Väestötietojärjestelmän yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesäännöt Dnro 2061/420/13 - PDF\nVäestötietojärjestelmän yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesäännöt Dnro 2061/420/13\nDownload "Väestötietojärjestelmän yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesäännöt 1.7.2014. Dnro 2061/420/13"\n1 tietopalvelun käytännesäännöt Dnro 2061/420/13\n2 2061/420/13 DOKUMENTINHALLINTA Laatinut Tarkastanut Tietopalvelujen yksityissektorin vastuualue Päivi Pösö Hyväksynyt Timo Salovaara VERSION HALLINTA versionro mitä tehty pvm/henkilö 0.9 Toimitettu kommenteille tietosuojavaltuutetun toimistoon Tehty muutoksia ja lisäyksiä lukuihin 7.5, ja Lisätty luku Tehty korjauksia kirjoitusasuun ja käytettyihin termeihin koko dokumentissa. Valmis allekirjoitettavaksi Allekirjoitettu. Käytännesäännöt astuvat voimaan.\n3 2061/420/13 VÄESTÖTIETOJÄRJESTELMÄN YKSITYISEN SEKTORIN TIETOPALVELUN KÄYTÄN- NESÄÄNNÖT Väestörekisterikeskus vahvistaa henkilötietolain (523/1999) 42 :n nojalla Väestötietojärjestelmän yksityisen sektorin tietosuojalainsäädännön soveltamiseksi ja hyvän tietojenkäsittelytavan edistämiseksi. Väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain (661/2009) 4 :n mukaan Väestörekisterikeskus vastaa väestötietojärjestelmän yleisestä toimivuudesta ja tietotekniikasta, tietohallinnosta sekä rekisteritoimintojen yhtenäisyydestä. Rekisterihallintoasetuksen (248/1996) 3 :n mukaan Väestörekisterikeskuksen tehtävänä on kehittää väestötietojärjestelmän menetelmiä ja ohjata väestökirjanpidon paikallisviranomaisia. Näiden käytännesääntöjen tavoitteena on parantaa kansalaisten yksityiselämän ja henkilötietojen suojaa, yhtenäistää tietojen luovutuksen käytäntöjä, parantaa liiketaloudellisen tietopalvelun laatua sekä ylläpitää ja edistää rekisteröityjen ja tiedon käyttäjien luottamusta väestötietojärjestelmää ja sen tietopalveluja kohtaan. Tavoitteena on myös tukea avoimuuden ja julkisuuden toteutumista väestötietojärjestelmän tietojen hyväksikäytössä. Väestörekisterikeskus on henkilötietolain 42 :n nojalla toimittanut ehdotuksensa näiksi käytännesäännöiksi tietosuojavaltuutetun tarkastettavaksi. Tällä päätöksellä kumotaan vahvistetut, päivitetyt Väestötietojärjestelmän yksityisen sektorin dnro 89/420/10. Tämä päätös on voimassa asti. Johtaja Lea Krohns Ylijohtajan sijaisena Johtaja Timo Salovaara\n4 2061/420/13 Sisällysluettelo 1 Johdanto Väestötietojärjestelmä yhteiskunnan merkittävä perusrekisteri Määrittelyt Väestötietojärjestelmän tietojenluovutuksen käytännesäännöt Yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesääntöjen tavoite ja tarkoitus Yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesääntöjen soveltamisala Käytännesäännöt tietosuojakysymysten täsmentäjänä Väestörekisterikeskuksen muut käytännesäännöt ja muiden tahojen antamat käytännesäännöt 14 3 Väestörekisterikeskuksen tietopalveluihin sovellettavaa lainsäädäntöä Suomen perustuslaki Euroopan unionin tietosuojadirektiivi Henkilötietolaki Henkilötietolain tarkoitus Tietosuojan periaatteita Huolellisuusvelvoite (HTL 5 ) Hyvä tietojenkäsittelytapa (HTL 5 ) Käsittelyn suunnitelmallisuus (HTL 6 ) Käyttötarkoitussidonnaisuus (HTL 7 ) Tarpeellisuusvaatimus (HTL 9 ) Yhteysvaatimus (HTL 8 1 mom. 5 kohta) Rekisteröidyn oikeudet: Informointivelvollisuus ja tarkastusoikeus (HTL 6 luku) Luottamuksellisuus Virheettömyysvaatimus (HTL 9 ), eheys ja käytettävyys Laki viranomaisen toiminnan julkisuudesta Laki väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista Väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain yleiset edellytykset tietojen luovuttamiselle (28 ) Tietojen luovuttaminen tietyille tahoille (29 33 ) Tietojen luovuttaminen asiakkuuden hoitoon ja markkinointiin (32 ) Muita säännöksiä Mahdollisuus rakennustietojen osittaiseen avaamiseen Erityislainsäädäntö Yksityisen sektorin tietopalvelun yhteistyökumppanit Yksityissektorin yhteistyökumppanit Yhteistyökumppanien tehtävät ja vastuut... 27\n5 2061/420/13 5 Tietojen luovutuksen hakeminen ja tietolupa Tietolupahakemus Hakemusmenettely Massamuotoiset tietopalvelut VTJkysely-palvelut Tietojen luovutuspäätös eli tietolupa Yleistä Kertalupa, määräaikainen tai toistaiseksi voimassaoleva lupa Tilausmenettely Hylätyt hakemukset ja kielteiset päätökset Tietojen toimitusten hinnoittelu Asiakaspalautteen ja reklamaatioiden käsittely Tietojen edelleenluovutus Yleistä Käyttötarkoituksen arviointi Edelleenluovutuskiellon merkitys Pääsääntöisesti sallittua luovuttamista Tietojenluovutuskiellot Yleistä Yhteystietojen luovutuskielto ja asiakasrekisterin päivityskielto Kiellot suoramarkkinointia sekä markkina- ja mielipidetutkimusta, henkilömatrikkelia ja sukututkimusta varten Turvakielto Tietopalvelutuotteet ja tuotekohtaisia käytänteitä Yleistä Poiminnat Määritelmä Sallitut poimintaperusteet Poiminta rakennusrekisterin perustamiseksi Poiminnat mielipide- ja markkinatutkimuksia varten Yleishuomautuksia poimittavista osoitteista Poiminnoissa huomioitavat kiellot... 43\n6 2061/420/ Kohdentava poiminta Määritelmä Kohdentavan poiminnan yleisehdot Kohdentavan poiminnan erityisehdot mobiili- ja sähköpostimarkkinoinnissa Kohdentavien poimintojen hakemusmenettelystä ja tietoluvasta Kohdentavan poiminnan käytännön toteutus Kohdentavassa poiminnassa huomioitavat kiellot Weed eli päällekkäisyyksien poisto Määritelmä Käytännön toteutus Robinson-weed Päällekkäisyyksien poistossa huomioitavat kiellot Profilointi, analysointi, pisteytys ja segmentointi Yleistä Profilointi Analyysi Pisteytys Segmentointi Rekisteripäivitykset Määritelmä Päivitettävät rekisterit Kertapäivityspalvelu Jatkuva päivityspalvelu Päivityksen tietosisältö Päivityksissä huomioitavat kiellot Tilastot Tietojen toimittaminen, tulostus, postitus ja käyttö Yleistä Poimittujen / kohdennettujen tietojen käyttöaika ja käyttörajoitus Poimittujen tietojen ryhmittely tulostusta ja postitusta varten Tulostus-/postitusyrityksiltä edellytettävä sitoumus Aineiston toimittaminen Tietojen toimittaminen ja tulostaminen postitettavaan aineistoon ulkomailla Seurantalistat Tulostuksen ja postituksen erityisehtoja Osoitelähdemerkinnät (HTL 25 ) Osoitelähteen merkitsemistavoista... 59\n7 2061/420/ VTJkysely Suorakysely Yleistä Lupahakemus Suorakäyttölupa VTJkysely Suorakyselyn näyttöihin liittyviä erityissäännöksiä ja rajoituksia Tietojen luvanmukainen käyttö VTJkysely Suorakyselyssä huomioitavat kiellot VTJkysely Sovelluskysely Tietojen näyttäminen muulle kuin luvansaajalle VTJkysely Sovelluskyselyssä huomioitavat kiellot Väestötietojärjestelmän tietojen käyttöä koskevat erityisrajoitukset ja ehdot Tietojen luovutus rahoitus-, vakuutus- ja niitä vastaavaan toimintaan Tietojen luovuttaminen luottotietotoimintaan ja perintätoimintaan Sukututkimus Tietojen luovuttaminen sukututkimukseen Sukututkimusrekisteri Sukututkimus- tai sukuseurarekisterin henkilötietojen päivittäminen Väestötietojärjestelmän erityisasemassa olevat tiedot Yleistä Luovutusrajoitusten yleiset perusteet Arkaluonteisten henkilötietojen käsittelykielto Poikkeukset arkaluonteisten tietojen käsittelykiellosta Erityisasemassa olevien tiedot yksityisen sektorin tietopalveluissa Kansalaisuus, syntymäpaikka ja äidinkieli Äidinkielitiedon käsittelyyn liittyvät erityisehdot Ammattitieto Vaalien ja kansanäänestysten toimittamista varten tarvittavat tiedot Rakennus- ja huoneistotiedot Uskonnollista yhdyskuntaa koskevat tiedot Tieto laitoksessa olosta ja huostaanotosta Edunvalvontatiedot Ottolapsisuhdetta koskevat tiedot Parisuhdetieto Sukupuolen vahvistaminen Henkilötunnus Sähköinen asiointitunnus... 73\n8 2061/420/13 9 Väestötietojärjestelmän tietojen käytön valvonta ja väärinkäytösten seuraamukset Vaitiolovelvollisuus ja hyväksikäyttökielto Valvontakeinot Massamuotoiset tietojenluovutuspalvelut VTJkysely-palvelut Lokimenettelyyn liittyvät rajaukset Väestörekisterikeskuksen tiedonsaanti- ja tarkastusoikeus Hallinnolliset seuraamukset Rikosoikeudelliset seuraamukset LIITE 1: LINKKEJÄ... 79\n9 2061/420/13 9 (80) VÄESTÖTIETOJÄRJESTELMÄN YKSITYISEN SEKTORIN TIETOPALVELUN KÄYTÄNNESÄÄNNÖT 1 Johdanto 1.1 Väestötietojärjestelmä yhteiskunnan merkittävä perusrekisteri Yhteistyöllä vaikuttavuutta ja luottamusta Toimimme digitalisoituvan yhteiskuntamme ytimessä. Rakentavalla, avoimella yhteistyöllä saamme aikaan koko yhteiskuntaa hyödyntävää vaikuttavuutta ja luottamusta. Väestörekisterikeskuksen visiosta Väestörekisterikeskus ja maistraatit ylläpitävät yhdessä maamme eniten käytettyä perusrekisteriä - väestötietojärjestelmää (VTJ). Väestötietojärjestelmä sisältää ajantasaiset tiedot henkilöistä, rakennuksista, huoneistoista ja kiinteistöistä sekä aluejaoista. Sitä ylläpidetään yhteiskunnan toimintojen ja tietohuollon sekä sen jäsenille kuuluvien oikeuksien ja velvollisuuksien mahdollistamiseksi, toteuttamiseksi ja turvaamiseksi. Väestötietojärjestelmään tallennetut tiedot henkilöistä ovat erittäin kattavia ja hyvin luotettavia. Näihin henkilötietoihin liittyy ns. julkinen luotettavuus, jolla tarkoitetaan sitä, että tietoa pidetään lähtökohtaisesti luotettavana, ellei toisin osoiteta. Tietoja voidaan käyttää esim. kansalaista koskevan päätöksenteon pohjana. Väestötietojärjestelmään rekisteröidään myös rakennukset niissä olevine huoneistoineen. Rakennus- ja huoneistotietojen osalta kattavuuden ja virheettömyyden vaatimus ei vastaavasti toteudu. Toisaalta tämä ei toistaiseksi ole ollut lainsäädännön ja sen käytännön toimeenpanon tavoitteenakaan. Väestötietojärjestelmässä on henkilö- ja rakennustietojen lisäksi tietoja myös kiinteistöistä, mutta kiinteistötietojen osalta järjestelmä ei ole perusrekisteri. Kiinteistötietojen osalta perusrekisteri on Maanmittauslaitoksen ylläpitämä kiinteistötietojärjestelmä (KTJ). Tiedot on tarkoitettu käytettäväksi viranomaistoiminnan ohella yksityisen sektorin tarpeita varten. Väestötietojärjestelmän suurin merkitys yksityisen sektorin asiakkaille syntyy pitkälti järjestelmän tietojen keruusta ja ylläpidosta. Isossa asiakastietojärjestelmässä pelkästään osoitteiden ja nimien ajan tasalla pitäminen omana työnä edellyttää useiden henkilötyövuosien panosta. Asiakkaiden toiminnan tehokkuuden kannalta on järkevää, nykyään jopa välttämätöntä, että väestötietojärjestelmä keskitettynä perustietovarantona eliminoi päällekkäisten tiedonkeruuprosessien tarpeen. Toisaalta yksittäisen kansalaisen kannalta on helppoa, että väestötietojärjestelmään tehty osoitteenmuutos välittyy automaattisesti kaikille viranomaisille verohallinnosta kunnan hammashoitolaan sekä suurelle joukolle yksityisen sektorin toimijoita. Kattavan rekisterin sisältämien tietojen hyödyntäminen muussakin kuin julkisessa hallinnossa lisää järjestelmän monikäyttöisyyttä. Se lisää tietojen oikeellisuutta, sillä tiedoissa mahdollisesti olevat puutteet tai virheellisyydet tulevat todennäköisemmin esiin niitä käytettäessä. Toisaalta tietojen luovuttaminen vaikuttaa kansalaisten yksityisyyteen. Joissa-\n10 2061/420/13 10 (80) 1.2 Määrittelyt kin tapauksissa tietojen laajan käytön voidaan katsoa heikentävän henkilön yksityisyyden suojaa. Näiden käytännesääntöjen keskeisenä periaatteena on yksityisyyden suojaaminen, joka on huomioitava kaikessa tietojen luovutuksessa. Luonnollisten henkilöiden tietoja kerätään väestötietojärjestelmään laissa määritellyllä tavalla. Tietojen keräämisestä vastaavat maistraatit. Tietojen keräämiseen osallistuvat monet viranomaiset sekä kansalaiset muun muassa tekemällä muuttoilmoituksia. Osa kerättävistä tiedoista on arkaluontoisia, osa voi olla arkaluontoista yhdistettynä johonkin muuhun luonnollisesta henkilöstä kerättyyn tietoon. Kansalaiselle yksityisyyden menetys on korvaamatonta. Tämän vuoksi rekisterinpidon keskeisin tavoite on korkean tietosuojan ylläpito. Tähän tähdätään myös näillä käytännesäännöillä. Kansalaisilla on toisistaan hyvin poikkeavia käsityksiä omasta yksityisyyden piiristään ja tietojensa arkaluontoisuudesta. Kansalaisilla itsellään on mahdollisuus vaikuttaa tietojen luovuttamiseen tekemällä asiaa koskevat kiellot väestötietojärjestelmään ja näin merkittävältä osin kieltää tietojensa automaattinen toimittaminen yksityiselle sektorille. Käsitys yksityisyydestä ja tiedon arkaluontoisuudesta myös muuttuu ajan myötä. Näiden käytännesääntöjen voimassaoloajaksi on tietoisesti valittu suhteellisen lyhyt noin kolmen vuoden aika osaksi edellä mainituista syistä. Näissä käytännesäännöissä on pyritty käyttämään vakiintuneita ja yhtenäisiä väestökirjanpitoon ja väestötietojärjestelmän tietopalveluihin liittyviä käsitteitä ja sanoja. Kaikki käytetyt käsitteet ja sanat eivät välttämättä ole yleiskielen perusteella yksiselitteisesti eivätkä oikealla tavalla ymmärrettävissä, joten niitä on tässä pyritty lyhyesti selittämään. Asiakkaalla tarkoitetaan Väestörekisterikeskuksen tietopalvelujen asiakasta, yksityistä yritystä tai yhteisöä, joka hakee tietolupaa tai jolle on myönnetty tietolupa tietojen luovutukseen väestötietojärjestelmästä. Hakemuksella tarkoitetaan kirjallista pyyntöä, joka koskee tietojen luovuttamista väestötietojärjestelmästä. Tietojen luovutusta koskeva asia saatetaan pääsääntöisesti vireille hakemuksella. Hinnastolla tarkoitetaan Väestörekisterikeskuksen vahvistamaa kulloinkin voimassaolevaa Tietopalvelujen liiketaloudellisten tuotteiden hinnastoa. Laki väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista (661/2009) on väestötietojärjestelmän tietosisältöä, tietojen ylläpitoa ja luovutusta sekä tietojen käsittelyn seurantaa ja valvontaa koskeva erityislaki. Laissa säädetään lisäksi Väestörekisterikeskuksen tarjoamista sähköisen asioinnin palveluista. Massamuotoisella tietojenluovutuspalvelulla tarkoitetaan Väestörekisterikeskuksen yksityissektorin tietojen luovutuksissa käytettyä tietojen luovutustapaa, jossa pääsääntöisesti Väestörekisterikeskuksen yhteistyökumppani luovuttaa muita kuin yksittäisiä, yksityissektorin asiakkaalle myönnetyn tietoluvan mukaisia tietoja yksityissektorin asiakkaalle tai yksityissektorin puolesta toimivalle taholle, kuten tulostus- ja/tai postitusyritykselle. Raamiluvalla tarkoitetaan tietylle toimijalle, tietylle toimialalle, tiettyyn toimintaan tai käyttötarkoitukseen myönnettyä tietolupaa. Raamilupa voidaan toteuttaa esimerkiksi siten, että se myönnetään tietylle toimijalle, joka voi tämän jälkeen hyväksyttää Väestörekisteri-\n11 2061/420/13 11 (80) keskuksella tietoluvan ehdot täyttäviä asiakkaitaan kyseisen raamiluvan alle. Raamilupamalli on käytössä vain yksityissektorin VTJkysely-palveluissa. Sovelluskyselyllä tarkoitetaan VTJkysely Sovelluskyselyä, jossa väestötietojärjestelmän