Budjettivastalause – Soininvaara\nOsmo Soininvaara / 16.12.2014\nEduskunnassa on meneillään puhe- ja äänestysrumba budjetista. Minusta pitäisi mennä samaan käytäntöön kuin Ruotsissa, jossa budjetista voi tehdä vain kokonaisesityksiä, jolloin äänestyksiä olisi korkeintaan 199. Käytännössä jokainen eduskuntaryhmä tekisi yhden esityksen. Nytkin jokaisella oppositiopuolueella on oma vastalauseensa, johon on porukalla tehdyt muutokset koottuina. Näiden väliltä pitäisi äänestää.\nVihreiden vastalauseessa on esityksiä aika vaatimattomasti. Huomattakoon, että esimerkiksi lapsilisistä ei voi enää tässä vaiheessa tehdä muutosesitystä, koska niitä koskeva laki on hyväksytty ja budjettiin määräraha on laitettava lain mukaisena.\nPerustelen tässä ne muutokset, joiden osalta olen itse ollut aktiivinen.\nKehitysyhteistyömäärärahat + 3 M€\nHallituspuolueiden neuvottelijat tekivät luihun tempun. Kun eduskunnalle jätetty jakovara loppui, he rahoittivat toiveiden tynnyriään ottamalla varoittamatta pois kehitysyhteistyömäärärahoista. Tätä ei voi hyväksyä, joten esitämme summaa takaisin.\nYleissivistävän koulutuksen laadun kehittämiseen 6,05 M€.\nTämä summa otettiin pois aivan viime metreillä, koska hallitus ei ollut antanut eduskunnalle lakiesitystä subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajoittamisesta osa-aikaiseksi niillä, jotka ovat esimerkiksi vanhempainvapaalla hoitamassa nuorempaa lasta. Syntynyt aukko paikattiin ottamalla taas rahaa opetuksesta. Jos hallitus antaisi tämän esityksen ja eduskunta ehtisi sen käsitellä, summa palautettaisiin budjettiin, mutta näkisi vain.\nVT 23 Varkaudessa – 7M€\nJokasyksyinen vakionäytelmä on ollut, että SDP:n neuvottelijana toimiva Kari Rajamäki lisäyttää budjettiin määrärahan kotivaalipiirissään olevan VT 23:n jonkin osa parantamiseen. Tämä tieosuus ei virkamiesvalmistelussa ole sijoittunut lähellekään kärkeä, kun objektiivisin mittarein on mitattu tiemäärärahojen tarvetta. On hyvin arveluttava käytäntö, että liikennejaoston jäsenet ripottelevat valtion tiemäärärahoja ilman asiallisia perusteluja kotikonnuilleen.\nSavonlinnan ja Varkauden lentoliikenteen tuki – 0,7 M€\nSama juttu. Miten se voi olla niin, että Rajamäen vaalipiirissä lentoliikenteen tukikin toimii eri periaatteilla kuin vaikkapa Porin liikenteen tuki. Jos jonkin, niin lentoliikenteen pitäisi toimia omilla rahoillaan.\nTHL + 4M€ ja STUK + 1M€\nYksi haitallisimmista säästötoimista, joita tämä hallitus on tehnyt, on massiiviset leikkaukset niin sanotuista sektoritutkimusmäärärahoista. Järjestelmässä on uusimista ja on järkevää, että osa rahoituksesta on valtioneuvoston takana kohdennettavissa tarpeellisiksi koettuihin aiheisiin, mutta määrärahaleikkaukset ovat olleet aivan liiallisia ja johtaneet satojen lahjakkaiden tutkijoiden irtisanomisiin. Juuri päättyneissä YT-neuvotteluissa THL vähensi taas työvoimaansa 130 hengellä. Laitoksen määrärahoja leikataan neljänneksellä\nSTUK:ssa on vastaava tilanne. Laitoksella on vaikeuksia selvitä esimerkiksi ydinvoimalaitosten rakentamisen valvonnasta.\nSTM:n alaisten tutkimuslaitosten määrärahoihin tehtiin kohtalokas lisäleikkaus, kun peruspalveluministeri Guzenina-Richardson ei tuonut sovittuja säästöjä hallituksen neuvotteluun. Ministerin erottaminen olisi riittänyt, mutta miksi tutkimuslaitoksiakin rangaistiin?\n102 thoughts on “Budjettivastalause”\nMinusta pitäisi mennä samaan käytäntöön kuin Ruotsissa, jossa budjetista voi tehdä vain kokonaisesityksiä, jolloin äänestyksiä olisi korkeintaan 199.\nEduskunta voisi myös ottaa käyttöön, jonkun kehittyneemmän äänestysmenetelmän, jolla voi äänestää kerralla kaikista ehdotuksista. (esim. jonkun Condorcet-menetelmän)\n16.12.2014 at 15:14\nJokasyksyinen vakionäytelmä on ollut, että SDP:n neuvottelijana toimiva kari Rajamäki lisäyttää budjettiin määrärahan kotivaalipiirissään olevan VT 23:n jonkin osa parantamiseen.\nMiten se voi olla niin, että Rajamäen vaalipiirissä lentoliikenteen tukikin toimii eri periaatteilla kuin vaikkapa Porin liikenteen tuki.\nMutta Soinínvaaran vaalipiirin raideliikennetukiaiset ja stadionin remontit ovat ihan ok?\n16.12.2014 at 15:38\nSTUK voisi laskuttaa valvonnan kulut voimalayhtiöiltä. Näin tulisi yksi ydinvoiman subventiomuoto vähemmän.\n16.12.2014 at 16:30\nOnkohan niin, että Stuk ajetaan henkitoreisiin ja sitten löysennetään ydinvoimaloiden turvallisuusvaatimuksia, koska Rosatomilla tulee ongelmia kuitenkin niiden kanssa ja homma tulisi muuten kestämään taas vuosikymmeniä?\nNythän meni jo niin, että ympäristöviranomaisten rahoitusta leikattiin niin paljon, että erinäiset hankkeet jäivät vuosien jonoihin. Nyt luodaan sitten kuvaa, että syy on liian tiukassa lainsäädännössä, eikä siinä, että porvarileiri vei rahoituksen lakia valvovilta. Nyt sitten lähtevät vaaleihin poistamaan ympäristölakeja, koska saivat tilanteen näyttämään siltä, että itse lait estävät hankkeet.\nSehän on sitten vain mukavaa, että johdonmukaisuuden nimissä Pisara-rata varmaankin pannaan vähintään jäihin ellei sitten jo uskota, että sen voi turhakkeena haudata.\nPahoitteluni ranskankielen käytöstä, mutta siis: Mitä vittua nyt taas? Siis oikeasti Osmo. Herran jestas sentään. Siellä käsitellään oikeita asioita ja te nysväätte jotakin nappikauppaa.\nOnko tosiaan niin, että haluat Eduskunnan käsittelevän Suomen valtion mittaamattomasta budjetista parin miltsin juttuja? Että muuten ok kunhan kaverille kanssa eli KEPAn molokin kitaan nakataan 3M€ lisää?\nBudjettivastalausessa ei voi ottaa esille lakisääteisiä menoja tai tuloja, koska niistä on jo päätetty kyseisten lakien kohdalla. Se on tässä vaiheessa aika pienten summien siirtelyä.\n16.12.2014 at 17:30\nSehän on aivan eri asia. Katajanokka ei ole mitään republikaanivyöhykettä!\nyksityistäjä(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\n16.12.2014 at 17:41\nNe koskettavat vähän muitakin kuin Soininvaaraa, yli miljoonaa ihmistä.\nValtatie 23:n varrella on taas vain kokoelma kuolevia kyläpahasia.\nSuomen tieverkoston ylläpitoon ei riitä rahaa ja ratkaisu on, että leikataan tieverkostosta tai veloitetaan käyttäjiltä.