpäätös 2011\n7 Hallituksen toimintakertomus den hankintaan. Hallituksen jäsenet hankkivat yhteensä osaketta markkinoilta julkistettua tammi-maaliskuun 2011 osavuosikatsausta seuranneiden kahden viikon aikana. Tilintarkastajanamme jatkaa KHT-yhteisö Pricewaterhouse- Coopers Oy seuraavan varsinaisen yhtiökokouksen loppuun asti. Yhtiökokous päätti asettaa yhtiökokouksen nimitystoimikunnan valmistelemaan hallituksen jäseniä ja hallituspalkkioita koskevat ehdotukset seuraavalle varsinaiselle yhtiökokoukselle. Nimitystoimikuntaan valittiin osakasluetteloon rekisteröityjen neljän suurimman osakkeenomistajan edustajat ja asiantuntijajäsenenä hallituksen puheenjohtaja osakasluetteloon rekisteröidyt neljä suurinta osakkeen omistajaa olivat Solidium Oy, Cevian Capital II Master Fund, Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen ja Keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma ja heidän ilmoittamat edustajansa Metson nimitystoimikuntaan olivat Kari Järvinen, toimitusjohtaja (Solidium Oy); Lars Förberg, Managing Partner (Cevian Capital); Harri Sailas, toimitusjohtaja (Keskinäinen Eläkevakuutusyhtiö Ilmarinen) ja Matti Vuoria, toimitusjohtaja (Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Varma). Kari Järvinen valittiin nimitystoimikunnan puheenjohtajaksi. Metson hallituksen valiokunnat ja henkilöstön edustus Hallituksemme valitsi järjestäytymiskokouksessaan keskuudestaan tarkastusvaliokunnan sekä palkitsemis- ja henkilöstövaliokuntien jäsenet. Tarkastusvaliokuntaan kuuluvat Pia Rudengren (pj.), Maija-Liisa Friman ja Erkki Pehu-Lehtonen. Hallituksen palkitsemis- ja henkilöstövaliokuntaan kuuluvat Jukka Viinanen (pj.), Mikael von Frenckell, Christer Gardell ja Yrjö Neuvo. Hallitus päätti kutsua Suomen hallintoedustuslain perusteella henkilöstön edustajan osallistumaan kokouksiin asiantuntijana ilman äänioikeutta tai juridista vastuuta hallituksen päätöksistä. Metson Suomen-yksiköiden henkilöstöryhmät ovat valinneet henkilöstön edustajaksi Jukka Leppäsen. Hänen toimikautensa on sama kuin hallituksen jäsenten toimikausi. Osakkeet ja osakepääoma Osakepääomamme oli vuoden 2011 lopussa ,80 euroa ja osakkeiden lukumäärä kappaletta. Osakemäärään sisältyi emoyhtiön hallussa olevaa omaa osaketta, mikä vastasi 0,5 prosenttia Metson osakkeiden ja äänien kokonaismäärästä. Ulkona olevien osakkeiden keskimääräinen lukumäärä vuonna 2011 ilman omia osakkeita oli ja keskimääräinen laimennettu osakemäärä oli Tammi joulukuussa emoyhtiölle palautui 663 osaketta, kun muutaman osakepohjaiseen kannustinjärjestelmään kuuluvan henkilön työsuhde päättyi. Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään yhtiön omien osakkeiden hankkimisesta, osakeannista ja erityisten oikeuksien antamisesta. Hallitus ei ollut käyttänyt valtuutuksia mennessä. Osakekantamme markkina-arvo oli miljoonaa euroa (6 255 milj. e) ilman emoyhtiön hallussa olevia omia osakkeita. Metson hallituksen jäsenet ja heidän lähipiirinsä omistivat yhteensä osaketta eli 0,08 prosenttia yhtiön osakkeiden ja äänien kokonaismäärästä. Metson johtoryhmä ja heidän lähipiirinsä omistivat vuoden 2011 lopussa yhteensä Metson osaketta eli 0,03 prosenttia osakkeiden ja äänien kokonaismäärästä. Yhteensä hallituksen ja johtoryhmän omistusten osuus oli 0,11 prosenttia osakkeiden ja äänien kokonaismäärästä. Metson tiedossa ei ole yhtiön osakkeiden omistukseen ja äänivallan käyttöön liittyviä sopimuksia. Osakepohjaiset kannustinjärjestelmät Metson osakepohjaiset kannustinjärjestelmät ovat osa konsernin ja liiketoimintojen johdon palkitsemis- ja sitouttamisohjelmaa. Palkkiona luovutettavina osakkeina käytetään osakemarkkinoilta hankittavia Metson osakkeita, joten kannustinjärjestelmällä ei ole osakkeen arvoa laimentavaa vaikutusta. Osakepohjainen kannustinjärjestelmä Lokakuussa 2008 hallitus päätti osakepohjaisesta kannustinjärjestelmästä vuosille Järjestelmässä on yksi kolmen vuoden ansaintajakso ja siihen osallistuminen vaati ohjelman alussa henkilökohtaista sijoitusta Metson osakkeisiin. Mahdollinen palkkio edellyttää jatkuvaa työsuhdetta Metsolla ja ohjelmalle asetettujen taloudellisten tavoitteiden saavuttamista. Vuoden 2011 lopussa ohjelman piiriin kuului 84 henkilöä ja maksettava palkkio voi vastata enintään Metson osaketta. Nykyisen johtoryhmän jäsenten osuus osakepalkkioista voi olla yhteensä enintään osaketta. Osakepohjainen kannustinjärjestelmä Lokakuussa 2009 hallitus päätti uudesta, vastaavasta johdon osakepohjaisesta kannustinjärjestelmästä vuosille Järjestelmässä on yksi kolmen vuoden ansaintajakso, ja siihen osallistuminen vaati ohjelman alussa henkilökohtaista sijoitusta Metson osakkeisiin. Mahdollinen palkkio edellyttää jatkuvaa työsuhdetta Metsolla ja ohjelmalle asetettujen taloudellisten tavoitteiden saavuttamista. Vuoden 2011 lopussa järjestelmän piiriin kuului 88 henkilöä ja maksettava palkkio voi vastata enintään Metson osaketta. Nykyisen 2011 johtoryhmän jäsenten osuus osakepalkkioista voi olla enintään osaketta. Osakepohjainen kannustinjärjestelmä Syyskuussa 2010 hallitus päätti uudesta, vastaavasta johdon osakepohjaisesta vuosille Järjestelmässä on yksi kolmen vuoden ansaintajakso. Järjestelmään osallistuminen vaatii ohjelman alussa henkilökohtaista sijoitusta Metson osakkeisiin. Mahdollisen palkkion saaminen edellyttää jatkuvaa työsuhdetta Metsolla ja ohjelmalle asetettujen taloudellisten tavoitteiden saavuttamista. Vuoden 2011 lopussa järjestelmän piiriin kuului 72 henkilöä ja maksettava palkkio voi vastata enintään Metson osaketta. Johtoryhmän jäsenten osuus osakepalkkioista voi olla yhteensä enintään osaketta. Pitkän aikavälin kannustinjärjestelmä Joulukuussa Metson hallitus päätti uudesta johdon osakepohjaisesta kannustinjärjestelmästä. Järjestelmässä on kolme ansaintajaksoa, jotka ovat kalenterivuodet 2012, 2013 ja Yhtiön hallitus päättää järjestelmän ansaintakriteerit ja niille asetettavat tavoitteet kunkin ansaintajakson alussa. Ansaintajaksolla 2012 järjestelmä kattaa noin 100 Metson johtoon kuuluvaa henkilöä. Järjestelmän mahdollinen palkkio ansaintajaksolta 2012 perustuu palveluliiketoiminnan liikevaihdon kasvuun, sitoutuneen pääoman tuottoon ennen veroja (ROCE-%) ja osakekohtaiseen tulokseen (EPS). Ansaintajaksolta 2012 mahdollisesti maksettavat palkkiot vastaavat yhteensä enintään noin Metson osaketta. Johtoryhmän jäsenten osuus osakepalkkioista voi olla yhteensä enintään osaketta. Metson tilinpäätös\n8 Hallituksen toimintakertomus Raportointisegmentit Kaivos ja maarakennus Milj. e Muutos % Liikevaihto Palveluliiketoiminnan liikevaihto % liikevaihdosta Tulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettomien hyödykkeiden poistoja (EBITA) sekä kertaluonteisia eriä 264,8 322,1 22 % liikevaihdosta 11,8 11,7 Liikevoitto 290,4 313,1 8 % liikevaihdosta 13,0 11,3 Saadut tilaukset Palveluliiketoiminnan saadut tilaukset % saaduista tilauksista Tilauskanta kauden lopussa Henkilöstö kauden lopussa Kaivos ja maarakennus -segmentin liikevaihto kasvoi vuoden 2011 aikana 23 prosenttia vertailukaudesta ja oli miljoonaa euroa. Kaivosteollisuusasiakkailta saatu liikevaihto kasvoi 31 prosenttia ja maarakennusasiakkailta 10 prosenttia. Palveluliiketoiminnan liikevaihto kasvoi 21 prosenttia, ja sen osuus segmentin liikevaihdosta oli 50 prosenttia. Kaivos ja maarakennuksen EBITA ennen kertaluonteisia eriä oli 322,1 miljoonaa euroa eli 11,7 prosenttia liikevaihdosta. Segmentin tulos kasvoi voimakkaasti ja panostukset myyntiin ja markkinointiin näkyivät kasvaneina toimitusmäärinä. Myönteinen tuloskehitys johtui lähinnä kasvaneista toimitusmääristä. Tammi joulukuun liikevoitto (EBIT) oli 313,1 miljoonaa euroa eli 11,3 prosenttia liikevaihdosta. Liikevoitto sisältää kertaluonteisia kuluja 0,8 miljoonaa euroa, kun taas vertailukaudella kertaluonteiset tuotot olivat 32,3 miljoonaa euroa (kertaluonteiset erät on eritelty Taloudellinen tulos -osiossa). Kaivos ja