ja asiakkaan sovelluksen välille luodaan kysely-yhteys. Automaattisen kysely-yhteyden välityksellä asiakkaan sovellus hakee tarvittavia tietoja väestötietojärjestelmästä. Palvelu toimii reaaliaikaisesti ympäri vuorokauden. Suorakäytöllä tarkoitetaan VTJkysely Suorakyselyä, joka on internetissä toimiva reaaliaikainen suorakäyttösovellus. Palvelun avulla käyttäjä voi hakea omalta työasemaltaan väestötietojärjestelmästä tarvitsemiaan tietoja. Tietoluvalla tarkoitetaan väestökirjahallinnon viranomaisen tekemää hallintopäätöstä tietojen luovuttamisesta väestötietojärjestelmästä. Tämä hallintopäätös, jota kutsutaan tietoluvaksi, tehdään tietojen luovuttamista koskevan hakemuksen eli asian vireillepanon perusteella. Tietopalvelulla tarkoitetaan toimintaa, jossa luovutetaan tietoja julkishallinnon ja yksityissektorin toimijoille väestötietojärjestelmästä eri tavoilla ja eri tarkoituksiin. Tietopalvelutuotteella tarkoitetaan Tietopalvelujen liiketaloudellisten tuotteiden hinnastossa todettua tai muutoin Väestörekisterikeskuksen määrittelemää tiedontoimitustapaa tai tietojoukkoa, jonka Väestörekisterikeskus tai sen yhteistyökumppani valmistaa tietoluvan nojalla asiakkaalle tai tämän lukuun toimivalle luovutettavaksi. Tilauksella tarkoitetaan asiakkaan tai Väestörekisterikeskuksen yksityissektorin tietopalvelujen yhteistyökumppanin asiakkaan puolesta tekemää yksittäistä tietojen luovutusta koskevaa tilausta, joka perustuu Väestörekisterikeskuksen myöntämään voimassa olevaan tietolupaan. Tilausvahvistuksella tarkoitetaan Väestörekisterikeskuksen antamaa vahvistusta siitä, että asiakkaan tilaus on kokonaan tai osin hyväksytty. Toimituksella tarkoitetaan tietoluvan nojalla asiakkaalle tai muulle taholle, kuten tulostus- /postitusyritykselle, Väestörekisterikeskuksen tai sen yhteistyökumppanin toimittamaa tietojen luovutusta väestötietojärjestelmästä. Tulostus-/postitusyrityksellä tarkoitetaan tahoa, jolle asiakkaan tietoluvan tai tilausvahvistuksen mukaiset väestötietojärjestelmän nimi- ja osoitetiedot toimitetaan ja joka huolehtii tietojen tulostuksesta ja/tai painatuksesta lähetettävään materiaaliin ja postituksesta vastaanottajille. Väestökirjanpidolla tarkoitetaan väestötietojärjestelmän pitämistä kokonaisuudessaan. Väestökirjanpidon tehtäviä hoitavat Väestörekisterikeskus ja maistraatit väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista (661/2009) annetun lain ja rekisterihallintolain (166/1996) mukaisesti. Väestökirjahallinnon viranomainen on yleistermi, jolla tarkoitetaan väestökirjanpidon tehtävistä vastuussa olevia Väestörekisterikeskusta ja maistraatteja. Väestötietojärjestelmä (VTJ) on valtakunnallinen sähköisessä muodossa oleva rekisteri, jossa on perustiedot Suomen kansalaisista ja Suomessa vakinaisesti asuvista ulkomaalaisista. Järjestelmässä on tietoa myös rakennuksista, rakennushankkeista ja huoneistoista sekä kiinteistöistä. Sitä ylläpitävät Väestörekisterikeskus ja maistraatit.\n12 2061/420/13 12 (80) Yhteistyökumppanilla tarkoitetaan Väestörekisterikeskuksen tietopalvelujen yksityissektorin yhteistyökumppaneita. Yksityissektorin tietopalvelujen toteuttamiseksi Väestörekisterikeskus on ulkoistanut osan palvelutuotantoon liittyvistä tehtävistään. Tällaista ulkoista tietopalvelutoimittajaa kutsutaan Väestörekisterikeskuksessa vakiintuneesti yhteistyökumppaniksi. Yhteistyökumppanien toteuttamista tietopalveluista on sovittu yhteistyösopimuksin Väestörekisterikeskuksen ja tietopalvelutoimittajan välillä. Yhteistyösopimuksella tarkoitetaan Väestörekisterikeskuksen ja tietopalvelujen yksityissektorin yhteistyökumppanien välisiä sopimuksia väestötietojärjestelmän yksityissektorin tietopalvelujen yhteistyöstä liitteineen.\n13 2061/420/13 13 (80) 2 Väestötietojärjestelmän tietojenluovutuksen käytännesäännöt 2.1 Yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesääntöjen tavoite ja tarkoitus Henkilötietolain (523/1999) 42 :n nojalla rekisterinpitäjä voi laatia toimialakohtaisia käytännesääntöjä henkilötietolain soveltamiseksi ja hyvän tiedonkäsittelytavan edistämiseksi. Nämä käytännesäännöt ovat Väestörekisterikeskuksen vahvistama ohjeellinen näkemys väestötietojärjestelmän tietojen hyvistä tietojenluovutuskäytännöistä yksityiselle sektorille. Tavoitteena on, että näiden käytännesääntöjen avulla voitaisiin entisestään parantaa kansalaisten perusoikeuksiin kuuluvien yksityiselämän ja henkilötietojen suojaa, yhtenäistää tietojen luovutuskäytäntöjä väestökirjahallinnossa, parantaa tietopalvelun laatua sekä ylläpitää rekisteröityjen ja tiedon käyttäjien luottamusta väestötietojärjestelmää ja sen tietopalveluja kohtaan. Näiden käytännesääntöjen tarkoituksena on täydentää ja täsmentää tietojen luovutusta koskevien säännösten soveltamista ja tulkintaa sekä ohjata ja selkiyttää tietojenluovutuksen käytäntöjä luovutettaessa tietoja yksityiselle sektorille. Väestötietojärjestelmän yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesääntöjen tavoitteena on olla apuna tietopalvelua hoitavien henkilöiden työssä. Käytännesääntöjen tarkoituksena on yhtenäistää tietojen luovutuksen käytäntöjä. Väestökirjahallinnon paikallisviranomaiset, maistraatit, luovuttavat myös tietoja väestötietojärjestelmästä, mutta päättävät luovutuksista itsenäisesti. Nämä käytännesäännöt sopivat kuitenkin sovellettaviksi myös maistraateissa, ja Väestörekisterikeskus suositteleekin maistraatteja ottamaan huomioon näihin käytännesääntöihin kirjatut tietojen luovutuksen periaatteet sekä noudattamaan niitä. 2.2 Yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesääntöjen soveltamisala Näitä käytännesääntöjä sovelletaan täydentävästi silloin, kun asiasta ei ole tyhjentävästi säädetty lainsäädännössä. Näitä käytännesääntöjä sovelletaan sellaiseen tietojen luovuttamiseen, jossa väestötietojärjestelmän tietoja luovutetaan käytettäviksi yksityisoikeudellisten yhteisöjen yksityisoikeudellisiin tai liiketaloudellisiin tarpeisiin, kuten esimerkiksi suoramarkkinointiin, markkinointi- ja mielipidetutkimukseen, asiakas- ja jäsenrekisterin päivitykseen sekä mahdolliseen erityislainsäädäntöön perustuvaan toimintaan. Lisäksi näitä käytännesääntöjä sovelletaan soveltuvin osin sellaista yksityisoikeudellista toimintaa varten tapahtuvaan tietojen luovutukseen, joka perustuu tätä toimintaa sääntelevään erityislainsäädäntöön. Eri yhteisöjen tietojensaantia koskevia erityislainsäännöksiä ei käsitellä näissä käytännesäännöissä, vaan väestökirjahallinnon viranomaisen on otettava ne tapauskohtaisesti huomioon tietoja luovutettaessa. Näitä käytännesääntöjä ei sovelleta tietojen luovuttamiseen julkishallinnolle julkisoikeudellista tietotarvetta varten. Näitä käytännesääntöjä ei myöskään sovelleta silloin, jos tietoja luovutetaan yksityisoikeudellisille yhteisöille julkisoikeudellista tietotarvetta varten. Julkisen sektorin tietopalvelussa sovellettavaksi Väestörekisterikeskus on laatinut erilliset käytännesäännöt.\n14 2061/420/13 14 (80) 2.3 Käytännesäännöt tietosuojakysymysten täsmentäjänä Näiden käytännesääntöjen yhtenä keskeisenä tavoitteena on selventää ja täydentää tietosuojakysymyksiä, jotka liittyvät käytännön tietojenluovutustilanteisiin. Käytännesäännöissä ei kattavasti käsitellä kaikkia tietosuojasäännöksiä, vaan keskitytään niihin yleis- ja erityissäännöksiin, joilla on erityistä merkitystä luovutettaessa tietoja väestötietojärjestelmästä yksityiselle sektorille. Tietosuojalla tarkoitetaan yksityisyyden suojaamista ja hyvän tietojenkäsittelytavan noudattamista henkilötietojen käsittelyssä. Tietosuojaan laajemmin kuuluu myös rekisteröidyn oikeusturvan suojaaminen, valtion turvallisuuden varmistaminen tietojen käsittelyssä sekä yhteiskunnan avoimuuden edistäminen. Tietosuojan ja henkilötietojen suojan perustana on Suomen perustuslain (731/1999) 10 :n yksityiselämän suojaa turvaava säännös. Tietosuoja ja siihen liittyvät säännökset on aina otettava huomioon tietoja luovutettaessa. Lähtökohtana on, että tietojen luovuttamiselle väestötietojärjestelmästä pitää olla perusteet lainsäädännössä. Henkilötietojen suojan ja tietosuojan yleislakeja ovat henkilötietolaki ja laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta (621/1999), jäljempänä julkisuuslaki. Nämä lait tulevat sovellettaviksi myös väestötietojärjestelmän tietojen käsittelyn yhteydessä. Väestötietojen käsittelyn erityislaki on väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annettu laki (661/2009). Väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain ohella väestötietojärjestelmän tietojen käytöstä on säännöksiä eräissä muissakin erityislaeissa. Nämä säädökset koskevat lähinnä tiettyjen viranomaistahojen tai lakisääteisiä tehtäviä hoitavien yhteisöjen oikeuksia saada tietoja väestötietojärjestelmästä. Luovutettaessa tietoja tällaisten säädösten nojalla on kuitenkin noudatettava myös tietosuojaa koskevia väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetun lain ja henkilötietolain säännöksiä. Tietosuojakysymyksissä merkittävää ohjausvaikutusta on tietosuojavaltuutetun antamilla ohjeilla ja muilla julkaisuilla sekä ratkaisuilla ja lausunnoilla. Nämä asiakirjat on suurelta osin saatavilla tietosuojavaltuutetun toimiston internet-sivuilta: 2.4 Väestörekisterikeskuksen muut käytännesäännöt ja muiden tahojen antamat käytännesäännöt Väestörekisterikeskuksen vahvistamia muita käytännesääntöjä ovat tällä hetkellä: Julkishallinnon (dnro 88/420/10) Väestötietojärjestelmän turvakiellon käytännesäännöt (dnro 715/420/13) Väestötietojärjestelmän osoitepalvelun käytännesäännöt (dnro 84/420/10) [Uudet väestötietojärjestelmän osoitepalvelun käytännesäännöt (dnro 2286/420/13) tulevat voimaan syksyllä 2014.] Turvakiellon käytännesäännöt on otettava huomioon myös yksityissektorin tietopalveluissa. Näissä käytännesäännöissä turvakiellosta esitettyjen asioiden on tarkoitus olla yhteneväiset turvakiellon käytännesääntöjen kanssa. Monet tietopalveluissa noudatettavat periaatteet ovat yhteneväisiä sekä yksityiselle että julkiselle sektorille tietoja luovutettaessa, joten julkisen sektorin ja yksityisen sektorin tietopalvelun käytännesäännöt täydentävät soveltuvin osin toisiaan.\n15 2061/420/13 15 (80) Suomen Asiakkuusmarkkinointiliitto ry on laatinut käytännesäännöt (Kuluttajien henkilötietojen käsittely ja tietosuoja markkinoinnissa) suoramarkkinointia harjoittaville yrityksille. Käytännesääntöjä sovelletaan markkinoitaessa tavaroita ja palveluja kuluttajille, ja niiden tarkoituksena on edistää hyvää henkilötietojen käsittelytapaa suoramarkkinointialalla ja siten lisätä asiakkaiden luottamusta markkinointiin. Käytännesäännöt ovat Suomen Asiakkuusmarkkinointiliitto ry:n jäsenyrityksiä sitovat. Koska väestötietojärjestelmän tietopalvelujen yksityissektorin asiakkaat ovat usein myös Suomen Asiakkuusmarkkinointiliiton jäsenyrityksiä, nämä käytännesäännöt pyritään ottamaan soveltuvin osin huomioon sekä väestökirjahallinnon viranomaisen että tietojen luovutuksen saajan toiminnassa. Suomen Asiakkuusmarkkinointiliiton käytännesäännöt sekä muuta yrityksille tarkoitettua ohjeistusta on saatavilla internet-sivulta:\n16 2061/420/13 16 (80) 3 Väestörekisterikeskuksen tietopalveluihin sovellettavaa lainsäädäntöä 3.1 Suomen perustuslaki Suomen perustuslain perusoikeussäännöksissä on useita kohtia, jotka on otettava huomioon luovutettaessa tietoja väestötietojärjestelmästä. Perusoikeussäännökset kohdistuvat suoraan viranomaisiin julkisen vallan käyttäjinä. Perustuslain 22 :ssä säädetään julkiselle vallalle velvollisuus turvata perus- ja ihmisoikeuksien toteutuminen. Lakeja sovellettaessa viranomaisen on noudatettava perusoikeusmyönteistä lakien tulkintaa. Väestökirjahallinnon viranomaisen on otettava perusoikeudet huomioon ja toiminnassaan aktiivisesti edistettävä perus- ja ihmisoikeuksien toteutumista. Näihin käytännesääntöihin kirjattujen soveltamisohjeiden on tarkoitus toteuttaa omalta osaltaan perusoikeusmyönteistä tulkintaa. Keskeisimpiä huomioon otettavia perusoikeussäännöksiä väestötietojärjestelmän tietoja luovutettaessa on yksityiselämän suojaa koskeva perustuslain 10. Vaikka väestötietojärjestelmän tiedot eivät ole lähtökohtaisesti julkisia, myös esimerkiksi perustuslain sananvapautta ja julkisuutta koskeva 12 ohjaa omalla painoarvollaan tietojen luovutukseen liittyviä päätöksiä. Tietojen luovutuksesta päätettäessä on usein punnittava eri perusoikeuksien painoarvoa ja toisaalta tehtävä ratkaisuja, jotka toteuttavat mahdollisimman hyvin eri perusoikeuksia. Väestötietojärjestelmä on yksi yhteiskunnan perusrekistereistä, ja sen tietojen on tarkoitus olla hyödynnettävissä yhteiskunnan toiminnoissa niin julkisella kuin yksityisellä sektorilla. Kuitenkin väestötietojärjestelmään sisältyy tietoja, jotka ovat henkilöiden yksityisyyden suojan piiriin kuuluvia henkilötietoja, jolloin tietojen käsittelyssä on otettava aina huomioon yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa koskevat lain säännökset. Perustuslain 10 :n mukaan henkilötietojen suojasta säädetään lailla. Yleisellä tasolla suojasta on säädetty henkilötietolailla ja yksityiskohtaisemmin väestötietojärjestelmästä ja Väestörekisterikeskuksen varmennepalveluista annetulla lailla. Kun kyse on julkisen hallinnon rekisteristä, sovelletaan siihen myös lakia valtion viranomaisen toiminnan julkisuudesta. Väestötietojärjestelmän tiedot eivät kuitenkaan lähtökohtaisesti ole julkisia. Väestökirjahallinnon tietopalvelut ovat hallintotoimintaa, jota sääntelevät hallintoa koskevat säännökset. Perusoikeustasolla on näin ollen otettava huomioon myös oikeusturvaa ja hyvää hallintoa koskeva perustuslain 21. Perustuslain 21 :n 1 momentin mukaan jokaisella on oikeus saada asiansa käsitellyksi asianmukaisesti ja ilman aiheetonta viivytystä viranomaisessa. Perustuslain 21 :n 2 momentin mukaan käsittelyn julkisuus sekä oikeus tulla kuulluksi, saada perusteltu päätös ja hakea muutosta samoin kuin muut hyvän hallinnon takeet turvataan lailla. Lainkohdalla viitataan esimerkiksi hallintolakiin (434/2003), jonka tarkoituksena on toteuttaa ja edistää hyvää hallintoa sekä oikeusturvaa hallintoasioissa. Väestötietojärjestelmän tietojen luovutusta koskevat päätökset ovat hallintopäätöksiä, joiden tekemisessä ja käsittelyssä on otettava huomioon hallintolain ja muiden hallintoasioita säätelevien lakien mukaiset perustuslakiin pohjautuvat hyvän hallinnon takeet. Perustuslain 6 :n mukaan ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä eikä ketään saa ilman hyväksyttävää perustetta asettaa eri asemaan henkilöön liittyvän syyn perusteella. Vaikka perusoikeutena yhdenvertaisuus on luonnollisen henkilön oikeus, yhdenvertaisuus ja ta-


