Natoa syötetään takaportin kautta — Asikainen Martti\n1.6.2016 04:17 Martti Asikainen\nkuvien luova editointi: martti asikainen\nPuolustusliitto Naton jäsenyydestä on käyty viime päivinä vilkasta keskustelua. Keskustelu liittyy läheisesti myös kokoomuksen puheenjohtajakisaan. Ehdokkaat Alexander Stubb, Petteri Orpo ja Elina Lepomäki kannattavat Verkkouutisten mukaan Suomen Nato-jäsenyyttä. Heidän mielestään Suomen pitäisi pyrkiä Natoon viimeistään ensi vaalikaudella ja ettei kansanäänestys jäsenyydestä suinkaan ole välttämätöntä.\nSAMAA MIELTÄ muuten oli myös entinen pääministerimme ja nykyinen EU-komissaari Jyrki Katainen, joka totesi pari vuotta sitten ettei näin suuressa asiassa voida olettaa kansan kykenevän oikeisiin johtopäätöksiin. Kataisen mukaan kansan vastustus olisi huono peruste torjua mahdollinen jäsenyys.\nVarhaisimmat merkinnät Nato-suhmuroinneista ovat vuodelta 2009, jolloin kokoomuksesta lupailtiin Yhdysvaltain lähetystön edustajalle, että seuraava kokoomusvetoinen hallitus veisi Suomen puolustusliitto Natoon. Ei muuten vienyt, mutta yrittää taas uudestaan. Tällä kertaa puolueella on osa mediasta takanaan.\nSaa nähdä kuinka toisessa erässä käy.\nTaloustutkimuksen viime vuoden lopussa teettämän kyselyn mukaan 55 prosenttia suomalaisista vastusti edelleen Nato-jäsenyyttä, kun taas puoltavia vastauksia antoi vain 22 prosenttia vastaajista. Kaikista pelotteluista huolimatta kannatustaso on pysynyt ennallaan jopa vuosikymmenien ajan. Samassa yhteydessä kysyttiin myös, vaikuttaako mielipiteeseen Ruotsin kanta. Kyselystä kävi ilmi, että Nato-jäsenyyden kannatus nousisi 35 prosenttiin, jos Ruotsi liittyisi Natoon. Tämäkään ei riittäisi, koska vastustajia olisi siinäkin tapauksessa enemmän - noin 47 prosenttia vastaajista. Selvä enemmistö oli sitä mieltä, että jäsenyyspäätös vaatisi kansanäänestyksen tuekseen.\nTätä kokoomus ei kuitenkaan haluaisi meille suoda.\nTOISET PUOLESTAAN ovat olleet huolissaan kansanäänestyksestä, koska sen pelätään altistavan suomalaiset mahdolliselle mielipiteenmuokkaukselle. Jokainen varmasti kuitenkin ymmärtää, kuinka naurettavalta tällaiset puheet kuulostavat tilanteessa, jossa suomalaisia pelotellaan itärajan takana piilottelevilla röllipeikoilla kellon ympäri ja mediaa katsomatta. Suomen valtionjohto on toiminut jo pitkään aktiivisessa sotilasyhteistyössä amerikkalaisten upseerien kanssa, joka on alkanut selkeästi heijastumaan myös suomalaisen median toimintaan. Suomalaisten onneksi tasavallan presidentti Sauli Niinistö (kok.) sekä pääministeri Juha Sipilä (kesk.) ovat edelleen sitä mieltä, että jäsenhakemus vaatii kansan tuen taakseen ja siitä tulee järjestää äänestys. Sipilä kertoi keskustan tehneen asiasta päätöksen viime puoluekokouksessaan.\nPresidentti Niinistö on ottanut selkeästi välimatkaa puolueensa tiukkoihin Nato-linjauksiin. Ylen Ykkösaamussa vieraillut Niinistö katsoo, että ulko- ja turvallisuuspolitiikan hoidon marssijärjestys on joiltakin päässyt selvästi unohtumaan, ja että perustuslain peruskurssin kertaaminen voisi olla nyt ihan paikallaan. Suomen perustuslain mukaan tasavallan presidentti johtaa niin ulko- kuin turvallisuuspolitiikkaakin. Ylipäällikkö on joutunut puhuttelemaan hallituksen edustajat jo muutamaan otteeseen, kun heidän viestintänsä on pettänyt kaikilla rintamilla, eikä amerikkalaisten kanssa sovituista sotaharjoituksista ole kerrottu etukäteen edes presidentille itselleen.\nJoku saattaisi pitää tätä maanpetoksena, toinen taas isänmaallisena tekona.\nMartti Asikainen 1.6.2016 05:16\nOlisi mukava tietää, että kuinka moni vastustaa Natoa pelkästään siitä syystä, että perussuomalaiset ja kokoomus kannattavat sitä. Tai ylipäätänsä, että mistä syystä puolustusliittoa kannatetaan tai vastustetaan. Puhtaasti ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ajatellen. Olen käsittänyt, että aika moni Uuden Suomen kommentoijista kuuluu tähän 22 prosentin kannattajakuntaan.\nJorma Jaakkola 1.6.2016 05:55\nMartti Asikainen, kirjoitit:\n"Joku saattaisi pitää tätä maanpetoksena, toinen taas isänmaallisena tekona."\nEi vain maanpetos, vaan valtiopetos: Kysymyksessä on Hallitusmuodon 2 pykälään kirjoitetun vallan kolmijako-opin ylikävely jo vuonna 1992.\nSamaan HM 2 §:n vastaiseen toimintaan liittyy Ulkoministeriön Maastricht-aiheiden salaiset asiakirjat 19.12.1993 ja 20.12.1993.\nTässä asiassa päsmäröi presidentti Koivisto, joka ei itse halunnut tulla esille.\nNato-keskustelu perustuu musta-tuntuu-ajatuksiin niin kauan kuin kyseisiä salaisia päätöksiä ei kansalaisille kerrota.\nJorma Jaakkola 1.6.2016 06:02\nMainitsin Hallitusmuodon 2 §:n ylikävelyn tapahtuneen jo vuonna 1992.\nTässä Promerit.net-blogini, jossa kerron presidentti Koiviston juoksupojan pääministeri Esko Ahon eduskunnassa pitämästä puheesta 16. maaliskuuta 1992\nJorma Jaakkola 1.6.2016 06:09 Vastaus kommenttiin #3\nKokosin asioita myös tähän\nJorma Jaakkola 1.6.2016 07:44\nAlla oleva tekstini perustuu dokumentteihin, joten kyseessä ei ole minun mielipiteeni. Näin ollen en ole putinisti.\nMikä on Naton merkitys EU:lle?\nNato hoitaa EU:n puolustuksen.\nTästä syystä Suomi on ollut Naton jäsen jo 18.3.1992 lähtien, koska silloin eduskunnassa pidetyssä demareiden käsikirjoittamassa äänestysnäytelmässä eduskunta hyväksyi Suomen hallituksen EY-toimintalinjan eli presidentti Koiviston tahdon.\nNimittäin 16.3.1992 pääministeri Aho piti eduskunnalle puheen, jossa hän sanoi Suomen hyväksyvän EY:n acquisen (jo olemassa olevan säädöstön) ja finalite politiquen (lopulliset päämäärät).\nVasta Lissabonin sopimus (EU:n perustuslaki) määritteli, että EU:n puolustus hoidetaan Naton kautta.\nIsäntämaatukisopimus ja Suomen Nato-jäsenyys on Suomelle erittäin huolestuttavat asiat, sillä pääministeri Aho allekirjoitti tammikuussa 1992 naapuruussopimuksen Venäjän kanssa.\nYYA-sopimusta korvamaan tehty sopimus on edelleen voimassa, koska sitä ei syksyllä 1994 liittymislakia hyväksyttäessä voitu purkaa, vaikka purkaminen oli EU:n vaatimus ja koska sitä ei ole myöhemminkään purettu.\nKuinkahan moni silloisista kansanedustajista edes muistaa venäjän kanssa tehtyä naapuruussopimusta, koska ilosanoma oli, ettei YYA-sopimusta enää ole, jolloin Suomi voi tehdä mitä haluaa.\nNaapuruussopimus laadittiin aikana, jolloin Neuvostoliittoa ei enää ollut, eikä Venäjääkään vielä ollut virallistettu.\nMauno Koivisto kertoo muistelmissaan, että suurlähettiläs Heikki Talvitie kävi saman päivänä niin Venäjän kuin NL:nkin ulkoministeriöissä.\nSuomen Nato-jäsenyyden kanssa ristiriidassa oleva Naapuruussopimuksen 4. artiklan teksti on kuitenkin Neuvostoliiton sanelema ja Venäjän parafoima.\nVenäjä tulee vaatimaan, että Suomi noudattaa 4. artiklan tekstiä.\nVenäjä voi tulkita, että Nato-jäsenyys ja isäntämaatukisopimus on Naapuruussopimuksen 4. artiklan vastainen.\nSiis Venäjä vaatii, että Suomi täyttää tämän kohdan:\nJorma Jaakkola 1.6.2016 07:48 Vastaus kommenttiin #10\nYlen uutinen (lähes yhdeksän vuoden takaa neljä vuotta sitten päivitettynä)\nKotimaa 28.6.2007 klo 20:17 | päivitetty 24.5.2012 klo 0:20\nAsiantuntijat: Valtiosopimus Venäjän kanssa hankaloittaa mahdollista Nato-jäsenyyttä\nSuomen mahdollisen Nato-hakemuksen oikeudellinen pohja on asetettu kyseenalaiseksi. Kaksi arvostettua valtiosääntöoppinutta epäilee, että voimassa oleva valtiosopimus Venäjän kanssa on ristiriidassa Nato-jäsenyyden kanssa. Venäjälle jäisi näin kysymyksessä tulkintavaltaa. Asia on ajankohtainen, sillä Nato-jäsenyys arvioidaan pian selonteossa."\nJorma Jaakkola 1.6.2016 07:54 Vastaus kommenttiin #10\nSeuraavaksi siteeraan Naapuruussopimuksen 4. artiklan syntyhistoriasta kaksi sitaattia ulkoministeri Paavo Väyrysen puheesta eduskunnan pöytäkirjasta 14.11.1991:\n“Ed. Wahlström myös kiinnitti huomiota sopimukseen Suomen ja Neuvostoliiton välillä, sopimukseen hyvästä naapuruudesta ja yhteistyöstä. Hän totesi, että: “Helsingin Sanomien ja tv-uutisten ansiosta tiedämme jopa sopimuksen sisällöstä ja synnystä. Hallituksen selonteon mukaan naapurisopimus täyttää Suomen asettamat tavoitteet.”\n”Suomen alkuperäisessä sopimusehdotuksessa ei ollut mukana kohtaa, jolla osapuolet sitoutuisivat siihen, että ne eivät avusta hyökkäystä, joka suuntautuu toista sopimuspuolta vastaan. Se, että me emme tällaista ehdottaneet, perustui meidän puolueettomuusperiaatteisiimme. Kun Suomi puolueettomana maana ei sekaannu mihinkään kolmansien maiden välisiin selkkauksiin, on periaatteellisesti hieman pulmallista sitten erikseen sanoa, että me emme jonkinlaiseen hyökkäystoimintaan anna tukea.”\nNaapuruussopimuksen 4. artiklan sotilaallinen teksti on siis Neuvostoliiton vaatimuksesta kirjoitettu.\nMyöhemmin Venäjä parafoi tekstin.\n20.1.1992 sopijapuolet Venäjä ja Suomi ratifoivat naapuruusssopimuksen.\nMainittakoon vielä, että em. ulkoministeri Väyrysen puhetta oli kuulemassa tuona iltana 14.11.1991 vain muutaman kansanedustaja, sillä kesken päivän tuli eduskunnalle markan devalvointi-ilmoitus ja käymättä jäänyt ulko- ja turvallisuuspoliitinen keskustelu jatkui päivällä pitämättä jääneiden puheiden johdosta yli yön.\nJorma Jaakkola 1.6.2016 08:21 Vastaus kommenttiin #12\nSeuraavaksi Mauno Koiviston muistelmista ”Historiantekijät Kaksi kautta II” sivujen 448-449 taitteesta.\nUlkoministeri Paavo Väyrynen oli eduskunnan kyselytunnilla sanonut, että Suomen naapuruussopimus Venäjän kanssa tunnustaa Venäjän olemassaolon.\nVirallisesti Venäjää ei siis vielä ollut.\nKoivisto laittoi ”jäitä hattuun” Väyrysen puheen johdosta.\nVäyrynen olisi allekirjoittanut Naapuruussopimuksen Venäjän kanssa jo aikaisemmin, mutta allekirjoitustilaisuutta siirrettiin.\nSuora sitaatti Koiviston kirjasta:\n”… Heikki Talvitie oli käynyt aamulla Venäjän ja puoliltapäivin Neuvostoliiton ulkoministeriössä. Venäjä oli ottanut allekirjoittamiseen selkeän ja jyrkän kannan: ei ollut syytä allekirjoittaa. Se oli kovin tylyä. Päädyimme siihen, että Suomen ja Neuvostoliiton ulkoministeriöt totesivat sitten yhteisesti, ettei sopimusta allekirjoiteta. Samalla todettiin, että Suomen ja Venäjän perussopimus korvaisi Suomen ja Neuvostoliiton YYA-sopimuksen.”\n”Pohdin samana päivänä Esko Ahon kanssa Venäjän tunnustamista: ”Me emme voi todeta, että Neuvostoliitto on lakannut olemasta, he tekevät siitä omat ratkaisunsa. Ei meillä ole syytä pitää kauheata kiirettä heidän tunnustamisessansa.””\nPietarin kaupunginjohtaja oli esittänyt Koivistolle, että lännen ei pitäisi tunnustaa Neuvostoliiton tasavaltoja, ei myöskään Venäjää itsenäiseksi, ennenkuin oli selvitetty ydinaseiden ja TAE-sopimuksen kohtalo ja se, kuka vastaisi NL:n veloista…\nJorma Jaakkola 1.6.2016 08:56 Vastaus kommenttiin #10\nNaapuruussopimuksen 4. artiklaan (keskimmäinen kappale)siis kirjoitettiin kaatumassa olleen Neuvostoliiton vaatimus:\nUlkoministeri Paavo Väyrynen oli marraskuun puolivälissä, markan devalvointipäivänä, 1991 eduskunnalle kertonut taustan, että Neuvostoliitto määräsi naapuruussopimukseen kirjoitettavaksi sotilaallisen kohdan:\nKaikki ei mennytkään niin kuin Paavo Lipponen eduskunnassa pari kuukautta aikaisemmin 19.9.1991 puhui.\nLipponen ei nimittäin ollenkaan halunnut minkäänlaista sotilaallista kohtaa naapuruussopimukseen.\nYYA-sopimuksen alkuperäinen sotilaallinen teksti oli Paavo Lipposen eduskuntapuheessa 19.9.1991.\nLaitan lukijoille sitaatin Eduskunnan pöytäkirjasta torstaina 19. syyskuuta 1991.\nHerra puhemies! Ulkopolitiikassa toimitaan reaaliajassa. Siksi olenkin valinnut tämän New Yorkin ajan. Siellä parhaillaan varmasti tehdään ulkopolitiikkaa.\nEduskunta on tällä kertaa lähtenyt rohkeasti keskustelemaan ulkopolitiikasta. Harvinaisessa rohkeuden puuskassa hallituspuolueiden puhujat ovat jopa kajonneet yya-sopimukseen – yllätys, yllätys – sen jälkeen, kun Neuvostoliitosta oli tullut selviä viestejä valmiudesta keskustella yya:sta. On jo aikoja tiedetty, että yya on aikansa elänyt. Kysymys on ollut siitä ajankohdasta ja tavasta, jolla siirtyminen uuteen aikakauteen todetaan.\nSuomen yksipuolinen tulkinta vuosi sitten, jolloin yya-sopimukseen sisältyvä viittaus Saksaan todettiin vanhentuneeksi, oli suomalaista ulkopoliittista eleganssia parhaimmillaan. Tuolla toimenpiteellä purettiin pahimmat paineet yya:n ympäriltä tarvitsematta lähteä hankaliin neuvotteluihin sopimuksesta.\nSuomen ulkopolitiikkaa on tältä osin hoidettu taitavasti. Ei ole ollut mitään syytä ilmoittautua Itä-Euroopan maaksi kiirehtimällä yya-sopimuksen uudelleenarviointia. Eihän sopimus ole ollut mikään ongelma. Se ei ole johtanut minkäänlaiseen sotilaalliseen yhteistyöhön Neuvostoliiton kanssa, ei silloinkaan, kun sitä on meille tarjottu.\nNäin ollen niiden, jotka ovat pyydelleet anteeksi Suomen politiikkaa meihin röyhkeästi suhtautuneilta länsi-eurooppalaisilta, on hyvä kiinnittää huomiota siihen, että puolueettomalla Ruotsilla on ollut mittavaa sotilaallista tiedusteluyhteistyötä Naton kanssa.\nBaltian maiden tunnustamisprosessissa Suomi toimi linjakkaasti omien etujensa mukaisesti. Suomi ei ole siinä asemassa, että olisimme voineet ryhtyä Baltian takaajavaltioksi. Tanskan ulkoministeri Elleman-Jensen saattaa olla sellainen lepakkomies, että hoitaa mennen tullen Baltian asiat kuntoon. Suomelle ulkopolitiikka on niin tärkeä asia, niin kuin se on mm. Saksalle, Yhdysvalloille ja Ruotsille, että Baltian maiden kanssa voitiin solmia diplomaattisuhteet vasta sen jälkeen, kun oli saatu riittävän selkeä viesti Moskovan myönteisestä suhtautumisesta. Olimme hyvässä seurassa.\nPalaan yya-sopimukseen. Todelliset vaihtoehdot ovat joko uusi sopimus tai yya:n purkaminen korvaamatta sitä minkäänlaisella sopimuksella, johon liittyisi turvallisuuspoliittisia kohtia.\nSopimuksettomassa vaihtoehdossa lähdettäisiin siitä, että muut kahden väliset järjestelyt, ennen muita Helsingin julistus syksyltä 1989 sekä monenkeskiset järjestelmät kuten YK, Etyk asiakirjoineen, Pohjoismaiden neuvosto ja muut nykyiset ja tulevat organisaatiot ja sopimukset kuten Euroopan aseidenriisuntasopimukset riittäisivät Suomen ja Neuvostoliiton suhteiden perustaksi.\nJos taas tehdään uusi sopimus yya:n tilalle, olisi edellä mainitut kytkennät myös otettava huomioon. Jos ja kun Suomi liittyy EY:n jäseneksi, olisi tämäkin otettava huomioon todettaessa Suomen asema. Sopimus muistuttaisi tällöin Saksan ja Neuvostoliiton viime vuonna solmimaa sopimusta, jossa osapuolet sitoutuivat olemaan auttamatta hyökkäystä toista sopimusosapuolta vastaan. Kysymys on siis siitä, todettaisiinko ja millä tavalla yhteinen turvallisuusintressi Suomen ja Neuvostoliiton välisessä sopimuksessa. Näitä vaihtoehtoja on kartoitettava puhtaalta pöydältä, ei siis siten, että ryhdyttäisiin keskustelemaan nykyisen yya-sopimuksen pohjalta.\nJos uuteen sopimukseen mennään, ei siihen tule ottaa minkäänlaisia sotilaallisia artikloita. Siinä suhteessa elämme aivan toisenlaisessa maailmassa kuin 1940-luvun lopulla. Ei ole sellaisia uhkakuvia, joiden perusteella sotilasartikloita tarvittaisiin.”\nLipponen piti puheensa eduskunnan käsitellessä asiaa ”Tulo- ja menoarvio vuodelle 1992”.\nSitaatin jälkeen puhe jatkui parjaamalla viljelijöiden korkeita tuottajahintoja ja ehdottamalla EY-jäsenyyshakemuksen jättämistä vain yhdellä lauseella.\nMartti Asikainen 1.6.2016 13:39\nEi se pelkästään mutua ole, vaan ihmisillä on erilaisia näkemyksiä turvallisuus- ja geopolitiikasta. Se tietysti on totta, että verkossa liikkuu valtavasti disinformaatiota, jonka perkkaamisessa pitää olla hyvin varovainen. On niin helppo eksyä.\nJorma Jaakkola 1.6.2016 06:24\nKansalaisten, ja myös nyky-ministerien ja -kansanedustajien, ajatukset ovat musta-tuntuu-juttuja.\nAnne Kosken väitöskirja "Niinkö on jos siltä näyttää" on hyvä taustalähde, vaikka Koski ei tiennyt salaisista asiakirjoista vuodelta 1993.\nVäitöskirjaa hiljattain selatessani kävi ilmi, että presidentti Koivisto ja Ahon hallituksen jäsenet välttivät kertomasta totuutta jäsenyyden ulko- ja turvallisuuspoliittisista seurauksista.\nSen sijaan annettiin mielikuva, että päätökset tehdään vasta vuosien päästä, joten "kaikki on vielä auki", "tilanne elää", "näistähän päätetään vasta vuosien päästä, jolloin Suomella on mahdollisuus erivapauksiin".\nJoistakin Suomessa vierailleiden ulkomaalaisten haastatteluista käy ilmi, että tulevat jäsenmaat eivät tule saamaan mitään erivapauksia.\nKoskella on EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisessa-osuudessa (UTP) myös otsikko "Julkisen keskustelun hämärtämisen taito".\nSeuraava sitaatti on ko. otsikon alta, s. 211:\n"Puolueettomuustoiveiden keinotekoisella ylläpitämisellä pystyttiin luomaan suotuisaa ilmapiiriä hakemuksen jättämistä varten. Tietoisesta vedätyksestä hallitus ei joutunut tekemään kameran edessä tiliä.\nPuolueettomuuden mahdottomuus kävi selväksi jo Lissabonin huippukokouksessa kesäkuussa 1992, joka velvoitti kandidaattimaat sitoutumaan yhteisöpolitiikkaan. Koivisto kertoo vältelleensä keskustelua ulko- ja turvallisuuspolitiikasta, koska se olisi saattanut johtaa sanamuotojen täsmennysten vaatimiseen. EY:n kanssa varottiin puolin ja toisin julkisia kirjaamisia ja kannanottoja Suomen idänsuhteista ja sen vaikutuksesta Suomen asemaan. EU-journalismista vastuussa olleet toimittajat ovat tutkimushaastatteluissa myöntäneet, että jäsenyyshakuprosessin aikana Venäjän uhkaa ja Maastrichtin sopimuksen yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevia asioita peiteltiin journalistien ja ulkopolitiikasta vastaavien poliitikkojen sanattomasta sopimuksesta. On puhuttu jopa toimittajien ja mielipidevaikuttajien vaikenemisesta.\nVaikka EU olisikin Suomen toivomuksesta suostunut noudattamaan hienotunteisuutta puolueettomuuskysymyksessä, kaikki puheenjohtajamaat ja jäsenmaat eivät aineiston perusteella tähän sitoutuneet.\nErityisesti Belgia torjuu aktiivisesti Suomen virallisia tulkintoja. Media käyttää näitä lausuntoja juuri sen aukon täyttämiseen, joka syntyy Suomen ulkopoliittisen johdon vaikenemisen vuoksi. Suomen tulkinnoista poikkeavien kantojen esille ottaminen uutisissa on median keino taistella ulko- ja turvallisuuspolitiikassa vallitsevaa virallista hiljaisuutta vastaan."\nNiko Haapaniemi 1.6.2016 11:18\n"Olen käsittänyt, että aika moni Uuden Suomen kommentoijista kuuluu tähän 22 prosentin kannattajakuntaan."\nEi pidä paikkaansa. Vastustajia tai ilman mielipidettä olevia löytyy enemmän USpalstalta kun silmäilee blogeja. Nämä vähemmistössä olevat kannattajat nyt sattuvat olemaan turhankin äänekkäitä ja änkeävät ylistämään toinen toisiaan toistensa blogeihin natomyönteisyydestä. Antaa helposti väärän kuvan.\nMartti Asikainen 1.6.2016 13:37\nKiitos korjauksesta, Niko. Tuo voi hyvinkin pitää paikkaansa, ja juuri tuo volyymi saa aikaan sen, että kannatus tuntuu prosentuaalisesti suuremmalta. Kun katselee eri uutissivustoja ja niiden kommenttiosioita, niin saa helposti sellaisen kuvan kuin koko Suomi olisi Naton kannalla. Todellisuudessa kyse on silti aika pienestä vähemmistöstä.\nLauri Kiiski 1.6.2016 06:25\nEi Suomi ( päättäjät ) uskalla Natoon liittyä, saati sitten joku ottaa siitä mitään vastuuta. Suomen tilanne Naton suhteen on sidoksissa Ruotsin mahdollisesti hakemaan jäsennyteen ja turvatakuisiin.\nJorma Jaakkola 1.6.2016 06:37\nSuomi on ollut jo 18.3.1992 (Esko Ahon puhe 16.3.1992) lupaamissaan EY-velvoitteissa mukana yhteisessä puolustuksessa, joka hoidetaan Naton kautta. Tätä ei vaan ole voitu julkisesti kertoa kansalle, vaan pikkuhiljaa muokataan kansan mielipidettä.\n18.3.1992 oli eduskunnassa äänestysnäytelmä, jolla presidentti Koiviston tahto "parlamentarisoitiin" Hallitusmuodon 2 §:n ohi.\nKysymyksessä oli äänestysnäytelmä, jossa oli vastakkain kaksi hallitukselle luottamusta antavaa kantaa, hallituksen tiedonanto ja demareiden hallituksen EY-toimia kannattava kanta.\nJorma Jaakkola 1.6.2016 06:53\n18.3.1992 oli luottamuslauseäänestys, demareiden käsikirjoittama äänestysnäytelmä, jonka seurauksena jätetiin EY-jäsenyyshakemus.\nMitä sanoikaan rivikansanedustaja Sauli Niinistö eduskunnassa?\nSitaatti Niinistön puheesta, eduskunnan pöytäkirjasta:\n”Lakivaliokunta totesikin, että EY-jäsenyyshakemusta varten on tehtävä valtio-oikeudellinen asiantuntijaselvitys, jolloin on kiinnitettävä huomiota lakien perustuslainmukaisuuden tutkimisessa tapahtuvaan normihierarkian vinoutumiseen ja selvitettävä, onko meillä tarvetta järjestää uudelleen lakien säätämisjärjestyksen ja perustuslainmukaisuuden tutkiminen.”\nSaulille pitää nostaa hattua!\nJorma Jaakkola 1.6.2016 07:00 Vastaus kommenttiin #8\nIlmeistä on, että kansanedustajat eivät 18.3.1992 tienneet EY:n puolustusvelvoitteista, joihin Suomi äänestysnäytelmässä sitoutui, vaan luulivat pääministeri Ahon puhuvan tulevaisuudesta eikä EY:lle etukäteen annetusta lupauksesta.\nKansanedustajia hämärrytti myös se, että ETA-sopimus oli vielä käsittelemättä.\nTosiasiassa Maastrichtin sopimuksen ehdot oli jäsenyyshakemusvelvoitteena hyväksytty hallituksen iltakoulussa jo 27.2.1992.\nKoivisto kertoi pääministeri Aholle haluavansa jäsenyyshakemuksen pikaista käsittelyä. Pikainen käsittely oli demareiden käsikirjoittama äänestysnäytelmä, jotta Koiviston tahto toteutui.\nMainittakoon vielä, että eduskunnan pöytäkirja 17.6.1992, josta Sauli Niinistön puheen on siteerasin (#8), on otsikoitu ”EY-jäsenyys ja Eta-sopimukset”.\nOtsikointi selittyy ovelasta suunnitelmasta, jolla ”Ulkoasianvaliokunnan mietintö n:o 6 valtioneuvoston selonteosta EY-jäsenyyden vaikutuksista Suomelle” tuotiin päiväjärjestyksen ulkopuolelta eduskuntakeskusteluun.\nJorma Jaakkola 1.6.2016 08:33 Vastaus kommenttiin #9\nEduskunnan pöytäkirjan 17.6.1992, josta rivikansanedustaja Sauli Niinistön puheen siteerasin (#8), oli päiväjärjestykseen kirjoitettu:\n1) Hallituksen esitys n:o 95 Euroopan talousalueen perustamiseen liittyvien sopimusten eräiden määräysten hyväksymisestä.”\nSamassa keskustelussa siis olivat valtioneuvoston selonteon (9.1.1992) palautekeskustelu ja ETA-sopimuksien lähetekeskustelu.\nSamassa keskustelussa kansanedustajen ajatuksia hämärrytettiin, kun puhuttiin samalla aidasta, aidanseipäistä ja aidan ulkopuolella olevasta ruohosta.\nNäin ETA:sta tehtiin hyvä asia, mutta EY:hyn pitäisi suhtautua kriittisesti Tanskan hylättyä kansanäänestyksessä Maastrichtin sopimuksen.\nMainittakoon, että 27.10.1992 ETA-lakiesitystä hyväksyessään kukaan rivikansanedustajista ei tiennyt ETA-sopimuksen todellista sisältöä, ei edes Sauli Niinistö. Miten olisi tiennytkään, koska sopimusteksteissä viitattiin EY-säädöstön koodinumeroihin ja päivämääriin, joiden säädöstön alkuperäisteksti olisi pitänyt erikseen etsiä monikymmentuhantisesta EY-säädöstön painosivustosta.\nPresidentti Koivistolta ja juoksupoikana toimineelta pääministeri Aholta oli ovela veto parlamentarisoida Maastrichtin sopimusvelvoitteet etukäteen eduskunnalla jo 18.3.1992, kun velvoitteiden palautekeskustelu oli laitettu samaan päivään 17.6.1992, jossa oli ETA-sopimuksen lähetekeskustelu.\nMillaista seka-sotku-soppa-demokratia-näytelmää Suomen eduskunnassa onkaan käyty!\nMiksi omilla aivoillaan ajatellut rivikansanedustaja Sauli Niinistö vaiennettiin?\nMartti Asikainen 1.6.2016 13:33\nTasavallan presidentti Niinistö totesi joskus, että Naton kelkkaan olisi ollut helppo lähteä 90-luvun alussa, kun Neuvostoliitto kaatui eikä naapurilla riittänyt enää paukut kukkoilemaan. Nyt ulkopoliittinen tilanne on kuitenkin muuttunut, ja jännitteet kasvaneet, vaikka turvallisuusuhka onkin pysynyt lähinnä samana. Jos Suomi oikeasti viedään väkisin Natoon, niin toivon, että hakemus tehdään yhdessä Ruotsin kanssa. Molemmat tai ei kumpikaan. Sellainen skenaario, jossa Suomi hakisi jäsenyyttä, eikä se saisikaan sitä, olisi katastrofaalinen. En siis henkilökohtaisesti kannata Natoa.\nHilkka Laronia 1.6.2016 08:07\nNorjakkaan eijjois Natossa, jossei sielois ollu suhmuroivia herroja, jokka ei nouvvattanu lakeja, vaan kansan ja kolleegojensa selän takana junaili maan Nattoon ja keräsivät kuitenki palkaksi valtaa ja rahhaa, vaikkei historiaa kattoen vois luulla semmosen suhmuroinnin onnistuvan.\nMartti Asikainen 1.6.2016 13:34\nNorjalla on sen verran otettavaa, että siinä valossa ajatellen Nato oli norjalaisille hyvä ratkaisu. Enkä puhu nyt kalanmaksaöljystä. Ei sovi unohtaa, että Norja oli yksi YK:n perustajajäsenistä ja liittyi Natoon jo vuonna 1949.\nMartti Asikainen 1.6.2016 13:41\nTuossa laitoin merkille, että samaan aikaan kun valtiorahoitteinen Yle uutisoi Venäjän pettäneensä lupauksensa ja laajentaneen sotatoimiaan Syyriassa, julkaisee arvostettu amerikkalaislehti Washington Post kuvia kurdijärjestöjen tunnuksissa liikkuvista amerikkalaisista erikoisjoukoista valtaamassa takaisin Isisin hallitsemaa Raggan kaupunkia. Yhdysvallat on toistuvasti sanonut, ettei se aio lähettää maajoukkoja Syyriaan taistelemaan äärijärjestö Isisiä vastaan. Irakissa, missä Isis on myös vallannut alueita, Yhdysvalloilla on tätä nykyä noin 3 900 sotilasta. Syyriaan puolestaan lähetettiin erikoisjoukkoja jo viime vuoden lokakuussa.\nReilu kuukausi sitten Yhdysvaltain presidentti Barack Obama vakuutti vielä BBC:n haastattelussa, että amerikkalaiset buutsit eivät tulisi kopisemaan Syyrian maaperällä, vaikka samaan aikaan oli jo tehty päätös 250 erikoisjoukkojen sotilaan lähettämisestä taistelutantereelle. Obaman valkoiset valheet eivät kuitenkaan tunnu häiritsevän ketään, koska onhan hän sentään Nobelin mies.\nMark Andersson 1.6.2016 13:59\nNatoa syötetään nyt etu-, taka-, sivuporttien sekä ullakosta ja kellarista käsin.\nAinoa keino natottajille näkyy olevan pelottelu, sellainen historiaton propaganda, joka ei suostu näkemään metsää puilta, ei sivulle, eteen eikä varsinkaan taakse.\nIhan hyvä artikkeli niillekin jotka kaipaavat taatusti länsimielisen median näkemyksiä Natosta, tässä pari päivää vanha LA Timesin juttu:\nMartti Asikainen 1.6.2016 14:08\nMielenkiintoinen artikkeli, joka jakaa mielipiteeni siitä, että kyseessä on vain kolikon kaksi eri puolta. Tällaistahan se suurvaltapolitiikka on. Suomikin on shakkilaudalla vain yksi moukka muiden joukossa.\nSeppo Saari 1.6.2016 15:12\nMiksei paraatiovesta, kuten lähinaapurimmekin?\nMartti Asikainen 1.6.2016 15:17\nKoska kansa ei ole valmis nielemään. Pakko työntää tuhkaluukun kautta.\nMartti Asikainen 1.6.2016 21:31\nSotaveteraani Yrjö Sarasteen tämän päiväinen mielipidekirjoitus samaisesta aiheesta. Laitetaanpa se tänne kommenttiosioon, kun hän tänään tämän maililla pisti.\nLauri Oinonen esittää Keskisuomalaisessa (01.06) "Ei politikoida puolustusasioilla." Hän toteaa miten puolustukseemme liittyvät asiat ovat perinteisesti olleet koko kansaa yhdistäviä. Niitä ei ole haluttu käyttää ajankohtaisen puoluepoliittisen keskustelun areenoilla. Siksi oudoksun nyt hallituspuolueen taholta äkkinäisesti esille otettua ajatusta Suomen liittymisestä sotilasliitto Natoon. Puolustukseen liittyvät kysymykset eivät saisi olla minkään puolueen imagon kohotusta. Suomen puolustuspolitiikka on pitkäjänteisesti nojannut kansan laajan enemmistön näkemyksiin. Näin on myös välttämätöntä, koska maanpuolustuksemme nojaa yleiseen asevelvollisuuteen, kansa siis vastaa maanpuolustuksesta ja sen on koettava asia omaksi ja oikeutetuksi. Suomen puolustusta ei lähtökohtaisesti voi ulkoistaa.\nNatosta Oinonen toteaa miten samalla kun se ehkä toisi lisänsä turvallisuuteen mm. materiaalin ja mahdollisesti ilmapuolustuksen osalta, se toisi useille yllätyksenä monia velvoitteita. Näitä viime mainittuja ei tajuta riittävästi. Puolustusvoimiemme rauhan ja mahdollisten kriisitilanteiden vastuualue laajenisi sekä lähelle että kauemmaksikin maamme rajojen ulkopuolelle.\nTäyttä asiaa ! Maanpuolustus on koko kansan asia. Niin oikeiston kuin äärivasemmistonkin ! Niin varakkaiden kuin työttömien ! Mikään puolue ei voi yksin ratkaista asiaa ja kutsua vieraita joukkoja maahan.\n- Yrjö Saraste\nMartti Asikainen 1.6.2016 21:32\nSiinä muuten on vasta kova sälli. En tiedä mitä kautta olen päätynyt hänen sähköpostituslistalleen, mutta Yrjöltä tulee joka päivä 1-2 mailia ajankohtaisista asioista. Kummastelin aluksi tuossa viime vuonna, että kuka ihme minun sähköpostiani oikein spämmäilee, mutta kun selvitin lähteen, niin olihan se positiivinen yllätys. Tämän jälkeen päädyin myös lukemaan hänen tekstejään. Saraste tuntuu olevan vielä 92-vuotiaanakin paremmin kartalla politiikasta kuin valtaosa suomalaisista.\nYrjö on sota- ja siviili-invalidi, lähes sokea mies. Hän ei käsittääkseni näe juurikaan lukea tai kirjoittaa, mutta koska teknologia on tänä päivänä sen verran ihmeellistä, niin puhesyntetisaattori pystyy lukemaan hänelle ääneen sähköisessä muodossa olevat tekstit. Kuuleminen ja kirjoittaminen puolestaan onnistuvat jollain toisella kojeella. Eipä tässä voi paljoa muuta kuin arvostaa. Onneksi Suomessa on vielä muutamia Yrjön kaltaisia kavereita, jotka ovat oikeasti nähneet sen kaiken.\nMyös Helsingin Sanomat noteerasi Yrjön tuossa pari kuukautta sitten.\n"Hän on mies, joka lapsena istui pyörätuolissa ja hätisteli paviaaneja.\nHän on mies, joka yrittää ensi kesänä tuoda kävelyn maailmanennätyksen Suomeen, vaikka on melkein sokea ja etenee hitaasti, kolmen kilometrin tuntivauhtia.\nHän on Yrjö Saraste.\nAloitetaan Etelä-Afrikasta. Siellä Saraste syntyi."