maarakennuksen saadut tilaukset kasvoivat 41 prosenttia vertailukaudesta ja olivat miljoonaa euroa. Saatujen tilausten kasvu tuli kaikilta markkinoilta ja oli voimakasta muun muassa Ruotsissa, Brasiliassa, Venäjällä sekä Australiassa. Kaivosasiakkailta saadut tilaukset kasvoivat 54 prosenttia ja maarakennusasiakkailta saadut tilaukset 15 prosenttia vertailukaudesta. Saadut tilaukset kasvoivat voimakkaasti sekä kehittyneillä että kehittyvillä markkinoilla, joista jälkimmäisen osuus segmentin kaikista saaduista tilauksista oli 58 prosenttia. Vuoden aikana saatuihin merkittäviin tilauksiin lukeutui mineraalinkäsittelylaitteistoa ja monivuotinen huoltosopimus Northland Resources -yhtiön Kaunisvaaran rautamalmiprojektiin Ruotsiin ja Russian Copper Companyn kuparilaitokselle Venäjälle sekä laitteistoja kaivosasiakkaallemme Etelä-Amerikkaan. Palveluliiketoiminnan saadut tilaukset kasvoivat 22 prosenttia ja niiden osuus segmentin saaduista tilauksista oli 43 prosenttia. Kasvu tuli molemmista asiakasteollisuuksista. Tilauskanta vahvistui vuoden aikana 49 prosenttia ja oli joulukuun lopussa miljoonaa euroa (1 356 milj. e). Tilauskannasta noin 80 prosenttia on vuodelle Automaatio Milj. e Muutos % Liikevaihto Palveluliiketoiminnan liikevaihto % liikevaihdosta Tulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettomien hyödykkeiden poistoja (EBITA) sekä kertaluonteisia eriä 72,2 103,9 44 % liikevaihdosta 11,1 13,5 Liikevoitto 65,6 99,7 52 % liikevaihdosta 10,1 12,9 Saadut tilaukset Palveluliiketoiminnan saadut tilaukset % saaduista tilauksista Tilauskanta kauden lopussa Henkilöstö kauden lopussa Automaatio-segmentin liikevaihto kasvoi vuoden aikana 18 prosenttia vertailukaudesta 770 miljoonaan euroon. Virtauksensäätöratkaisut-liiketoiminnan liikevaihto kasvoi 17 prosenttia ja Prosessiautomaatiojärjestelmät-liiketoiminnan 20 prosenttia vertailukaudesta. Palveluliiketoiminnan liikevaihto kasvoi 16 prosenttia, ja sen osuus segmentin liikevaihdosta oli 48 prosenttia. Automaation tulos (EBITA ennen kertaluonteisia eriä) oli 103,9 miljoonaa euroa eli 13,5 prosenttia liikevaihdosta. Tuloksen parantuminen johtui liikevaihdon kasvusta, joka oli erityisen vahvaa Prosessiautomaatiojärjestelmissä. Tammi joulukuun liikevoitto (EBIT) kasvoi 52 prosenttia ja oli 99,7 miljoonaa euroa eli 12,9 prosenttia liikevaihdosta. Vertailuvuoden liikevoitto sisälsi 2,7 miljoonaa euroa kertaluonteisia kuluja kapasiteetin sopeuttamiseen liittyen (kertaluonteiset erät on eritelty Taloudellinen tulos -osiossa). Segmentin saadut tilaukset olivat ennätyskorkeat ja kasvoivat 18 prosenttia vertailukaudesta. Uusia tilauksia saatiin 822 miljoonan euron arvosta ja kasvu tuli segmentin kaikista liiketoiminnoista ja kaikilta maantieteellisiltä alueilta. Segmentin vuoden aikana saamiin merkittäviin tilauksiin kuuluivat automaatiojärjestelmät maailman suurimpaan sellutehtaaseen Suzano Papel e Celuloselle Brasiliaan ja Gainesville Renewable Energy Centerille Floridaan sekä brasilialaisen öljy-yhtiö Petrobrasin 11 jalostamoa koskeva huoltosopimus. Palveluliiketoiminnan saadut tilaukset kasvoivat 11 prosenttia ja niiden osuus segmentin kaikista saaduista tilauksista oli 46 prosenttia. Vuoden 2011 lopun tilauskanta, 364 miljoonaa euroa, oli vahva kaikissa liiketoiminnoissa, ja 18 prosenttia suurempi kuin vuoden 2010 lopussa (308 milj. e). 48 Metson tilinpäätös 2011\n9 Hallituksen toimintakertomus Massa, paperi ja voimantuotanto Milj. e Muutos % Liikevaihto Palveluliiketoiminnan liikevaihto % liikevaihdosta Tulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettomien hyödykkeiden poistoja (EBITA) sekä kertaluonteisia eriä 167,9 218,8 30 % liikevaihdosta 6,8 8,1 Liikevoitto 115,8 189,2 63 % liikevaihdosta 4,7 7,0 Saadut tilaukset Palveluliiketoiminnan saadut tilaukset % saaduista tilauksista Tilauskanta kauden lopussa Henkilöstö kauden lopussa Massa, paperi ja voimantuotanto -segmentin vuoden 2011 liikevaihto kasvoi 10 prosenttia ja oli miljoonaa euroa. Liikevaihdon kasvu tuli Kuidut- ja Voimantuotanto-liiketoiminnoista. Paperit-liiketoiminnan liikevaihto laski vertailuvuoteen nähden. Palveluliiketoiminnan liikevaihto kasvoi 14 prosenttia ja sen osuus segmentin liikevaihdosta oli 39 prosenttia. Massa, paperi ja voimantuotannon tulos (EBITA ennen kertaluonteisia eriä) oli 218,8 miljoonaa euroa eli 8,1 prosenttia liikevaihdosta. Kannattavuus parani lähinnä korkeista toimitusmääristä johtuen. Lisäksi kannattavuuteen vaikutti myönteisesti palveluliiketoiminnan vahva liikevaihto ja tasainen kate. Liikevoitto (EBIT) oli 189,2 miljoonaa euroa eli 7,0 prosenttia liikevaihdosta. Liikevoitto sisälsi kertaluonteisia tuottoja (kertaluonteiset erät eritelty Taloudellinen tulos -osiossa), jotka paransivat tulosta 2,6 miljoonalla eurolla (kertaluonteiset kulut heikensivät tulosta 11,3 milj. e). Massa, paperi ja voimantuotannon saadut tilaukset kasvoivat 25 prosenttia ja olivat miljoonaa euroa. Vuoden aikana massateollisuudelta saadut tilaukset kasvoivat 78 prosenttia, paperi-, pehmopaperi- ja kartonkiasiakkailta saadut tilaukset olivat vertailuvuoden tasolla ja voimantuotantoasiakkailta saadut tilaukset kasvoivat 50 prosenttia. Vuoden aikana saamiimme merkittäviin tilauksiin sisältyi soodakattila ja haihduttamo Eldorado Celulosen uudelle sellutehtaalle sekä maailman suurin sellutehdas Suzano Papel e Celuloselle, molemmat Brasiliaan. Lisäksi merkittäviin tilauksiin kuului kaksi ulkopakkauskartonkikonetta Anhui Shanying Paper Industrylle sekä päällystetyn kartongin valmistuslinja International Paper & Sun Cartonboard -yhtiölle, molemmat tilaukset Kiinaan. Palveluliiketoiminnan saadut tilaukset kasvoivat 15 prosenttia vertailuvuodesta ja niiden osuus segmentin saamista tilauksista oli 36 prosenttia. Vuoden lopun tilauskanta oli miljoonaa euroa, eli 22 prosenttia enemmän kuin vuoden 2010 lopussa (2 347 milj. e). Noin 350 miljoonaa euroa tilauskannassa liittyy Fibrian sellutehdas- ja voimakattilaprojektiin Brasiliassa (josta noin 90 milj. e on Voimantuotanto-liiketoiminnan toimitusta), jonka toimitusaikataulu on edelleen avoin. Erilliset liiketoimintayksiköt käyttöön otetun uuden liiketoimintarakenteen mukaisesti Kierrätys-liiketoimintaa ja Valmet Automotivea johdetaan erillisinä yksiköinä. Kierrätys Vuonna 2011 Kierrätys-liiketoiminnan saadut tilaukset kasvoivat 30 prosenttia ja olivat 253 miljoonaa euroa (195 milj. e). Kierrätys-liiketoiminnan liikevaihto kasvoi 12 prosenttia ja oli 212 miljoonaa euroa (190 milj. e). EBITA ennen kertaluonteisia eriä oli 2,3 miljoonaa euroa ja 1,1 prosenttia liikevaihdosta (6,5 milj. e ja 3,4 %). Vuoden 2011 lopun tilauskanta oli 115 miljoonaa euroa (72 milj. e). Kierrätys-liiketoiminnan henkilöstömäärä oli joulukuun lopussa 662 (682 henkilöä), joista suurin osa on Saksassa, Yhdysvalloissa ja Tanskassa. Valmet Automotive Valmet Automotiven liikevaihto vuonna 2011 kasvoi lähinnä vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä toteutetun kattoliiketoiminnan oston sekä suunnittelupalveluiden kasvaneen myynnin seurauksena 235 prosenttia ja oli 281 miljoonaa euroa (84 milj. e). EBITA ennen kertaluonteisia eriä oli 12,0 miljoonaa euroa voitollinen (4,6 milj. e tappiollinen). Kesäkuussa THINK Global A/S jätti konkurssihakemuksen, jonka myötä kirjasimme vuoden toiselle neljännekselle 6,1 miljoonan euron kertaluonteisen kulun. Valmet Automotiven henkilöstömäärä oli joulukuun lopussa (1 425 henkilöä), joista noin puolet on Suomessa ja loput pääosin Saksassa ja Puolassa. Nimitysvaliokunnan ehdotukset Metson hallituksen jäseniksi sekä hallituksen palkkioiksi Metson yhtiökokouksen asettama nimitystoimikunta ehdottaa seuraavalle varsinaiselle yhtiökokoukselle, joka on suunniteltu pidettäväksi , että hallituksen jäsenten lukumäärä on seitsemän. Nimitystoimikunta ehdottaa, että hallituksen jäseniksi valitaan uudelleen hallituksen nykyisistä jäsenistä Jukka