\nNythän autoilijoita verotetaan jo kovasti ja vain murto-osa rahasta menee tieverkoston ylläpitoon, joten ainoa ratkaisu on leikata tieverkostosta.\nRahtiliikenne raiteille ja henkilöliikenne ilmaan. On merkillistä, että Alaskassa käytetään valtavasti pienkoneita, mutta vastaavasti niin ikään harvaanasutussa maassa ei ymmärretä käyttää lentokoneita.\nOn aivan järjetöntä vetää baanaa pitkin ja poikin tätä maata, kun ne vähät liikennemäärät kulkisivat ilmateitse.\nLentoliikenteen tukeminen maksaisi vähemmän, kuin tieverkoston ylläpitäminen.\nNiin, metsäteollisuuden pitäisi maksaa itse käyttämiensä teiden ylläpito, koska rekat kuluttavat ylivoimaisesti eniten teitä.\nStuk laskuttaa ydinvoimayhtiöitä valvonnastaan. Eri asia miten Stuk sitten rahoittaa muuta toimintaansa. Jostain Radon säteilystä on aika hankala laskuttaa päästölähdettä.\nSTUK:n laskutus ei kata ydinvoimavalvonnan kiinteitä kuluja kuten osaamisen ylläpitämistä. Pitäisi kattaa.\n16.12.2014 at 19:55\nyksityistäjä: Sehän on aivan eri asia. Katajanokka ei ole mitään republikaanivyöhykettä!\nEn täysin ymmärtänyt. Onko sinulla joitain perusteita, miksi Helsingille tulisi maksaa tukiaisia, mutta ei Mikkelille?\nCapella: Ne koskettavat vähän muitakin kuin Soininvaaraa, yli miljoonaa ihmistä.\nMaakunnissakin on miljoona ihmistä. Eivät ole varmaankaan aikeissa kuolla, vaan elää siinä missä pääkaupunkikin. Vai oliko tuo poliittinen ohjelmajulistuksesi?\nNiin, paitsi että Helsingiltä ei tietenkään leikata, vaan päinvastoin lisätään sille ennätyssuuret satojen miljoonien tuet.\nAinoa ratkaisu? No, hyväksyn kyllä innolla pienet leikkaukset teiden yläpidosta tällaisina lama-aikoina, mutta en voi ymmärtää, miksi Tätä politiikkaa ei noudateta myös Helsingissä. Se saa tukea peräti paikallisliikenteensä järjestämiseen, eikä valtakunnalliseen liikenteeseen, niin kuin käsittääkseni tässä Mikkelin tapauksessa. Pitäisiköhän kaikille Suomen kunnille maksaa niiden kokoluokan mukainen toriparkkitunneli tai vastaava?\nTuo ei täysin vakuuta.\nYleinen periaate on kai tähän mennessä ollut se, että valtio kustantaa valtakunnallisen liikenteen (ilmaiset tiet). Pitäisi kai rakentaa ne korvaavat rautatiet ja lentokentät ennen kuin tienpito lakkautetaan.\nJa Helsinkihän saa nyt tukiaisia paikallisliikenteeseen ja urheilukenttään. Kai haluat antaa vastaavat tuet muillekin kunnille.\n16.12.2014 at 20:56\nHelsinki saa kyllä valtion liikennerahoista pienemmän osuuden kuin asukasluku edellyttäisi.\n16.12.2014 at 21:22\nNo niitähän ei jaetakaan asukasluvun mukaan, vaan pyritään rakentamaan maahan sellainen valtakunnallinen tieverkko, että maan talous (ja vapaa-aika) pystyy toimimaan tehokkaasti. Helsinki saa kai eniten etua siiä, että Helsingistä on rakennettu säteittäiset moottoritiet moniin suuntiin. Ei Nurmijärven läpi kulkevaa moottoritietä ole nurmijärveläisille rakennettu, vaan eniten juuri Helsingin tarpeita silmälläpitäen. Suomen moottoriteistä, jotka ovat niitä kalleimpia teitä, aika suuri osa on suoria Helsingin ulosmenoteitä ja (hieman kauempna) Helsinkiä valtakunnan muihin osiin säteittäisesti sitovia teitä. Myös rautatiet noudattavat pitkälti samaa kaavaa.\n“kotivaalipiirissään olevan VT 23:n”\nTaitaa kulkea neljän vaalipiirin alueella? Melkein väkisin aina jonkun kotivaalipiiriä 🙂\nMitenhän nuo priorisoinnit muuten menevät?\nJos tietä A käyttää 1000 aikayksikössä ja tietä B 100 aikayksikössä, niin jos on ok investoida 1 000 000 euroa A:han aikayksikössä niin onko priorisointimallien mukaan myös ok laittaa B:hen 100 000? Vai onko niissä suuruuden ekonomiaa ja “kauneutta”. (nimimerkillä eihän seitsemällä miljoonalla enää liikahda edes konsultit, hyvin palvelleen eläkeläisen muutaman kuukauden “ansio”)\n16.12.2014 at 22:29\nJotekin ne VT 23:n suurimmat puutteet tuntuvat vuosi vuodelta olevan siinä Varkauden lähistöllä.\n16.12.2014 at 22:28\nPiti vielä jatkaa tien spontaanista kulumisesta. Ottaen se huomioon sopiva investointiohjaus vähäliikenteisemmälle tielle B voisi siis olla esimerkissä vaikkapa 95 000 euroa.\nVT 23 kulkee Porista Jyväskylän ja Varkauden kautta Joensuuhun. Pituutta sillä on 517 km. En tunne asiaa enkä tien kuntoa. Jostakin korjaukset pitääa aloittaa. Ja kaipa annamme ministerillekin oikeuden saada sulka hattuunsa.\nPitäsi mennä yöpuulle, mutta taidnapa taasen katsoa karttoja.\n17.12.2014 at 7:36\nMinisteri ei esittänyt rahaa Varkauteen vaan kansanedustaja.\n16.12.2014 at 22:54\nVt 23 menee tosiaan aika kenkusti Varkauden keskustan läpi.\n16.12.2014 at 22:55\nVarmaankin näin on, ja hanke olisi syytä perua.\nMutta jos nyt ihan oikeasti haluamme säästää valtion tuhlaamista ja turhiin paikallisiin siltarumputukiaisiin meneviä varoja, kääntäkäämme katseemme seuraavaksi Helsinkiin kaavailtuun pisararataan. Siellä valtion varoja tuhlaillaan siltarumpurahoiksi kai toisessa kertaluokassa.\nLiikennejärjestelyksihän on suunniteltu myös paljon halvempi vaihtoehtoinen toteutustapa, jossa ratapihan liikennettä parannetaan aiempaa sujuvammaksi. Aloitetaanko tästä?\nHelsinki voisi myös tasapainottaa keskustan asuntojen ja työpaikkojen suhdetta niin, että nykyistä kohtuutonta pendelöintiä ympäristön lähiöistä ja omakootialueilta Helsingin keskustaan ei edes tarvittaisi. Tämä olisi jo lähes ilmainen ratkaisu ongelmaan.\nLisäksi koko hanke voidaan Mikkelin siltarumpuhankkeen tavoin lykätä hamaan tulevaisuuteen, odottamaan parempia aikoja. Tämä helpottaisi vaikeaa lama-ajan taloustilannetta.\nJa paikallisliikennettähän valtion ei tarvitsisi rakentaa lainkaan (ei taida antaa yleisesti kunnille prosentteja). Pisararata ei tule valtakunnallisen liikenneverkon tarpeisiin, vaan Helsingin paikallisliikennettä palvelemaan. Ei siis tarvitse antaa rahaa tällaisiin. Vai kannatatko vastaavien paikallisliikennetukiaisten antamista kaikille Suomen kunnille?\n17.12.2014 at 1:15\nSinulla on väärää tietoa. Porin-lentoliikenteen tuista päätetään vasta Savonlinnan-reitin tukien jälkeen. Savonlinnan malli tullee siis käyttöön myös Porissa. Tässä ei ole mitään Rajamäen suhmurointeja.\n17.12.2014 at 9:24\nPorin kaupunki on nyt tukenut Porin lentoja. Se on kyllä mallina aivan toinen kuin tuo Rajamäen suhmurointi. Porin lentojen tukemiseen ei budjetissa ole rahaa nytkään.