Syyskuussa kansainvälinen media innostui Radio Suomipopin Aamulypsy -lähetyksessä säätiedotuksia lukeneesta Laine Brucestahttps://www.is.fi/haku/?query=laine+brucesta.\nSuomen seksikkäin ja Miss Bikini -kisoista tuttu kaunotar muistelee tempauksesta noussutta kohua blogissaanhttp://lainebruce.metropoli.net/blogi/. Laine kirjoittaa saaneensa pian somehitiksi nousseen alastoman säätiedotuksensa jälkeen kutsun Playboy-lehden kuvauksiin, mutta lähtö Yhdysvaltoihin tyssäsi siihen, ettei hän saanut kerättyä tarpeeksi rahaa lentolippuun.\n– Tänä syksynä minua jälleen pyydettiin Suomipopille säätytöksi ja menin sinne, mutta se mitä sen jälkeen tapahtui niin en olisi koskaan uskonut. Insta ja facebook alko huutaa ihan samantien, säätyttö uutinen levisi ulkomaille ja viestejä riitti. Sain Playboy kuvauksiin kutsun, joka olisi ollut jenkeissä mutta en saanut niin lyhyessä ajassa kerättyä rahaa, jonka takia se homma meni siinä, Laine harmittelee.\nSuomalaiskaunotar saatetaan kuitenkin kaikesta huolimatta nähdä Playboyssa, sillä hän kirjoittaa lähettäneensä kuviaan useisiin miestenlehtiin.\n– Nyt hain Saksan playboyhin sekä Latvian FHM lehteen. Koko vuosi on oikeastaan ollut kuvauksia kuvausten perään ja vaikka olisi halunnut keskittyä johonkin muuhunkin niin ei ole ollut mielenkiintoa muuhun kuin kouluun ja kuvauksiin. Miesrintamalla menee edelleen aika heikosti sillä kaksilahkeisia ei mun elämässä tällä hetkellä ole.\n– Taitanee tämäkin vuosi päättyä sinkkuna, hän summaa.\nLaine on osallistunut useisiin missikisoihin. Kuva Miss Helsinki -finaalista 2010. (KUVA: Antti Hämäläinen)