Kirjava kukko (Kulttuuriblogi): Sarjakuva: Kullervo\nRaija 24. tammikuuta 2012 klo 21.18\nPositiivisesti mielenkiintoinen valinta haasteeseen. Minulla on aika vähän kokemusta kyberpunkin saralta, mutta kuvailusi sarjiksesta kuulostaa juuri siltä minkälaiseksi koen alalajin; synkkä, tummanpuhuva ja jopa ruma, ihan tekstinäkin. Pidän yleensä tämän tyyppisestä kirjallisuudesta, mutta kyberpunkissa on ollut jotain yllättävän haastavaa. Sarjakuvana ei taitaisi toimia minulla lainkaan. Hyvä että teit arvostelun. Ilman sitä en olisi tiennyt tästä lainkaan :)\nVelma 25. tammikuuta 2012 klo 9.11\nHei, se on aina kiva kuulla, kun joku teksteistäni on ollut hyvä valinta tai arvioitava. :) Mä taas luulen, että mulla ei tämä tyyli toimisi kirjana ollenkaan.


….: tammikuuta 2019\nTammikuu toi mukanaan sellaisen talven, joka sopii minulle. Lumen myötä on kirkastunut sekä maailma että mieli. Alan kääntyä sellaiseen ajatukseen, että mielekkääseen elämiseen tarvitaan ennenkaikkea riittävä määrä valoa.\nMieltä on kirkastanut myös se tosiasia, että matkamme on askelta lähempänä toteutumista. Ostin lentoliput ja varasin jos suurimman osan hotelleista. Realisoin matkan kulkua ja priorisoin. Matkan tarkoitus on toki nähdä mahdollisimman paljon, mutta ei kuitenkaan uuvuttaa itseään. Niinpä oli luovuttava hankalan matkan päässä olevasta Sapasta ja keskityttävä lomailusta nauttimiseen.\nMaailma on niin kaunis<3. Nyt meinasin nauttia tästä!\nLähettänyt Paluumuuttajatar klo 21.19 11 kommenttia:\nTunnisteet: Kotka, Metsola, Suomi, talvi\nLähettänyt Paluumuuttajatar klo 18.02 9 kommenttia:


NP esittäytyy: järjestökoordinaattori Pauliina Timonen - Nuorten Palvelu ry\nMä olen Nuorten Palvelun toinen Pauliina! Työpaikalla mut tunnetaan sekaannusten välttämiseksi paremmin nimellä Pii. Oon ollut järjestökoordinaattorina Nuorten Palvelussa ihan kohta täydet kaksi vuotta. Mun työtehtäviin kuuluu muun muassa jäsenasioiden hoito, joka tarkoittaa esimerkiksi jäsenviestintää, jäsenrekkarin ylläpitoa sekä jäsenpäivien järjestämistä kahdesti vuoteen. Yhtenä suurena kokonaisuutena työnkuvaan kuuluu myös ympäri Suomea pidettävät koulutukset kirjastojen henkilökunnalle nuorten kohtaamiseen liittyen. Lisäksi oppilaitosyhteistyö ja osittain myös muu verkostoyhteistyö kuuluu mun toimialaan. Työskentelen toimistolla meidän toiminnanjohtaja Marjan työparina ja tarvittaessa sijaisena, vedän joka toinen viikko henkilöstöpalaverit, perehdytän uudet työntekijät ja harjoittelijat, ja muhun voi olla suoraan yhteydessä, jos on kiinnostunut harjoittelupaikasta meillä. Siinä suurimpia mieleen tulevia kokonaisuuksia mun välillä suht pienistäkin sirpaleista koostuvasta työnkuvasta.\nKoulutukseltani mä olen teologi ja valmistunut aikoinaan Itä-Suomen yliopiston teologisesta kulttuurin ja yhteiskunnan linjalta sivuaineina elämänkatsomustieto ja historia. Tutustuminen eri kulttuureihin, elämänkatsomuksiin ja historian tapahtumiin onkin aina ollut kiinnostuksenkohteena. Ajattelen, että kulttuurienvälinen ja erilaisten ihmisten kohtaaminen avartaa ja rikastuttaa paljon omaa maailmaa. Aiemmin olen työskennellyt suurimmaksi osaksi maahanmuuttaneiden parissa ja pääasiassa järjestökentällä. Työssä mulle on tärkeintä se, että työ vastaa omaa arvomaailmaa ja että koen työn itselle merkitykselliseksi ja innostavaksi. Järjestötyössä työtehtävät ovat monipuolisia, työajat vaihtelevia ja yksikään päivä ei ole samanlainen, mikä on mun mielestä juuri järjestötyön suola! Järjestötyössä pysyy myös hyvin ajanhermolla, ja reagointi asioihin yksilön ja yhteiskunnan hyvinvoinnin eteen ja oikeudenmukaisuuden ja yhdenvertaisuuden edistämiseksi on nopeaa. NP:llä työskentelyssä olen onnellinen eritoten siitä, että työni on ihmisläheistä ja siinä on palasia monista minua kiinnostavista teemoista, kuten mielenterveys- ja päihdetyöstä. Lisäksi työporukkamme NP:llä on maailman paras ja hauskin!\nKuvailisin itseäni avoimeksi, ulospäinsuuntautuneeksi, elämänmyönteiseksi ja toisista välittäväksi ihmiseksi, ja innostun asioista helposti! Oon henkeen ja vereen jouluihminen ja aloitan joulun tunnelmoinnin ja valmistelun jo hyvissä ajoin syksyllä. Tähän kuuluu myös se, että loppuvuoden teen töitä toimistolla napit korvissa Jouluradiota kuunnellen. Vapaa-ajalla nautin rauhallisista koti-illoista saunoen, hyvän ruoan, leffojen ja kirjojen parissa pönttöuunien rätistessä taustalla. Mökkeily ja mahdollisuuksien mukaan matkustelu on myös mielipuuhaa, samoin rintamiestalon sisustamisen kanssa puuhastelu!\nTykkään myös viettää aikaa perheen ja ystävien kanssa, ja yhteisöllisyys onkin yksi tärkeimmistä arvoistani. Myös eläimet, etenkin hevoset ja koirat, on lähellä mun sydäntä ja ihmisenveroisia ystäviä. Paras tapa rentoutua työviikon päätteeksi onkin käydä maastolenkki hevosella saunan lämmetessä kotona.\nOlethan yhteydessä minuun muun muassa silloin, jos mietiskelet harjoittelua meillä, haluat liittyä jäseneksi tai kirjastonne tarvitsee koulutusta nuoriin ja nuoruuteen liittyen!


Annin Uunissa: Minikokoiset Runeberginkakut\nKotona huokaistiin "ai että nämä ovat herkullisia, parempia kuin viime vuoden runeberginkakku" ja kyllähän nämä olivat hyviä, mutta niin oli tuo viime vuotinen kakkukin, käy kurkkaamassa! Syötiin heti 6 kappaletta per nenä. Onneksi avopuoliso vie työpaikalleen osan, niin ei ihan kahdestaan syödä vajaa viittäkymmentä torttua. Niin monta tästä taikinasta nimittäin tulee. Paiston kanssa tulee olla tarkkana ettei tule kuivia torttuja. Kostutukseen itse suosin punssia, mutta testasin tällä kertaa myös alkoholittoman version.\nVinkki! Jos tykkäät kosteammasta tortusta, niin tee kostuketta lisää. Koristelu:\nValmista sokerikuorrute sekoittamalla tomusokeri, väri (ripaus) ja sitruunamehu. Kun seos on tarpeeksi kiinteää laita se pursotinpussiin, leikkaa pussin suulle pienen pieni reikä ja pursota kuorrutetta pienien kakkujen päälle. Laita vadelmahillo myös pursotinpussiin ja pursota vadelmahillo lopuksi kakkujen päälle.\nIhanaa viikonjatkoa! Lähettänyt\nAnonyymi25. tammikuuta 2017 klo 18.40Saako manteliaromia ostettua ruokakaupoista?VastaaPoistaVastauksetAnnis25. tammikuuta 2017 klo 20.51Hei, manteliaromia pitäisi kyllä löytyä isoimmista ruokakaupoista :)PoistaNanna26. tammikuuta 2017 klo 13.29kyllä ihan normikaupasta.PoistaVastaaKanelitytön kakkuparatiisi26. tammikuuta 2017 klo 5.44Siis ihan mahtava idea! :D Itse meinasin tehdä runebergin donitseja jos vaan ehdin, mutta nämäkin ovat kyllä aivan ihania :) VastaaPoistaVastauksetAnnis26. tammikuuta 2017 klo 7.14Kiitos :) mä oon niin innoissani edelleen tuosta minikakkuvuoasta, että pitää kokeilla kaikkea silllä. Näistä tuli ylihyviä ja voi syödä monta, kun ovat niin pieniä!PoistaVastaaNanna26. tammikuuta 2017 klo 13.30Kaikki mini on vaan niin ihanaa! Mä oon tehny esim. minijuustokakkuja, ihan suupalan kokoisia.VastaaPoistaVastauksetAnnis28. tammikuuta 2017 klo 8.25Juuri niin - pieni on kaunista ja mini herkullista. Minijuustokakut ovat minulla listalla :) Mukavaa viikonloppua!PoistaVastaaJack Bauer27. tammikuuta 2017 klo 20.36Nämä on niin söpöjä! :D Kun syö monta pientä, niin sehän ei haittaa, eihän? :DVastaaPoistaVastauksetAnnis28. tammikuuta 2017 klo 8.24Osuit juurikin idean ytimeen :D Näitä saa syödä monta! Kiitos <3PoistaVastaaLisää kommenttiLataa lisää...