Viinanen, Mikael von Frenckell, Christer Gardell, Ozey K. Horton, Jr., Erkki Pehu-Lehtonen ja Pia Rudengren. Lisäksi hallituksen uudeksi jäseneksi ehdotetaan valittavan Eeva Sipilä (kauppatieteiden maisteri, CEFA, Cargotec Oyj:n talous- ja rahoitusjohtaja). Nimitystoimikunta ehdottaa, että hallituksen jäsenille maksettaisiin seuraavat vuosipalkkiot: hallituksen puheenjohtajalle euroa, hallituksen varapuheenjohtajalle ja tarkastusvaliokunnan puheenjohtajalle euroa ja kullekin hallituksen jäsenelle euroa. Lisäksi nimitystoimikunta ehdottaa, että niille hallituksen jäsenille, joiden kotipaikka on Pohjoismaissa, maksetaan kokouspalkkiona 700 euroa kokoukselta ja jäsenille, joiden kotipaikka on muualla Euroopassa, euroa kokoukselta ja niille jäsenille, joiden kotipaikka on Euroopan ulkopuolella euroa kokoukselta mukaan lukien hallituksen valiokuntien kokoukset. Nimitystoimikunta ehdottaa, että palkkion saannin edellytyksenä hallituksen jäsenen tulee suoraan yhtiökokouksen päätökseen perustuen hankkia 40 prosentilla kiinteästä vuosipalkkiostaan Metson osakkeita markkinoilta julkisessa kaupankäynnissä muodostuvaan hintaan ja että hankinta toteutetaan kahden viikon kuluessa tammi-maaliskuun osavuosikatsauksen julkistamisesta Nimitystoimikunta toteaa, että myös tulevana hallituskautena Metson henkilöstön edustaja osallistuu asiantuntijana Metson hallituksen kokouksiin yritysten hallinnosta annetun lain mukaisin rajoituksin. Uusi hallitus kutsuu henkilöstön edustajan asiantuntijajäsenekseen järjestäytymiskokouksessaan yhtiökokouksen jälkeen. Metson tilinpäätös\n10 Hallituksen toimintakertomus Lähiajan näkymät Markkinakehitys Useimpien asiakasteollisuuksiemme kysyntä on ollut viimeisten kuukausien aikana normaalilla tasolla vaihdellen hieman eri asiakasteollisuuksissa ja maantieteellisillä alueilla. Kehittyvien markkinoiden näkymien arvioidaan jatkuvan hyvinä. Arvioimme, että useimmissa asiakasteollisuuksissa kapasiteetin käyttöasteet säilyvät hyvinä tai tyydyttävinä, millä on myönteinen vaikutus palveluliiketoimintaamme. Euroalueen talouden epävarmuus, Yhdysvaltojen budjettialijäämä, rahoituksen saatavuus ja valuuttakurssimuutokset saattavat kuitenkin vaikuttaa markkina-aktiviteettiin alkuvuonna Metallien hinnat ovat edelleen melko korkealla ja kaivosyhtiöiden laite- ja projektikyselyiden määrä on pysynyt hyvänä. Odotamme kaivosteollisuuden kysynnän jatkuvan hyvänä alkuvuonna 2012, vaikka emme odota viime vuonna saatujen poikkeuksellisen suurten tilausten toistuvan. Mahdollisesti edelleen tiukentuva rahoituksen saatavuus ja jatkuva metallin hintojen lasku saattavat vaikuttaa heikentävästi uusien laitteiden kysyntään. Kaivosten korkeiden käyttöasteiden ja laajan asennetun laitekantamme johdosta arvioimme kaivoslaitteisiin liittyvien palveluiden kysynnän jatkuvan hyvänä. Aasian ja Tyynenmeren alueella sekä Brasilian markkinoilla talouden kasvu jatkuu ja infrastruktuurihankkeet tukevat maarakennuslaitteiden kysyntää. Arvioimme, että maarakennusteollisuudessa murskeentuotantoon liittyvien laitteiden kysyntä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa pysyy edelleen nykyisellä melko alhaisella tasolla. Odotamme maarakennusteollisuuden palveluliiketoiminnan kysynnän jatkuvan tyydyttävänä. Arvioimme automaatiotuotteidemme kysynnän olevan hyvää alkuvuonna Arvioimme automaatiotuotteiden kysynnän sellu- ja paperiteollisuudelle jonkin verran hiljenevän. Automaatiotuotteiden palveluliiketoiminnan kysynnän arvioimme jatkuvan erinomaisena. Arvioimme sellutehdasmarkkinan jatkuvan viimeaikaisten suurten projektitilausten jälkeen tyydyttävänä. Odotamme laiteuudistusten ja palveluiden kysynnän pysyvän hyvänä, vaikka alhainen sellun hinta ja asiakkaidemme matalammat kapasiteetin käyttöasteet saattavat tasaannuttaa kysyntää. Paperi- ja kartonkilinjojen kysynnän arvioimme olevan heikkoa sekä pehmopaperilinjojen tyydyttävää alkuvuonna Paperi- ja kartonkiteollisuuden kapasiteetin käyttöasteet saattavat hieman laskea, mutta pitävät kuitenkin palveluliiketoiminnan kysynnän hyvänä. Arvioimme uusiutuvia energialähteitä käyttävien voimalaitosten kysynnän jatkuvan alkuvuonna 2012 tyydyttävänä. Vanhojen energianlähteiden korvaamiselle ja uuden kapasiteetin rakentamiselle on olemassa jatkuva tarve. Arvioimme palveluliiketoiminnan kysynnän voimantuotantoteollisuudessa olevan hyvää. Taloudellinen kehitys Aikaisemman arviomme mukaisesti ja perustuen oletukseen, että tämänhetkinen kysyntä asiakasteollisuuksissamme ei selvästi heikkene Euroopan taloustilanteesta tai muusta vastaavasta tekijästä johtuen, odotamme liikevaihtomme vuonna 2012 kasvavan vuodesta 2011 ja tuloksemme (EBITA ilman kertaluonteisia eriä) vuonna 2012 paranevan verrattuna vuoteen Vuoden 2012 taloudellista tulostamme koskevat arviot perustuvat Metson tämänhetkisiin markkinanäkymiin, tilauskantaan vuodelle 2012 ja nykyisenlaajuiseen liiketoimintaan sekä joulukuun 2011 mukaisiin valuuttakurssitasoihin. Hallituksen ehdotus voittovarojen käytöstä Emoyhtiön jakokelpoinen oma pääoma oli ,57 euroa, josta vuoden 2011 nettotulos oli ,07 euroa. Hallitus ehdottaa, että päättyneeltä tilikaudelta vahvistetun taseen perusteella jaetaan osinkona 1,70 euroa osakkeelta ja että jäljelle jäävät voittovarat jätetään vapaaseen omaan pääomaan. Osinko maksetaan osakkeenomistajalle, joka osingonmaksun täsmäytyspäivänä on merkittynä Euroclear Finland Oy:n pitämään yhtiön osakasluetteloon. Osingon maksupäivä on Täsmäytyspäivänä yhtiön hallussa olevia omia osakkeita lukuun ottamatta kaikki yhtiön osakkeet oikeuttavat osinkoon. Varsinainen yhtiökokous 2011 Metso Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidetään torstaina klo Helsingin Messukeskuksessa (os. Messuaukio 1, Helsinki). Helsingissä helmikuun 9. päivänä 2012 Metso Oyj:n hallitus 50 Metson tilinpäätös 2011\n11 Konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma Milj. e Liitetieto Liikevaihto Hankinnan ja valmistuksen kulut 6, Bruttokate Myynnin ja hallinnon yleiskustannukset 4, 6, Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut, netto Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksista Liikevoitto Rahoitustuotot ja -kulut, netto Tulos ennen veroja Tuloverot Tilikauden tulos Jakautuminen: Emoyhtiön omistajille Määräysvallattomille omistajille 1 2 Tilikauden tulos Tulos/osake Laimentamaton, euroa 11 1,71 2,38 Laimennettu, euroa 11 1,71 2,38 Konsernin laaja tuloslaskelma Milj. e Liitetieto Tilikauden tulos Rahavirran suojaus verovaikutus huomioituna 21, Myytävissä olevat osakesijoitukset verovaikutus huomioituna 14, Tytäryhtiöihin tehtyjen nettosijoitusten muuntoerot Tytäryhtiöiden oman pääoman suojaus verovaikutus huomioituna Etuuspohjaisten järjestelyjen vakuutusmatemaattiset voitot (+) / tappiot ( ) verovaikutus huomioituna Laajan tuloksen erät Tilikauden laaja tulos Jakautuminen: Emoyhtiön omistajille Määräysvallattomille omistajille 1 2 Tilikauden laaja tulos Metson tilinpäätös\n12 Konsernitilinpäätös Konsernin tase Varat Milj. e Liitetieto Pitkäaikaiset varat Aineettomat hyödykkeet 12 Liikearvo Muut aineettomat oikeudet Aineelliset hyödykkeet 12 Maa- ja vesialueet Rakennukset Koneet ja kalusto Keskeneräinen käyttöomaisuus Rahoitus- ja muut pitkäaikaiset varat Sijoitukset osakkuusyhtiöihin Myytävissä olevat osakesijoitukset 14, Laina- ja muut korolliset saamiset 18, Myytävissä olevat sijoitukset 18, Johdannaiset 19, Laskennallinen verosaatava Muut pitkäaikaiset varat 18, Pitkäaikaiset varat yhteensä Lyhytaikaiset varat Vaihto-omaisuus Saamiset Myynti- ja muut saamiset 18, Projektit, joiden valmistusasteen mukainen arvo ylittää asiakkailta laskutetut ennakot Laina- ja muut korolliset saamiset 18, Myytävissä olevat sijoitukset 18, Kaupan kohteena olevat rahoitusinstrumentit 18, Johdannaiset 19, Tuloverosaamiset Rahat ja pankkisaamiset Lyhytaikaiset varat yhteensä Varat yhteensä Metson tilinpäätös 2011\n13 Konsernitilinpäätös Oma