Polar Electro Finland Oy aktiivisuusmittari\nUusi Polar A300 tuo väriä kuntoiluun ja värisee liiasta istumisesta\nLehdistötiedotteet • Tammi 07, 2015 14:47 EET\nPolar A300 on värikäs fitness-mittari, joka kannustaa saavuttamaan tavoitteet kuntoilussa ja mittaa päivittäisen aktiivisuuden. Polar A300 on langattomasti synkronoituva sykemittari, jossa on useita Smart Coaching -ominaisuuksia, sisäänrakennettu aktiivisuusranneke ja värinähälytys istumisen seurantaan.\nA300 keltainen, kello ja aktiivisuuspalkki\nA300 valkoinen, harjoitusnäkymä\nA300 pinkki, aktiivisuuspalkki\nLehdistötiedotteet • Maalis 11, 2014 15:27 EET\nFennia Prize- ja IPR-kunniamaininnat Polar Loop -aktiivisuusrannekkeelle\nLehdistötiedotteet • Tammi 30, 2014 13:00 EET\nPolar Loop -aktiivisuusranneke palkitaan Fennia Prize -kunniamaininnalla sekä IPR-kunniamaininnalla Design Forum Finlandin, Fennian ja Elon järjestämässä Fennia Prize -muotoilukilpailussa 30.1.2014.\nLehdistötiedotteet • Syys 19, 2013 12:32 EEST\nUutiset • Helmi 26, 2015 11:12 EET\nArkiaktiivisuus on erittäin tärkeää terveyden kannalta. Arkiaktiivisuudella tarkoitetaan pieniä valintoja päivän aikana, esim. jaloittelutauot vähintään tunnin välein, rappusten valitseminen hissin sijaan, kauppa- tai harrastusmatkojen kulkeminen kävellen tai pyörällä.\nPolar Loop nyt myös Androidille\nUutiset • Kesä 10, 2014 10:37 EEST\nPolar Loop-aktiivisuusrannekkeen Flow-mobiilisovellus toimii nyt myös Android-puhelimissa, lisäksi rannekkeeseen on lisätty aktiivisuushälytys.


Hallinnointi - Modular Management\nHallinnointi ja modulaarinen muutos\nKuinka kehittää organisaatiotasi?\nSusanne Flyckt Sandström, Ruotsin Modular Managementin toimitusjohtaja, tarkastelee miten kehittää organisaatiota ja hyödyntää modulaarisuus täysimääräisesti.\nKeskittymällä keskeisiin menestystekijöihin - kuten rooleihin ja vastuisiin, päätöksentekomalleihin, ydinprosesseihin ja tiedonhallintaan - voit virtaviivaistaa organisaatiotasi, vähentää kompleksisuutta ja tehostaa arvonluontia.\nSusanne, mitä ajattelet hallinnoinnista?\nMinulle hallinnointi on ratkaisevan tärkeää arvon realisoimiseksi ja ylläpitämiseksi.\nModulaarisuuden haaste ei ole pelkästään tuotearkkitehtuurin luominen, vaan modulaarisuuden ylläpitäminen - ja se alkaa ylhäältä. Ylin johto ymmärtää jo hallinnoinnin merkityksen, mutta sen on mukautettava johtamistaitoja, päätöksentekomalleja ja viestintää organisaation yhdistämiseksi.\nTiedämme, että yritykset jotka keskittyvät hallinnointiin aikaisessa vaiheessa menestyvät paremmin. Jos et tee niin, niin valitettavasti maailman parhaallakin tuotearkkitehtuurilla saatat menettää kontrollin ja nähdä kompleksisuuden kasvavan uudelleen. Tällöin menetät saavuttamasi hyödyt tekemästäsi investoinnista.\nOn melko helppo nähdä modulaarisuuden arvo ja kuvitella miltä tuotearkkitehtuuri näyttää. Tiedät myös usein mitä ihmisiä ja resursseja tarvitset.\nHankalampi kysymys on: "Kuinka saan johtoryhmän ymmärtämään ja ajamaan modulaarisuutta?"\nTämä tarkoittaa sitä, miten tietoa jaetaan koko organisaatiossa roolien ja vastuiden sekä päätöksenteon kautta - myös pehmeämpiä arvoja, kuten yhteistyötä, viestintää, työskentelytapoja ja uusia vastuualueita.Lisäksi se auttaa ymmärtämään ihmisiä, jotka kokevat menettäneensä vastuuta.\nKyse on paljolti vastuusta ja yhdenmukaistamisesta.\nMikä on henkilökohtainen kokemuksesi tämän tekemisestä?\nOlen johtanut monia organisaatioita muutoksessa.\nKyse on enemmän siitä, että teet mitä sinun on tehtävä, sen sijaan, että sanot mitä sinun on tehtävä. Se on enemmän käytännön työtä kuin johdon kokouksia; mutta sinulla on oltava myös hallinnoimismalli, ennen kuin voit käydä keskustelua.\nSinulla on myös oltava kärsivällisyyttä ja suurissa organisaatioissa sinun on toistettava asioita tuhansia kertoja, ennen kuin voit nähdä muutoksen tapahtuvan. Minusta on äärimmäisen tärkeää aloittaa miettiminen, kuinka voit tehdä tämän suoraan koko organisaation kanssa, eikä vain kokoamalla pieni joukko ihmisiä luomaan teoreettinen malli.\nKuinka järjestelmällinen hallinnointi voi vähentää kompleksisuutta?\nJos haluat modulaarisemmaksi, sinun on rakennettava hallinnointimalli. Jos et rakenna tai yrität sovittaa nykyistä malliasi uuteen toimintatapaan, kaikki kehitysponnistelut ja -vaikutukset eivät tuo täyttä hyötyä. Tämä tarkoittaa, että kompleksisuus alkaa jälleen kasvaa, etkä pysty saavuttamaan tuotearkkitehtuurin todellisia hyötyjä.\nModular Management tarjoaa järjestelmällisen menetelmän hallinnointiin ja modulaariseen muutokseen. Se sisältää arvioinnin ja kehityksen tärkeimmillä painopistealueilla.\nHALLINNOINNIN ARVIOINTI, ESIMERKKI\nMitä mahdollisuuksia tämä tuo?\nJärjestelmällinen hallinnointi antaa sinulle mahdollisuuden toteuttaa ja ylläpitää arvonluontia, mutta se luo myös yhteistyökulttuurin yrityksessä, mikä edellyttää toimivia tiimejä. Se antaa yhteisen kielen kaikille yksiköille.\nArkkitehtuuri yhdistää ihmiset uudella tavalla ja kommunikointi tulee luontevammaksi. Tämä tuottaa todella paljon positiivista energiaa organisaatiosi sisällä ja ulkopuolella.\nEsimerkiksi, jos olet ostanut ja sulauttanut yrityksiä, on todennäköisesti monia erilaisia yksiköitä, jotka eivät koskaan tee yhteistyötä. Hyvin hallinnoitu modulaarinen tuotearkkitehtuuri on erinomainen alusta ihmisten yhdistämiseksi. Alat miettiä, miten suunnittelun innovaatiot ja uudet ominaisuudet vaikuttavat myyntiin, miten tuotanto vaikuttaa R&D-toimintaan jne. Tämä on todella myönteistä, etenkin koska se peilautuu strategiasta ja loppuasiakkaiden tarpeista.\nKlikkaa alla olevaa painiketta, jos haluat tietää lisää.\n”Jos haluat modulaarisemmaksi, sinun on rakennettava hallinnointimalli. Jos et rakenna tai yrität sovittaa nykyistä malliasi uuteen toimintatapaan, kaikki kehitysponnistelut ja -vaikutukset eivät tuo täyttä hyötyä.”


Siirry kohtaan näytä > työkirja näkymät > Mukautetut näkymät > Lisää.\nValitse Sisällytä näkymään -kohdassa niiden asetusten valintaruudut, jotka haluat sisällyttää. Kaikki näkymät, jotka haluat sisällyttää työkirjaan, näkyvät kohdassa Näkymät valintaikkunassa Mukautetut näkymät. Kun valitset näkymän listasta ja napsautat sitten Näytä, näkyviin tulee laskentataulukko, joka oli aktiivisena, kun loit näkymän.\nTärkeää: Jos työkirjassa on jokin laskenta taulukko, joka sisältää Excel-taulukon, Mukautetut näkymät eivät ole käytettävissä missään työkirjan kohdassa.\nSiirry kohtaan näytä > työkirja näkymät > Mukautetut näkymät.\nHuomautus: Jos näkymä on luotu toisessa laskenta taulukossa, kyseinen laskenta taulukko tulee automaattisesti näkyviin.