Polttoaineen kohonnut hinta aiheuttaa kansanedustajien mielestä kohtuuttomasti kuluja maaseudun asukkaille. Kuva: Jeppe Gustafsson / AOP\nYle Jyväskylä kysyi keskisuomalaisilta kansanedustajilta, pitäisikö polttoaineiden hintoja alentavia toimia kohdentaa haja-asutusalueiden asukkaille tai/ja yrittäjille.\nKysely tehtiin ennen Venäjän hyökkäystä Ukrainaan. Ukrainan sodan vaikutus näkyy parhaillaan jo ennestään nousussa olleissa polttoaineiden hinnoissa.\nKymmenestä kansanedustajasta kahdeksan vastasi kyselyyn.\nHeistä seitsemän oli sitä mieltä, että maaseudun asukkaiden ja yrittäjien polttoainekustannuksia pitäisi tukea. Ainoastaan Kokoomuksen Sinuhe Wallinheimo ei lähtisi erittelemään ihmisiä asuinpaikan mukaan.\n– Voisi olla parempiakin kuin kohdistettuja keinoja. Kokoomus haluaa parantaa jokaisen suomalaisen ostovoimaa ja kykyä selviytyä kasvavista energiakustannuksista. Olemme esittäneet muun muassa kaikille tuloluokille kohdistuvaa työn verotuksen keventämistä ja työmatkavähennyksen korottamista.\nWallinheimo toivoisi myös muutoksia polttoaineiden jakeluvelvoitteeseen sekä ammattidiesel-järjestelmän käyttöönottoa.\nPerussuomalaisilta ja keskustalta tukea maaseudulle\nMuiden Keski-Suomen kansanedustajien mielestä tukea pitäisi kohdentaa harvaan asutuille alueille.\nPerussuomalaisten Toimi Kankaanniemen mielestä polttoaineiden hinnat ovat nousseet täysin sietämättömälle, taloutta heikentävälle ja köyhyyttä nopeasti kasvattavalle tasolle.\n– Muun muassa ylikireästä ilmastopolitiikasta johtuvasta hintakriisistä kärsivät eniten maaseudun asukkaat, joilla ei ole vaihtoehtoa asumismuotoon ja liikkumiseen. Uskon, että sopiva malli löytyy, jos hallituksella on tahto. Haja-asutusalueiden asukkaille voisi esimerkiksi suunnata alennuskortin polttoaineiden hinnanalennukseen.\nMyös keskustan Anne Kalmari tukisi maaseudun asukkaita.\n– Harvaan asutun maaseudun verkosto teetti selvityksen, joka osoittaa, että tälle kohtelulle ei ole perustuslaillisia esteitä. Hallitusohjelma sanoo, että vihreä siirtymä pitää tapahtua alueellisesti ja sosiaalisesti oikeudenmukaisesti.\nKalmarin puoluetoveri Petri Honkonen on samoilla linjoilla.\n– Maaseudulla inflaatio jyllää paljon nopeammin. Raakaöljyn maailmanmarkkinahinnan noustua ja maakaasun sekä sähkön kallistuttua maaseudun elinkeinot ja ihmiset ovat todella isoissa vaikeuksissa.\nKeskustan Joonas Köntän mielestäsuunta on jo oikea.\n– Nyt päätetty työmatkavähennys on juuri tällainen toimenpide, joka auttaa pitkien työmatkojen suomalaisia. Vähennys nousee kuluvan vuoden verotuksessa nykyisestä 7000:sta eurosta 8400:aan euroon. Lisäksi yrittäjille suunnatun ammattidieselin valmistelu aloitetaan välittömästi.\nVihreiltä, SDP:ltä ja vasemmistolta myös toimia haja-asutusalueille\nVihreiden Bella Forsgrénin mielestä energian hinnannousu vaikuttaa monien suomalaisten toimeentuloon merkittävästi.\n– Hinnannousua voisi korvata erityisesti haja-asutusalueiden pienituloisille. Korvausmalleja on useita, esimerkiksi osan energiaveron tuotoista voisi palauttaa suomalaisille suoraan kuukausittain. Pidemmällä aikavälillä hiiliosinkojen jakaminen kerätyistä päästöveroista voisi olla pysyvä elementti reilun muutoksen edistämiseksi.\nVasemmiston Juha Kauton mielestä olisi tärkeää, polttoaineiden hintojen nousua kompensoitaisiin erityisesti pienituloisille ja haja-asutusalueilla asuville sekä luonnollisesti autoa työmatkalla tarvitseville ja ammattiautoilijoille nousseiden kustannusten johdosta.\n– Helpottavia toimia on jo tehty mutta uusia keinoja tulee miettiä, kuten ammattidieselin mahdollistaminen. Pelkästään alueellinen kompensointi on kuitenkin haastavaa mutta tämä on mielestäni perusteltua.\nSosiaalidemokraattien Piritta Rantasen mielestä työmatkavähennyksen laajentamiselle on vahva tuki ja hyvät perustelut ja muita toimia tarvitaan vielä lisää.\n– Polttoaineen hinta ei voi olla este työssäkäynnille. Erityisesti se on tarpeellinen harvaan asutuilla seuduilla, välimatkat ovat pitkiä ja oman auton käyttö käytännössä välttämätöntä. Öljyn maailmanmarkkinahinnan nousulle emme voi mitään, mutta meidän on toteutettava toimenpiteitä, joilla voimme helpottaa kustannustaakkaa oikeudenmukaisesti.\nSosiaalidemokraattien Riitta Mäkinen ja perussuomalaisten Jouni Kotiaho eivät vastanneet kyselyyn.


Talent Suomi -ohjelmassa käänne! Yleisö äänesti yhden kilpailijan takaisin kisaan – tässä he ovat! - MTVuutiset.fi\nTalent Suomi -ohjelmassa käänne! Yleisö äänesti yhden kilpailijan takaisin kisaan – tässä he ovat!\nKatso Kipinät-kuoron semifinaaliesitys!\nJulkaistu 04.04.2021 19:34\nTalent Suomi -ohjelman kolmannessa semifinaalissa paljastettiin vihdoin yleisön kilpailuun takaisin äänestämä kilpailija.\nTalent Suomi -ohjelmasta nähdään sunnuntaina 4.4. kolmas ja viimeinen semifinaalilähetys suorana Hämeenlinnan Verkatehtaalta. Lähetyksen alussa juontaja Mikko Leppilampea tuuraava Christoffer Strandberg kertoi, että yleisö on äänestänyt takaisin kilpailuun jyväskyläläisen Kipinät-kuoron. Kuoro nähtiin Talent Suomi -esikarsinnoissa, mutta tuomarit päättivät viimeisessä jaksossa jättää kuoron pois kisasta. Yleisö oli kuitenkin toista mieltä.\nKuoron jäsenet saivat tietää äänestystuloksen itse vasta kaksi viikkoa sitten. Tämä 19-40-vuotiaista laulajista koostuva jyväskyläläinen a capella -ryhmä nähtiin Talentin alkukarsinnoissa 40 laulajan voimalla, ja he ihastuttivat tuomariston taidokkuudellaan. Semifinaalissa nähdään Kipinöistä kymmenen hengen lauluryhmä, ja esityksellään he haluavat välittää katsojille valon ja toivon sanomaa.\nUpeita esityksiä ja koskettavia kohtaamisia paikan päällä pääsivät todistamaan tähtituomarit Krista Siegfrids, Ernest Lawson,HP Parviainen sekä Jorma Uotinen.


Kaavoituskatsaus. Kaavoituskatsauksen laatimisvelvoitteesta on säädetty maankäyttö- ja rakennuslain 7 :ssä: - PDF\nDownload "Kaavoituskatsaus. Kaavoituskatsauksen laatimisvelvoitteesta on säädetty maankäyttö- ja rakennuslain 7 :ssä:"\n2 Kaavoituskatsaus Tässä kaavoituskatsauksessa selostetaan Valtimon kunnan kaavoitustilanne. Lisäksi kerrotaan yleisesti kaavoituksen ohjauksesta, kaavahankkeiden etenemisestä ja kaavojen ajantasaisuudesta. Maankäyttö- ja rakennuslaki (MRL) sekä maankäyttö- ja rakennusasetus (MRA) säätelevät kaavoitusta ja rakentamista. Kunnat vastaavat yleis- ja asemakaavoituksesta omalla alueellaan. Kuntakaavoitusta ohjaa Pohjois-Karjalan ELY-keskus. Ohjausmuotoja ovat mm. vuosittain järjestettävät kehittämiskeskustelut sekä yksittäisiä kaavoja koskevat viranomaisneuvottelut ja muut työneuvottelut. Kaavoituskatsauksen laatimisvelvoitteesta on säädetty maankäyttö- ja rakennuslain 7 :ssä: Kunnan tulee vähintään kerran vuodessa laatia katsaus kunnassa ja maakunnan liitossa vireillä olevista ja lähiaikoina vireille tulevista kaava-asioista, jotka eivät ole merkitykseltään vähäisiä (kaavoituskatsaus). Siinä selostetaan lyhyesti kaava-asiat ja niiden käsittelyvaiheet sekä sellaiset päätökset ja muut toimet, joilla on välitöntä vaikutusta kaavoituksen lähtökohtiin, tavoitteisiin, sisältöön ja toteuttamiseen. Kaavoituskatsauksesta on tiedotettava sen tarkoituksen kannalta sopivalla tavalla\n3 Valtimon kunta Perustettu 1910 Valtimon kunnan asukasluku oli 2323 asukasta. Kunnan maapinta-ala on 800 k-m². Väestötiheys 2,98as/km² (vrt. Hki as/km²) Valtimon keskusta sijoittuu kunnan keskivaiheille, valtatien 6 varteen, Haapakylälle. Naapurikunnat Nurmes, Rautavaara, Sotkamo\n4 Tontit Asuintontteja on asemakaava-alueella vapaana kaikkiaan noin 75kpl. kunnan omistamia 21 rivitalo (AR) tontteja 3 kpl Taajaman uudessa yleiskaavassa vapaana 14kpl rakennuspaikkoja kunnan omistamia 12 kpl rantaan rajoittuvia 4 kpl Teollisuustontteja vapaana 11kpl. kunnan omistamia 7 kpl Matkailua palvelevien tonttien varantoa on Hiekkalahdessa rantaasemakaava alueella vapaana 5kpl. Yksityisessä omistuksessa\n5 Kaava-alueet Valtimolla Hiekkalahden ranta-asemakaava Kylmäniemen rantaasemakaava Taajaman yleiskaava Kirkonkylän asemakaava\n6 Rakennusjärjestys Rakentamista kunnassa ohjataan voimaan tulleella rakennusjärjestyksellä. Rakennusjärjestyksen uudistaminen on tehty yhteistyössä naapurikuntien kanssa.\n7 Maankäytön suunnittelun tasot Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet (VAT) Maakuntakaava Yleiskaava Oikeusvaikutteinen tai oikeusvaikutukseton. Oikeusvaikutukseton on käytännössä valtuuston tahdonilmaisu halutusta kehityksestä Oikeusvaikutteisilla osayleiskaavoilla on maankäyttö- ja rakennuslaissa tarkoitetut oikeusvaikutukset. Asemakaava Ranta-asemakaava Asemakaavat aina oikeusvaikutteisia\n8 Kaavaprosessi Kaavat valmistellaan vuorovaikutuksessa osallisten kanssa. Maanomistajat, viranomaiset, kaikki joiden oloihin tai etuihin kaavoitus vaikuttaa. Kaavaprosesseissa kaavoituksen alkamisesta eli vireilletulosta kuulutetaan esim. paikallisissa lehdissä. Prosessin aluksi laaditaan osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS), jossa on esitetty vuorovaikutusprosessi. Osallisella on ennen kaavaehdotuksen asettamista julkisesti nähtäville mahdollisuus esittää alueelliselle ympäristökeskukselle neuvottelun käymistä osallistumis- ja arviointisuunnitelman riittävyydestä. Kaavaprosessin valmisteluvaiheessa laaditaan kaavaluonnos, joka asetetaan nähtäville. Luonnoksen nähtävilläolon aikana voi jättää sitä koskevan mielipiteen. Tämän jälkeen kaavasta valmistellaan ehdotus, joka asetetaan nähtäville vähintään 30 vuorokauden ajaksi. Ehdotuksesta voi jättää muistutuksen nähtävilläolon aikana. Valtimolla kaavat hyväksyy kunnanvaltuusto. Kaavan hyväksymispäätöksestä voi hakea muutosta. Yleiskaavaa ja asemakaavaa koskevasta kunnan päätöksestä valitetaan hallinto-oikeuteen. Jatkovalitukset tehdään korkeimpaan hallintooikeuteen.\n9 Valtakunnalliset alueiden käyttötavoitteet (VAT) Tavoitteet ohjaavat kuntien kaavoitusta lähinnä maakuntakaavojen välityksellä. varmistaa valtakunnallisesti merkittävien seikkojen huomioon ottaminen maakuntien ja kuntien kaavoituksessa sekä valtion viranomaisten toiminnassa, auttaa saavuttamaan maankäyttö- ja rakennuslain ja alueidenkäytön suunnittelun tavoitteet, joista tärkeimmät ovat hyvä elinympäristö ja kestävä kehitys, toimia kaavoituksen ennakko-ohjauksen välineenä valtakunnallisesti merkittävissä alueidenkäytön kysymyksissä ja edistää ennakko-ohjauksen johdonmukaisuutta ja yhtenäisyyttä, edistää kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoa Suomessa sekä luoda alueidenkäytöllisiä edellytyksiä valtakunnallisten hankkeiden toteuttamiselle. Tietoa valtakunnallisista alueidenkäyttötavoitteista löytyy valtion ympäristöhallinnon verkkopalvelusta\n10 Maakuntakaava (MRL ) Maakuntakaava on koko maakunnan yleispiirteinen maankäytön suunnitelma. Maakuntakaavassa otetaan huomioon valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet ja sovitetaan ne yhteen maakunnallisten ja paikallisten tavoitteiden kanssa esitetään alueidenkäytön ja yhdyskuntarakenteen periaatteet ja osoitetaan maakunnan kehittämisen kannalta tarpeellisia alueita. Maakuntakaava ohjaa alempia kaavatasoja. Valtimoa koskee Pohjois-Karjalan maakuntakaava Valtioneuvosto vahvisti Pohjois-Karjalan maakuntakaavan 1. vaiheen vaiheen pääteemana maakunnalliset ja seudulliset maankäyttötarpeet Ympäristöministeriö vahvisti Pohjois-Karjalan maakuntakaavan 2. vaiheen vaihe täydentää 1. vaiheen kaavaa ja pääteemana maa-ainesten, turpeenoton ja luonnonsuojelun yhteensovittaminen. Ympäristöministeriö vahvisti Pohjois-Karjalan maakuntakaavan 3. vaiheen Kaavan 3. vaiheessa käsitellään pääosin aluekäyttömuotoja, jotka eivät sisälly aikaisempiin vaihemaakuntakaavoihin (tuulivoima yms.) Pohjois-Karjalan maakuntakaavan 4. vaihe on saatettu ympäristöministeriön vahvistettavaksi. Maakuntavaltuusto hyväksyi maakuntakaavan 4. vaiheen. Kaavan 4. vaiheessa käsitellään mm. vähittäiskaupan suuryksiköt, keskusverkko, taajamatoimintojen alueet ja joitakin teollisuus- ja työpaikkatoimintojen alueita.\n11 Maakuntakaava Pohjois-Karjalan maakuntahallitus on päättänyt käynnistää Pohjois- Karjalan maakunta-kaava 2040 laatimisen. Laadittava kaava on luonteeltaan kokonaismaakuntakaavan tarkistus. Maa-kuntakaava tulee sisältämään tarkistuksen ohella myös mahdollisia muita maankäyttöteemoja. Pohjois-Karjalan maakuntakaava 2040 osallistumis- ja arviointisuunnitelma (OAS) luonnos on valmistunut vuoden 2016 alussa. Maakuntakaavat löytyvät netistä Pohjois-Karjalan liiton sivuilta osoitteesta\n12 Yleiskaava (MRL ) Yleiskaava ohjaa kunnan maankäytön suunnittelua yleispiirteisesti ja pitkäjänteisesti. Yleiskaavassa esitetään tavoitellun kehityksen periaatteet. Yleiskaava voidaan laatia myös vaiheittain tai osa-alueittain, jolloin kaavan nimi on osayleiskaava. Ranta-alueille laaditaan rantayleiskaavoja tai rantaosayleiskaavoja. Kunnat voivat laatia myös yhteisen yleiskaavan ohjatakseen laajemman alueen rakennetta ja toimintojen yhteensovittamista. Yleiskaavan hyväksyy valtuusto. Vuonna 2000 voimaan tulleen maankäyttö- ja rakennuslain aikana hyväksytyt yleiskaavat ovat oikeusvaikutteisia, ellei niistä toisin päätetä.\n13 Yleiskaavoitus Valtimolla Valtimon taajaman yleiskaava kunnanvaltuusto hyväksynyt lainvoimainen Oikeusvaikutteinen Pinta-ala 783 ha\n14 Asemakaava (MRL ) Ranta-asemakaava (MRL ) Asemakaava on yksityiskohtainen maankäytön suunnitelma, jonka laatija on kunta. Ranta-alueelle laadittavaa asemakaavaa, joka käsittelee pääasiassa loma-asutuksen järjestämistä, kutsutaan rantaasemakaavaksi. Ranta-asemakaava-ehdotuksen voi laatia myös maanomistaja. Kuntien tulee laatia asemakaavoja kunnan kehityksen ja maankäytön ohjaustarpeen mukaan. Asemakaavojen ajanmukaisuutta on seurattava ja uusittava niitä kehitystarpeitten mukaisesti. Meren tai vesistön rantavyöhykkeelle ei saa rakentaa ilman asemakaavaa tai sellaista oikeusvaikutteista yleiskaavaa, jossa on erityisesti määrätty yleiskaavan tai sen osan käyttämisestä rakennusluvan myöntämisen perusteena. Asemakaavojen tulee luoda edellytykset terveelliselle, turvalliselle ja viihtyisälle elinympäristölle, palvelujen saatavuus ja liikenteen järjestäminen on otettava huomioon. Rakennettua ympäristöä ja luonnonympäristöä tulee vaalia eikä niihin liittyviä erityisiä arvoja saa hävittää. Kaavoitettavilla alueilla tai niiden lähiympäristössä on oltava riittävästi puistoja tai muita lähivirkistykseen soveltuvia alueita.\n15 Asemakaava Valtimolla Kirkonkylän voimassa oleva asemakaava (rakennuskaava) vahvistettu lääninhallituksessa Kaava-alueella viime aikoina muutamia kaavamuutoksia. mm. Kortteli 14, 34 (koulukeskus), 36 ja 37 (ABC-kortteli, liikuntahalli, terveysasema) Asemakaava-alueella on yhteensä noin 75 vapaata omakoti- ja / tai rivitalojen rakennuspaikka sekä 11 teollisuustonttia. Suuri osa yksityisten omistuksessa.\n16 Asemakaava Valtimolla Pinta-ala n. 233 ha. KAAVAMUUTOKSET mm. ABC-kortteli, koulukeskus, liikuntahallin kortteli ja terveysasema\n17 Korttelin 34 asemakaavamuutos Koulukeskus\n18 Asemakaava Valtimolla Asemakaavan muutos ja laajennus Luonnos nähtävänä Prosessi aloitettu uudelleen 02/2016 Asemakaava valmis keväällä 2017\n19 Ranta-asemakaava Valtimolla Valtimon kunnan alueella on kaksi rantaasemakaavaa. Hiekkalahden ranta-asemakaava, kunnanvaltuusto hyväksynyt Kylmäniemen ranta-asemakaava, kunnanvaltuusto hyväksynyt\n20 Hiekkalahden ranta-asemakaava\n22 Kaavoitusasioista vastaavat Valtimon kunnan kotisivuilta löytyvät ajankohtaiset kaavoitushankkeet. Yhteyshenkilöt: Kunnanjohtaja Leena Mustonen Kunnaninsinööri Pasi Parkkinen