\n17.12.2014 at 9:35\nCapella: Nythän autoilijoita verotetaan jo kovasti ja vain murto-osa rahasta menee tieverkoston ylläpitoon, joten ainoa ratkaisu on leikata tieverkostosta.\nEli niitä jotka eivät autoile, ei veroteta kovasti. Tai mikä muu veroilla kerätty raha olisi korvamerkitty johonkin tiettyyn tarkoitukseen.\nEnsimmäinen keino parantaa tieverkostoa on asettaa riittävä nastarengasvero. Eteläisessä Suomessa yli puolet maan autokannasta on raastanut sulia tienpintoja nyt noin kahden kuukauden ajan metallipiikeillä, täysin turhaan. Kun kitkarenkaat on keksitty. Ei ihme, että korjattavaa kertyy. Ja ne korjaukset tehdään kaupunkien ja kuntien verorahoilla, joista merkittävä osa on kerätty muilta kuin autoilijoilta.\nMiksi mikään puolue ei aja nastarengasveroa?\n17.12.2014 at 10:24\nAi se oli poikittaistie. Ei ihme että OS pitää sitä täysin tarpeettomana. Kaiken Helsinkiä palvelemattoman liikenteen tukeminen on tietenkin väärin. 😉\nSuurin osa Suomen tieverkostosta palvelee vain yhtä toimijaa, joka on metsäteollisuus. Tämä siis koskettaa metsäteitä.\nSuomessa on tietä melkein puoli miljoonaa kilometriä, ja suurin osa on hyvin matalalla käyttöasteella.\nYli 10 000 kilometriä päällystettyä seututietä. Yli 25 000 kilometriä päällystettyä yhdystietä!\nYhdystiet ovat se, mistä voidaan leikata kovalla kädellä. Seututeitäkin on aivan liikaa.\nOnko järkeä vetää uutta baanaa, jos tieosuuden käyttöaste on viisi mummoa suuntaansa päivässä? Hiekkatie riittää. Vielä parempi olisi jos mummot olisivat kaupungissa, niin voisi lakkauttaa tien kokonaan.\nToinen vaihtoehto on, että nämä viisi mummoa maksavat omasta pussistaan sen seutu- tai yhdystien ylläpidon, että se maitopurkki voidaan käydä hakemassa sieltä 20 km päästä palibussilla. Ehkä sen palibussinkin kustanukset voisi veloittaa näiltä mummeleilta.\nHaja-asutus yksinkertaisesti asettaa yhteiskunnalle turhia kuluja. Eikä kyse ole pelkästään julkisesta taloudesta, vaan myös yrityksistä. Esimerkiksi myrskyn tullessa maaseudun sähköverkko menee matalaksi ja korjauslasku laskutetaan myös kaupunkilaisilta, mikä on täysin absurdia.\nJos yhdys- ja seututieverkkoa leikattaisiin kovalla kädellä, niin jäisi enemmän varoja kantateiden ja valtateiden ylläpitoon.\nKun kerran yli 90 prosenttia suomalaisista asuu “kaupunkisuomessa”, niin on täysin tarpeetonta ylläpitää taajamien ulkopuolella näin kattavaa ja käyttöasteeltaan naurettavan alhaista tieverkostoa.\nLisäksi, jos nyt mentäisiin siihen, että käyttäjät itse maksaisivat tiensä, niin sitten voitaisiin tietenkin tehdä niin, että he myös saisivat päättää onko tieosuudella liikennöinti sallittua kaikille.\nTietullit ovat oikeasti hyvä tapa rahoittaa kunnossapitoa. Siinä myös näkee, että mitä tietä kannattaa rahoittaa ja mitä ei…\nJuho Laatu: Ai se oli poikittaistie. Ei ihme että OS pitää sitä täysin tarpeettomana. Kaiken Helsinkiä palvelemattoman liikenteen tukeminen on tietenkin väärin.\nRekkaliikennettä lukuunottamatta poikkitiet ovat Suomessa tarpeettomia ja nekin rahdit voisivat kulkea raiteilla, mutta kun eihän Suomessa raidetta osata vetää, eikä antaa raideyhtiöiden kilpailla raiteilla…\nCapella: Rekkaliikennettä lukuunottamatta poikkitiet ovat Suomessa tarpeettomia ja nekin rahdit voisivat kulkea raiteilla, mutta kun eihän Suomessa raidetta osata vetää, eikä antaa raideyhtiöiden kilpailla raiteilla…\nNäinhän se on. Jyväskylään mennessään varkautelaiset piipahtavat jo nykyäänkin Helsingissä kumartamassa kolmen sepän patsaalla. Työmatka vähän pitenee, mutta henkisesti on vapaampaa ja maan kehitystä tukevampaa näin. 😉\n17.12.2014 at 13:35\nJos en aivan väärin muista niin Soininvaara taisi kirjoittaa jonkin varsin happaman oloisen kommentin Stadionin remontista. Eikä taida edes asettua ehdolle seuraavissa vaaleissa.\nOlenko ymmärtänyt aivan väärin, mutta eikös maaseudulla lähes koko tieverkko ole valtion ylläpitämää? Pienille yksityisteillekin saa valtion tukea.\nJa eikös Pisararata ole nimenomaa valtakunnallinen hanke, jonka tarkoituksena on jättää kaukojunille raiteita kun paremmin kannattava lähijunaliikenne siirretään alta pois…?\nTietysti Suomi varmasti pärjäisi ilmankin noita tie-investointeja, ja niiden sijaan voisimme lahjoittaa vaikka 100 miljoonaa lisää kehitysapuun. Mutta ihan yleisesti ja ihan oikeasti olen sitä mieltä, että jos Suomessa on koneita ja työvoimaa, ja jotain suunniteltua infra-parannusta tehtävissä, niin ne sitten kannattaa tehdä ennemmin kuin olla tekemättä.\nOn täysin eri asia laittaa 10 miljoonaa suomalaisen infrastruktuurin kunnostamiseen suomalaisella työvoimalla, kuin siirtää se 10 miljoonaa tilisiirtona jonnekin Kreikan pankkien virtuaalirahaston tai jonkun kansainvälisen apu-organisaation rattaiden voitelemiseen.\nAjan VT23 tietä Varkauden ja Joensuun välillä monta kertaa vuodessa. Ei se mikään turha metsäautotie ole, vaan varmaankin tärkein liikenneväylä Joensuuhun. Lukaisin Ely-keskuksen hankesuunnitelman ja ymmärrän sen perusteet. Tie on usein suhteellisen ruuhkainen ja siinä on suhteellisen suuria korkeuseroja. Nyt noita tasoitetaan ja tietä levennetään niin että nopeus nousee 80 -> 100km/h monin paikoin.\nOlisi mielenkiintoista tietää, mitä tähän Joensuuta ja pohjois-Karjalaa palelevaan investointiin suhtautuu esim. Tarja Cronberg?\nML: Jos en aivan väärin muista niin Soininvaara taisi kirjoittaa jonkin varsin happaman oloisen kommentin Stadionin remontista. Eikä taida edes asettua ehdolle seuraavissa vaaleissa.\nVoipi olla. Ilmoittautukoon jos vastustaa noita tukiaisia. Pisararadan huikeita (ja monien asiantuntijoiden mukaan totaalisen tuhlailevia) tukiaisia taitaa joka tapauksessa kannattaa.\nViime vuosina ainakin kunnan hoitamia teitä on sysätty yksityisteiksi. Wikipedia-artikkelin kartta saattaa kuvata valtion tiet (en ole varma). Valtaosa teistä on siis muita teitä (kunnallisia, yksityisiä), joille valtio saattaa tosin antaa tukeakin (toivottavasti tasapuolisesti koko maahan), kuten esimerkiksi on antanut metsäautoteille.