pääoma ja velat Milj. e Liitetieto Oma pääoma 21 Osakepääoma Muuntoerot Arvonmuutos- ja muut rahastot Kertyneet voittovarat Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma yhteensä Määräysvallattomien omistajien osuus Oma pääoma yhteensä Velat Pitkäaikaiset velat Pitkäaikaiset lainat 19, Eläkevelvoitteet Varaukset Johdannaiset 19, Laskennallinen verovelka Muut pitkäaikaiset velvoitteet Pitkäaikaiset velat yhteensä Lyhytaikaiset velat Pitkäaikaisten lainojen lyhennyserät 19, Lyhytaikaiset lainat 19, Osto- ja muut velat 19, Varaukset Saadut ennakot Projektit, joissa asiakkailta laskutetut ennakot ylittävät valmistusasteen mukaisen arvon Johdannaiset 19, Tuloverovelat Lyhytaikaiset velat yhteensä Velat yhteensä Oma pääoma ja velat yhteensä Metson tilinpäätös\n14 Konsernitilinpäätös Konsernin rahavirtalaskelma Milj. e Liitetieto Liiketoiminta: Tilikauden tulos Tilikauden tuloksen ja liiketoiminnan rahavirran oikaisuerät Poistot Käyttöomaisuuden myyntivoitot ( ) ja -tappiot (+) Osakkuus- ja tytäryhtiöistä syntyneet myyntivoitot ( ) ja -tappiot (+) Myytävissä olevista osakesijoituksista syntyneet myyntivoitot Osuus osakkuusyhtiöiden tuloksista Osinkotuotot ja nettokorot Tuloverot Muut liiketoimet, joihin ei liity maksutapahtumaa Nettokäyttöpääoman muutos ilman yrityshankintojen ja -myyntien vaikutusta Maksetut korot Saadut korot Saadut osingot 0 0 Maksetut tuloverot Liiketoiminnan rahavirta Investointitoiminta: Käyttöomaisuusinvestoinnit Käyttöomaisuuden myynnit 7 10 Yritysostot, hankitut rahavarat vähennettynä Liiketoimintojen myynnit, myydyt rahavarat vähennettynä 8 - Sijoitukset osakkuusyhtiöihin - 2 Myytävissä olevien osakesijoitusten ostot 1 0 Myytävissä olevien osakesijoitusten myynnit 11 0 Myytävissä olevien sijoitusten ostot Myytävissä olevien sijoitusten myynnit Kaupan kohteena olevien rahoitusinstrumenttien ostot Kaupan kohteena olevien rahoitusinstrumenttien myynnit - 86 Lainasaatavien lisäys 2 3 Lainasaatavien vähennys 7 6 Investointitoiminnan rahavirta Rahoitustoiminta: Omien osakkeiden osto Maksetut osingot Tytäryrityksistä omistetun osuuden muutokset 20 0 Lyhytaikaisten lainojen nostot (+) ja lyhennykset ( ), netto Pitkäaikaisten lainojen nostot Pitkäaikaisten lainojen lyhennykset Rahoitusleasing-velkojen lyhennykset 3 1 Muut erät 4 3 Rahoitustoiminnan rahavirta Rahojen ja pankkisaamisten nettomuutos Valuuttakurssimuutosten vaikutus 33 1 Rahat ja pankkisaamiset kauden alussa Rahat ja pankkisaamiset kauden lopussa Metson tilinpäätös 2011\n15 Konsernitilinpäätös Laskelma konsernin oman pääoman muutoksista Milj. e Osakepääoma Muuntoerot Arvonmuutos- ja muut rahastot Kertyneet voittovarat Emoyhtiön omistajille kuuluva oma pääoma Määräysvallattomien omistajien osuus Tilikauden tulos Muut laajan tuloksen erät Rahavirran suojaus verovaikutus huomioituna Myytävissä olevat sijoitukset verovaikutus huomioituna Tytäryhtiöihin tehtyjen nettosijoitusten muuntoerot Tytäryhtiöiden oman pääoman suojaus verovaikutus huomioituna Etuuspohjaisten järjestelyjen vakuutusmatemaattiset voitot (+) / tappiot (-) verovaikutus huomioituna Tilikauden laaja tulos Osingot Lahjoitukset yliopistoille Omien osakkeiden osto Osakeperusteiset maksut verovaikutus huomioituna Muut Muutos määräysvallattomien omistajien osuudessa Tilikauden tulos Muut laajan tuloksen erät Rahavirran suojaus verovaikutus huomioituna Myytävissä olevat sijoitukset verovaikutus huomioituna Tytäryhtiöihin tehtyjen nettosijoitusten muuntoerot Tytäryhtiöiden oman pääoman suojaus verovaikutus huomioituna Etuuspohjaisten järjestelyjen vakuutusmatemaattiset voitot (+) / tappiot ( ) verovaikutus huomioituna Tilikauden laaja tulos Osingot Omien osakkeiden osto Osakeperusteiset maksut verovaikutus huomioituna Muut Muutos määräysvallattomien omistajien osuudessa Oma pääoma yhteensä Metson tilinpäätös\n16 Konsernitilinpäätöksen liitetiedot 1 Laadintaperiaatteet Liiketoiminnan kuvaus Metso Oyj ( emoyhtiö ) tytäryhtiöineen (yhdessä emoyhtiön kanssa Metso tai konserni ) on kansainvälinen kestävien teknologioiden ja palveluiden toimittaja, joka suunnittelee, kehittää ja valmistaa järjestelmiä, automaatioratkaisuja sekä koneita ja laitteita prosessiteollisuuden tarpeisiin. Sen pääasiakkaat toimivat kaivos-, maarakennus-, öljy- ja kaasu-, massa-, paperi- sekä voimantuotantoteollisuudessa. Metso Oyj on julkisesti noteerattu yhtiö, jonka osakkeet on noteerattu NASDAQ OMX Helsingissä, kaupankäyntitunnuksella MEO1V. Metso Oyj:n konsernihallinnon osoite on Fabianinkatu 9 A, Helsinki. Metso Oyj:n hallitus on kokouksessaan hyväksynyt tämän tilinpäätöksen julkaistavaksi. Osakeyhtiölain mukaisesti osakkeenomistajilla on oikeus hyväksyä tai hylätä tilinpäätös tai muuttaa sitä tilinpäätöstä seuraavassa varsinaisessa yhtiökokouksessa. Laatimisperusteet ja uudet laskentastandardit Konsernitilinpäätös noudattaa EU:n hyväksymää Kansainvälistä tilinpäätöskäytäntöä (International Financial Reporting Standards, IFRS) ja käsittää Metso Oyj:n lisäksi kaikkien tytäryhtiöiden tilinpäätöstiedot. Metson soveltamat EU:n hyväksymät IFRS-standardit eivät eroa IASB:n laatimista standardeista ja tulkinnoista. Tilikaudella ei ole tullut käyttöön uusia standardeja tai muutoksia olemassa oleviin standardeihin, joilla olisi merkitystä Metson tilinpäätökseen. Arvioiden käyttö IFRS:n mukaisen tilinpäätöksen laadinta edellyttää tietyiltä osin arvioiden ja olettamusten tekemistä. Nämä vaikuttavat julkaistavien tase-erien arvoon, ehdollisten varojen ja velkojen esittämiseen sekä tilikauden tuottoihin ja kuluihin. Lopullinen tulos saattaa poiketa tehdyistä arvioista. Tilinpäätösperiaate Konsernitilinpäätös perustuu alkuperäisen hankintamenon käyttämiseen, lukuun ottamatta käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavia rahoitusvaroja ja velkoja, myytävissä olevia sijoituksia, kaupan kohteena olevia rahoitusinstrumentteja sekä johdannaisinstrumentteja, jotka arvostetaan käypään arvoonsa. Yhdistelyperiaatteet Tytäryhtiöt Konsernitilinpäätös sisältää emoyhtiön lisäksi kaikki ne yhtiöt, joissa sillä on suoraan tai tytäryhtiöidensä kautta yli 50 prosentin omistusosuus äänivallasta tai määräysvalta yhtiön liiketoiminnalliseen ja taloudelliseen päätöksentekoon. Tilikauden aikana hankitut yhtiöt sisältyvät konsernitilinpäätökseen niiden hankintahetkestä lähtien ja myydyt yhtiöt niiden myyntiajankohtaan asti. Kaikki konsernin sisäiset liiketapahtumat: saatavat ja velat, sekä voitot ja tappiot liiketoimista tytäryhtiöiden välillä eliminoidaan osana yhdistelyprosessia. Määräysvallattomien omistajien osuus tytäryhtiöistä esitetään konsernin taseessa osana omaa pääomaa, erillään osakkeenomistajille kuuluvasta pääomasta. Määräysvallattomien omistajien osuus tilikauden tuloksesta ilmoitetaan konsernin tuloslaskelmassa erikseen. Konsernin sisäiset osakeomistukset eliminoidaan hankintamenomenetelmällä. Hankintamenoon sisältyy luovutettujen varojen lisäksi liikkeelle laskettujen osakkeiden käypä arvo ja hankintahetkellä mahdollisesti vastattavaksi otetut velat. Jokaisen hankinnan osalta määräysvallattomien omistajien osuus voidaan kirjata joko käypään arvoonsa tai suhteellisena osuutena hankitun kohteen nettovarallisuudesta. Hankitun kohteen nettovarallisuuden käyvän arvon ylittävä hankintameno kirjataan liikearvoksi (ks. myös aineettomat hyödykkeet). Jos hankintameno alittaa konsernin hankkiman nettovarallisuuden käyvän arvon, näiden erotus kirjataan suoraan konsernin tulokseen. Tapahtumat määräysvallattomien omistajien kanssa käsitellään kuten omistajien kanssa tehdyt. Määräysvallattomilta omistajilta hankitun omistusosuuden kauppahinnan ja saadun nettovarallisuuden käyvän arvon välinen ero kirjataan suoraan konsernin omiin pääomiin. Määräysvallattomille omistajille myydyn osuuden luovutusvoitto tai -tappio kirjataan samoin suoraan omaan pääomaan. Osakkuusyhtiöt ja yhteisyritykset Osakkuusyhtiöt yhdistellään konsernitilinpäätökseen