Mountain Horse Softshell Kokochapsit Black - Kotielaintarvike.fi verkkokauppa\nMountain horse softshell kokochapsit bla...\nMountain Horse Softshell Kokochapsit Black\nValitse kokoXSS - LoppuunmyytyM - LoppuunmyytyL - LoppuunmyytyXL - LoppuunmyytyXXL - Loppuunmyyty\nMountain Horse Softshell Kokochapsit Black. Trendikkäät, tyylikkäät ja käytännölliset Softshell -kokochapsit suojaavat talven kylmiltä ilmoilta niin ratsastaessa kuin tallitöissä. Softshell -kangas suojaa tuulelta ja vedeltä ja fleece-sisävuori on mukavan tuntuinen ja tekee housunlahkeista mukavan lämpöiset. Lahkeen sisäsivulla on keinonahkapaikat, ulkosivuilla on vetoketjut ja vyötäröllä pikalukollinen säädettavä nailonhihna sekä lahkeissa säädettävät kuminauhalenkit. Verrattuna normaaleihin topparatsastushousuihin, kokochapsien kanssa voi ratsastaa täysin normaalisti, koska chapsien alle puetaan tavalliset ratsastushousut. Vasemmassa etulahkeessa brodeerattu Mountain Horse -logo. Softshell -kangas on mukavan joustavaa, hengittävää, lämpöä eristävää sekä tuulta ja vettä hylkivää. Erinomainen hankinta talven kylmiin keleihin!\nMountain Horse Softshell Kokochapsit Black. Trendikkäät, tyylikkäät ja käytännölliset Softshell -kokochapsit suojaavat talven kylmiltä ilmoilta niin ratsastaessa kuin tallitöissä. Softshell -kangas suojaa tuulelta ja vedeltä ja fleece-sisävuori on mukavan tuntuinen ja tekee housunlahkeista mukavan lämpöiset. Lahkeen sisäsivulla on keinonahkapaikat, ulkosivuilla on vetoketjut ja vyötäröllä pikalukollinen säädettavä nailonhihna sekä lahkeissa säädettävät kuminauhalenkit.\nVerrattuna normaaleihin topparatsastushousuihin, kokochapsien kanssa voi ratsastaa täysin normaalisti, koska chapsien alle puetaan tavalliset ratsastushousut. Vasemmassa etulahkeessa brodeerattu Mountain Horse -logo. Softshell -kangas on mukavan joustavaa, hengittävää, lämpöä eristävää sekä tuulta ja vettä hylkivää. Erinomainen hankinta talven kylmiin keleihin!\nKangas I: 85% polyesteriä, 15% elastaania\nKangas II: 60% nylon, 40% polyuretaania\n- lämmin fleecevuori\n- 4-suuntaan joustava kangas\n- vettä- ja tuultapitävä\n- joustava keinonahkapaikka\nJos tuotetta ei ole heti varastossa, niin tuotteen toimitusaika on silloin tilaustuotteena noin 1-14 arkipäivää. Heti saatavana olevan tuotteen varastotilanteen näet tuotteen valinassa ja ostoskorissa. Varastossa olevan tuotteen toimitusaika on noin 1-4 arkipäivää. Jos tuote ei ole meillä heti varastossa, niin varmistamme tavarantoimittajalta tuotteen toimitusajan, jonka kerromme asiakkaalle mahdollisimman pian sähköpostitse. Tuotteen toimitusaikaa voi tiedustella asiakaspalvelustamme myös jo ennen varsinaista tilausta myynti@kotielaintarvike.fi.\nSaatavana kaikki Mountain Horse tuotteet!\nJos tarvitsemaasi Mountain Horsen tuotetta ei löydy suoraan meidän verkkokaupasta, niin ota yhteyttä asiakaspalveluumme. Meidän kautta saatte tilattua kaikki Mountain Horsen tuotteet.


Pythagoras Hyllysetti, Musta - Maze @ Rum21.fi\nPythagoras Hyllysetti, Musta\nMazen Pythagoras hylly on helposti personalisoitavissa, sopii erinomaisesti pieneen tilaan, ja sinun on mahdollista kiinnittää se seinään juuri itse haluamallasi tavalla.\nPythagoras hyllysetti merkiltä Maze. Pythagoraan avulla saat hurmaavaan hyllysetin, joka sopii kaikkiin huoneisiin. Yhdistä hyllylevyt kolmionmuotoisiin kannattimiin persoonallisen ja ainutlaatuisen tyylin luomiseksi. Tähän hyllysettiin olemme koonneet suosituimmat osat, jotka ovat normaalisti ostettavissa erikseen, mutta ovat nyt hankittavissa yhdellä klikkauksella kotiisi.\nKun asetat hyllyä seinälle on tärkeää, että käytät oikeita varusteita. Eri seinämateriaalit vaativat erilaisia kiinnikkeitä. Jos et ole varma millaiset ruuvit sopivat juuri sinun seinällesi, suosittelemme ottamaan yhteyttä lähimpään rakennusliikkeeseen. Mukana tulee kaksi kiinnikettä hyllyille, jotka asennetaan porattuun reikään ennen ruuvausta, jotta hyllykannattimet pysyvät seinällä. Voit jälkikäteen yhdistellä hyllylevyjä ja kannattimia uniikin hyllysysteemin luomiseksi.\n1x Pythagoras hyllytaso, valkoinen\n1x Pythagoras hyllykonsoli 2-pakkaus, valkoinen