\nLähiliikenteellehän tuo luola aiotaan rakentaa. Ei kuulu siinä mielessä valtakunnalliseen tieverkkoon. En tunne ratahallinnon tavoitteita ja rahoitusperiaatteita, mutta voisihan se pyytää sen rataverkon käyttäjiltä täyden hinnan, tai potkaista paikallisliikenteen pois, jos se ei valtakunnallisen liikenteen sekaan mahdu.\nKäsittääkseni kaukoliikenne ei lisätilaa tarvitse, ja vaihtoehtoinen halvempi ratapihan liikenteen järjestelykin on esitetty. Noihin selvityksiin on tässäkin blogissa viittailtu.\nHalvempia ratkaisuja olisi siis korikaupalla, mutta ilmeisesti Helsingin suurkaupunkihaaveisiin sopii tuollainen paljolti valtion kustantama, ei välttämättä kovin toimiva, mutta erinomaisen megalomaaninen ratkaisu. Sopisi varmaankin muillekin kunnille, mutta näköjään joillekin kunnille se tulee vähän muita “tasapuolisemmin”. Että sellaista lama-ajan siltarumpupolitiikkaa.\nHelsingissä kunta hoitaa katuverkon verorahoin. Tämä on kyllä aika suuri ero siihen, että maalaiskunnissa kunnat eivät hoida teitä juuri lainkaan.\nML:lle 17.12.2014 kello 13:35:\nvaltakunnallisuus kuittautuu vaikkapa tällä toteamuksella (s. 29): “Pisararata ei suoraan vaikuta junaliikenteen tarjonnan määrään, mutta hankkeen myötä kaupunkirataliikenteen palvelualue laajenee Helsingin kantakaupungissa. Nopean lähijunaliikenteen ja kaukojunaliikenteen tarjontaan Pisararadalla ei ole vaikutusta.”\nTuohon voi vain todeta, että jo oli aikakin perehtyä asiaan hiukan paremmin.\n17.12.2014 at 21:05\nOlenko ymmärtänyt aivan väärin, mutta eikös maaseudulla lähes koko tieverkko ole valtion ylläpitämää? Pienille yksityisteillekin saa valtion tukea.”\nsellaiset yksityistiet, joilla on seudullista merkitystä, voivat sada valtiontukea. Ne voivat olla kymmneiä kilometrejä pitkiä. Tuen edellytys on, että tie on kaikile avoin.\nMilenkiitoista muuten matkustaa pitkin pikuteitä. Avartaa kovasti maisemia.\nKuka lukijoista muuten on ollut aurausauton vetämässä autokolonnassa lumimyrskyssä Norjan tuntureilla? Käy elämyksestä.\nOff-topic, Oliko puikoissa lumiauramies Nils?\nMaalla tiet ovat osin yksityisteitä, jotka tieosakaskunnan palkkaama urakoitsija auraa heti kun lunta tulee vähänkin. Kesällä lanaa tasaiseksi.\nHelsingissä kun oli pari lumista talvea, niin ainakin meidän asuinalueen pihakadut aurattiin pahimmillaan vasta 5 vrk lumimyräkän jälkeen. Vaikka maksamme erillistä katumaksua selvästi enemmän kuin mökille vievän tiemme hoitomaksua tälle tieosakaskunnalle.\nHelsingin katujen hoidon taso on romahtanut viime vuosina.\n18.12.2014 at 8:25\nKariS Maksatko Helswingissä katumaksua? Toivottavasti sinua ei ole huijattu väärennetyllä laskulla? Katumaksu poistettiin vuonna 1993.\nEn ole alan tuntija, mutta olen ymmärtänyt, että taloyhtiöillä on Helsingissä huomattavia velvoitteita. Olenko oikeassa vai väärin informoitu?\nMaaseudusta voin todeta, että havaintojeni mukaan ainakin kunnan vastuulla olevat tiet ovat pienehkön otannan perusteella hyvässä kunnossa.\n(Ymmärrän myös, jos jossain köyhissä kunnissa on tienhoidosta tingitty, esim. viimeaikaisen valtionosuuksien vähentelyn vuoksi.)\n18.12.2014 at 11:45\nNykyaikaiset nastarenkaat eivät pahemmin tietä kuluta ja jos kaikki ajaisivat kitkoilla, niin tiet kiillottuisivat peilijääksi ja se vasta vaarallista olisikin.\nToiseksi nastarenkaat ovat edelleen aivan ylivoimaiset talvella. Kun muutenkin autojen turvallisuuteen satsataan niin pirusti, niin tuntuisi aika oudolta, että olisi pakko käyttää kelvottomia talvirenkaita. Kitkat ovat ihan hyviä niille sopivissa olosuhteissa, mutta tietyillä keleillä olisi paras jäädä kotiin.\n18.12.2014 at 13:39\nNastarenkaat tappavat kymmeniä ihmisiä vuosittain (laskennallisesti) jauhamalla asfaltista epäterveellistä pölyä joka kulkeutuu ihmisten keuhkoihin. Helsingissä on vain muutama päivä vuodessa, jolloin päätiet eivät ole paljaita. On aika selvä, että nastarenkaat tappavat enemmän kuin säästävät ihmishenkiä.\n18.12.2014 at 13:57\nPötyä! Eipä ole tutkimustulosta, joka tuon osoittaisi (vaikka ajelenkin kitkarenkailla).\nParas tapa parantaa ilmanlaatua on laittaa OL3 mahdollisimman nopeasti käyntiin. Jostain syystä tämä pienhiukkaspäästöjä vähentävä projekti ei ole ollut ihan hirveästi vihreiden suosiossa. Bonarina pälle tulee CO2-päästöjen vähentyminen.\nOsmo hei, oletko huomannut että ihmiset haluavat olla muuallakin kuin Helsingissä? Ja paras keino päästä veks on ajaa autolla. Suomessa on satoja tuhansia vapaa-ajan asuntoja joille ei nyt vain oikeasti pääse järkevästi kuin autolla (oma matka 1.5h autolla, julkisilla 5h + viimeiset 5km kävelyä). Onko niin että Virheiden tavoitteena on että Suomalaiset eivät pääse viettämään vapaa-aikaansa eikä sillä että aikaa kuluu moninkertaisesti suhaamiseen ole mitään arvoa?\nPaikalliset päättäjät olivat arvioineet, että viitostien parantaminen välillä Mikkeli-Juva esimerkiksi on tätä hanketta tärkeämpi, mutta liian kaukana Rajamäen asunnosta. Tämä oli protesti sitä menettelyä vastaan, että siltarumpujaoksen pojat aina nostavat oman alueensa hankkeet muiden edelle, mikä tietysti tarkoittaa, että muiden hankkeiden tilanne heikkenee.\n18.12.2014 at 15:07\nNastarenkaat tappavat kymmeniä ihmisiä vuosittain (laskennallisesti) jauhamalla asfaltista epäterveellistä pölyä joka kulkeutuu ihmisten keuhkoihin.\nTuolla perusteella pitäisi nopeasti kieltää kaikki hiilivoimalat:\nKielletään ensin teiden hiekoitus (pölyää keväällä kauheasti). Kielletään myös teiden suolaus. Vai oliko se niin että liukastumiskorvaukset ja -lonkkaleikkaukset maksavat enemmän kuin katujen hiekoitus?\nAntti V says:\n18.12.2014 at 15:12\nKuinkahan järkevä kriteeri liikennemäärä on teiden ylläpidon rahoitusta päätettäessä? Oletetaan, että päätökset tehdään ottaen huomioon liikenneturvallisuus- ja ympäristönäkökohdat sekä elinkeinopolitiikka. Jos suurten kaupunkien välille rakennetaan huippunopeita moottoriteitä, se kasvattaa liikennemäärää (useampi valitsee oman auton liikkumisvälineekseen), kuihduttaa julkista liikennettä ja lisää ympäristöhaittoja. Sen sijaan syrjäisimmillä seuduilla teiden parantaminen ei merkittävässä määrin lisää liikennemääriä eikä ympäristöhaittoja, koska harvemmilla on sinne asiaa, vaikka tie olisi kuinka hyvä. Myöskin julkisen liikenteen olemassaolo tai esim. vuorotiheys ei syrjäseuduilla ole ensisijaisesti teiden kunnosta kiinni. Sen sijaan liikenneturvallisuuteen teiden parantamisella on yleensä huomattava merkitys, koska hiljaisemmilla teillä tien parannus yleensä tarkoittaa kuoppien poistoja ja vaarallisten mutkien tekemistä turvallisemmiksi.