pääomaosuusmenetelmällä. Osakkuusyhtiöiksi lasketaan yhtiöt, joissa Metsolla on merkittävä vaikutusvalta yhtiön liiketoiminnalliseen ja taloudelliseen päätöksentekoon (osuus äänimäärästä prosenttia). Sijoitukset osakkuusyhtiöihin merkitään taseeseen hankintahetkellä hankintamenoonsa. Metson osuus tämän jälkeen syntyneistä voittovaroista lisätään konsernin taseen osakkuusyhtiösijoituksiin. Konsernin omistusosuutta vastaava osuus osakkuusyhtiöiden ja yhteisyritysten tuloksesta esitetään omana eränään konsernin tuloslaskelmassa. Yhteisyritykset, joissa Metso käyttää yhteistä määräysvaltaa yhtiön liiketoiminnalliseen ja taloudelliseen päätöksentekoon, yhdistellään konsernitilinpäätökseen pääomaosuusmenetelmällä. Segmenttiraportointi Metson liiketoiminta on jaettu kolmeen eri toimintasegmenttiin: Kaivos ja maarakennus, Automaatio sekä Massa, paperi ja voimantuotanto, joiden toimintaa Metson ylin operatiivinen päätöksentekijä, hallitus, seuraa säännöllisesti päättäessään resurssien allokoinnista ja arvioidessaan toiminnan tuloksellisuutta. Jokaisen segmentin tulokset on esitetty liitetiedoissa laskettuna niillä periaatteilla ja luvuilla, joilla ne raportoidaan ylimmälle operatiiviselle päätöksentekijälle. EBITA (tulos ennen rahoituseriä, veroja ja aineettomien hyödykkeiden poistoja) kuuluu käytettyihin tunnuslukuihin. Lisäksi tulosta seurataan EBITA:lla ennen kertaluonteisia eriä, kuten kapasiteetin sopeuttamiskulut, immateriaalioikeuksiin liittyneiden oikeudenkäyntien lopputulemat, listattujen osakkeiden luovutusvoitot ja -tappiot, toimintojen luovutusvoitot ja -tappiot, yritysostojen kartoitus- ja hankintakulut sekä muut luonteeltaan epätavanomaiset erät, jotka vaikuttavat kausien vertailukelpoisuuteen. Segmenttiraportoinnissa sovellettavat kirjausperiaatteet ovat yhteneväiset konsernin tilinpäätösperiaatteiden kanssa. 56 Metson tilinpäätös 2011\n17 Ulkomaanrahanmääräiset erät Konsernitilinpäätös esitetään euroina, joka on emoyhtiön toiminnallinen valuutta ja Metson toiminnallinen valuutta. Ulkomaanrahanmääräiset tapahtumat kirjataan kirjauspäivän kurssiin. Tilinpäätöksessä valuuttamääräiset tase-erät arvostetaan tilinpäätöspäivän kurssiin. Liiketoiminnasta aiheutuvat kurssierot kirjataan liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin, paitsi suojauslaskennan piiriin kuuluvat kurssierot, jotka tuloutetaan samalla rivillä kuin suojauksen kohde. Rahoitustoiminnasta johtuvat kurssierot kirjataan nettomääräisinä rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Jos tytäryhtiöiden toiminnallinen valuutta poikkeaa konsernin esittämisvaluutasta, niiden tuloslaskelmat muunnetaan euroiksi tilikauden keskikurssiin ja taseet tilinpäätöspäivän kurssiin. Näistä kursseista syntyvä ero kirjataan muiden laajan tuloksen erien kautta konsernin oman pääoman muuntoeroihin. Konsernitilinpäätöksessä ulkomaisten tytäryhtiöiden omista pääomista sekä ulkomaisiin nettosijoituksiin rinnastettavista lainoista aiheutuvat kurssierot on kirjattu konsernin muiden laajan tuloksen erien kautta muuntoeroihin. Kun ulkomaisen tytäryhtiön omia pääomia suojataan valuuttamääräisin lainoin tai johdannaisilla, niistä syntyneet kurssierot, verovaikutus huomioituna, kirjataan laajan tuloksen erien kautta näitä muuntoeroja vastaan. Kun ulkomainen tytäryhtiö myydään, kertyneet muuntoerot peruutetaan muiden laajan tuloksen erien kautta ja kirjataan konsernin tuloslaskelmaan oikaisemaan luovutusvoittoa tai -tappiota. Johdannaiset Johdannaiset kirjataan taseeseen käypään arvoonsa niiden tekohetkellä ja arvostetaan käypään arvoon tilinpäätöshetkellä. Johdannaiset luokitellaan tekohetkellään joko sitovien sopimusten ja tulevien kassavirtojen suojaukseksi (rahavirtasuojaus), ulkomaisten tytäryhtiöiden omien pääomien suojauksiksi (oman pääoman suojaus), tai tulosvaikutteisesti kirjattaviksi, jolloin niihin ei sovelleta suojauslaskentaa. Suojauslaskennassa Metso dokumentoi transaktion tekohetkellä suojausinstrumentin ja suojauksen kohteen välisen suojaussuhteen riskienhallintastrategiansa ja -tavoitteidensa mukaisesti. Suojauksen tehokkuutta testataan neljännesvuosittain sekä tulevien kassavirtojen osalta että taannehtivasti. Johdannaiset luokitellaan taseen pitkäaikaisiksi varoiksi ja veloiksi, kun niiden jäljellä oleva maturiteetti on yli 12 kuukautta ja taseen lyhytaikaisiksi varoiksi ja veloiksi, kun maturiteetti on alle 12 kuukautta. Rahavirtasuojaus Metso soveltaa rahavirtasuojauslaskentaa tiettyihin koronvaihto-, valuuttatermiini- ja sähkötermiinisopimuksiin. Metso kohdistaa vain valuuttatermiinisopimusten valuuttatekijän suojauslaskentaan, korkotekijä kirjataan liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin nettona. Termiinisopimuksen tehokkaan osuuden voitto tai tappio kirjataan tulokseen samanaikaisesti ja samalle riville kuin suojattava tapahtuma. Myyntien ja ostojen suojauslaskennassa käytettävien valuuttatermiinien tehokas osa kirjataan liikevaihtoon ja hankinnan ja valmistuksen kuluihin. Muuttuvakorkoisen lainan suojaamiseen käytetyn korkoswapin tehokkaan suojauksen osuus puretaan laajan tuloksen erien kautta oman pääoman suojausrahastosta tuloslaskelman rahoituseriin kohde-etuuden toteutuessa. Sekä suojauksen alkaessa että tilinpäätöshetkellä testataan johdannaisen suojauskomponentin tehokkuus suojata kohteena olevien kassavirtojen käypien arvojen muutoksia. Metso testaa säännöllisesti sähkötermiinien tehokkuutta varmistaakseen, että sähkötermiinisopimusten käyvän arvon muutos suojaa tehokkaasti kohteena olevaa ennustettua sähkön ostoa eri maissa. Sopimuksen tehokkaan osan vaikutus kirjataan hankinnan ja valmistuksen kuluihin. Johdannaisten tehokas osa kirjataan muiden laajan tuloksen erien kautta oman pääoman suojausrahastoon, josta sitä puretaan muiden laajan tuloksen erien kautta tuloslaskelmaan kirjattavaksi samanaikaisesti suojauksen kohteen kanssa. Johdannaisten tehottoman osuuden voitto tai tappio kirjataan tuloslaskelmaan liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin tai rahoituseriin, jos johdannainen on hankittu muuttuvakorkoisen lainan suojaukseen. Jos suojatun liiketapahtuman ei enää odoteta toteutuvan, omaan pääomaan kirjatut tuotot ja kulut puretaan tuloslaskelmaan laajan tuloksen erien kautta. Oman pääoman suojaus Tietyissä valuutoissa raportoivien tytäryhtiöiden omia pääomia voidaan suojata pääasiassa ulkomaanrahanmääräisin lainoin ja termiinisopimuksin. Toteutuneet ja toteutumattomat kurssierot, verovaikutus huomioituna, kirjataan muiden laajan tuloksen erien kautta konsolidoinnissa syntyvää muuntoeroa vastaan siltä osin kuin suojaukset ovat tehokkaita. Johdannaisten korkotekijä kirjataan rahoitustuottoihin ja -kuluihin. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat johdannaiset Osa johdannaisista ei ole mukana suojauslaskennassa. Nämä instrumentit, joita on solmittu tasaamaan liike- ja rahoitustoiminnan riskejä, koostuvat valuuttatermiini-, valuutta- ja korko-optio-, koronvaihto- ja nikkelin hinnanvaihtosopimuksista. Koronvaihtosopimusten käyvän arvon muutokset kirjataan korkokuluihin. Termiinisopimusten käyvän arvon muutokset kirjataan pääosin muihin liiketoiminnan tuottoihin ja kuluihin. Silloin kun termiinisopimukset on hankittu konsernin valuuttamääräisten rahavarojen ja kassahallinnan sijoitusten kurssiriskien tasaamiseen, niiden käyvän arvon muutokset kirjataan rahoitustuottoihin ja -kuluihin, netto. Hyödykesopimusten käyvän arvon muutos kirjataan muihin liiketoiminnan tuottoihin ja kuluihin, netto. Johdannaisten käyvän arvon määritys Termiinien käypä arvo määräytyy niiden tilinpäätöshetken markkinahinnan mukaan. Koronvaihtosopimusten käypä arvo lasketaan arvioitujen tulevien rahavirtojen nykyarvona. Hyödykejohdannaisten käypä arvo perustuu niiden noteerattuun markkinahintaan tilinpäätöshetkellä. Optioiden käyvän arvon määrityksessä käytetään Black-Scholes hinnoittelumallia. Työsuhde-etuudet