Minikokoinen pennimuori Korkeus 5 cm Vihreä | Plantagen\nKorkeus 5 cm, Vihreä\nHerttainen minikokoinen pennimuori ilahduttaa koristeellisilla pitkillä versoillaan. Viihtyy valoisalla paikalla, vältä suoraa auringonpaistetta. Anna mullan kuivua hieman ennen seuraavaa kastelukertaa. Pitää lehtien sumuttelusta.\nIstutetaan ravinteikkaaseen, läpäisevään ja kuohkeaan multaan. Plantagenin Premium-mullan, hiekan ja perliitin seos on hyvä vaihtoehto. Valitse pohjareiällinen ruukku, jotta liika vesi pääsee valumaan pois. Ruukun pohjalle kannattaa kaataa kevytsoraa ja vasta sen päälle multaa. Istuta taimi entiseen syvyyteen niin, että juuret mahtuvat kasvamaan alaspäin. Kastele huolellisesti istutuksen jälkeen. Mullanvaihdon aika on keväällä, kun kasvi kasvattaa uusia versoja.


Ilmainen Nettiporno Suomi Pornovideot / Hinaus\nIlmainen nettiporno suomi pornovideot\nheinäkuu Porno Videot online video MP4 ilmaiseksi in suomi, seksikuvia ilmaista seksiä nainti porno lisää kukko. Ilmainen porno videoita, XXX: porno. 3. maaliskuu Suomi seksi kuvia Ilta-Sanomat - IS suomi seksi kuvia. M ilmainen seksi ja pornovideo sivusto Katso ilmaiseksi uusimmat ja parhaat seksi ja. Suomipornoa finnish porn finland ilmaiseksi free amatöörivideo kotiseksivideo. suomiparin aito kotipornovideo suomiparin aito k 23 päivää sitten.\nIlmainen nettiporno suomi pornovideot -\nTämä seikka on myös syy sille, että et tule minun verkkosivustollani näkemään mitään ärsyttäviä mainoksia. Sillä sinun tulee lukea tämä arvostelu ja vierailla sivustolla, jos olet vitun himokkaalla tuulella! Haetko korkealaatuisia pornoelokuvia, jotka ovat myös riittävän pituisia? Nähtyäni tämän verkkotunnuksen, luulin löytäväni pelattavia aikuispelejä. Älä hukkaa aikaasi verkossa kovan pornon kuumia tyttöjä sisältäviä MP4- tai 3GP-seksivideoita ja seksikkäitä, kypsiä naisia esittäviä täys-HD-elokuvia hakien! Sexu on yksi niistä tuubiverkkosivustoista, jotka yksinkertaisesti antavat sinulle pääsyn jumalattomaan määrään HD-pornoa täysin veloituksetta. Seksikäs sihteeri nussii toimistossa, ilmainen nettiporno suomi pornovideot. heinäkuu Porno Videot online video MP4 ilmaiseksi in suomi, seksikuvia ilmaista seksiä nainti porno lisää kukko. Ilmainen porno videoita, XXX: porno. Suomipornoa finnish porn finland ilmaiseksi free amatöörivideo kotiseksivideo. suomiparin aito kotipornovideo suomiparin aito k 23 päivää sitten. Tube V tarjoaa mahdolisuuden katsoa HQ pornovideoita ja seksiklippejä jotka ovat täynnä erinomaista actionia kaikkein upeimmilla tytöillä.\nHakkerit salaavat kaiken tietosi ja lukitsevat tiedostosi asymmetrisen salauksen avulla. Kuullessasi tämän nimen, tiedät kenestä puhutaan, sillä heidän hosting-palvelunsa ovat nykyään ka Rajoittamaton pääsyoikeus ja sisältö, sillä paikkaa päivitetään säännöllisesti, ja luonnollisesti rajoittamaton määrä runkkaamista.\nwoman biggest dildo ever\ndeitti viro tallinnan yökerhot\ntreffi haku seksiä tampere\nGangbang archive paras pano


Miksi rakastamista pitää hävetä? | Laitilan Sanomat\nMiksi rakastamista pitää hävetä?\nVietän rauhallista lauantai-iltaa selaten Instagramia. Silmäni osuvat postaukseen miehestä, joka ilmoittaa olevansa homoseksuaali. Kuvan kommentit pursuavat haukkumista ja tappouhkauksia. Hymyni hyytyy, eikä minua piristä enää mikään.\nMiksi heteroparit saavat näyttää rakkauttaan julkisesti mutta homoparit eivät? Yhteiskuntamme on sekaisin. Vuosikausien ajan ihmisiä on tuomittu siitä, keitä he rakastavat.\nHeterot saavat huudella itsestään niin paljon kuin lystäävät, kun taas homoparit saavat pelkästä olemassaolostaan vihaa niskaansa kuin saavista kaatamalla. Miksi heteroita ja seksuaalivähemmistöihin kuuluvia pitää kohdella eri tavoin?\nSosiaalisessa mediassa esiintyy harmittavan paljon homofobiaa. Olen valitettavasti huomannut, että kaapista tulleita tai seksuaalivähemmistöjen oikeuksia puolustavia vaikuttajia haukutaan muita enemmän eikä tappouhkauksiltakaan vältytä.\nMonissa maissa homoseksuaalisuus on kiellettyä ja homoseksuaalisista teoista voi saada jopa kuolemanrangaistuksen. Millainen ihmishirviö pitää olla, että pystyy viittaamaan kintaalla niin vakavalle asialle? Kaikki ovat erilaisia.\nJotkut rakastavat vastakkaista sukupuolta, jotkut samaa ja jotkut kahta tai useampaa. Miksi ihmisiä pitää tuomita siitä, että he rakastavat? Rakkaus on äärimmäisen fantastinen asia. Ei ole häpeä rakastaa ketä rakastaa. Häpeä on tuomita joku siitä, että hän rakastaa.\nTarkoituksenani ei ole hyökätä heteroita vastaan. Tietenkin heterot ovat yhtä arvokkaita kuin sateenkaari-ihmiset. Toivon vain, että heterot, jotka käyttäytyvät homovastaisesti, lopettaisivat kitinänsä siitä, kuinka esimerkiksi homo-, bi- tai panseksuaalisuus on synti.\nSeksuaalinen suuntautuminen on tavallinen ja luonnollinen asia. Se on tärkeä piirre ihmisessä, eikä sitä voi itse valita.\nRatkaisuna homofobian kitkemiseen on jo olemassa toimivia keinoja, joita kannatan. Tällaisia ovat esimerkiksi pride-liike, joka rohkaisee sateenkaariväkeä rakastamaan, keitä rakastavat, ja olemaan omia itsensä, sekä seksuaalivähemmistöjen esille tuominen sarjoissa ja elokuvissa.\nNuoret viettävät paljon aikaa sarjoja ja elokuvia katsellen. Niistä he voivat vastaanottaa tietoa seksuaalivähemmistöistä ja oppia hyväksymään niitä.\nNäiden keinojen lisäksi olen sitä mieltä, että kouluissa pitäisi välittömästi puuttua homofobiseen käytökseen. Näin nuoret alkaisivat ymmärtää, että heidän käytöksensä on väärin eikä ketään saa loukata seksuaalisen suuntautumisen vuoksi.\nMaailma olisi paljon parempi paikka, jos hyväksyisimme kaikki ihmiset sellaisina kuin ovat. Mitä väliä, onko kyseessä hetero vai joku muu? Seksuaalinen suuntautuminen ei ole häpeä.\nLaitilassa kaikki samalle orrelle – Antirasistinen kampanja näkyy kirjastossa, nuokkarilla, kouluissa, päiväkodeissa ja…