Napoleonin kompleksit: Kansallissymboliarvostelu: Italia\nKansallissymbolikritiikin kiertue saapuu eurooppalaisen kulttuurin syntysijoille, kun vuorossa on Italian tasavalta. Italia on yksi niistä geografisista alueista, joka on tuottanut niin paljon historiaa ja kulttuuria, ettei kykene kuluttamaan itse kaikkea. Yhtenäisenä, modernina valtiona Italia on länsieurooppalaisittain verraten nuori: se perustettiin pitkällisen kulttuurisen, poliittisen ja sotilaallisen kamppailun jälkeen vasta vuonna 1861 Sardinian kuningaskunnan johdolla. Vertailun vuoksi esimerkiksi niinkin epäkarismaattinen maa kuin Belgia on Italiaa sukupolven verran vanhempi.\nItalian valtion nuoruuden vuoksi italialaisilla on tietysti ollut paljon historiaa ammennettavana sellaisen symbolin valintaan, joka kuvastaa maan kansallista ja kulttuurista identiteettiä. Tiedä sitten, mitä kertoo, että he ovat päätyneet niihin, jotka seuraavaksi käymme läpi.\nItalian lippu on sinänsä perinteikäs trikolori, jonka historia ulottuu 1700-luvun lopulle, mutta se on silti hienoinen pettymys. Sommitelma on toimiva joskin simplistinen ja värien yhdistelmä sekä järjestys kelvollinen, mutta sitä jotenkin odottaisi italialaisilta enemmän.\nSeuraavassa hieman italialaisten lippujen historiaa. Rooman valtakunta oli ensimmäinen Apenniineilla vaikuttanut valtio, jolla oli käytössä jokseenkin vakiintuneita veksillologisia kansallistunnuksia. Legioonat ja myös jotkin valtiolliset toimijat käyttivät standaareja, joita legioonissa kutsuttiin standaarin kärkeen sijoitetun kotkankuvan mukaisesti nimellä aquila. Aquilae olivat haluttuja voitonmerkkejä Rooman vihollisten keskuudessa, ja roomalaiset olivat valmiita ottamaan suuriakin sotilaallisia riskejä ja maksamaan isojakin lunnaita, jotta kaapatut aquilae saataisiin palautettua kotiin.\nRoomalaisen standaarin rekonstruktio\nStandaareihin yhdistyi usein Rooman valtiollinen tunnus S.P.Q.R. eli Senatus PopulusQue Romanus, Rooman senaatti ja kansa (kirj. Senaatti, kansakin Rooman). Klassinen standaarilipun väri oli Roomassa punainen, ja kirjailut tehtiin yleensä kulta- tai hopealangoin.\nAntiikin jälkeen meni pitkään, ennen kuin koko Italian niemimaa olisi taas yhden lipun alaisuudessa. Apenniinit jakaantui keskiajalla lukuisiin keskinäisesti vaihtelevissa väleissä oleviin kaupunki- ja seutukuntavaltioihin, joista osa kuului Pyhään saksalais-roomalaiseen valtakuntaan. Jatkuvista sodista ja ulkovaltojen sekaantumisista kärsineissä italialaisissa valtioissa eli ajatus yhtenäisestä Italiasta, jollaista kannattivat jonkinlaisena haavekuvana aikoinaan niin Petrarca kuin Machiavellikin. Ensimmäiset realistiset mahdollisuudet Italian yhdistämiseksi ilmenivät tosin vasta 1700-luvun lopulla Ranskan alaisuudessa. Ranskan vallankumoukselliset kävivät Pohjois-Italiassa sotaa Itävaltaa, Piemonte-Sardiniaa, Venäjää ja erinäisiä näiden kanssa liittoutuneita italialaisia valtioita vastaan vuosina 1792–1802.\nVuonna 1796 tuolloin vielä tasavaltalaisena kenraalina toimineen Napoleon Bonaparten ranskalainen armeija miehitti ja lakkautti Milanon 700-vuotisen herttuakunnan, josta muodostetiin ranskalainen nukkevaltio, Transpadanian tasavalta. Sen naapureina ranskalaismiehitykseen niinikään joutuneet Modena ja Reggio sekä muutamat paavinvaltaiset alueet taas koottiin Cispadanian tasavallaksi. Padania on Po-joen laaksosta käytetty latinalainen nimi; Transpadania tarkoittaa Pon tuonpuoleista ja Cispadania tämänpuoleista osaa. Tuonpuoleinen on tässä yhteydessä pohjoinen. Nämä ranskalaiset nukkevaltiot yhdistettiin heinäkuussa 1797 Cisalppiseksi tasavallaksi, johon liitettiin myös itsenäisyytensä menettäneet Mantovan herttuakunta ja Venetsian kaikkeinkirkkain tasavalta. Cisalppinen nimi on suora viittaus Rooman valtakuntaan: aikanaan pohjoisin Italia, jossa asui vielä varhaisen Rooman tasavallan aikana kelttejä, tunnettiin Cisalppisena Galliana, ja sen tuolla puolen, nykyisen Ranskan alueella, sijaitsi Transalppinen Gallia.\nNämä Napoleonin alaisuudessa syntyneet ranskalaiset nukkevaltiot toivat modernin vihervalkopunaisen trikolorin Italiaan. Esikuvana oli aivan ilmeisesti Ranskan vallankumouksellisten trikolori, jonka sininen kenttä vain korvattiin vihreällä, jonka kerrotaan olleen Napoleonin lempiväri. Transpadanian tasavallan lippu vuodelta 1796 on täysin identtinen Nyky-Italian lipun kanssa:\nCispadanian tasavallan käyttämä sommitelma on horisontaalinen, ja sen hapsureunus sekä neliömäinen muoto (verrattuna lipuissa tavallisempaan suorakulmioon, jossa tangonsuuntainen sivu on lyhyempi) asettaa sen sotilasstandaarien traditioon, mutta väriyhdistelmä on sama:\nKirjaimet R ja C viittaavat tietysti valtion italialaiseen nimeen (Repubblica Cispadana). Laakeriseppele on mitä ilmeisimmin tietoinen viittaus Rooman valtakuntaan, eikä vain normaalia 1700-luvun uusklassismia.\nKun kaksi edellä mainittua nukkevaltiota yhdistyivät vuonna 1797 isommaksi nukkevaltioksi, otettiin kompromissina käyttöön Transpadanian sommitelma, joka oli muokattu Cispadanian neliönmuotoon. Tässä siis Cisalppisen tasavallan lippu:\nVuonna 1802 Ranskaa hallinnut konsulaatti muodosti Cisalppisesta tasavallasta historian ensimmäisen valtion, joka kulki nimellä Italian tasavalta. Napoleon, yksi konsuleista, valitutti itsensä Italian tasavallan presidentiksi (hänen äidinkielensä oli tunnetusti italia). Italian tasavallasta oli tarkoitus tulla pysyvämpi poliittinen yksikkö: se otti käyttöön uudistuksia, kuten kymmenjärjestelmän, perusti pysyvän kansalliskaartin, ja se pyrki myös solmimaan toimivat suhteet naapurimaihin, kuten San Marinoon ja Kirkkovaltioon. Pääkaupunki oli Milano, ja uusi tasavalta sai jälleen uuden lipun. Neliömäinen muoto ja värit pysyivät, mutta sommitelma monimutkaistui:\nItalian tasavalta ei kauaa entisellään pysynyt: se perustettiin vuonna 1802, ja kun Napoleon oli kruunauttanut itsensä ranskalaisten keisariksi joulukuussa 1804, antoi hän vuoden 1805 maaliskuussa Italian presidentin ominaisuudessa perustuslaillisen asetuksen, joka teki Italian tasavallasta kuningaskunnan ja asetti hänet itsensä sen hallitsijaksi. Napoleon kruunattiin Italian kuninkaaksi Milanon tuomiokirkossa 26.5.1805 Lombardian rautakruunulla, joka on tiemmä taottu Jeesuksen teloituksessa käytetyn naulan ympärille ja jota on aikanaan käyttänyt kuulemma Kaarle Suuri (artefakti on esillä Monzan tuomiokirkossa). Hallitsijamuotokuvassaan Italian kuningas on sonnustautunut vihreään ja punaiseen:\nNapoleon ei tietenkään hallinnut itse Italiassa, vaan jätti sen varakuninkaaksi nimittämänsä Eugène de Beauharnais'n (Frankfurtin suurherttuan, oman poikapuolensa) tehtäväksi. Hän kuitenkin piti Italian kuninkaan tittelistä, ja hänen kruununperillisensä sai sittemmin tittelin Rooman kuningas. Italian kuningaskunta sai vuonna 1805 uuden lipun. Tasavallan lippu sai keskelleen keisarillisen kultakotkan (sekin roomalaista lainaa), ja sommitelmaa myös venytettiin horisontaalisessa suunnassa:\nItalian kuningaskunta pysyi pystyssä Napoleonin Elban-karkoitukseen saakka 1814. Varakuningas de Beauharnais yritti vaatia Napoleonin luovuttamaa kruunua itselleen, mutta Milanossa syntyi kapina, ja itävaltalaiset joukot ottivat valtion hallintaansa. Wienin kongressin nojalla aiemmat valtiot palautettiin vähitellen kartalle, mutta osia liitettiin Itävaltaan, ja uudestisyntyneet herttua- ym. kunnat jäivät voimakkaasti Itävallan vaikutuspiiriin, mikä oli omiaan nostattamaan vastareaktiona kansallismielisyyttä italialaisten keskuudessa. Kun Eurooppa kuohui 1820-, 1830- ja 1840-luvuilla, nousi myös Italiassa nationalistista liikehdintää, jonka päämääräksi muodostui Italian vapauttaminen itävaltalaisesta dominanssista kansallisen ja valtiollisen yhdistymisen kautta. Yhdistymisen esitaistelijaksi valtiotasolla nousi Sardinian kuningaskunta, joka nimestään huolimatta piti pääkaupunkinaan Piemonten Torinoa. Vuonna 1848 Euroopan hullun vuoden kahinoissa syntyi Italian pohjoisosissa laajoja kapinoita ja vallankumouksia itävaltalaista dominanssia vastaan. Seuranneessa ensimmäisessä Italian itsenäisyyssodassa Itävalta onnistui (sen marssista kuulun Radetzkyn johdolla) torjumaan italialaisten pyrkimykset. Mutta seuraavan, vuosikymmentä myöhemmin käydyn sodan, Itävalta hävisi, ja tämä loi edellytykset Italian valtion perustamiselle. Kun vielä ns. tuhannen retkikunta saavutti voiton Molempain Sisiliain kuningaskuntaa ja Kirkkovaltiota vastaan, julistettiin 17.3.1861 perustetuksi Italian kuningaskunta, jonka hallitsijaksi nousi Sardinian kuningas Viktor Emmanuel II.\nViktor Emmanuel II Italian kuninkaana.\nErittäin huomattavana voi pitää sitä, että Ranskalle alisteisten nukkevaltioiden lippuvärit saavuttivat niin suuren suosion italialaisten keskuudessa, että ne säilyivät panitaalisten liikkeiden symboleina. Vuoden 1848 levottomuuksien aikana Sardinian kuningaskunta otti käyttöön vihervalkopunaisen trikolorin, jota täydennettiin Savoijin kruunulla ja vaakunalla. Tästä tuli vuonna 1861 Italian kuningaskunnan lippu, missä käytössä se säilyi yhtäjaksoisesti vuoteen 1946, jolloin Italiasta tuli kansanäänestyksen nojalla tasavalta:\nOhessa kuriositeetteina muutamia muita italialaisia lippuja maan yhtenäisyystaistelun päiviltä. Ne osoittavat, miten voimakkaan symboliarvon ranskalaisten tuomat symboliset värit olivat Italiassa joidenkin kymmenien vuosien kuluessa saavuttaneet.\nMilanon viisipäiväisen kansannousun (1848) aikana käytetty trikolori, jota liehutettiin Augusto Anfossin komennossa. Vincere tarkoittaa voittaa ja morire kuolla.\nVuonna 1849 perustetun ja ranskalaisjoukkojen samana vuonna kukistaman Rooman tasavallan lippu. Teksti kuuluu "Jumala ja kansa". Kirkkovaltion hallintoa vastaan suunnattu kumousliike pakotti paavi Pius IX:n pakenemaan valepuvussa. Rooman tasavalta asetti voimaan uskonnonvapauden ensi kertaa Kirkkovaltion alueella. Se on myös ensimmäisenä valtiona kieltänyt kuolemanrangaistuksen perustuslakinsa nojalla.\nSisilian vallankumouksellisten 1848-1849 käyttämä lippu.\nVenetsiassa 1848-49 valtaa pitänyt Pyhän Markuksen tasavalta kukistui lopulta pitkän piirityksen jälkeen itävaltalaisille. Siivekäs Pyhän Markuksen leijona on Venetsian keskiaikainen symboli.\nMolempain Sisiliain Bourbon-johtoinen kuningaskunta oli Italian yhdistymisen sitkeitä vastustajia, mutta sekin otti vuonna 1848 käyttöön italialaiskansalliset värit aiemman kokovalkean lippunsa tilalle. Bourbonien vaakuna säilyi kuitenkin keskellä.\nItävaltalaisten kontrolloiman Toskanan suurherttuakunnan lippu vuodelta 1848. Jopa itävaltalaiset pyrkivät käyttämään italialaisaatteen tunnusvärejä hyväkseen. Tämän lipun voimin Itävalta (keskellä on Itävallan Habsburg-Lothringenien vaakuna) pyrki esiintymään legitiiminä italialaisten edustajana.\nItalian kuningaskunta muuttui 1920-luvulla Mussolinin valtaantulon myötä fasistiseksi diktaruuriksi, mutta maan lippuun ei tehty muutoksia. Kun kuningas ja hallitus syrjäyttivät Mussolinin 1943 päätyi tämä eri käänteiden kautta johtamaan Salòssa Gardajärven rannalla hallitustaan pitänyttä Italian sosiaalista tasavaltaa, joka oli saksalaisten nukkevaltio. Italian sosiaalinen tasavalta jätti lipustaan pois Savoijin kuninkaallisen vaakunan ja liehutti pelkkää nyky-Italian mallista trikoloria. Tosin useimmiten Italian sosiaalisen tasavallan tangoissa liehui tietysti sotalippu, jossa raudanharmaa kotka pitelee fasces-vitsakimppua; fasces on antiikin Rooman tasavalta-ajoilta juontuva liktoreiden arvomerkki ja järjestyksenpitoväline, vitsakimppuun kiedottu kirves. Siitä on tullut pahamaineinen, sillä Mussolini otti sen fasistipuolueensa tunnukseksi, ja koko fasismin käsite juontuu etymologisesti fascesista.\nItalian sosiaalisen tasavallan sotalippu\nToisen maailmansodan jälkeen Italiasta tuli tasavalta, ja sen lipusta katosivat monarkistiset tunnukset. Muutoin kestäväksi osoittautunut sommitelma säilyi entisellään. Italian lipulla on tietysti yhteys myös pizzaan. Pizza Margherita keksittiin tiettävästi vuonna 1889, kun napolilainen kokki Raffaele Esposito paistoi isänmaallisen pizzan Italian väreissä: vihreä basilikasta, valkea mozzarellasta ja punainen tomaatista - ja huipennukseksi vielä nimi Italian kuningas Humbertus I:n puolisolta, Margareeta Savoijilaiselta.\nItalian lippu, jonka värisävyt ovat silmää miellyttävät (ei itsestään selvä asia punaista ja vihreää yhdistettäessä) on yksinkertainen ja selkeästi erottuva, mikä on tietysti myönteistä. Uniikki se tosin ei ole. Samalla väriyhdistelmällä sävytettyjä trikolorilippuja liehuttavat Meksiko, jonka lipun maallikko erottaa Italiasta vain keskelle tällätystä kalkkarokäärmettä heristävästä kotkasta (joskin myös värisävyissä ja mittasuhteissa on eroa, mutta ne tulevat esiin vain suorassa vertailussa), ja Unkari, jonka trikolori on jaoltaan horisontaalinen. Lipulla on Italiassa arvokas traditio ja ymmärrän sen elinvoiman, mutta se on silti korkeintaan kelpo lippu, joka pysyy hieman kasvottomana ja riisutun oloisena.\nJos lippu oli hienoinen pettymys, voi jo pitää skandaalina sitä, ettei Italian kaltaisella valtiolla ole edes oikeaa vaakunaa, vaan pelkkä tällainen... mikälie. Oli selvää, ettei Italia voisi vuoden 1946 jälkeen tasavaltana enää käyttää kuninkaallista vaakunaa. Julistettiin avoin kilpailu, johon osallistuviin ehdotuksiin tuli sisältyä viisisakarainen tähti, Stella d'Italia, joka on vanha Italian symboli: se juontuu jo runoilija Stesikhoroksen 600-luvulla eaa. Aenesikseen, Rooman perustajaisään, liittämästä tarinasta ohjaavasta tähdestä, joka myös samaistetaan Venukseen; ko. jumalatar on Juliusten suvun kantaäiti ja siten myös Julius Caesarin ja tämän adoptoiman Augustuksen esiäiti. Vergilius mielisteli Augustusta nimittämällä yötaivaan Venusta Caesaris astrumiksi eli Caesarin tähdeksi. Hyvä tarina, mutta rusentavan ruma lopputulos.\nEm. kilpailun voitti ehdotuksellaan Paolo Paschetto, joka toimi Rooman kuvataideinstituutin professorina ja saisi totisesti hävetä. Voittanut ehdotus, joka on tuo tuossa ylhäällä, otettiin käyttöön toukokuussa 1948. Se on surkea, ehkäpä huonoin tähän mennessä näkemämme eurooppalainen vaakuna/sinettitunnus. Hammasrattaan ja viisisakaraisen, punareunaisen tähden yhdistelmä saa kuvatuksen näyttämään joltain sosialistimaan tunnukselta, ja vielä sellaisenakin harvinaisen ankealta ja tylsältä. Hammasratas viittaa Italian perustuslain hieman erikoisesti muotoiltuun ensimmäiseen pykälään, jota muuten ei voi kumota lakkauttamatta koko Italian valtiota. Se kuuluu: L'Italia è una Repubblica democratica, fondata sul lavoro, eli Italia on demokraattinen tasavalta, joka perustuu työlle.\nHammasratasta ympäröivät oliivipuun ja tammenlehvät, jotka on somittu yhteen valtion nimellä kirjaillulla punaisella nauhalla. Oliivipuun lehvä on vanha rauhan ja voiton symboli, ja tammi taas edustaa vanhastaan tukevuutta ja kestävyyttä. Antiikin roomassa eräs tunnustuksena myönnettävistä arvoseppeleistä oli tammenlehväkruunu. Tämä corona civica symboloi kansalaisten keskinäistä solidaarisuutta ja uhrautuvaisuutta.\nTarkastellaan vielä hetken ennen lopullista tuomiota joitakin Italian historiallisia heraldisia tunnuksia.\nItalian kuningaskunnan vaakuna, 1806-1814\nItalian napoleoninen kuningaskunta yhdistää napoleonisen kotkan italialaisten heraldisten tunnusten yhdistelmään. Kilvessä vasemmassa yläkulmassa on Kirkkovaltion läänitysten tunnus, Pietarin avaimet ja paavillinen umbraculum (aurinkovarjo). Sen alla on sinisessä kentässä valkea kotka, Modenan herttuakunnan vanha tunnus. Vaakunakilven keskiosan ylä- ja alapäätä hallitsee kruunattu sininen käärme, joka nielee miestä. Tämä biscionena tunnettu hirviö on Milanon herttuakunnan heraldinen tunnus. Kilven oikeassa yläkulmassa istuu Venetsian Pyhän Markuksen leijona, jonka päähän on erikoisesti töntätty punainen fryygialaismyssy, perinteinen vallankumouksellisten tunnus. Leijonan alla on Piemonten risti. Kilven keskellä komeilee Lombardian tunnus, jonka keskuksessa on Lombardian kuuluisa rautakruunu. Kotkan jaloissa on hallitsijan monogrammi, valikoima ukonvasamia ja Kunnialegioonan risti.\nItalian kuningaskunnan vaakuna, 1870-90.\nKun Rooma saatiin vuonna 1870 Italian kuningaskunnan hallintaan (paavi sulkeutui mielenosoituksellisesti Vatikaaniin, jolla ei Kirkkovaltion romahdettua ollut virallista kansainvälistä asemaa ennen vuotta 1929), katsotiin Italian yhdistyminen loppuunsaatetuksi. Pääkaupunki siirrettiin Firenzestä Roomaan, ja maa otti käyttöön uuden suuren valtakunnanvaakunan. Se on leijonineen ja purppuraviittoineen sangen pramea. Savoijin hallitsijasuvun väri oli juuri tämän vaakunan taustaviitassa esiintyvä sinisen sävy. Kannattaa huomata Stella d'Italia asetelman huipulla.\nItalian kuningaskunnan vaakuna 1890-1929.\nVuonna 1890 vaakunaa muutettiin hieman prameammaksi, ja punavalkeutta korostettiin Savoijin kuninkaallisen vaakunan värien tueksi.\nItalian kuningaskunnan vaakuna, 1929-1943\nVuonna 1929 Mussolini uudisti vaakunaa lisäämällä siihen kaksi fasces-vitsakimppua, joilla korvattiin kilvenkannattajina aiemmin toimineet leijonat. Tämä teki kuninkaallisesta symbolista puoluepoliittisen. Vaakunaan on lisätty savoijinsininen nauha, jossa lukee kolme kertaa FERT. Tämä on Savoijin kuninkaallinen motto, jonka merkitys ja alkuperä ovat epäselvät. Vakiintuneimman käsityksen mukaan se on lyhenne tunnuslauseesta Foedere Et Religione Tenemur, joka tarkoittaa (Me) sopimuksen ja uskonnon sitomina t. niihin sitoutuneina. Ei mikään paras tai notkein motto. Koristeviitan väri vaihtui purppuransävyiseksi, todennäköisesti viittauksena Rooman valtakunnan keisarilliseen purppuraan, joka oli rajattu hallitsijoiden vaatteiden väriksi; eräs Mussolinin tavoitteistahan oli houre Rooman välimerellisen imperiumin palauttamisesta. Se ei mennyt ihan suunnitellusti, ja Mussolinin syrjäyttämisen jälkeen Italian kuningaskunta käytti liittoutuneiden puolella aiempaa kuninkaallista vaakunaansa vuodet 1943-1946.\nItalian sosiaalisen tasavallan vaakuna, 1943-45.\nItalian sosiaalinen tasavalta käytti fasces-keskeistä vaakunaa Mussolinin kuolemaan saakka.\nOn ymmärrettävää, että Italia halusi uuden tunnuksen vuonna 1946, mutta lopputulos on surkea, kuin jonkin nimellisesti sosialistisen banaanivaltion hätäisen ankea konsulaattikilpi. Italian historialla ja heraldisella traditiolla varustetulta maalta tällainen on anteeksiantamatonta.\nArvosana: 4. Hylätty. Hankkikaa uusi ja parempi. Ei pitäisi olla vaikeaa.\nItalian kansallislaulu on virallisesti nimeltään Il Canto degli Italiani eli Italialaisten laulu, mutta se tunnetaan paremmin nimillä Inno di Mameli (Mamelin hymni) tai Fratelli d'Italia (Italian veljet). Runoilija Goffredo Mameli (1827–1849) kirjoitti intomielisen isänmaallisen runon Genovassa 1847 ja lähetti sen sävellettäväksi lauluntekijä Michele Novarolle (1818–1885). Laulu syntyi täsmälleen oikeaan aikaan ehtiäkseen saavuttaa suuren suosion vuoden 1848 kansannousuissa ja itsenäisyyssodassa. Se oli suosittu aina Italian yhdistymisen läpi 1900-luvulle. Italian kuningaskunnan kansallislaulu oli Giuseppe Gabettin Sardinian kuninkaalle vuonna 1831 säveltämä Kuninkaallinen marssi (Marcia reale). Mussolinin aikana sen rinnalla esitettiin fasistien puoluehymniä Giovinezza (Nuoruus), jonka sävelsi Giuseppe Blanc alun perin Torinon yliopiston valmistujaishymniksi. Italian sosiaalinen tasavalta piti Giovinezzaa kansallislaulunaan.\nVuosien 1946 ja 2012 välisenä aikana Italialla ei ollut virallisesti määriteltyä kansallislaulua (se ei ole mitenkään kovin epätavallista: Suomella ei ole sellaista ollut koskaan), mutta käytännössä Italian tasavaltaa on musiikillisesti edustanut Canto degli Italiani, joka on suomalaisille ehkä tutuin Formula 1 -kisoista.\nOlen aikoinani pitänyt Italian kansallislaulusta paljonkin, mutta nykyään huomaan melko herkästi myös sen viat. Se koostuu musiikillisesti heterogeenisestä aineksesta, joka on vain kasattu yhteen. Siinä on erittäin tarttuva, kiistattoman hauska ja rytmikäs marssillinen osuus, mutta myös paljon ylimääräistä häiriöainesta. Alkufanfaari on turhauttavan pitkä, ja ylipäänsä sävellys on hajanainen. Se muistuttaa tässä latinalaisamerikkalaisia kansallislauluja, mutta on sentään niiden pahimpia ilmentymiä tiiviimpi ja muistettavampi. En voi antaa tälle tekeleelle kovin paljoa ylistystä. Siinä on pari hyvää melodiaa siinä missä yksi riittäsi kunnolla käsiteltynä. Nyt lopputulos kuulostaa keskittymishäiriöisen oopperan välisoitolta. Pelkkä tarttuvuus ja korvamatoisuus ei tee kesää. Arvosana: 6½\nItalian loppuarvosanaksi muodostuu 6,8.\nLähettänyt Napoleon klo 21.11\nHuviksi ja hyödyksi 16. lokakuuta 2014 klo 0.14\nSama pedanttti kuin edellisessä tekstissä. (Antakaa anteeksi, kyllä ne kohta taas tulevat hakemaan pois ihmisiä kiusaamasta.)\nIsompi kysymys liittyen koko kansallissymboliarvosteluun.\nOnko korvamatous niin huono asia? Autourheilua seurattuani muistan jo Italian kansallismarssin välikefanfaaritkin ulkoa, mutta en muista Itävallan hymnistä edes alkutahteja, vaikka sitä on joutunut viimeisten viiden vuoden aikana kuulemaan harva se viikonloppu. Kansallislaluhunhan tulisi olla symboli kansan yhtenäisyydelle (tai nationalistiselle paatokselle tms.), jolloin musiikillinen pätevyys ei välttämättä ole ehkä edes suotavaa. -- Ja parhaat kansallislauluthan tuntuvat olevan yhdistelmä korvamatoilua ja musiikillista inspiraatiota (Saksa, Ranska, Venäjä). Eksyin aiheesta, joten kysyn: Eikö muistettavuus ole meriitti sinänsä? Siksi kysyn, koska en tiedä.\nAntiikintutkijan pedanttinen kommentti on tämä: ei kai FERT ole niin täysin notkeutta vailla? Foedus ja religio toimivat agentteina passiivimuodolle tenemur, jolloin ajatus on, että nämä kaksi tekevät jotakin meille (tenemur on monikon ensimmäisen persoonan passiivi, eli "me" olemme tekemisen kohde). Tenere on julmetun vaikea verbi kääntää vain yhdellä sanalla, vaikkakin ranskan "tenir" edelleen sisältää suuren osan samoista vivahteista kuin latinan kantaverbi. FERT, sikäli kuin perustulkinta hyväksytään, voidaan ymmärtää monin eri tavoin, mikä lienee yksi syistä siihen, että yleisin tulkinta on -- no, yleisin. Ehkä helpoin tapa käsittää ajatus on, että "keskinäinen sopimus ja uskonto ylläpitävät/puolustavat meitä ja/tai pitävät meidät kurissa". (Eli kankeasti ulkomaankielellä: "We are (being) bound/supported/upheld/defended by mutual pact and religion.")\nKysyn toisenkin kysymyksen: miten erottaa pedantti ja trolli?\nNapoleon 17. lokakuuta 2014 klo 15.31\nKiitokset. Korvamatoisuutta en pidä huonona seikkana, enkä ainakaan tarkoittanut sellaista ajatusta ilmaista. Päin vastoin, kansallislaulussa on vain hyvä, jos siitä jää jotain soimaan. Se ei ole vallan yleistä. Mutta minulla on huonoja kokemuksia latinalaisamerikkalaisista kansallislauluista (useat niistä italialaisten kolmannen tai neljännen luokan oopperasäveltäjien tekosia), joissa on valitettavan paljon tehosteiden paisuttelemia, kummallisesti yhteen nyrsittyjä Frankenstein-sävellyksiä. Jotkut niistä voisivat toimia kivasti osana jotain oopperasta koottua orkesterisarjaa, mutta kansallislauluissa arvostan tarttuvuuden lisäksi myös selkeyttä ja tiettyä eleganssia. Mitä useampia aineksia yhdistelee, sitä isompia tyylillisiä riskejä ottaa. Italian kansallislaulussa on sitä tarttuvuutta, mutta kuulen siinä myös tiettyä kömpelyyttä ja jopa tyylittömyyttä, mikä ei ihanteellisesti kuuluisi la bella figuraan. Toki on myönnettävä, että kappale kuulostaa hyvin (jopa ehkä karrikoidun) italialaiselta, mikä voi olla hyvä asia. Siis: mieleenpainuvuus hyvä (jos ei vain infantiilia toistoa, kuten Filippiineillä), mutta tyyli ja yhtenäisyys myös hyvä. (Itä-Saksan kansallislaulu tulee mieleen kahden aika erityyppisen musiikkiosan aika onnistuneesta yhdistelmästä, jossa hymnimäisen osuuden väliin tunkee kamppailullinen, marssimainen osio.) Kyse on lopulta tietysti myös vain oman jalostuneen makuni erityispiirteistä. Nuo kolme mainittua kansallislaulua (Ranska, Saksa, Venäjä) kuuluvat muuten omiin suosikkeihini, ja näillä näkymin voivat odottaa aikanaan sijoittuvansa varsin korkealle sarjassa. Itävalta pääseekin tarkasteluun kohtsillään.\nSuuri kiitos arvokkaasta huomiosta Savoijin moton monimerkityksellisyydestä. Sen maininta on toki vain yksityiskohta, kun nyky-Italialla ei ole mottoa (ellei sitten "REPVBBLICA ITALIANA"), mutta on selvästikin totta, että FERT on taivuteltavissa moni-ilmeseksi symboliksi, varsinkin, jos vielä otetaan laskuihin mukaan se, että "religion" roomalainen merkitys pitää itsessään sisällään myös sitoutumisen ja velvoitteen käsitteitä. Hallinnolliselta kannalta ei ole paha välttämättä asia, jos monarkia ilmoittelee lähtökohtaisesti rajallisuuttaan. (Pian vuoronsa saavan Itävallan eräs vanha mottohan on kiintoisan hybriksellinen AEIOU. Sitten jostain lentävien lauseiden/sananparsien luettelosta on mitä ilmeisimmin omansa poiminut Seychellit - finis coronat opus.)\nPedantin ja trollin erottaa tietysti esim. heidän vilpittömyytensä taso, mutta käytännössä se vaatisi pidemmän analyyttisen tarkastelujakson.\nPanu Petteri Höglund An Cogaí Ceilteach 24. marraskuuta 2014 klo 9.43\nMinusta kyllä annoit Italian hymnille turhan ankaran tuomion. Sille on muuten kaavailtu korvaajaksi ainakin Verdin Nabuccon heprealaisten orjien kuoroa (Va pensiero sull' ali dorate).\nNapoleon 26. marraskuuta 2014 klo 22.14\nSaatan nostaa vielä seiskaan tuon, riippuu tosin osaksi siitä, millaisia tekeleitä vielä arvioitavaksi tulee. Ylipäänsä saatan joutua jossain vaiheessa tarkistamaan tämän monivuotisen hankkeen aikana annettuja arvosanoja varsinkin alkupäästä, jotta ne olisivat suhteessa toisiinsa. Va pensiero olisi musiikillisesti ja myös historiallisesti aivan perusteltu ja arvokas valinta Italian kansallishymniksi. Tosin ehkä stereotyyppisesti tyydyttävämpi olisi tässä suhteessa Parta-Joosepin Rigoletton "La donna è mobile".\nTri Edelmannin liekehtivä sirkus: Draculan talo (H...\nAnagrammikreivin suoretket: Draculan poika (1943)\nLähde seurakuntavaaleihin, sanottiin. Pääset vaiku...\nLesbovampyyrit vie meidän naiset: Draculan tytär (...\nLas zarigüeyas de Transilvania: Drácula (1931)\nTransylvanian vyötiäiset teatterissa: Universalin ...