\nAntti V(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nViljo Halla says:\n18.12.2014 at 16:17\nTarjasta en tiedä, mutta Joensuun seudulla asuvana voin sanoa, että jos vt23 ei remontoida, niin suomen 12. suurin kaupunki on liikenteellisesti 70-luvulla! Tie on vaarallisen kapea ja mutkika. Sen kautta kuljetaan myös suurimmaksi osaksi Joensuu Helsinki väliä. Se on siis reitti Joensuusta 5 tielle, siitä etelään ja länteen. Ja eikö Varkauden olisi jo aika saada ohitustie, että kaikki liikenne ei kaikkine rekkoineen vyöryisi keskustan läpi.\nViljo Halla(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\n18.12.2014 at 16:22\nJos nyt taas halutaan lähteä tähän nastat vs. kitkat tappeluun, niin tässä heittovälineitä:\n– uusissa renkaissa parhaat nastat pitävät käytännössä kaikissa oloissa paremmin kuin parhaat kitkat\n– on myös muita kuin parhaita renkaita\n– käytetyistä renkaista on vielä vähemmän tietoa\n– pienhiukkaset tappavat ennestään sairaita ja vanhoja, liikenneonnettomuuksissa taas voi terveiden elinvuosien menetys olla hyvinkin suurta\n– edellinen voi olla puppua, jos pienhiukkasilla onkin jokin aivan toinen mekanismi kuin nyt ajatellaan\n– polttoperäiset pienhiukkaset ovat todennäköisesti pahempi juttu kuin mekaanisesti tiestä irtoavat\n– kaupunki-ilman saastelähteet vaihtelevat paikallisesti erittäin paljon (jossain voi olla nastapöly, toisaalla puunpoltto)\n– nastojen totaalikielto todennäköisesti hidastaisi liikennettä, minkä voisi laskea elinvuosien menetykseksi (ellei nauti ruuhkassa olemisesta)\n– edellisen kohdan ongelman voi ratkaista parantamalla liukkaudentorjuntaa\n– parannettu liukkaudentorjunta voi tarkoittaa lisää hiekan käyttöä, mikä taas lisää katupölyn määrää\n– katupöly on ongelma vain pienenä ajanjaksona, ja ongelmaa voi vähentää paremmalla katujen siivoamisella\n– katujen paremmasta siivoamisesta ja liukkaudentorjunnasta voisi olla merkittävää hyötyä myös kevyelle liikenteelle\n– mitkään vanhat tutkimukset nastarenkaiden vaikutuksesta eivät ole kovin hyvin sovellettavissa nykyhetkeen, koska sekä tekniikka että säännökset ovat muuttuneet paljon (nykyään fiksusti mitataan kuluttavuutta, ei nastojen määrää)\n– mitkään vanhat tutkimukset kitkarenkaiden liukkaudesta eivät ole kovin hyvin sovellettavissa nykyhetkeen, koska uudet renkaat ovat merkittävästi parempia kuin vaikkapa kymmenen vuoden takaiset\n– renkaat ovat vakavissa tieliikenneonnettomuuksissa ainoa usein toistuva tekninen tekijä (muttei siis tietenkään nastat vs. kitkat, vaan renkaat yleensä)\n– äänisaastekin on saastetta\nTodennäköisesti listaan löytyisi vielä pitkä litania lisäpointteja. Olennaista kuitenkin on se, että parametereja on paljon, ja sopivia painokertoimia arvaamalla voi päätyä monenlaiseen optimiin. Hyvin monesta tarvittavasta asiasta puuttuu aidosti relevantti tutkimustieto.\nJos tätä asiaa haluaisi ihan oikeasti selvittää, pitäisi ensin rakentaa pari vaihtoehtoista skenaariota ja sitten arvioida eri vaikutukset niissä parhaan saatavilla olevan tiedon mukaan. Sitten olisi vähän lihaa luiden päällä tehdä pidemmälle meneviä päätöksiä.\nLisäksi kannattaa ihan oikeasti nimetä ongelma ja etsiä sen jälkeen ratkaisuja, ei päinvastoin. Jos ongelma on hengitysilman laatu, niin silloin nastakielto on yksi vaihtoehto, jota pitäisi verrata esimerkiksi korkeapäästöisten autojen kieltämiseen tai katujen tehokkaampaan puhdistamiseen. Jos melu on ongelma, silloin pitää tutkia eri melulähteitä ja tehdä päätöksiä sen mukaan.\nKaikkeen ei löydy hyvää tutkimustietoa, mutta jos nyt edes olisi yritys tehdä hyviä arvioita, niin sekin olisi paljon parempi lähtökohta kuin mihinkään johtamaton eipäs-juupas-kinastelu.\n18.12.2014 at 16:44\nEi niitä kaljamapäiviä pohjoisessakaan ole kovin monia. Hyvät kitkat ovat nimittäin yllättävän käyttökelpoisia, jopa nastoja paremmat lumella ja kunnon pakkasella. Paniikkijarrutuksessa nastarenkaat toki pitävät auton paremmin keulan menosuuntaan.\nUusissa autoilla alkaa olla kaikenlaista ajonvakautushärpäkettä. Voisi oletta, että ne lisäävät kitkarenkaiden turvallisuutta. Tutkimuksia en ole nähnyt.\n18.12.2014 at 17:18\nSe on kyllä hienoa tuo vihreiden täydellinen varmuus asiassa kuin asiassa.\nMinä löysin nopeasti, että kitkarengas pölyttää enemmän kuin nastarengas.\nNastarengas kuluttaa asvalttia enemmän kuin kitkarengas, mutta ei ole selvää kuinka suuri ero on.\nTutkijan mielipide on, että tutkimuksia tarvitaan lisää.\nMinä en kyllä siis menisi sanomaan yhtään mitään siitä, että nastarengas tappaa kymmeniä ihmisiä vuodessa enemmän kuin kitkarengas.\nMääkin pyöräilen: Se on kyllä hienoa tuo vihreiden täydellinen varmuus asiassa kuin asiassa.\nSuositteleekohan Osmo pyöräilijöille kitka- vai nastarenkaita? Ei kai Osmon motto rengasvalintaan voi nyt sentään olla yksinomaan sama kuin fakiiri Kronblomilla.\nJos nastarengas karhentaa tien pintaa, voi siitäkin kai olla toisaalta myös etua. Eikö noita pölyäviä teitä voisi puhdistaa tai jopa huuhtoa aikaisemmin kauniina kevättalven päivinä, kun lämpötila on plussan puolella, niin saataisiin ne pölyt pois pöllyämästä turhan pitkään. Kauppatorilla ole joskus nähnyt sellaista pesukalustoa käytössä.\nHannele Pakarinen says:\nEdustaja Soininvaara vähättelee tie 23 parannustarvetta. Kehottaisin Teitä tutustumaan olosuhteisiin paikan päällä. Vaikkapa tällaisena räntäsateisena arki-iltana, kun mutkaisella, mäkisellä, huonoasfalttisella ja kapealla tiellä kulkee rekkoja peräjälkeen. Liukkailla keleillä rekat seisovat jonoissa mäkien notkoissa. Pätkä Varkaudesta Joensuuhun ei ole olemassa pelkkiä etelän satunnaisia turisteja varten.Täällä asuu vielä sentään ihmisiä ja muitakin kuin rekkakuskeja, jotka kulkevat päivittäisen, usein kolmivuorotyömatkansa, esim. täältä Karviosta Varkauteen, viitisenkymmentä turruttavaa ja vaarallista kilometriä. Ei suinkaan turha tienpätkä.