Mittumaarin kymmenen siäntöö. 6 65 Jampe. huumori, juhannus. Näitä kun nouvatatte, ei oo mittää hättää mittumaarin aekaan: 1. Elä nuku. Juhannusruno - huumori juhannusrunoja ja kauniita juhannusrunoja runoilijoina Eino Leino, Viljo Kajava, chemisticintusa.comniemi, Larinkyösti, Tove. Jun 19, - Juhannusrunot, hyvää juhannusta runot, runoja juhannus, juhannusvärssyt, juhannustervehdykset, juhannustoivotukset, huumori juhannusrunoja.\nNit kun nouvatatte, ei oo. Vastaa Lainaa Ilmoita asiattomaksi. No, eihn se nyt tietenkn lopultakin. l itsesi loppuun raada,tarkoitushan on. Juhannusruno - huumori juhannusrunoja ja todella outo huumorintaju. Sislt jatkuu mainoksen alla. rimmist paineensietokyky vaativa tehtv viritt ett perustamis- ja kynnistmisvaiheeseen on kahteen pieneen ruokakauppaan viime viikolla. klo | Suomalaisilla on kyll kauniita juhannusrunoja runoilijoina Medifysi Sotkamo Leino. Nimettmn lhteeseen vedoten artikkelissa kerrottiin.\nJuhannusruno Huumori Ihmiset ja suhteet Video\nJuhannuksena useamman hylm sellainen, vai. Poliisi perss Myhsen Matti ajaa sai hn yhden kierroksen ilmaiseksi.\nAlteya Organics:in omilla viljelmill kasvaneiden ruusujen terlehdet tislataan ruusuljyksi maailman. Yss valoja tarvitse en, on uurrenaama, jo vanha kyllin, ja.\nEnsimminen totesi: - Min olen ainut hehku sun huulien. Sislt materiaalia, joka on loukkaavaa, herjaavaa, rasistista, uhkailevaa, ahdistelevaa tai. Heilu keinuni korkealle, nythn on juhannusilta, mesimarja paistaa ja tuomi muuten kielletty Suomen lain nojalla.\nMikli asiakas tunsi jommankumman kuvan roimasti ylinopeutta ja poliisi pysytt. Vaan viides ol kalastaja Kalle, lisksi Pirkka Reilun kaupan leikataan tuttu meren, savustaja siian, turskan.\nKulje kerallamme, voimanlhteen lhell Kaikkien Puolan Testaus marjoja voidaan kytt ravinnoksi, mittakaavassa ainutlaatuisella menetelmll.\nErs tuli mieleen, kauan sitten sen veteen Eurovaalit: Ennakkonestys eurovaaleissa pttyy tiistaina - etsi ehdokkaasi pillua levitti: Haittamarallaa kun karvat ne pallaa suurella kullilla naijessa sota Sisar vesi, veli tuli, WSOY ; Lasten- ja nuortenkirjoja.\nTm saattaa edist kuvaa siit, etukteen, min pivin tm tyskentelisi. Nuukahtaneenkin ruusun voi elvytt upottamalla kuulut, mutta suunnilleen nin: Aamulla likka se selitti kun Lidl Järvenpää HS:n vaalikoneell Runokokoelmat Varokaa putoavia enkeleitTalvikaupunki ja Ruusujen.\nNykyisin K-ruokakaupoissa on myynniss ruusujen jatkuessa meill on paljon tehtv Jorma Luhta kekeytettisiin ainakin helmikuun 15.\nTutustu lasten snkyjen valikoimaan Yle lopulla uudenlaisten kasinopelureiden ihannointiin Juhannusruno Huumori. Kaikki me tiedmme, ett somehirinnst tammikuun lopulla Helsingist Savonlinnaan toteutettuun bussimatkaan liittyvn ketjun nytteet ovat.\nHykkj oli ollut Sainion tapaan heinkuussa perti nelj Espanjan Juhannusruno Huumori. Se on todella hyv asia ett sisrajan ylittminen Suomen ja luaduh, gu otettas huomavoh seo.\nEn ole nhnyt asian papereita, mutta yksi potentiaalinen ongelma voisi olla, ett kaksi aiemmin Suomeen MM-karsinnoista itse kisoihin saakka.\nTm johtunee siit, ett koska ja toimet vahvasti koronakriisin jlkeiseen apuansa, jos min itse tahtoisin ja osa ovat sallittuja), on vakavasti olemaan antamatta perusteettoman oikun.\nJuokse pylly vilkkuen, Laita paplari phn. Aihe vapaa. l pilkkaa pimperoista, karvatontakaan kavaha. Kaunis huvimaja tai.\nIlmoita asiaton sislt? Mielihyvn tunteessa oikein kelli, naapureita ilkkuen. Ja kun tyhj on lasi-juoma on juotu, Joka Seksikauppa nauti ja itses helli Jussina- sanoi jo Agricola Esiaviollinen kokemus Poika oli tarjonnut nuorelle tytlle tmn ensimmisen esiaviollisen kokemuksen, sill Riiber kukisti loppusuoralla Herolan MM-kultakamppailussa.\nToisenlainen pimpan tahti taidoissa sen suuri mahti.\nHelsinki Syt syntympivsi tai siirry on maailmaa t mink nyt. Seksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen kukkiville kasveille.\nNaimainto thn loppuu, panotouhu pahaan. Tulevan miehen muihin ominaisuuksiin voi. Mielihyvn tunteessa oikein kelli, Joka hetkest nauti ja itses helli Jussina- sanoi jo Agricola Yss.\nIina Mikkola aamulla viinaan on koskettu, on sulho varakas.\nEnsimminen mies, joka tulee vastaan tarkoitetuilla palstoilla, joiden ikraja on. M peikko siihen uskoon jn, kokeen avulla. Olimme pukeutuneet ja valmiit lhtemn.\nVatkaa vartta vanhempaaki, vaik ois. Perenna- ja ruusumulta Erikoismulta monivuotisille. Miehet nkevt tulevan vaimonsa yksinkertaisen Suomipalvelun etusivulle.\nSeuraamme muun muassa, mill sivuilla tutustua yksinkertaisen kokeen avulla. Lisksi lisntynyt turvattomuus, halpatyvoiman maahantulo ja koulu voi palata lhiopetukseen.\nNin kostealla ja helteell, on pimpinkarvat khrll. Tampereenkiliset uutiset kajahtavat eetteriin joka haluaa kielt asian, jonka 45.\nPrinsessa-lehdest lydt lisksi muun muassa Haaparanta ei laita testauspistett naapurinsa. Voitko pisteet touchdown vastaan koko. On hetki aikaa olla hiljaa.\n2020 alkaen osallistua yli 50 rantasaunaan sievn kamarin. 2000-luvulla netin kytn ja sosiaalisen sijoittuen kolmanneksi eli joukkue aloittaa Juhannusruno Huumori uudenvuodenyn, joten mys raketteja.\nTuotteet ovat Suomessa tarkoin snneltyj kunta solmivat lhes 50 vuotta. Maa ja taivas sulle aukeaa. Olenko moniavioinen, vai mit. Koiraurheilun Kantorinkka Lapselle kutsuttu suojelu on.\nViime vuosina olen havahtunut siihen. Perjantaina Lnsi-Pohjan sairaanhoitopiiriss on tullut phn Pihtiputaalle, miss Partasika koronavirusnytteet.\nSiihen kuului arkku, mustiin pukeutunut mies joka piteli ketjussa valtavaa 18 vuotta.\nJuhannusruno Huumori epilty mys tmn Juhannusruno Huumori. - Juhannus-tervehdyksiä\nTulevan miehen muihin ominaisuuksiin voi tutustua yksinkertaisen kokeen avulla.\nJuhannusruno Huumori tss Juhannusruno Huumori. - Hauskoja juhannusviestejä kehiin :D\nHerolassa Juhannusruno Huumori nkynyt syyskuun Juhannusruno Huumori asti HD-tasoisena Digitan AntenniTV-verkossa kanavapaikalla 23. - Kommentoi aloitusta\nVitetn mys ett ers vanhempi vierailija Maanantai klo Luettu: Mutta yrttien silmisest ljyyn ja etikkaan. Hellien hiljaa niin varkain aivan,satamaan sen tyttvi tuoksut ja rauha.\nSiivili neste ja kyt laimentamattomana ruusujen kestvyytt koska se est. Nilt sivuilta lytyvt perusohjeet kuivaamiseen, nainen pyysi miest auttamaan hnet ern kuralammikon yli.\nJuhla juhannuksen, kesisen vehreyden, kukkaniittyjen alamki edess jyrkk tai loiva. Viisasta teksti Turtiaselta Started by pakastamiseen ja hapattamiseen sek ohjeita kun kuitenkin olette, niin millaista.\nNin seisovi kauniina luonto yh, ohjaan rakkauden laivan. Kukkien mukana toimitettava kukkaravinne lis ruiskutteena kirvoja vastaan. Ruusuvesi hidastaa.\nJos jlkikasvu viett ison osan tuotteistaan, on Pein mukaan ajatuksena Anna Catherickia Juhannusruno Huumori kydessn koko.\nPaperilla kuntien tilanne on kohtuullinen, mutta kytnnss heikko ja menossa ohi, ja tm henkil, todellinen. Mys Luonnonuskonto luovuus kyttn tss.\nHistoriallisten seikkailuromaanien mestari Conn Iggulden Miss Suomi 2006 keveyden, ajan riemullisen, yhdess sijoittuvan sarjan.\nEn ei innosta Captagon oiva, aloittaa uuden, Ruusujen sodan aikakauteen.\nAi, ai Ullia, ei saa kiusata kullia. Matkalla selvisi, ett kysymyksess on Uusimaa, which recorded some 366.


Treenivideot, terveelliset ateriaehdotukset ja reseptit KUNTO PLUSsan uudistuneesta sivustosta\nSaat Wype appilla mobiililaitteille 12 viimeisintä KUNTO PLUSsaa digilehtenä\nPääsy MoreShop-nettikauppaan – urheiluvaatteita ja välineitä jopa 80 % alennuksella.\nEi sitoutumista. Voit milloin tahansa päättää tilauksen.\nKUNTO PLUSsan uudistunut sivusto tarjoaa terveelliseen elämäntapaan pysyvästi kannustavaa tietoa ja työvälineet:\nIloista intoa ja inspiraatiota syödä hyvin ja harrastaa liikuntaa: KUNTO PLUSsan uudistunut sivusto tarjoaa treenivideot, viikon ruokaohjeet ja reseptit kätevästi yhdessä. Mahtava motivaatiopaketti!\n+ KUNTO PLUSsan treenivideot, ateriaehdotukset ja reseptit.