Osakeperusteiset maksut Metson avainhenkilöille on myönnetty osakepohjaisia kannustinjärjestelmiä. Omana pääomana maksettavat osakepalkkiot perustuvat Metson osakkeen markkinahintaan niiden myöntämispäivänä. Ne jaksotetaan henkilöstökuluksi vaadituille palvelusvuosille ja vastaavasti omaan pääomaan muihin rahastoihin. Rahana maksettavan palkkion arvo perustuu Metson osakkeen markkinahintaan tilinpäätöshetkellä, ja se jaksotetaan henkilöstökuluihin sekä vastaavasti lyhytaikaisiin velkoihin rahaosuuden maksupäivään asti. Markkinaperusteiset ehdot, kuten osakkeen kokonaistuotto, johon myöntämisehdot perustuvat, huomioidaan arvioitaessa myönnettävien oman pääomanehtoisten instrumenttien käypää arvoa. Tähän arvoon perustuva kulu kirjataan riippumatta markkinaperusteisten ehtojen täyttymisestä. Muut kuin markkinaperusteiset ehdot, liikevoitto-, palveluliiketoiminnan kasvu, sitoutuneen pääoman tuotto ja tulos per osake -tavoitteet otetaan huomioon arvioitaessa tulevien osakepohjaisten kannustimien määrää. Metso päivittää tilinpäätöshetkellä ennusteensa tulevien myönnettävien osakepohjaisten kannustimien määrästä. Muutokset edelliseen ennusteeseen kirjataan tuloslaskelmaan ja oman pääoman muihin rahastoihin tai lyhytaikaisiin velkoihin. Eläkkeet ja eläkemenojen jaksottamisperiaate Metsolla on eri toimintamaissaan paikallisten säännösten ja käytäntöjen mukaisia eläkejärjestelyjä. Eläkejärjestelmät voivat olla etuuspohjaisia sisältäen vanhuus- ja työkyvyttömyyseläkkeet, henkivakuutuksiin liittyvät etuudet sekä muut työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet, Metson tilinpäätös\n18 kuten terveydenhuollon ja irtisanomiskorvaukset. Eläke perustuu useimmiten palvelusvuosien määrään sekä viimeisten palvelusvuosien palkkatasoon. Järjestelyt rahoitetaan yleensä vakuutusyhtiöille tai säätiöille suoritettavilla maksuilla, jotka määräytyvät vakuutusmatemaattisten laskelmien mukaan. Lisäksi joillakin Metson yhtiöillä on usean työnantajan järjestelyitä ja maksupohjaisia järjestelyitä. Sijoitukset maksuperusteisiin ja usean työnantajan järjestelyihin sekä vakuutettuihin eläkejärjestelyihin kirjataan kuluksi maksuvelvoitteen syntymishetkellä. Kun kyseessä on etuuspohjainen järjestelmä, velaksi kirjattava vastuu on eläkevastuiden tilinpäätöshetken nykyarvon ja varojen käyvän arvon nettomäärä oikaistuna kirjaamattomaan takautuvaan työsuoritukseen perustuvan velvoitteen poistamattomalla osalla. Riippumattomat vakuutusmatemaatikot laskevat ennakoituun etuusyksikkömenetelmään perustuvan eläkevastuun määrän, joka diskontataan tulevaisuuden rahavirtojen nykyarvoon eläke-ehtoihin perustuvalla korkokannalla. Eläkemenot ja muut henkilöstön eläkkeelle siirtymiseen liittyvät menot kirjataan tuloslaskelmaan kuluksi henkilöstön palvelusvuosien mukaan jaksotettuina. Historialliseen kehitykseen, vakuutusmatemaattisten laskelmien perusteiden muutoksiin sekä eläkejärjestelmien muutoksiin perustuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan muiden laajan tuloksen erien kautta omaan pääomaan. Tuloutusperiaate Liikevaihtona esitetään tuotteiden tai palvelujen laskutusarvo vähennettynä myyntiin liittyvillä välillisillä veroilla ja alennuksilla. Tuloutus tapahtuu suoriteperiaatteen mukaisesti tuotteen luovutushetkellä tai silloin, kun tuote ja vastuu sen kuljetuksesta ovat sopimuksen mukaan siirtyneet ostajalle. Asiakkaan luottokelpoisuus tarkistetaan ennen toimitussopimukseen sitoutumista. Jos riski ostajan maksukyvyttömyydestä kuitenkin ilmenee tuloutuksen jo tapahduttua, epävarmasta saamisesta tehdään arvonalentumisvaraus. Valmistusasteen mukainen tuloutus Myyntituotot ja ennakoitu bruttovoitto toimitussopimuksista tuloutetaan valmistusasteen mukaan. Tuloutus tapahtuu joko ns. milestonemenetelmällä ennalta sovittujen osakokonaisuuksien ja tuotetun lisäarvon perusteella (toimitussopimukseen perustuva suoritetun työn arvo) tai cost-to-cost -menetelmällä. Toimitussopimusten ennakoitu bruttovoitto kirjataan tuotoksi tuloutetun liikevaihdon suhteessa. Cost-to-cost -menetelmä eli kustannuksiin perustuva valmistusasteen mukainen tuloutus lasketaan siten, että myyntituotto ja bruttovoitto kirjataan suhteuttamalla kertyneet kustannukset toimitussopimuksen ennakoituihin kokonaiskustannuksiin. Kun konsernin voidaan katsoa olevan toimitussopimuksen pääurakoitsija, alihankkijoiden raaka-aine-, palkka- ja muut tuotekustannukset otetaan huomioon valmistusasteen laskennassa. Mahdolliset muutokset toimitussopimuksen ennakoiduissa kokonaiskustannuksissa tai tappiossa kirjataan niiden syntymishetkellä. Palveluiden tuottaminen Tuotot lyhytaikaisista palvelusopimuksista kirjataan palvelun tultua suoritetuksi. Pitkäaikaisten palvelusopimusten myyntituotot tuloutetaan cost-to-cost -menetelmällä. Vaihtokoneet Kun vaihtokoneita vastaanotetaan osana myyntisopimusta, vaihtokoneen hyvitysarvon ja varastoon kirjaamisarvon erotus kirjataan hankinnan ja valmistuksen kuluihin myynnin katetta oikaisemaan. Julkiset avustukset Aineellisen käyttöomaisuuden hankintaan liittyvät julkiset avustukset vähennetään hyödykkeen hankintamenosta, jolloin ne pienentävät hyödykkeestä tehtäviä poistoja. Muut julkiset avustukset jaksotetaan tuloksi niille kausille, joilla avustuksia vastaavat kulut syntyvät. Päästöoikeudet ja kaupankäynti Metso on saanut päästöoikeuksia Euroopan päästökauppajärjestelmän mukaisesti. Päästökauppaoikeuksien kirjaamiseen ei ole pakottavia sääntöjä, ja ne on käsitelty julkisina avustuksina. Koska ne on saatu vastikkeetta, niiden hankintameno on nolla. Ne käytetään voimassaolokaudellaan yhtäaikaisesti syntyvien hiilidioksidipäästöjen kanssa. Ylimääräiset oikeudet myydään, ja tuotto kirjataan liiketoiminnan muihin tuottoihin. Jos hiilidioksidipäästöt ylittävät jaetut päästöoikeudet, oikeuksia hankitaan lisää markkinahintaan, ja hankinnan kulu kirjataan hankinnan ja valmistuksen kuluihin. Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut, netto Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut sisältävät tuottoja ja kuluja, joiden ei voida suoraan katsoa liittyvän Metson liiketoimintojen operatiiviseen toimintaan tai jotka syntyvät operatiiviseen toimintaan liittyvien ulkomaanrahanmääräisten rahoitusinstrumenttien, mukaan lukien termiinisopimukset, realisoitumattomista tai realisoituneista käyvän arvon muutoksista. Tällaisia eriä ovat muun muassa merkittäviin uudelleenjärjestelyohjelmiin liittyvät kulut, omaisuuden myyntivoitot ja -tappiot myydyt liiketoiminnot pois lukien, sekä valuuttakurssierot suojauslaskennan piiriin kuuluvia tai rahoitustoimintaan liittyviä kurssieroja lukuun ottamatta. Lisäksi muissa tuotoissa ja kuluissa raportoidaan ulkomaiset verot ja veronluonteiset maksut, jotka eivät perustu verotettavaan tuloon, eivätkä voimassa oleviin verosopimuksiin. Tuloverot Konsernin tuloslaskelmassa esitetään tuloveroina konserniyhtiöiden tilikauden tuloksia vastaavat verot sekä aikaisempien tilikausien verojen oikaisut samoin kuin laskennalliset verot. Laskennallinen verovelka tai -saatava on laskettu kaikille verotuksen ja tilinpäätöksen välisille jaksotuseroille käyttäen tilinpäätöshetkellä vahvistettua tulevien vuosien verokantaa. Taseeseen sisältyy laskennallinen verovelka kokonaisuudessaan ja laskennallinen verosaatava vain arvioidun todennäköisen verohyödyn suuruisena. Hankituista veloista ja saatavista ei kirjata laskennallista veroa paitsi liiketoimintojen yhdistämisessä. Laskennallista verovelkaa ei ole laskettu kotimaisten tytäryhtiöiden jakamattomista voitoista, koska ne voidaan siirtää emoyhtiölle ilman veroseuraamuksia. Laskennallisia veroja ulkomaisten tytäryhtiöiden jakamattomista voitoista ei ole otettu huomioon paitsi silloin, kun näissä yhtiöissä on tehty päätös voitonjaosta, josta syntyy veroseuraamuksia. Tulos per osake Laimentamaton tulos per osake lasketaan jakamalla emoyhtiön omistajille kuuluva tilikauden tulos liikkeeseen laskettuna olleiden osakkeiden määrän painotetulla keskiarvolla, pois lukien emoyhtiön omistamat omat osakkeet. Laimennusvaikutuksella oikaistu tulos per osake lasketaan lisäämällä liikkeeseen laskettuna olleiden osakkeiden määrän, poisluettuna omien osakkeiden määrä, painotettua keskiarvoa laimentavien potentiaalisten osakkeiden määrällä. Laimentavat potentiaaliset osakkeet ovat Metson avainhenkilöiden osakepohjaisista kannustinjärjestelmistä johtuvia. Käyttöomaisuushyödykkeet Käyttöomaisuushyödykkeet koostuvat aineettomista ja aineellisista hyödykkeistä. Aineettomat hyödykkeet Aineettomat hyödykkeet koostuvat pääosin liikearvosta, tavaramerkeistä, patenteista ja lisensseistä. Ne on merkitty taseeseen alkuperäiseen hankintamenoonsa vähennettynä kertyneillä poistoilla ja mahdollisilla arvonalennuksilla. Liikearvoa ja muita aineettomia hyödykkeitä, kuten tavaramerkkejä, joille ei ole annettavissa taloudellista vaikutusaikaa, ei poisteta, vaan niiden arvoa testataan vuosittain. 