\nHannele Pakarinen(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\nKuitenkin Itä-Suomen maakuntaliitot olivat yhteisessä kannanotossaan sopineet, että Viitostie välillä Mikkeli-Juva on tärkeämpi kohde.\nNäin asioita tuntevana tutkijana sanoisin että yo väittämä on melko heikolla pohjalla. Nastarenkaat eivät tietääkseni niinkään tuota pienhiukkasia vaan suuremman koon pölyä ? Missä tämä on osoitettu yksiselitteisesti kun ei edes tunneta annos-vastesuhdetta nastarengaspölyn kohdalla ?\nLisäksi vertailussa ontuu se, että pöly ei ole primäärinen kuolinsyy sydän- ja keuhkotautikuolleisuudessa, mutta onnettomuuksissa taas on.\n18.12.2014 at 21:12\nPisara-radasta on sanottu, että se on paremman väen siltarumpupolitiikkaa (Suomen pankin erään ekonomistin kommentti). Sen hyötysuhde on vain 0,5 eikä 1,54 kuten budjettia laadittaessa väitettiin (Hesarin artikkelin mukaan). Kuka voi laskea asiat näin pieleen ? Ei elinkeinoelämä siitä lähde nousuun, että liikenne siirretään maan alle !\nKepalta (noin 200-300 henkeä töissä) voitaisiin vähentää se 3 miljoonaa. On syntynyt eräänlainen “kehitysaputeollisuus” Suomeen.\nLisäksi monet tutkijat ovat osoittaneet(Esim Deaton, Great Escape), että ne maat, jotka ovat saaneet vähemmän kehityapua (Kiina, Intia jne) ovat kehittyneet paremmin kuin ne, jotka ovat saaneet enemmän (esim Tanzania, Zimbabwe) ovat menestyneet huonommin. Toki terveydenhuoltoon ja koiulutukseen liittyvää kehitysapua tulee edistää.\nmax: Off-topic, Oliko puikoissa lumiauramies Nils?\nEdellen off-topic. Yksissä puikoisa oli lumiauranainen Senta.\nAntti V: Jos suurten kaupunkien välille rakennetaan huippunopeita moottoriteitä, se kasvattaa liikennemäärää (useampi valitsee oman auton liikkumisvälineekseen), kuihduttaa julkista liikennettä ja lisää ympäristöhaittoja.\nIsojen moottoriteiden rakentamisen järkevyys on yksi asia, mutta ylläoleva ei taida oikein pitää empiirisesti paikkaansa kuin liikkumisen lisääntymisen ja ympäristöhaittojen osalta. (Ympäristöhaitossakin lisä tulee lähinnä konevoimaisen liikkumisen lisääntymisestä, ei yksittäisten liikennemuotojen jakaumasta, ts. paremman junaradan rakentamisessa on samat plussat ja miinukset.)\nJos kaupunkien välillä on hyvä moottoritie, se on hyvä myös busseille. Melkeinpä väittäisin, että kaukobussien matkustajamäärät ovat kasvaneet huomattavasti suurten kaupunkien välillä viimeisen parin vuoden aikana.\nSamoin vaikkapa Hki-Tku ja Hki-Tre -rautatieliikenne on erittäin tiheää ja paljon käytettyä. Tuskinpa VR sitä onnistuu tappiolla tekemään – käytännössä muun Suomen liikenne subventoidaan tuolla liikenteellä.\nKaupunkien välisessä liikenteessä dynamiikka toimii vähän toisin kuin lyhyillä matkoilla. Kaupungin sisäisessä työssäkäyntiliikenteessä on mahdollista kasvattaa julkisen käyttäjämääriä kuristamalla henkilöautoliikennettä, koska kokonaiskulkemisen jousto on pienempää. Sen sijaan kaupunkien välisessä liikenteessä kokonaisjousto on paljon suurempaa, jolloin yhden liikennemuodon käyttäjät eivät ole pois toiselta liikennemuodolta.\nOn myöskin niin, että kaupunkien välisessä liikenteessä oma auto on useimmille kulkijoille muutaman tunnin matkaan asti selvästi nopein vaihtoehto aivan pieniä poikkeuksia lukuunottamatta (juna voittaa, jos kummassakaan päässä ei tarvitse vaihtaa kulkuvälinettä). Pitkillä reiteille juna voisi olla nopeampi, mutta kiireinen menee nykyisellään Ouluun tai Kuopioon lentokoneella.\nJulkisen kilpailukykytekijät kaukoliikenteessä liittyvät hintaan ja mukavuuteen. (Uskoisin, että VR:kin joskus oivaltaa tämän. Toivoakseni. Ehkä. Tai sitten vasta kilpailun myötä.)\nTämä oli protesti sitä menettelyä vastaan, että siltarumpujaoksen pojat aina nostavat oman alueensa hankkeet muiden edelle, mikä tietysti tarkoittaa, että muiden hankkeiden tilanne heikkenee.\n18.12.2014 at 23:25\nJa sehän on Helsinkiin vievä tie, toisin kuin umpimetsään vievä tie 23. 🙂\n18.12.2014 at 23:37\nTapio: Ei niitä kaljamapäiviä pohjoisessakaan ole kovin monia. Hyvät kitkat ovat nimittäin yllättävän käyttökelpoisia, jopa nastoja paremmat lumella ja kunnon pakkasella. Paniikkijarrutuksessa nastarenkaat toki pitävät auton paremmin keulan menosuuntaan.\nRengasasiantuntijat tuntuvat itse asiassa sanovan, että pohjoisen keleillä yleisesti pärjää paremmin kitkoilla, koska sää suostuu pysymään pakkasella. Kovalla pakkasella kitkat pitävät yhtä hyvin kuin nastat, ero syntyy silloin, kun lämpötila sahaa nollan ympärillä.\nFysikaalisesti ilmiö on suunnilleen seuraavanlainen: Jos meillä on jään pinnalla vesikalvo, kunnon pito vaatii vesikalvon rikkomisen. Samalla jään pinnasta tulee erittäin sileä (röpeliäisyys sulaa pois). Tällöin ainoa kunnollinen tapa saada pitoa on rikkoa vesikalvo ja pureutua jäähän kiinni. Se taas vaatii jotain jäätä kovempaa. Jos on niin kylmä, ettei jään päällä ole vesikerrosta, kitkat pitävät oikein hyvin.\nTarkemmin tarkasteltuna monifaasisysteemien pintailmiöt ovat sitten jotain ihan muuta kuin yksinkertaisia, joten tuokin on yksinkertaistus. Vesi on aivan erityisen kiero materiaali käytökseltään, sillä on monenlaista kummallista ässää hihassaan, kidemuotojakin kymmenkunta.\nTuollaista iljannetta tapaa koko Suomessa sivuteillä (tai Keskuspuistossa pyöräreiteillä…) välillä keväällä, kun jääpolanne alkaa sulaa kevään suurten lämpötilavaihteluiden myötä. Se on sitten tuurista kiinni, onko tuloksena hyvin pitävää murenevaa jäätä vai kova vesipintainen hitaasti sulava jääkerros.\nRuotsalaiset liikenneturvallisuustahot tekivät juuri suosituksen, jonka mukaan juurikin nuo härpäkkeet ja kitkarenkaiden kehitys tekevät kitkarenkaista todennäköisesti kokonaisturvallisemmat kuin nastarenkaista (ts. turvallisuuslisä nastoista on pienempi liikenteessä kuin nastojen haitat muille). Suosituksesta puuttuivat kuitenkin lähdeviitteet, joten en ota kantaa sen tarkkuuteen.