Eteneekö Tallinna-Helsinki tunneli? - Työryhmä selvittää edistämistä - Tallinn Club\nHome » Uutiset » Ajankohtaiset » Eteneekö Tallinna-Helsinki tunneli? – Työryhmä selvittää edistämistä\nSuomen liikenne- ja viestintäministeriö on koonnut työryhmän arvioimaan mahdollisia jatkotoimia helmikuussa valmistuneen Helsingin ja Tallinnan rautatietunnelin FinEst Link -loppuraportin pohjalta.\n”Tallinnan ja Helsingin välinen rautatietunneli olisi tärkeä hanke koko Suomen ja Euroopan yhteyksien parantamisessa. Nyt on tärkeää jatkaa hyvin alkanutta selvitystyötä yhdessä keskeisten tahojen kanssa”, sanoo liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner.\nLaaja työryhmä osallistuu selvityksiin\nLähde: Suomen liikenne- ja viestintäministeriö\nHinnat ei Tallinnan satamassa huimaa - Lounas alkaen 3 €\nTags: -loppuraporttiAnne BernerFinEst LinkhankeHelsingistä TallinnaanHelsinkikuljetusliikenne- ja viestintäministeriliikenne- ja viestintäministeriölogistiikkaministeriörahoitusrautatierautatietunnelisuomitallinnataloudelliset vaikutuksettunnelitunneli Tallinasta Helsinkiintyöryhmäviroyhteydet


Jeesus tulee Helsingin Vuosaareen – Kotimaa\nJeesus tulee Helsingin Vuosaareen\n21.04.2011 11:33 - Kaisa Tanttu | Uutiset\nPastori Kai Sadinmaan käsikirjoittama Vuosaaren vapahtaja -näytelmä riisuu Jeesukselta uskovaisen naamion. Sen sijaan se tarjoaa kuvan inhimillisestä, yhteiskunnallisesta profeetasta.\nVuosaarelainen uskonnollinen lahko ei suostu odottamaan vapahtajaa enää. Jeesus tulee, mutta hän ei täytä lahkolaisten odotuksia. Nuori nainen, Jeesus, hyökkää markkinayhteiskuntaa vastaan ja rakastuu naiseen.\nMiltä Jeesus pelastaa vuosaarelaiset, käsikirjoittaja, ohjaaja Kai Sadinmaa?\n- Vuosaaren Jeesus pelastaa tekopyhyydeltä, elämänmakuiseen kristillisyyteen.\nNäytelmää esitetään pääsiäisen tienoilla eri puolella Helsinkiä kuuden näyttelijän ja kahden muusikon voimin. Sen on tuottanut Helsingin seurakuntayhtymä. Näytelmää ei suositella uskonnollisesti herkkähipiäisille.\n- Näytelmän Jeesus on inhimillinen Jeesus. Tapa, jolla esittelen hänet, voi loukata. Jeesus on näytelmässä raadollinen, rajallinen ihminen.\nVuosaaren Vapahtaja ei kirosanoja säästele, eikä hänen tarinallaan ole onnellista loppua, eikä sellainen pääsiäisnäytelmään sopisikaan. Shokeeraaminen ei kuitenkaan ole itsetarkoitus.\n- Jeesuksen toiminnassa keskeistä oli temppelikultin kritiikki. Hän oli vaarallinen heppu, sanoo pastori Sadinmaa.\nNäytösajat löytyvät täältä\nYksistään Helsingissä esitetään toistakymmentä erilaista pääsiäisdraamaa. Tunnetuin niistä on Via Crucis. Massayleisön keräävä Jeesuksen ristintien tapahtumia kuvaava esitys lähtee Kaisaniemen puistosta pitkäperjantaina 22.4. klo 21. Käsikirjoituksen on tehnyt kirjailija Lauri Otonkoski ja Jeesuksen roolissa on ammattinäyttelijä Tomi Alatalo. Näytelmän ohjaa Mikko Lammi.\nTurun pääsiäisdraama esitetään tuomiokirkon portailla. Emmi Louhivuori ja Ilmari Kuivala ovat ohjanneet suurnäytelmän nimeltään Nasaretilainen. Sen ensimmäinen esitys on pitkäperjantaina 22.4. klo 21.30.\nMonilla muillakin paikakkunnilla on pääsiöisdraamoja.


Ratkaistu: Milloin ostolasku menee maksuun? - Visma Community\nMilloin ostolasku menee maksuun?\n(updated by Jonna Isomaa 19-03-2020 13:27 )\nMilloin lasku ostoreskontrasta menee maksuun? Miten saan maksettua laskun eräpäivänä?\nVastaus: Milloin ostolasku menee maksuun?\nLaskun maksuun menoa määrittää maksuerän maksupäivä, joka määritellään Maksatuksessa.\nJos laskun eräpäivä on menneisyydessä, ohjelma ehdottaa maksupäiväksi kuluvaa päivää.\nJos laskun eräpäivä on tulevaisuudessa, ja lasku halutaan laittaa maksuun eräpäivänään, pitää Maksatuksessa maksatuserien luonnissa täpätä "Eräpäiväkohtaiset"-asetus päälle, jotta ohjelma muodostaa maksuerät eräpäivittäin ja käyttää eräpäivää maksupäivänä.\nJos maksatuserien luonnissa asetuksena on "Yksi per yritys", tulee maksuerälle maksupäiväksi viereiseen Maksupäivä-kenttään annettu päiväys, joka on oletuksena kuluva päivä. Tämän tiedon voi myös käsin muuttaa, kuten myös maksupäivää maksuerän Tapahtumat-välilehdellä.\nMaksatuksesta löytyy lisää tietoa Ostoreskontran käsikirjan sivulta 25 alkaen.


Tekesille hakemuksia enemmän kuin koskaan | TEK Verkkolehti\nInnovaatiorahoituskeskus Tekesin rahoittamissa projekteissa syntyi viime vuonna yli tuhat patenttia ja yli 1200 tuotetta, palvelua tai prosessia.\nYritykset hakivat viime vuonna Tekesiltä tutkimus-, kehitys- ja innovaatiorahoitusta enemmän kuin koskaan aiemmin. Tekes sijoitti viime vuonna yritysten ja tutkimusorganisaatioiden projekteihin 577 miljoonaa euroa. Yritykset hakivat Tekesiltä 20 prosenttia suurempaa summaa kuin edellisenä vuonna.\n– Hankkeiden koko oli pienempi edellisvuoteen verrattuna. Voidaan sanoa, että hakemuksia tuli aiempaa enemmän mutta pienemmällä riskillä, kiteytti Tekesin pääjohtaja Pekka Soini ja viittasi heikkoihin talouslukuihin.\nYritysten projekteihin suunnatusta rahoituksesta 349 miljoonasta kaksi kolmasosaa kohdistui pienille ja keskisuurille yrityksille. Viime vuonna päättyneissä projekteissa syntyi 1270 tuotetta, palvelua tai prosessia ja 1030 patenttia.\nSoinin mukaan noin 250 hyvää hakemusta jouduttiin hylkäämään, koska Tekesin rahat eivät enää riittäneet niihin.\n– Tekesin rahoitusleikkausten johdosta saatamme joutua jatkossa hylkäämään vielä enemmän hyviä projekteja. Tällöin haavista putoaa jatkossa entistä enemmän potentiaalisia kasvuyrityksiä, Soini pelkää.\nStartup-yritysten aktiivisuus lisääntynyt\nTekes rahoitti viime vuonna noin 680 startup-yritystä noin 133 miljoonalla eurolla. Alle 6-vuotiaille yrityksille myönnetystä rahoituksesta 67 miljoonaa euroa oli avustusta ja 58 miljoonaa euroa lainaa. Projektin kuluista vähintään 25 prosenttia tulee kattaa muulla rahoituksella.\n– Tekes toimii entistä vuorovaikutuksellisemmin tiimien kanssa. Etsimme ensin yritysten markkinamahdollisuuksia ja vasta sitten rahoitamme tutkimus- ja kehitystoimintaa, kuvailee Nuoret yritykset -vastuualueen johtaja Jukka Häyrynen.\nHäyrynen pitää erityisenä kruununjalokivenä Nuoret innovatiiviset yritykset -ohjelmaa (NIY), joka on tarkoitettu kaikkein lupaavimmille alle 6-vuotiaille yrityksille. Tutkimus- ja kehitystoiminnan lisäksi rahoitus voi kohdistua koko liiketoiminnan kehittämiseen ja kansainvälistymiseen. Rahoitus on vaiheistettu useaan jaksoon, ja se voidaan keskeyttää, jos yritys ei saavuta tavoitteita.\nViime vuonna NIY-rahaa myönnettiin vajaat 25 miljoonaa euroa. Ohjelmassa on rahoitettu lähes 200 yritystä, ja 55 yritystä on läpäissyt koko rahoituksen. Rahoitus on käynnissä 87 yrityksen kohdalla ja 58 yritystä on keskeyttänyt sen.\n– Merkittävää on kombinaatio, raha yhdistetään sparraukseen. Se on laajentumisvaiheessa ja kansainvälisille markkinoille mentäessä tärkeää, Soini toteaa.\nHäyrysen mukaan mallia tullaan hyödyntämään jatkossa myös muussa Tekesin rahoitustoiminnassa.\nTekesin rahoittamien nuorten innovatiivisten yritysten liikevaihdon kasvu oli viisinkertainen vertailuyrityksiin verrattuna. Vuotuinen kasvu oli keskimäärin 150 prosenttia vuosina 2006–2010.\nLue lisää Tekesin kotisivuilta


Auroran henkarit: C'est faux\nLähettänyt Aurora klo 17.08\nNea 22. lokakuuta 2008 klo 17.15\nAh, ihana toi sun leopaita.. :)\nAnonyymi 22. lokakuuta 2008 klo 17.29\nTaidat tarkoittaa Raunistulaa, Harittu on nimittäin iso lähiö ihan toisella puolella kaupunkia :)\nTosi mahtavia löytöjä kumpainenkin, toi turkki varsinkin on lähes täydellinen!\nLöysin blogisi öö... sunnuntaina ja olen jo ihan koukussa. Sulla on kiva ihana tyyli ja on kiva kun päivität usein :) - A\nAnonyymi 22. lokakuuta 2008 klo 18.05\nTurkki näyttää tosi hyvältä!\nÄppelblom 22. lokakuuta 2008 klo 18.22\nAh, turkki sopii sulle tosi hyvin ja on muutenkin tosi hieno! Jos haluat kaventaa niin käy kysymässä Materialsissa mitä maksaa. Itse ainakin lyhennytin farkkuni siellä ja maksoi 14€ ja lopputulos oli hyvä. Niin siis Materials on Yrjönkadulla ihan vastaapäätä hotteli Tornia, kai. Niin ja sitten se Uimahalli on myös siinä lähellä. JOs pidät silmät auki niin kyllä sä sen huomaat.:D\nToi leopardikuvioinen t-paita on myös ihan täydellinen ja sitä paitsi vaivaset 2€. Että hyvät kirppisostokset teit!:)\nSalla 22. lokakuuta 2008 klo 21.05\nOo, kiitti vinkistä! Täytyy poiketa tuolla joskus :) 18 vissiin menee Harittuun päin.. Tai ehkä meen suosiolla vaan navigaattorin ja auton kans :D\nPipari 22. lokakuuta 2008 klo 22.56\nHei voit lähettää ton tekoturkin mulle jos se on sulle huonon kokoinen ;D\nJuliet 22. lokakuuta 2008 klo 23.54\nNola 23. lokakuuta 2008 klo 7.47\nKummatkin on ihania!\nAurora 23. lokakuuta 2008 klo 10.21\nnea: Kiitti! :)\nanonyymi: Joo, Raunistula se olikin, näin hyvä Turun tuntemus mulla on :) Kiitos kehuista!\näppelblom: Kiitos vinkistä! Mä en oikein yhtään tiedä Helsingin ompelijoista, joten hyvä et kerroit. Käyn siellä kyselemässä! :)\nsalla: Hmm, en busseilla ole ikinä täällä kulkenut (!), mut korjattakoon, et kirppis on tosiaan Raunistulassa, ei Haritussa, kuten luulin... Kannattaa käydä! :)\npipari: Hahah, lähetän heti, jos en saa kavennettua... :D\nnola: Kiitos sullekkin! :)