58 Metson tilinpäätös 2011\n19 Taloudellisilta vaikutusajoiltaan rajalliset hyödykkeet Taloudelliselta vaikutusajaltaan rajalliset aineettomat hyödykkeet poistetaan tasapoistoin todennäköisinä taloudellisina vaikutusaikoinaan seuraavasti: Patentit ja lisenssit 5 10 vuotta Tietojärjestelmät 3 5 vuotta Teknologia 3 15 vuotta Asiakassuhteet 3 12 vuotta Muut aineettomat hyödykkeet (sisältäen tilauskannan) < 1 15 vuotta Todennäköisiä taloudellisia vaikutusaikoja tarkistetaan jokaisen tilinpäätöksen yhteydessä, ja jos ne poikkeavat merkittävästi aikaisemmista ennusteista, poistosuunnitelmaa päivitetään vastaavasti. Taloudellisilta vaikutusajoiltaan rajallisten aineettomien hyödykkeiden tasearvoja tarkistetaan silloin, kun ulkoiset tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viittaavat siihen, että kyseisten omaisuuserien arvo on alentunut. Aikaisemmin tehty arvonalennus voidaan peruuttaa, jos siihen johtaneet olosuhteet ovat merkittävästi parantuneet. Peruutus ei kuitenkaan saa johtaa korkeampaan tasearvoon, kuin mikä taseessa olisi ollut, jos arvonalentumista ei olisi kirjattu. Taloudellisilta vaikutusajoiltaan rajoittamattomat hyödykkeet Liikearvon ja muiden taloudellisilta vaikutusajoiltaan rajoittamattomien hyödykkeiden arvoja tarkistetaan vuosittain tai useammin silloin, kun tuloskehityksen todetaan heikentyneen esimerkiksi liikevaihdon tai -voiton alenemisen tai rahavirtojen heikentymisen johdosta, tai jos liiketoiminnon ulkoisissa olosuhteissa tapahtuu muutoksia, joiden voidaan katsoa aiheuttavan liikearvon pysyvän arvonalentumisen. Liikearvon testaus suoritetaan rahavirtaa tuottavan yksikön tasolla, kun taas muiden taloudellisilta vaikutusajoiltaan rajoittamattomien hyödykkeiden testaus suoritetaan joko osana rahavirtaa tuottavaa yksikköä tai yksittäisen omaisuuserän tasolla, jos sille pystytään määrittämään itsenäinen rahavirta. Rahavirtaa tuottavien yksiköiden vuosittainen testaus voidaan suorittaa edellisellä tilikaudella laadittujen laskelmien perusteella silloin, kun rahavirtaa tuottavan yksikön varat ja velat eivät ole muuttuneet merkittävästi edellisissä laskelmissa käytetyistä, ja jos edellistä testausta suoritettaessa kerrytettävät rahamäärät ovat selvästi ylittäneet yksikön tasearvot ja lisäksi on erittäin epätodennäköistä, että tarkasteluhetkellä määritettävä kerrytettävissä oleva rahamäärä alittaisi tarkasteluhetken tasearvot. Metso käyttää liikearvon ja muun taloudelliselta vaikutusajaltaan rajoittamattoman hyödykkeen käyvän arvon testauksessa tulevien rahavirtojen diskonttausmenetelmää. Aikaisemmin kirjattua liikearvon arvonalennusta ei palauteta, vaikka arvonalentumiseen johtaneet olosuhteet olisivatkin parantuneet. Tutkimus- ja tuotekehityskulut Tutkimus- ja tuotekehityskulut kirjataan pääsääntöisesti vuosikuluina ja ne koostuvat palkoista, hallinnon yleiskustannuksista sekä aineellisten ja aineettomien käyttöomaisuuserien poistoista. Tuotekehityskulut, jotka täyttävät IAS 38:n aktivointiedellytykset, kirjataan taseeseen ja poistetaan kyseisen teknologian todennäköisen taloudellisen pitoajan mukaisesti. Aineelliset hyödykkeet Aineelliset hyödykkeet on merkitty taseeseen alkuperäiseen hankintamenoonsa kertyneillä poistoilla ja mahdollisilla arvonalentumisilla vähennettynä. Maa- ja vesialueita ei poisteta. Aineelliset hyödykkeet poistetaan tasapoistoin todennäköisenä taloudellisena vaikutusaikanaan seuraavasti: Rakennukset Koneet ja kalusto vuotta 3 20 vuotta Todennäköisiä taloudellisia vaikutusaikoja tarkistetaan jokaisen tilinpäätöksen yhteydessä, ja jos ne poikkeavat merkittävästi aikaisemmista ennusteista, poistosuunnitelmaa muutetaan vastaavasti. Merkittävät perusparannusmenot sisällytetään joko hyödykkeen tasearvoon tai erotetaan omaksi hyödykkeekseen silloin, kun on todennäköistä, että niistä saadaan tulevaisuudessa taloudellista hyötyä ja niistä aiheutuneet kustannukset voidaan erottaa tavanomaisista korjaus- ja kunnossapitokustannuksista. Metso tarkistaa aineellisen käyttöomaisuutensa tasearvoja silloin, kun ulkoiset tapahtumat tai olosuhteiden muutokset viittaavat siihen, että kyseisten omaisuuserien arvo on pysyvästi alentunut. Aineellisen käyttöomaisuuden arvonalennukset, myyntivoitot ja -tappiot sisältyvät liiketoiminnan muihin tuottoihin ja kuluihin, netto. Aineellisen käyttöomaisuuden arvonalennus voidaan peruuttaa, jos sen kerrytettävissä olevan rahamäärän perusteena olleet arviot ovat muuttuneet merkittävästi. Peruutus ei kuitenkaan saa johtaa korkeampaan tasearvoon, kuin mikä taseessa olisi ollut, jos arvonalentumista ei olisi kirjattu. Rakennusaikaisten korkojen aktivointi Konsernin rakennuttamien käyttöomaisuusinvestointien rakennusaikaiset korot aktivoidaan ja kirjataan poistoiksi samassa ajassa kuin lainalla rahoitettu investointikohde. Vuokrasopimukset (leasing) Käyttöomaisuuden vuokrasopimukset, joissa olennainen osa omistamiselle ominaisista riskeistä ja eduista siirtyy Metsolle, luokitellaan rahoitusleasing-sopimuksiksi. Rahoitusleasingilla hankittu omaisuus aktivoidaan sopimuksen alkaessa taseeseen käypään arvoonsa tai sitä alempaan vähimmäisvuokrien nykyarvoon. Maksettavat vuokraerät jaetaan velan lyhennykseen ja rahoituskuluun. Vastaavat vuokravastuut sisältyvät pitkäaikaisiin lainoihin rahoituskuluilla vähennettynä ja korko kirjataan tuloslaskelmaan leasing-sopimuksen ajalle jaksotettuna. Rahoitusleasingilla hankittu omaisuus poistetaan joko taloudellisena pitoaikanaan tai leasing-sopimuksen keston mukaisesti, jos tämä on lyhyempi. Käyttöomaisuuden vuokrasopimukset, joissa omistamiselle ominaiset riskit ja edut jäävät vuokranantajalle, luokitellaan käyttöleasingsopimuksiksi, joiden vuokrat kirjataan kuluksi syntyessään. Rahoitusvarat ja -velat Metso luokittelee rahoitusvarat seuraaviin arvostusluokkiin: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat ja -velat, lainat ja saamiset sekä myytävissä olevat rahoitusvarat. Luokittelu tehdään tekohetkellä varojen alkuperäisen käyttötarkoituksen mukaan. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat koostuvat johdannaisista ja tulosvaikutteisesti kirjattavista rahoitusinstrumenteista. Myytävissä olevat rahoitusvarat jaetaan edelleen myytävissä oleviin osakesijoituksiin ja muihin sijoituksiin. Lainat ja saamiset jakautuvat korollisiin laina- ja muihin saamisiin sekä muihin saamisiin, jotka ovat korottomia. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien rahoitusvarojen ja -velkojen sekä lainojen ja saamisten ostot ja myynnit kirjataan kaupantekopäivänä, ts. päivänä, jona Metso sitoutuu rahoitusvaran myymään tai ostamaan. Myytävissä olevien rahoitusvarojen ostot ja myynnit kirjataan toteutumishetkellä käypään arvoon ja transaktiomenot sisällytetään niiden hankintamenoon. Rahoitusvarat esitetään pitkäaikaisina, jos niiden maturiteetti ylittää vuoden. Metso arvioi aina tilinpäätöshetkellä, onko yksittäisen myytävissä olevan rahoitusvaran tai koko ryhmän arvonalentuminen objektiivisesti todennettavissa. Jos myytävissä olevien rahoitusvarojen käypä arvo on merkittävästi tai pitkäaikaisesti alentunut alle hankintahinnan, tappio siirretään omasta pääomasta kuluksi tuloslaskelmaan. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat ja -velat Kaupan kohteena olevat rahoitusinstrumentit, jotka arvostetaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti, koostuvat sijoituksista rahoitusinstrumentteihin, esimerkiksi joukkovelkakirjalainoihin, yritystodistuksiin ja Metson tilinpäätös\n20 eripituisista kolmen kuukauden ylittävistä määräaikaistalletuksista. Ne arvostetaan käypään arvoonsa tulosvaikutteisesti neljännesvuosittain. Toteutuneet voitot ja tappiot ja mahdolliset arvonalennukset kirjataan toteutumishetkellä tuloslaskelmaan. Suojauslaskennan ulkopuolelle jäävät johdannaiset arvostetaan tulosvaikutteisesti käypään arvoonsa neljännesvuosittain. Toteutuneet voitot ja tappiot kirjataan toteutumishetkellä tuloslaskelmaan. Myytävissä olevat osakesijoitukset Myytävissä olevat osakesijoitukset, jotka sisältävät pääosin listattujen yhtiöiden osakkeita, arvostetaan käypään arvoonsa. Arvo perustuu tilinpäätöspäivän noteerattuun päätöskurssiin. Käyvän arvon muutoksesta johtuvat toteutumattomat voitot ja tappiot kirjataan muiden laajan tuloksen erien kautta omaan pääomaan arvonmuutosrahastoon. Toteutuneet voitot ja tappiot sekä mahdolliset arvonalentumiset kirjataan toteutumishetkellä tulokseen ja arvonmuutosrahastoon kertyneet käyvän arvon muutokset puretaan muiden laajan tuloksen erien kautta. Listaamattomat osakkeet, joiden käypä arvo ei ole luotettavasti määriteltävissä, esitetään taseessa hankintahintaansa mahdollisilla arvonalennuksilla vähennettynä. Myytävissä olevat sijoitukset Pitkäaikaiset myytävissä olevat sijoitukset Myytävissä oleviin sijoituksiin kirjattavat pitkäaikaiset varat, jotka ovat osa Metson kassanhallintaa, ovat sijoituksia rahoitusinstrumentteihin, muun muassa joukkovelkakirjalainoihin, yritystodistuksiin ja määräaikaistalletuksiin. Ne esitetään pitkäaikaisina silloin, kun niiden kesto ylittää vuoden tai niiden eräpäivää ei ole määritelty, mutta ne aiotaan pitää yli vuoden. Instrumentit arvostetaan käypään arvoonsa neljännesvuosittain ja käyvän arvon muutos kirjataan muiden laajan tuloksen erien kautta omaan pääomaan arvonmuutosrahastoon. Toteutuneet voitot ja tappiot sekä mahdolliset arvonalentumiset kirjataan toteutumishetkellä tuloslaskelmaan ja arvonmuutosrahastoon kertyneet käyvän arvon muutokset puretaan muiden laajan tuloksen erien kautta. Lyhytaikaiset myytävissä olevat sijoitukset Myytävissä oleviin sijoituksiin kirjattavat lyhytaikaiset varat ovat Metson kassanhallinnassa käytettäviä erittäin likvidejä sijoituksia, jotka eivät täytä rahojen ja pankkisaamisten määritelmää. Ne arvostetaan käypään arvoonsa neljännesvuosittain ja käyvän arvon muutos kirjataan laajan tuloksen erien kautta omaan pääomaan arvonmuutosrahastoon. Toteutuneet voitot ja tappiot sekä arvonalentumiset, jos niitä on tehty, kirjataan toteutumishetkellä tuloslaskelmaan ja arvonmuutosrahastoon kertyneet käyvän arvon muutokset puretaan laajan tuloksen erien kautta. Lainat ja saamiset Laina- ja muut korolliset saamiset muodostuvat korollisista myyntisaamisista sekä muista korollisista lainasaamisista. Lainat ja saamiset merkitään taseeseen käypään arvoonsa transaktiokuluineen, jonka jälkeen ne arvostetaan efektiivisen koron menetelmällä jaksotettuun hankintamenoonsa. Niiden perintäkelpoisuutta arvioidaan säännöllisesti ja systemaattisesti. Mikäli lainasaamisen arvioidaan olevan osittain tai kokonaan menetetty, arvonalentuminen kirjataan siltä osin kuin tasearvo ylittää odotettavissa olevien kassavirtojen nykyarvon. Lainasaamisten korkotuotot sisältyvät rahoitustuottoihin ja kuluihin. Vaihto-omaisuus Vaihto-omaisuus esitetään keskihintamenetelmällä lasketun hankintamenon tai sitä alemman todennäköisen luovutushinnan määräisenä. Hankintamenoon sisällytetään ostohinta sekä kuljetus- ja valmistuskustannukset. Itse valmistettujen valmiiden tuotteiden kustannukset koostuvat välittömistä materiaaleista, palkoista ja sosiaalikuluista, alihankinnoista sekä muista välittömistä kuluista. Lisäksi tuotantokustannuksiin on kohdistettu tuotannon ja projektihallinnon yleiskustannuksia. Todennäköinen luovutushinta perustuu hyödykkeen markkinaarvoon vähennettynä luovutuksesta syntyvillä kuluilla. Vaihto-omaisuuden arvosta on vähennetty arvonalentumisvaraus, joka kirjataan kuluksi sillä kaudella, jolloin teknisen vanhentumisen ja muiden tekijöiden perusteella arvioitu varauksen tarpeellisuus on todettu. Vaihdossa vastaanotetut käytetyt koneet kirjataan vaihto-omaisuuteen arvioituun vaihtoarvoonsa tai sitä alempaan käypään arvoon. Myyntisaamiset Myyntisaamiset kirjataan taseeseen alkuperäiseen laskutettuun arvoonsa oikaistuna mahdollisella arvonalentumisvarauksella. Tuloslaskelmassa varaus kirjataan myynnin ja hankinnan yleiskustannuksiin. Varaus perustuu myyntisaamisten säännölliseen läpikäyntiin ja sen laskennassa otetaan huomioon yksittäisen asiakkaan luottotappioriski, asiakastoimialojen yleinen taloudellinen kehitys ja muutokset maksuehdoissa. Epävarma myyntisaaminen kirjataan menetetyksi, kun likvidaatiosta tai konkurssista on saatu virallinen ilmoitus, jonka mukaan saamista ei tulla maksamaan. Jos asiakkaille myönnetään vuoden ylittäviä maksuehtoja, niihin liittyvät saamiset diskontataan nykyarvoonsa ja korkotuotot jaksotetaan myönnetylle maksuajalle. Rahat ja pankkisaamiset Rahoihin ja pankkisaamisiin sisältyvät käteinen raha, pankkitilit ja likvidit sijoitukset, joiden sijoitusajanjakso syntyhetkellä on enintään kolme kuukautta. Myytävänä olevat varat Pitkäaikaiset varat sekä lopetettavat tai myytävät liiketoiminnot luokitellaan myytävänä oleviksi, jos niiden tasearvo on pääosin kerrytettävissä niiden myynnin kautta eikä jatkuvana liiketoimintana. Ne arvostetaan joko tasearvoonsa tai sitä alempaan käypään arvoon myynnin kuluilla oikaistuna. Liiketoiminto käsitellään lopetettavana tai myytävänä, kun johto on sitoutunut lopettamaan tai myymään erillisen liiketoiminnon, johon liittyvät varat, velat ja liiketoiminnan tulos voidaan erottaa omaksi kokonaisuudekseen sekä liiketoiminnallisesti että raportoinnissa. Kun myytävänä olevien omaisuuserien tunnusmerkistö täyttyy, pitkäaikaiset varat kirjataan tasearvoonsa tai sitä alempaan käypään arvoon vähennettynä myyntikustannuksilla ja poistojen kirjaaminen käyttöomaisuudesta lopetetaan. Myytävänä olevaksi luokiteltujen luovutettavien erien ryhmään sisältyvät varat ja velat esitetään erillään jatkuvien liiketoimintojen varoista ja veloista siitä lähtien, kun luokittelun tunnusmerkistö on täyttynyt. Lopetettavien tai myytyjen liiketoimintojen tulos verojen jälkeen sekä luovutuksesta syntynyt myyntivoitto tai -tappio esitetään konsernin tuloslaskelmassa jatkuvista toiminnoista erillään kaikilla esitettävillä kausilla. Tase-eriä ei luokitella myytävänä oleviksi takautuvasti päätöstä edeltävälle vertailukaudelle. Osakeanti ja omat osakkeet Osakeannista tai optioiden merkitsemisestä syntyneet transaktiokustannukset esitetään omassa pääomassa niistä saadun vastikkeen vähennyksenä, verot huomioituna. Emoyhtiön omistamat omat osakkeet on arvostettu alkuperäiseen hankintahintaan ja vähennetty omasta pääomasta. Jos omia osakkeita myydään tai lasketaan uudelleen liikkeelle, niistä saatu vastike kirjataan omaan pääomaan välittömillä transaktiokustannuksilla sekä tuloveroilla oikaistuna. Osinko Hallituksen jaettavaksi ehdottamaa osinkoa ei kirjata ennen yhtiökokouksen hyväksyntää. 60 Metson tilinpäätös 2011\nTilinpäätöstiedote 2010 Metson tilinpäätöstiedote 1.1.-31.12.2010 Metsolle jälleen menestyksekäs vuosi Keskeistä vuonna 2010 Keskeistä vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä Vuonna 2010 uusia tilauksia