\nKuitenkin juuri tuolla yllämainitulla “vettä jään päällä” -kelillä nuo erilaiset ESC-järjestelmät ovat hiukan hampaattomia, koska niiden käytettävissä olevat ohjausvoimat ovat pieniä verrattuna auton massaan ja pyörien hitausmomenttiin. Järjestelmät on tehty pelastamaan urheilulliset kuskit märällä tai jopa kuivalla asvaltilla alkavasta luisusta.\nÄäriliukkaan ongelmat eivät ole suuren maailman pulmia, vaikka ESC:t ovat talvioloissakin pelastaneet paljon ihmisiä. Niiden pääasiallinen etu on se, ettei auto pääse pyörähtämään, liukkaalla maksimikitka saadaan yleensä lukkojarrutuksella, jota autot eivät salli.\nJärjestelmät kuitenkin kehittyvät jatkuvasti, ja niissä on automallikohtaisia eroja. Eipä niistä puolueettomia tai peräti ihan tieteellisiä testituloksia ole tuollaisissa oloissa nähty. (EU-hyväksyntä autoille vaatii ESC:ltä tietyn käytöksen kuivalla asvaltilla.) Sen verran muistan ihan vastikään nähneeni testiä, että jos takana oli huonot kitkat ja edessä paremmat, vetisellä jäällä sai moderninkin auton pyörähtämään.\nToisaalta ääriliukkaiden vaikutukset kokonaisturvallisuuteen voivat olla aika marginaalisia. Enemmän kyse on liikkumisen sujuvuudesta ja pienistä ojaanajoista. Liikenneturvallisuus on lopulta aika vähän kiinni siitä, meneekö ns. tavallisilla kuskeilla (ei syrjäytyneitä, ei asennevammaisia, terveitä, asiallisessa kunnossa oleva auto) vähän turvallisemmin vai vähemmän turvallisesti.\n19.12.2014 at 9:33\nSe on sitten varmaan vuorossa seuraavaksi. Oletan että pitkällä aikavälillä tiemäärärahat aina jakautuvat tasaisemmin ja sieltä kunnostetaan missä on aito tarve. Mutta poliitikot voivat halutessaan siirrellä sorakasoja äänestäjien mieliksi ja puuhailla nollasumma-siltarumpupeliä.\nKatainen siirsi Hornetit kotikuntaansa Siilinjärvelle, Holmlund siirsi hätäkeskuksen Tampereelta kotikaupunkiinsa Poriin. Ja hieman epäilen että Grahn-Laasosella (Forssasta) on jotain yhteyksiä Forssan seudun lukuisiin turvetuottajiin. Sattuuhan näitä.\nHarmi kun ei keskustella oikeista asioista, kuten että montako miljardia Suomi velkaantuu, ja montako miljardia Suomi maksaa pelkkiä korkoja.\n– Kehitysavun määrä n. 1.1 miljardia.\n– Valtion velan korkomenot n. 1.7 miljardia.\n– Liikenneverkko n. 1.6 miljardia.\nMistä kannattaa leikata? Mutta toki ymmärrän että Suomen kannattaa velkaantua tasaisesti muiden euromaiden kanssa, koska ennemmin tai myöhemmin joku pyyhkii EKP:n velkapapereilla takapuoltansa. Toki tuon jälkeen nöyrä Suomi on velkaorjuudessa keski-Euroopan pankeille. Mutta ehkä on parempi että liittovaltiossa Saksalaiset päättävät mikä on Suomelle hyväksi, kun täällä ei selvästikään kyetä päättämään miljarditason linjauksista.\n19.12.2014 at 10:19\nMinä kyllä kaipaisin myös selitystä siitä, miten tuo pölyn ja pienhiukkasten aiheuttama “laskennallinen” kuolleisuus on laskettu.\nMinä ymmärrän, että vihreät aivot eivät voi vastustaa kiusausta päästä paatostelemaan ja peräti kieltämään taas jotain.\nPannaanko paremmaksi: nastarenkaat tappavat kymmeniä tuhansia ihmisiä päivittäin?\n19.12.2014 at 14:45\nEn jaksa nyt etsiä alkuperäistä raporttia, mutta tästä löytyvät pääkohdat. Tuo 30 kuollutta on alkuperäisessä raportissa, muistaakseni.\nJos ja kun Helsinki saa valtion liikennerahoista pienemmän osuuden kuin asukasluku edellyttäisi, niin miksi ihmeessä niitä vähiä rahoja halutaan upottaa Pisara-radan kaltaiseen kannattamattomaan rahareikään. Ei ihme, jos valtiovalta katsoo ,ettei Helsinki tarvitse liikennemäärärahoja, kun sieltä ei löydy niille järkevää käyttöä.\n19.12.2014 at 11:31\nMinä sitä tietä ajelen joka kesä ja voin ihan omien havaintojen pohjalta sanoa, että eivät ne pahimmat puutteet tunnu olevan siinä Varkauden lähellä. Ne ovat. Osuus on mäkinen, mutkainen ja kapea ja ruuhkautuu helposti. Sitä on hissun kissun ja pieninä paloina paranneltu. Kun perusparannus saadaan joskus tehtyä valmiiksi, sillä pärjatään taas muutama kymmenen vuotta.\nOsmo tuntuu tässä asiassa puhuvan sillä järkkymättömällä varmuudella joka syntyy pelkällä papereiden katselulla ilman todellista asiantuntemusta.\nPisararataa on perusteltu mm. sillä, että Helsingin ratapihan kapasiteetti muodostaa pullonkaulan kaukojunaliikenteen määrän lisäämiselle. Nyt on kuitenkin tullut Onnibus-yhtiö joka on yhtäkkiä vallannut merkittävän markkinaosuuden kaukoliikenteessä. Kuinka paljon tämä Onnibussin tulo vaikuttaa Pisararadan kannattavuuslaskelmassa?\nKuinka paljon tämä Onnibussin tulo vaikuttaa Pisararadan kannattavuuslaskelmassa?\nEi yhtään. Sen sijaan veturinkuljettajien työsopimus ja VR:n tarvatekniikan kehitys ovat lisänneet kapasiteettia.\n19.12.2014 at 14:24\nSyltty, juuri näin. Ol3 verkkoon ja äkkiä.\nSuomeen pitäisi saada hyötöreaktorille koelaitos. Polttoainetta riittäisi nykykulutuksella kauemmin kuin Maapallo on “elossa” kunnes Aurinko paisuessaan punaiseksi jättiläiseksi nielaisee planeettamme.\nHyötöreaktoreita vientituotteena kehitysmaihin ja loppuu ne kasvihuonepäästöt.\nHyvää joulua ja uutta vuotta kommentaattoreille ja blogin pitäjälle.\n19.12.2014 at 15:09\n(Lupaus rikottu), eli täällä taas.\nMitäs ihmeen pahaa tuossa Rajamäen touhussa on, koska sen takiahan teidät sinne on valittu: ajamaan oman vaalikarjan etua.\nTeithän itsekin vastalauseen tuosta 3M euron kehitysapurahasta, kun se taas sattui olemaan lähellä omaa vaalikarjaa (vaikket ehdolle enää lähdekään).\nKunpa joku ajaisi valtion etua(laina kohta 100Mrd euroa), eikä sulle-mulle politiikkaa.\n19.12.2014 at 15:45\n– väsynyt kitkat vs nastat keskustelu: jos vaikka 40% ajaa nastoilla ja karhentaa pintaa, kitkat ovat oikein hyvät lukuunottamatta Helsingin aamuista mereltä tulevan kosteuden jäätymistä. Siis ei joko tai vaan sekä että ja aamulla varhain aina autolla pakosta liikkuvilla nastat. Jatkot vaikka TM:n tai Tuulilasin netissä.\n– koska siltarumpupoliitikot, ict ja tietoyhteiskunta on jäänyt poliitikoilta hoitamatta eikä edes kiinnosta. Huono juttu maalle.\n– järkevää on tehdä tie tai rata kuntoon yhdellä työmaalla, siis ilman vuoden kahden taukoja, jotka ovat kalliita.\n-vt23:lla on ongelmapaikoissa muualla kuin Savossa.\n– pääteitä ei Kepu viitsinyt kunnostaa, joten niiden aika on. Onneksi kehä 1 liittymiä on viimeinkin parannettu ja kehä 3 kans.