Faunatar - Kanit, fretit ja jyrsijät\nKanit, marsut, hamsterit, kääpiöhamsterit, kesyhiiret, kesyrotat ja muut ihanat nappisilmät ovat valmiina valloittamaan sydämesi! Laajasta kanien, jyrsijoiden ja frettien tuotevalikoimastamme löydät kaikkea, mitä hurmaavat pikkuotukset tarvitsevat: tilavat häkit ja kuljetuskopat, korkealuokkaiset heinät, sekä muut ruoat ja herkut, mielenkiintoisimmat lelut ja virikkeet, kuivikkeet ja tietysti paljon muuta.\nSuloisimmat pikkulemmikit löydät myymälöistämme kautta maan! Onko mitään suloisempaa, kuin nappisilmäinen hamsteri, omistajansa ympärillä pomppiva huomionkipeä kani, tai herkkuja kerjäävä, kuikuttava marsu? Avulias henkilökuntamme on aina valmis kertomaan tarkemmin eri lajien hoidosta ja tarvikkeista, jotta elämä oman pikkulemmikin kanssa on heti ensiaskeleista alkaen iloista ja onnellista koko perheelle. Eri lajien hoito-ohjeisiin voit tutustua täällä.\nJännittääkö lemmikin kynsien leikkaaminen, hajurauhasen puhdistaminen tai lemmikin turkin siistiminen? Nämä ja monet muut hoitotoimenpiteet käyvät rakkaudella ja ammattitaidolla taitavan henkilökuntamme käsissä! Myös lomalle voit suunnistaa huoletta, kun jätät rakkaan pikkulemmikkisi hoitoon meille. Tutustu palveluihimme täällä tai kysy lisää lähimmästä Faunatar-myymälästäsi.\nJyrsijöiden ja kanien ruoat ja tarvikkeet\nShoppaile verkosta tai varaa myymälästä\nTietoa jyrsijöiden ja kanien tarvikkeista\nTutustu pikkulemmikeiden tarvikkeisiin\nTietoa pikkulemmikeiden hoidosta\nTutustu kanien, marsujen ja muiden pikkuystävien hoitoon\nEtsitkö uutta perheenjäsentä?\nFaunatar-myymälöistä löydät myös pikkulemmikit\nUusimmat artikkelimme, jotka voisivat kiinnostaa sinua:\nLiity Faunatar Klubiin ja säästä jopa -70%\nKlubilaisena saat tuntuvia tarjouksia kissoille, koirille jyrsijöille, kaneille, akvaarioon, terraarioon, linnuille...


Pikavinkit ilmastonmuuttajalle ~ Ilmastonmuuttajat\nKilpailuaikaa on jäljellä enää reilu viikko, mutta vielä ehdit osallistua! Ilmastonmuuttajat kokosi pikavinkit kilpailutekstin laatimiseen.\nEt ole vielä edes aloittanut kirjoittamista? Ei hätää! Ensimmäinen askel on nyt miettiä, mistä kirjoitat. Ilmastonmuutos on laaja ja kokonaisvaltainen ilmiö, jonka lähestyminen voi olla hankalaa. Tämä blogi kuitenkin auttaa sinua siinä! Selaa siis läpi postauksia ja etsi kiinnostavia näkökulmia ja yksityiskohtia. Tai valitse pikakaista ja perehty luovan kirjoittamisen opettaja Laura Laitisen postauksiin, joissa annetaan konkreettisia kirjoitusvinkkejä. Postauksissa pohditaan ilmastopakolaisuutta, kerrotaan kuin puu ja tunnetaan uudella tavalla oma ympäristö.\nKun inspiraatio on syttynyt tai tarina alkanut hahmottua, kirjoita enintään 15 liuskaa novelleja tai lyhytproosaa. Jos kirjoitusjumitus iskee tai kaipaat ulkopuolisen mielipidettä, kysy neuvoa vaikka opettajalta tai luotetulta ystävältä.\nKun tekstisi on valmis, on aika postittaa se. Työt tulee postittaa perjantaihin 11.5.2018 mennessä (päivän postileima riittää) Nuoren Voiman Liiton toimistoon. Kilpailu käydään nimimerkeillä raadin puolueettomuuden takaamiseksi. Nimikoi siis työsi nimimerkillä, ja sulje nimesi ja yhteystietosi erilliseen kirjekuoreen, jonka päällä on nimimerkkisi. Muista kirjoittaa kuoreen, kumpaan sarjaan työ osallistuu. 1. sarja on 13-17-vuotiaille ja 2. sarja 18-29-vuotiaille.\nSarja 1 / Sarja 2\nTuomari ryhtyy työhön heti, kun kaikki kilpailutyöt ovat saapuneet. Tietoa sijoituksesta täytyy kuitenkin odotella kesäkuun loppupuolelle saakka. Vain sijoittuneille ilmoitetaan. Ilmoitamme blogissa, kun voittajat on valittu ja tavoitettu. Voittajat julkistetaan suurelle yleisölle Runokuu-festivaalin aikaan elokuun lopulla.


Putinin trolleja tutkinut Jessikka: ”Mun täytyy edelleen katsoa missä liikun ja milloin” | SVT Nyheter\nNettitrolleja tutkinut Jessikka Aro poistuu nopeasti. Hän on ollut vuosia tappouhkauksien kohteena ja joutuu edelleen koko ajan tarkkailemaan ympäristöään. Foto: SVT\nPutinin trolleja tutkinut Jessikka: ”Mun täytyy edelleen katsoa missä liikun ja milloin”\nTutkiva toimittaja Jessikka Aro alkoi tutkia Venäjän nettitrolleja kahdeksan vuotta sitten. Hän on myös itse joutunut trollien vihan kohteeksi. Hänen kirjansa on julkaistu nyt myös ruotsiksi.\nPropagandaa, Venäjän käymää nettisotaa, sekä valeuutisia. Toimittaja Jessikka Aron kirja Putin Trollit käsittelee näitä aiheita ja julkaistiin ensimmäistä kertaa vuonna 2019.\n– Pidän sitä enemmän ja enemmän ajankohtaisena. Kun aloin tutkimaan Putinin trolleja ja heidän kansainvälistä toimintaansa, he olivat jo 2014 erittäin obsessoituneita Ukrainasta, sanoo Jessikka Aro.\nJessika Aro on itse joutunut trollien vihan kohteeksi. Hänen maineensa toimittaja on yritetty pilata levittämällä hänestä valheellista tietoa, hänet on myös uhattu tappaa. Häirinnän seurauksena hän joutui pakenemaan Suomesta ja hän on ollut osallisena useammassa oikeustaistelussa.\n– Minulla on oikeus tehdä minun omaa journalistin työtä, mihin olen itse halunnut kouluttautua. Minusta on ihanaa tutkia Venäjän informaatiosodan käyntiä ja en todellakaan luovuta minkään oksettavien tai vastemielisten valeuutisten tai rikosten edessä.\n”Propaganda on muuttunut entistä aggressiivisemmaksi”\nAro on seurannut Ukrainan tilannetta pitkään. Hänen mukaansa Venäjän propaganda Ukrainasta on kuulostanut samalta useamman vuoden ajan, mutta viime aikoina se on pahentunut entisestään.\n– Se on muuttunut entistä aggressiivisemmaksi ja kunnon väkivaltaiseksi sota-ajan propagandaksi ja informaatiosodan käynniksi. Sen tarkoitus on herättää pelkoa ja vaikuttaa länsimaiseen ja kansainvälisen yhteisön päättäjiin.\nUppdaterad 11 maj 2022 kl 16:57\nPublicerad 11 maj 2022 kl 14:51\nTältä näyttää juhannussää – SVT:n meteorologi kertoo suomeksi\nKesäpuhujat aloittavat: Mukana tubettaja Beatrice Reiman ja Tiktok-tähti Liam Kalevi Hytönen\nPutin omistaa tontin Ahvenanmaalla\nTor 23 jun 17:40


Valtakatu 11, Nihattula, Mynämäki (124 m2) - OP Koti\nKeskeisellä sijainnilla kodin keidas, Mynämäen keskustan läheisyydessä. Kun etsit kotia hyvien tieyhteyksien varrelta. Kodin ykköskerroksessa on vaalea keittiö, erillinen wc, kodinhoitotila ja tilava olohuone, jonka erottaa keittiöstä kaunis kaariaukko. Yksi huone tästä kerroksesta on työtilaksi varattu, kulku sinne on myös omalla sisäänkäynnillä kuistilta. Nykyisen omistajan aikana siinä on toiminut kampaamo. Yläkerran tilassa on aula, kaksi makuuhuonetta, ullakkotiloja sekä toisen makuuhuoneen vieressä tilava vaatehuone. Yläkerran aulasta käynti tuuletusparvekkeelle, joka sijaitsee suoraan talon sisäänkäynnin yläpuolella. Keittiöön on vuonna 2015 uusittu kaapistot, koneet ja altaat. Keittiön seinät ovat maalatut ja tapetoidut, lattia on laminaattia, kuten muissakin talon asuinhuoneissa. Talon kellarikerroksessa sijaitsee pesuhuone ja sähkökiukainen sauna, jotka eivät ole olleet aktiivisessa käytössä, sillä pihapiirissä sijaitsevassa erillisessä n. 85 neliötä käsittävässä rakennuksessa on puilla lämmitettävä sauna sekä myös suihku. Piharakennus (mökki) on alunperin vuodelta 1961, ja siinä on myös varastotiloja ja puuvaja. Tähän rakennukseen on vuonna 2012 kivasti remontoitu olohuone-keittiötila sekä wc. Nämä tilat lämpiävät lattialämmityksellä, kanaali tulee päärakennuksesta. Piharakennus antaa mahdollisuuden sen hyödyntämiseen vuokraamalla tai vierasmajakäyttönä. Tai sitten voit ajatella sitä mökkinä omassa pihapiirissäsi, sillä mukavan asumisen lisäksi saunasta ulos terassille astuessasi sinua odottaa varsinainen keidas uima-altaan ja paljun muodossa. Voisitko enää paljoa enempää pihapiiriltäsi toivoa? Moneen muotoutuvassa kodissa on n. 124 m² asuinpinta-alaa ja tonttia 2566 neliötä. Rakennusoikeutta on jäljellä. Mynämäen keskusta on noin kilometrin päässä, kuten koulut ja päiväkotikin. Lähimpään ruokakauppaan (24/7) on matkaa vain 100 metriä. Tähän kotiin saatat hyvinkin ihastua, jos etsit kerrotun kaltaista taloa, joka perheen asumisen lisäksi tarjoaa myös jotain extraa. Kuten vielä pisteenä iin päälle kesäkeittiön ja grillikodan. Kiinteistössä on kunnallisteknikka ja lämmitysmuotona öljylämmitys. Energiatodistus on teetetty 21.9.2021. Öljylämmityksestä luopujalle myönnetään avustusta/korotettua kotitalousvähennystä. Asuinrakennuksesta on teetetty kuntotarkastus syyskuussa 2021. Tähän voi tutustua varatun esittelyn yhteydessä. Tervetuloa tutustumaan tähän kohteeseen!\nKeittiö: lattiat laminaattia, seinät maalattu/tapetti. Olohuone: lattiat laminaattia, seinät maalattu/tapetti. Makuuhuone 1: lattia laminaattia, seinät tapettia. Makuuhuone 2: lattia laminaattia, seinät tapettia. Makuuhuone 3: lattia laminaattia, seinät tapettia. Kodinhoitohuone: lattia laminaattia, seinät maalattu. Sauna: laattalattia, paneeliseinä. Kylpyhuone: betonilattia, paneeliseinät (alakerta). Eteinen: laminaattilattia, seinät maalattu. Wc: lattia muovimattoa, seinät maalattu. työtila: lattia laminaattia, seinät maalattu.\nPuu. Puurankarunko, julkisivut rapattu.\nPelti. Profiilipeltikate v.2001.\nöljy. Öljysäiliön sijainti:sisällä, kellaritiloissa.\nPalvelut: S-Market (24/7) 100 m, K-Supermarket n. 1,5 km, asiamiesposti Hani-Hallissa, kirjasto Mynämäen keskusta n. 1 km, Terveyskeskus n. 2 km. Koulut: Laurin ala- ja yläkoulu n. 1 km, Lukio n. 1 km. Päiväkoti: Pikkulaurin päiväkoti (myös vuorohoito) n. 1 km, Vaahteramäen päiväkoti n. 2 km. Liikenneyhteydet: Bussiyhteys linja-autoasemalta\nVarainsiirtovero 4 % kauppahinnasta. Lainhuudatuskustannukset. Sähköisten panttikirjojen siirtomaksu. Kaupanvahvistaja 120 €. Panttikirjat luovutetaan ostajalle kaupantekohetkellä lainoittamattomina kauppahinnan maksua vastaan.


Kangaskasseilla on sanottavaa Ihmisen arvot ja asenne loistavat yleensä kauas. Ne käyvät ilmi pienistä yksityiskohdista. Huomaatko sen, kun joku ottaa ruokakaupassa esiin kangaskassin sen sijaan, että ostaisi muovikassin? Jos haluat painattaa kassiin jotakin, minimitilausmäärä on yleensä 50 kassia Kangaskasseilla on sanottavaa\nEtusivu > Blogi > Kangaskasseilla on sanottavaa\nIhmisen arvot ja asenne loistavat yleensä kauas. Ne käyvät ilmi pienistä yksityiskohdista. Huomaatko sen, kun joku ottaa ruokakaupassa esiin kangaskassin sen sijaan, että ostaisi muovikassin?\nKangaskassien suurin hyöty on, että niitä voi käyttää uudelleen ja uudelleen. Tämä alkaa vaikuttaa yhä useampaan ihmiseen.\nNykyään ympäristötietoisuus näkyy yhä enemmän ihmisten käytöksessä. Uudelleenkäytettävän kangaskassin suosiminen muovikassin sijaan on monille pieni ja helppo ensimmäinen askel tällä saralla.\nEikö tunnukin houkuttelevalta, että yrityksesi logo on painettu kangaskassiin, jota asiakkaasi käyttää edelleen päivittäin?\nTässä on todellakin yksi niistä syistä, miksi kannattaa suosia kangaskasseja. Tässä pieni yleiskatsaus näistä kasseista.\nOhuesta kierrätysmateriaalia olevasta kuitukankaasta valmistetut non-woven-kassit\nTämä kassi näyttää aivan siltä kuin se olisi valmistettu ohuesta kankaasta. Todellisuudessa sen materiaali valmistetaan kierrätysmuovista.\nKassivalmistajien maailmassa tätä kutsutaan ”non-woven”-materiaaliksi. Meillä on sitä tarjolla kuudessa eri värissä.\nNämä kassit valmistetaan 100 % sertifioidusta luomupuuvillasta.\nHuomaat heti kassia pidellessäsi, että kyseessä on ympäristöystävällinen materiaali.\nTästä kertoo erityisesti kassin luonnonvalkoinen väri, tosin valikoimasta löytyy myös mustia ja oransseja kasseja.\nTämä kassi valmistetaan painavasta ja paksusta kankaasta. Voit helposti laittaa kassiin painavampiakin asioita.\nKassin hihnat ovat pidemmät, joten voit kantaa sitä olkapäälläsi kantaessasi ruokaostoksiasi kotiin. Kassia on saatavana kahta väriä - luonnonvalkoista ja mustaa.\nKestokassia on saatavana kahta väriä - luonnonvalkoista ja mustaa.\nKun kangaskassin suunnittelu aloitetaan, on oltava nokkela. Joskus kannattaa kenties harkita “vähemmän on enemmän” -periaatteen soveltamista?\nVoit esimerkiksi valita yksivärisen painatuksen monivärisen painatuksen sijaan.\nSuuren logon sijaan voit painattaa vaikuttavan merkin, merkityksellisen viestin tai hauskan vitsin.\nMieti, minkälaista kassia itse haluaisit käyttää kaupassa. Millaiseen kassiin laittaisit lapsesi sisäkengät koulua varten?\nJos kangaskassi on tyylikäs, sitä käytetään takuulla myöhemminkin. Näin olet saavuttanut tavoitteesi ja asiakkaasi saa muistutuksen tuotemerkistäsi jatkuvasti.\nVoit ostaa kangaskasseja myös ilman painatusta.\nTällöin voit valita pienemmän määrän. Mitä jos pakkaisitkin perheesi joululahjat kangaskasseihin tänä vuonna?\nNäin lahjan saaja saa kaksi lahjaa samalla kertaa - kassin ja sen sisällön.\nJos haluat painattaa kassiin jotakin, minimitilausmäärä on yleensä 50 kassia.\nKangaskasseilla on sanottavaa Kangaskassien suurin hyöty on, että niitä voi käyttää uudelleen ja uudelleen Tämä alkaa vaikuttaa yhä useampaan ihmiseen Ihmisen arvot ja asenne loistavat yleensä kauas. Ne käyvät ilmi pienistä yksityiskohdista. Huomaatko sen, kun joku ottaa ruokakaupassa esiin kangaskassin sen sijaan, että ostaisi muovikassin?


TUNNISTATKO TAPPOA YRITTÄNEET?\nHelsingin poliisi sai maanantain ja tiistain 12.–13.12.2016 välisenä yönä ilmoituksen, että Oulunkylän juna-asemalla on puukotettu miestä kylkeen ja kasvoihin.\n22-vuotias mies oli ollut sopimassaan tapaamisessa Oulunkylän asemalla, kun hänen luokseen oli tullut neljä miestä, jotka olivat alkaneet pahoinpitelemään häntä. Pahoinpitelyn yhteydessä häntä oli lyöty veitsellä pään alueelle ja kylkeen, jonka jälkeen tekijät olivat poistuneet paikalta.\nPoliisin suorittamien tutkimusten mukaan on epäiltävissä, että kuvassa olevat neljä henkilöä liittyvät kyseiseen puukotukseen. Kuvat ovat Oulunkylän juna-aseman alikulkutunnelista, joista kolmannessa epäillyt tekijät juoksevat pois tapahtumapaikalta. Yhden henkilön hupparin selässä on tummalla pohjalla numero 23 ja sen yläpuolella mahdollisesti nimi JORDAN.\nEpäillyt ovat iältään noin 20-vuotiaita ja pituudeltaan arviolta 175 cm.\nHelsingin poliisi pyytää asiasta jotain tietäviä tai kuvassa olevien henkilöiden tunnistavia ottamaan yhteyttä Helsingin poliisin väkivaltarikostutkintaan; virka-aikana arkisin klo 9-16 p. 0295 47 5382, virka-ajan ulkopuolella p. 0295 47 7935 tai sähköpostiosoitteeseen vakivaltarikosyksikko.helsinki@poliisi.fi.


Minkenen laukoi Hakan jatkoon - FC Haka\nMinkenen laukoi Hakan jatkoon\nEtusivu » Uutiset » Minkenen laukoi Hakan jatkoon\nHaka selvitti Suomen Cupissa tiensä kahdeksan parhaan joukkoon kukistamalla JJK:n Tehtaan kentällä lukemin 2-1. Ottelu ratkesi vasta muutama minuutti ennen pelin päättymistä, kun Valeri Minkenen iski rangaistuspilkulta koskilaisten voittomaalin.\nHaka meni johtoon 14. minuutin kohdalla. Minkenen antoi tarkan kulmapotkun ja erikoistilanteiden ekspertti Pietari Holopainen puski pallon tarkasti alakulmaan.\nHakan hallitsi selvästi ensimmäistä puoliaikaa, mutta ei pystynyt paikoistaan tappamaan peliä. JJK:n tasoitus syntyi, kun toinen puoliaika oli vanhentunut 12. minuuttia. Elokuun alussa Hakaa kahdella onnistumisellaan kiusannut korealaishyökkääjä Kyung Il-Nam oli päineen asialla ja Janne Korhonen jäi Hakan maalilla voimattomaksi.\nTasoituksen jälkeen JJK sai pelijuonesta kiinni, mutta Olli Huttusen suorittamat kaksi vaihtoa käänsivät pelin suunnan. Kalle Multanen ja Sami Ristilä toivat voimaa koskilaisten hyökkäystyöskentelyyn. Ristilä tosin loukkasi pohkeensa muutama minuutti ennen pelin päättymistä.\nRatkaiseva rangaistuspotku syntyi sen jälkeen, kun Holopainen kaadettiin rangaistusalueella. Minkenen ei täplältä erehtynyt, vaan laukoi pallon hallitusti verkkoon.\nNyt Hakalla on edessä lyhyt tauko, sillä Veikkausliiga jatkuu maaotteluiden vuoksi vasta sunnuntaina 13.9. Suomen cupin puolivälierät pelataan torstaina 1.10.\nHakan kokoonpano: Janne Korhonen, Juuso Salonen, Pietari Holopainen, Markus Joenmäki, Jarno Mattila, Jani Kauppila, Sebastian Strandvall, Mikko Innanen, Valeri Minkenen, Antti Hynynen (65. Sami Ristilä (85. Mika Mäkitalo), Niko Ikävalko (65. Kalle Multanen)


Na: Turvallinen liikkuminen liikenteessä -kurssi PERUUNTUU/SIIRTYY | Länsi-Suomen Pelastusalan liitto ry\nNa: Turvallinen liikkuminen liikenteessä -kurssi PERUUNTUU/SIIRTYY\nLSPeL naistyö järjestää palokuntanaisille:\nTURVALLINEN LIIKKUMINEN LIIKENTEESSÄ -KURSSIN\n15.1.2019 klo 18:00 – 21:00 Paimion ajoharjoitteluradalla, Ajurintie 3, 21530 Paimio.\nKurssin tavoitteena on lisätä kurssilaisen tietoja ja taitoja turvalliseen liikkumiseen liikenteessä jalankulkijana, pyöräilijänä sekä autoilijana. Kouluttajanamme toimii Sami Kivilä Liikenneturvasta. Kurssille kannattaa osallistua oman autonsa tai palokunnan miehistöauton kanssa, jolloin pääsee ajo-opettajan opastuksella harjoittelemaan liukkaan-kelinradalle. Ilman autoakin tuleva on tervetullut kurssille! Tällöin kuitenkin ilmoittautumisen yhteydessä maininta, että tulee ilman autoa.\nAjoharjoitteluradalle mahtuu 18 kuljettajaa harjoittelemaan.\nIlmoita palokunnastasi kaikki halukkaat kurssilaiset (ja se jos eivät ajoharjoittele).\nMikäli ilmoittautuneita kuljettajia on enemmän, suoritetaan arvonta, jolloin kaikilla on yhtäläinen mahdollisuus päästä kurssille.\nklo 18:00 Ilmoittautumiskahvit ja kurssin avaus\nklo 18:15 Teoriaosuus\nklo 19:30 Harjoitusosuus\nKlo 20:45 Kurssin päätös\nSitovat ilmoittautumiset HAKAn kautta 8.1.2019 mennessä.\nKurssille pääsystä ilmoitetaan 9.1.2019 sähköpostitse kurssilaisille.\nIlmoitus tulee myös niille, jotka karsiutuivat kurssilta. Kurssimaksu: Kurssimaksu on 30 €/hlö. Laskutetaan palokunnittain.\nSari Paju Kurssinjohtaja\nEU -tietosuoja-asetus -alustus, LSPeL


Företagsavtal » somessa.com\n1. Sopimuksen hyväksyminen, voimassaolo ja muuttaminen\nTämä Sopimus sisältää somessa.com-palvelun (”Palvelu”) ehdot ja säännöt. Rekisteröitymällä Palveluun tai käyttämällä Palvelua Yritys hyväksyy Sopimuksen sisällön ja sitoutuu noudattamaan Sopimuksen ehtoja.\nPalveluun rekisteröityminen on Yritykselle maksutonta.\nSopimus Somessa.comin ja Yrityksen välillä astuu voimaan, kun Yritys on rekisteröitynyt Palveluun. Sopimus on voimassa toistaiseksi. Molemmat Sopimusosapuolet voivat irtisanoa Sopimuksen milloin tahansa ilman perusteluja tai irtisanomisaikaa.\nSomessa.comilla on oikeus milloin tahansa ilman perusteluja muuttaa Sopimuksen ehtoja. Somessa.com on velvollinen ilmoittamaan muutoksista Yritykselle sähköpostitse ennen muutosten voimaantuloa. Jos Yritys ei hyväksy uusia ehtoja, Yrityksellä on oikeus irtisanoa Sopimus ilman perusteluja tai irtisanomisaikaa\nPalveluun rekisteröityminen on ilmaista, mutta rekisteröityminen edellyttää ehtojen hyväksymistä.\nSopimus on molemmin puolin irtisanottavissa milloin tahansa ilman irtisanomisaikaa.\nSomessa.com voi milloin tahansa muuttaa ehtoja, mutta asiasta on ilmoitettava yritykselle.\n2. Yrityksen oikeudet ja velvollisuudet\nYritys pääsee Palvelun jäseneksi rekisteröitymällä Palveluun. Rekisteröitymällä Palveluun Yritys saa Palvelun käyttämiseen tarkoitetun käyttäjätilin. Samalla Yrityksellä voi olla vain yksi käyttäjätili, ellei asiasta ole erikseen Somessa.comin kanssa toisin sovittu.\nYritys sitoutuu rekisteröitymisen yhteydessä antamaan oikeat yksilöinti- ja yhteystietonsa sekä pitämään yksilöinti- ja yhteystietonsa ajan tasalla.\nYrityksen on varmistettava, että Yrityksen salasana Palveluun pysyy salassa siten, ettei kukaan ulkopuolinen taho pääse käyttämään Yrityksen käyttäjätiliä. Yritys on vastuussa käyttäjätilin oikeudettomasta käytöstä ja siitä mahdollisesti aiheutuvasta haitasta ja vahingoista. Somessa.com ei ole millään tavalla vastuussa käyttäjätilin oikeudettomasta käytöstä.\nYrityksellä on oikeus luoda ilmoituksia ja hakea Vaikuttajia Palvelussa. Somessa.com ja Yritys voivat milloin tahansa ilman varoitusta, perusteluja tai irtisanomisaikaa muuttaa ilmoituksen ehtoja tai poistaa ilmoituksen.\nIlmoituksen luominen Yritykselle on maksutonta. Yritys näkee Vaikuttajan rajoitetun profiilin, kun Vaikuttaja vastaa Yrityksen ilmoitukseen Yhteistyöhakemuksella. Yritys voi ostaa Vaikuttajan koko profiilin hintaan 9,90 euroa (sis. alv) per hakijaprofiili. Vaikuttajan koko profiilin näkemine auttaa Yritystä päättämään, että aloittaako Yritys neuvottelut yhteistyön aloittamisesta Vaikuttajan kanssa. Oston tehtyään Yritys ei voi peruuttaa ostoa eikä Somessa.comilla ole myöskään palautusvelvollisuutta ostohinnan osalta.\nVaikuttaja sitoutuu säilyttämään sosiaalisen median kanavassaan Yrityksen kanssa sopimansa yhteistyön perusteella julkaisemansa julkaisun (”Yhteistyöjulkaisu”) 12 kuukauden ajan julkaisuajankohdasta lukien. Vaikuttaja on velvollinen tuomaan Yhteistyöjulkaisussaan selkeästi esille sen, että kyse on kaupallisesta yhteistyöstä Yrityksen kanssa (esim. ”tämä julkaisu on tehty yhteistyössä X:n kanssa”).\nYritys ja vaikuttaja sopivat sopimuksensa muista ehdoista keskenään\nVaikuttaja sitoutuu noudattamaan voimassa olevaa lainsäädäntöä omissa sosiaalisen median kanavissaan.\nPalveluun rekisteröitymisen yhteydessä yritykselle perustetaan käyttäjätili. Käyttäjätilin salasana on pidettävä varmassa tallessa.\nYrityksen on ilmoitettava oikeat yksilöinti- ja yhteystietonsa.\nYritys voi luoda ilmoituksia ja vastaanottaa yhteistyöhakemuksia vaikuttajilta.\nVaikuttaja julkaisee vaikuttajan ja yrityksen sopimuksen mukaisesti yhteistyöpostauksen omissa sosiaalisen median kanavissaan.\nYhteistyöpostaus on säilytettävä sosiaalisen median kanavissa yhden vuoden ajan.\n3. Somessa.comin oikeudet ja velvollisuudet\nSomessa.comilla on irtisanottuaan Sopimuksen oikeus välittömästi päättää Yrityksen käyttäjätili ja jäsenyys Palvelussa. Kuten edellä on mainittu, molemmat Sopimusosapuolet voivat irtisanoa Sopimuksen päättymään heti ilman perusteluja tai irtisanomisaikaa.\nYritys, joka on sääntörikkomuksen vuoksi poistettu Palvelusta, ei voi rekisteröityä Palveluun uudelleen toisella nimellä tai toisilla tiedoilla.\nSomessa.com ei vastaa Palvelussa mahdollisesti aiheutuvista käyttökatkoista tai niistä Yrityksille aiheutuvista välittömistä tai välillisistä vahingoista.\nSomessa.com ei ole minkäänlaisessa vastuussa Yrityksen ja kolmansien tahojen (esim. Vaikuttajan) välisistä erimielisyyksistä eikä Yrityksen ja kolmansien tahojen välisistä sopimusrikkomuksista.\nKäyttäjätiliä ei voi enää käyttää, mikäli somessa.com irtisanoo yrityksen sopimuksen.\nSomessa.com ei ole vastuussa yritykselle mahdollisesti aiheutuvista vahingoista.\n4. Vastuu tiedoista\nYritys sitoutuu siihen, että kaikki Yrityksen rekisteröitymisessä ja Palvelun käytön yhteydessä antamat tiedot ovat oikeita ja todellisia.\nSomessa.comilla ei ole velvollisuutta tarkistaa Yrityksen tai Vaikuttajien tietojen oikeellisuutta eikä Somessa.com ole suhteessa Yritykseen tai suhteessa kolmansiin tahoihin minkäänlaisessa vastuussa tietojen lainmukaisuudesta tai oikeellisuudesta.\nSomessa.com ei ole suhteessa Yritykseen tai suhteessa kolmansiin tahoihin minkäänlaisessa vastuussa Yrityksen tai Vaikuttajien tuottamasta sisällöstä tai sisällön lainmukaisuudesta.\nYritys on vastuussa antamistaan tiedoista ja tuottamastaan sisällöstä.\nSomessa.com kerää, tallentaa ja käyttää Yrityksen rekisteröitymisen tai Palvelun käytön yhteydessä antamia tietoja. Somessa.com käsittelee tietoja henkilötietolain (523/1999) mukaisesti.\nAsiakasrekisteriä ylläpidetään mahdollisimman hyvän palvelun takaamiseksi.\nVaikuttajalla on kaikki oikeudet julkaisemaansa sisältöön, mikäli Yritys ja Vaikuttaja eivät erikseen toisin sovi. Somessa.com ei ole sopijapuolena eikä minkäänlaisessa vastuussa Yrityksen ja Vaikuttajan välisessä yhteistyössä ja sopimuksessa.\nKaikki tekijänoikeudet ovat Vaikuttajalla, ellei toisin sovita.\nTyötaistelu, luonnonkatastrofi, tietoliikennehäiriö tai muu sopimusosapuolista riippumaton ylivoimainen este (force majeure) vapauttaa Sopimusosapuolet noudattamasta tämän Sopimuksen velvoitteita esteen keston ja kohtuullisen ajan esteen poistumisen jälkeen, kunnes sopimusvelvoitteiden täyttäminen on taas mahdollista.\nAina ei ole mahdollista noudattaa sääntöjä.\n8. Sopimuksen tulkinta, sovellettava laki ja riitaisuudet\nMikäli varsinainen sopimusteksti ja varsinaisen sopimustekstin oikealla puolella olevat tiivistelmät ovat ristiriitaiset, Sopimuksen sisällön tulkinnassa ja soveltamisessa on huomioitava ainoastaan varsinainen sopimusteksti.\nNäihin käyttäjäehtoihin sovelletaan Suomen lakia.\nRiitatilanteessa erimielisyydet ratkaistaan Pohjanmaan käräjäoikeudessa.\nTämä tekstin tarkoituksena on helpottaa sopimuksen ymmärtämistä.\nJos erimielisyyksiä tulee, niin toivottavasti ne saadaan sovittua.


Suomen leikattu talous ja utopia | Mikko Harhanen\n2016-02-21 3 min lukuaika Yhteiskunta\nPääministeri Juha Sipilä totesi syksyn 2015 televisiopuheessaan, että Suomen tilanne on vakava. Hän kertoi, kuinka Suomi on menettänyt kilpailukykynsä ja kuinka nyt on viimeinen hetki korjata asiat. Itseäni ihmetytti, kuinka entinen mallioppilas Suomi oli muuttunut Kreikan veroiseksi epäonnistujaksi. Tästä syystä päätin lukea Sixten Korkmanin kirjan Talous ja utopia. Kirjoituksessani käyn läpi teoksen ajatuksia ja pohdin, onko pullistunut hyvinvointiyhteiskunta syynä huonoon taloustilanteeseemme.\nTalouskeskusteluissa toistuvia teemoja on Suomen talouskasvun pysähtyminen, eläkepommi, työvoiman kalleus, paisunut julkinen talous ja työkannustimien vähäisyys. Keskustelun näkyvimmät osapuolet ovat hallitus ja ammattijärjestöt. On syntynyt vastakkainasettelu, jossa taistelevat kipeitä leikkauksia ajava hallitus ja vanhaa puolustavat ammattijärjestöt. Monisyinen ongelma on tiivistynyt yhteen kysymykseen: Leikataanko?\nSuomen sijoitus kilpailukykyvertailussa romahti vuoden 2013 jälkeen. World Economic Forum (2015) The Global Competitiveness Report 2015.\nKorkmanin listaamissa kansainvälisissä vertailussa Suomi pärjää loistavasti. Olemme kärkisijoilla oikeusvaltion toimivuudessa, koulutuksessa, luovuudessa, tulonjaossa, lapsiköyhyyden estämisessä, luottamuksessa ja onnellisuudessa. Heikoiten meillä menee liikalihavuuden ja nuorten juopumista mittaavilla mittareilla. Myöskin bruttokansantuote henkeä kohden ja työllisyysaste on vain keskitasoa. Hyvä sijoitus näillä mittareilla tulisi näkyä myös talouskasvussa. Korkman listaa, että hyvässä kasvuympäristössä on:\nvakaat talouden ja politiikan säännöt\navoimuus ympäröivään maailmaan\nSuomen lähtökohdat ovat loistavat, mutta jäämme silti talouskasvussa jälkeen. Herää kysymys, tulevatko kärkisijat liian kovalla hinnalla. Ainakin Suomella on pohjoismaille tyypillisesti iso julkinen talous, joka ylläpitää useita instituutioita. Julkinen talous pullistuu kuin itsestään ja siihen on esitetty useita syitä. Esimerkiksi poliittinen järjestelmämme kannustaa julkisen talouden kasvamiseen. Kansanedustajaehdos takaa vaalimenestyksensä lupaamalla lisää ja äänestäjä äänestää oman etunsa eikä tulevan sukupolven edun mukaisesti. Taloustiede esittää lisäksi kaksi teoriaa, jotka selittävät kasvavaa julkista taloutta: Wagnerin lain ja Baumolin taudin. Wagnerin lain mukaisesti palvelujen kysyntä kasvaa, kun kansalaisten tulotaso nousee. Valitettavasti julkisista palveluista vastaavan tahon tuottavuus ei kasva yhtä nopeasti kuin yksityisen sektorin. Tätä Baumolin tautia selittää se, että julkisen talouden hoiva- ja opetustehtävissä on huonommat mahdollisuudet hyödyntää teknologista kehitystä. Näistä tekijöistä johtuen Suomen julkisella taloudella on suurempi riski kasvaa liian isoksi kuin jäädä riittämättömäksi. Siksi kiinnittäisin enemmän huomiota leikkaamiseen ja oikeaan priorisointiin kuin julkisen talouden kasvattamiseen.\nKaikki leikkaukset eivät paranna talouskasvun edellytyksiä. Hyvinvointivaltiota ei tulisi leikata rammaksi, sillä järkevästi johdettu iso julkinen talous voi kasvattaa kilpailukykyä. Esimerkiksi osaaminen, työllisyys ja kasvulle edulliset asenteet voivat parantua: Vahva sosiaalinen liikkuvuus vähentää potentiaalin hukkaan heittämistä, julkinen lasten päivähoito antaa äideille mahdollisuuden mennä töihin sekä muutokseen ja globalisaatioon voi suhtautua myönteisesti, kun työttömyys ei ole iso taloudellinen riski. Julkisen talouden kasvu ei siis automaattisesti ole talouskasvun hidaste ja kilpailukyvyn este.\nYritin poimia Talous ja utopia -teoksesta neuvoja, joilla Suomen taloustilannetta voitaisiin kehittää. Leikkaus ja kehityskohteiden löytäminen ei ole yksinkertaista, mutta muodostin seuraavan listan, jotka Suomessa tulisi huomioida:\navoin suhtautuminen muuhun maailmaan\ntaloudellisen kilpailukyvyn kehittäminen teknologialla\nSuomen tulevaisuus ei ole pelkästään hallituksen ja heidän ajamiensa päätösten varassa. Väitän, että poliittiset vaikuttajat yliarvioivat omat talouden vaikutusmahdollisuutensa. Pitkän tähtäimen kasvussa yksittäiset poliittiset päätökset jäävät vähäpätöisiksi. Myös kova työ ja ahkeruus ovat toisarvoisia. Historiallisesti tarkasteltuna talouskasvun paras veturi on tieteen ja tekniikan kehitys. Bruttokansantuote ei räjähtänyt kasvuun nopeiden ja pienipalkkaisten marjastajien ja metsästäjien avulla. Todellinen kasvu alkoi vasta 1800-luvulla tieteellisen vallankumouksen vanavedessä.\nNäen lohdullisena asiana, että maailman hyvin pitkän aikavälin talouskasvu on ollut nousujohteista ja lamat näkyvät käyrällä vain pieninä notkahduksina. Lisäksi väestörakenne korjaantuu itsestään ajan kanssa. Nähtäväksi jää, koska kehitys kääntyy taas Suomen kannalta hyväksi. Yksittäisten ihmisten kannalta olisi parasta, että käänne tulisi mahdollisimman pian.\nKorkman, Sixten (2012) Talous ja utopia. Docendo Oy, Jyväskylä.


Charles Leclerc otti kantaa spekulaatioon Ferrarin ykköskuskista – miten lausuntoa pitäisi tulkita? - Formula 1 - Ilta-Sanomat\nLeclerc lyhytelokuvan kuvauksissa Monacossa sunnuntaina 24. toukokuuta.\nKuva: Valery Hache / Lehtikuva\nJulkaistu: 25.5. 20:52\nCharles Leclerc saa ensi vuodesta alkaen uudeksi tallitoverikseen Ferrarilla Carlos Sainzin.\nSebastian Vettel oli tallin ykköskuski viime kaudella, mutta Leclerc nousi haastamaan saksalaista tiukasti jo ensimmäisellä kaudellaan italialaistallissa.\nNuoren monacolaisen onkin povattu olevan Ferrarin tuleva hallitsija. Vielä tämän kauden McLarenilla kurvailevan Sainzin rooliksi jäisi tässä yhtälössä uskollisen kakkoskuskin viitta ensi kaudesta lähtien.\nLue lisää: F1-mestari povaa Ferrarille ongelmia – latasi kovan arvion Carlos Sainzin palkkaamisesta\nSpekulaatiot Ferrarin kuskien roolituksesta voidaan lopettaa, mikäli Leclercin sanaan on luottaminen. 22-vuotias rattivirtuoosi painotti L’Equipen haastattelussa, että kaksikko lähtee ensi kauteen samalta viivalta.\n– Minusta ei ole tullut numero ykköstä. Minusta Carlos on hieno kuljettaja. Ja hän tulee näyttämään sen, ellei se jo ole päivänselvää kaikille, Leclerc sanoi ranskalaislehdelle Yahoo Sportin mukaan.\nVettel (vs.) auttoi Leclercia paljon tämän debyyttikaudellaan Ferrarilla.\nMoni asia kuitenkin muuttuu Ferrarilla Vettelin lähdön myötä.\nTämän kauden loppuun italialaistallia edustava saksalainen on ajanut F1-sarjassa jo 12 vuotta ja voittanut neljä maailmanmestaruutta. Sainz on sen sijaan 25-vuotias ja Vettelin nähden verrattain kokematon kuljettaja.\nLeclerc hehkutti Vettelin roolia hänen sopeutumisessaan Ferrarille. Hän sanoi oppineensa saksalaiselta todella paljon jo yhden yhteisen kauden aikana.\nMonacolainen myönsi samaan hengenvetoon sen ”olevan totta”, että tilanne Sainzin kanssa tulee olemaan erilainen.\nLausunto on monitulkintainen, koska Leclerc ei avannut tarkemmin sitä, miten hän kokee asetelman muuttuvan. Uskooko hän sittenkin olevansa tallin kiistaton ykköskuski viime kaudesta poiketen vai eroaako tilanne ainoastaan siten, ettei rinnalla ole enää kokenutta tallitoveria?\n– Toki Carlos tulee haastamaan minua ja olemaan todella nopea, hän tyytyi toteamaan arvoituksellisesti.\nTuolla kommentilla Leclerc vihjasi Sainzin olevan haastajan asemassa.\nSainz sijoittui viime kaudella F1-sarjan kuudenneksi.\nKuva: Andrej Isakovic / Lehtikuva\nLeclerc osoitti poikkeuksellisen lahjakkuutensa jo debyyttikaudellaan Ferrarilla. Myös Sainz tunnetaan kunnianhimoisena voittajatyyppinä, joka ei myy nahkaansa halvalla.\nF3-sarjassa Sainzin tallipäällikkönä toiminut Trevor Carlin povasi, että espanjalaiskuljettaja panee Leclercin todella tiukoille.\n– Carlos on vietävän hyvä. Charlesilla saattaa olla etu häneen nähden aika-ajotilanteessa, mutta kun kisan aika koittaa, Carlos tulee olemaan toden teolla Leclercin kimpussa. Hän tulee taistelemaan kovaa ansaitakseen kannuksensa, todella kovaa, Carlin ennusti Reutersille.\nLeclercillä on sopimus Ferrarrille vuoteen 2024 ja Sainzilla 2022 saakka.\nKoronaviruksen lykkäämän F1-kauden alkua kaavaillaan heinäkuun alkuun Itävaltaan.