\n– rataliikenteen parantaminen unohtui aiemmin, sille on pakko tehdä jotain. Nopea rata Turkuun?!! Jos sinne Ouluun asti ensin ja tasoristeyksiä saisi turvallisemmaksi.\nPitäisi kertoa kokonaiskuva, jotta siltarumpupoliitikot edes häpäisivät.\nAlkuperäinen raportti on saatavilla osoitteesta http://www.nasta.fi/. (Raportti on ihan asiaa, vaikka saitti on ulkoasultaan parodia 90-luvun harrastajapohjaisesta webbisivustosta.)\nJos haluaa osallistua tähän taisteluun, tuo raportti kannattaa lukea ensin. Raportista näkyy se, mitä tiedetään ja mitä ei. Osa raportista on kirjallisuuskatsaustyyppistä ja tutkimukseen perustuvaa, osassa asiantuntijamielipiteitä. Nämä on kyllin selvästi eroteltu toisistaan, ja asiantuntijoiden erimielisyydet on tuotu esiin, samoin lähteet.\n19.12.2014 at 16:23\nTL: Harmi kun ei keskustella oikeista asioista, kuten että montako miljardia Suomi velkaantuu, ja montako miljardia Suomi maksaa pelkkiä korkoja.\nMeinasitko, että meidän kannattaisi lopettaa korkojen maksaminen? Vai löytää jostain suuruusluokkaa 10^11 euroa ja maksaa velat pois?\n19.12.2014 at 16:24\nMikko Nykänen: Nyt on kuitenkin tullut Onnibus-yhtiö joka on yhtäkkiä vallannut merkittävän markkinaosuuden kaukoliikenteessä.\nOnko Onnibusin tuleminen näkynyt VR:n matkustajamäärissä? VR on jo valmiiksi positioitunut kalleimmaksi vaihtoehdoksi, joten halpakilpailijat eivät ole ongelma. Muille bussiyhtiöille ne ovat, mutta todennäköisesti Onnibusin suurin vaikutus on ollut liikenteen kokonaismäärän lisääntyminen.\nNo Osmo, lukematta raporttia _miten_ suunnittelisit tällaisen tutkimuksen?\nMiten olisi mahdollista saada tällä tarkkuudella kvantitatiivinen tieto asiasta?\n19.12.2014 at 18:02\nOnnibussin uudet reitit ja matkustajamäärät kertovat sen mikä on ilmiselvää. Tieliikenne on nopein ja joustavin tapa liikkua.\nSilmäilin Nastaraporttia. Selkeätä ja seikkaperäistä esitystä. Osa menee yli hilseen ainakin ensimmäisellä lukukerralla.\nOsa muuten vain nostattaa hiukset pystyyn. Tai tiesinhän minä, että nollakeli on se pirullisin keli.\n19.12.2014 at 20:21\nSydän- ja keuhkotautien päätetapahtumat ovat siis _ehkä_ huipussa kuivina ja siis kylminä talvipäivinä.\nFail. Ei jatkoon.\n19.12.2014 at 20:40\nOtan esiin yhden seikan. Poikani asuu rivitalonpätkssä korkean mäen päällä. Muuten hän voisi ajaa kitkarenkailla, mutta jääkeleillä hän ei (todenäköisesti) pääsisi ajamaan ylös kotiinsa ja parkkikaikalleen.\nItse olen käyttänyt kitkarenkaita vuodesta 1986. Vaihdoin muutama vuosi sitten autoa, ja uudessa käytetyssä autossa oli nastat. En olisi luultavasti kitkarenkailla selvinnyt pääsiäismatkallani Pohjois-Norjassa. Nyt on alla taas kitkarenkaat.\nItse pidän parhaana ratkaisuna n 50 e nastamaksua / rengas. so 200e / rengaskerta. Normaaliajossa se tekee 50 e /vuosi. Ei kohtuuton summa, mutta pistää miettimään, olisivatko minun tapauksessani kitkarenkaat riittävät.\n20.12.2014 at 7:31\nParin vuoden kuluttua todetaan että nastarenkaat saavat perusteetonta verotukea, niille pitää laittaa sama vero kuin nastoillekin.\n20.12.2014 at 8:12\nViherinssi: Meinasitko, että meidän kannattaisi lopettaa korkojen maksaminen? Vai löytää jostain suuruusluokkaa 10^11 euroa ja maksaa velat pois?\nKysyin Jyrki Kasvilta kuutisen vuotta sitten, että miksi Suomi ottaa velkaa kannattamattomiin investointeihin ja maksaa niistä kovaa korkoa. Tuolla valtion velalla on lähinnä paisutettu julkista sektoria sosiaalipuolella. Velanotto tulisi nyt pysäyttää, mikä tarkoittaa miljardien säästöä. Vuoden 2015 budjetti leikkaakin monista asioista, mikä on hyvä.\nvuonna 2016 leikataan toivottavasti toiset 10% ihan joka asiasta. Tai mielummin 20% ulkomaille menevistä maksuista kuten EU maksuista ja kehitysavusta. Suomen sisällä pyörivistä rahoista ei välttämättä kannata leikata muuten kuin velvoitteita ja säädöksiä purkamalla, lakkauttamalla pari yliopistoa ja muutama terveyskeskus yms.\nKuulostaa kovin persulta, mutta haluan että Suomesta ulos virtaava raha käännetään pyörimään Suomen sisälle, jotta voidaan keventää verotusta ja houkutella tänne investointeja. Energiassa tulee pyrkiä omavaraisuuteen, joka tarkoittaa ydinvoimaa, turvevoimaa, vesivoimaa ja energiatehokkuuden kehittämistä.\nTäytyy ilmeisesti äänestää kokoomusta, koska pesut tai SDP yhdessä keskustan kanssa olisi taas katastrofi.\n20.12.2014 at 10:56\nTL: vuonna 2016 leikataan toivottavasti toiset 10% ihan joka asiasta. Tai mielummin 20% ulkomaille menevistä maksuista kuten EU maksuista ja kehitysavusta.\nSuomen nettomaksuosuus EU:lle on noin 600 miljoonaa, joten siitä saisi tuolla kaavalla 120 miljoonaa. Suomen kehitysapu on noin miljardin verran, joten siitä saa sitten 200 miljoonaa. Yhteensä säästöä 320 miljoonaa (ja melkoinen ulkopoliittinen soppa).\nJulkiset menot ovat noin 100+ miljardia vuodessa, joten siitä 10 % olisikin jo 10+ miljardia. Tästäpä sitten näkeekin sen, että noilla ulkomaille menevillä rahoilla on lähinnä pyöristysvirheen merkitys.\nTuolla olisi kuitenkin aika rajuja dynaamisia vaikutuksia verokertymiin, joten nettosäästö jäisi pienemmäksi (puoleen? kolmannekseen?).\nVoi lisäksi olla poliittisesti vähän hankalaa todeta, että kaikki julkiset palkat ja tuet putoavat 10 %. Sen lisäksi julkiset tilat olisivat pimeämpiä ja kylmempiä (koska sähkössä ja lämmössä pitäisi säästää), potilaita hoidettaisiin vähemmän (koska olisi 10 % vähemmän rahaa tarvikkeisiin ja lääkkeisiin), jne.\nJuustohöylä ei ole kovin hyvä tapa säästää. Tyhmintä on säästää niistä asioista, joilla on merkittävää korottavaa vaikutusta tuleviin menoihin.\nTämän maan talouden kannalta kriittistä on siirtää ihmisiä menopuolelta tulopuolen suuntaan.\nTL: Täytyy ilmeisesti äänestää kokoomusta, koska pesut tai SDP yhdessä keskustan kanssa olisi taas katastrofi.\nMeillä on yhteinen ongelma. Äänestyspäätösten tekeminen ei tunnu yhtään helpolta puolueiden vaalisekoilua kuunnellessa. Järkevät talouden tervehdyttämistoimet ovat hukassa. Realismi ei tunnu olevan kovassa huudossa.\nEn keksi yhtään hallituskomboa, joka olisi nykyisillä kannatusluvuilla mahdollinen, ja joka ei olisi talouspoliittinen katastrofi. Ainoa lohtu on se, että samaa ongelmaa tuntuu olevan kilpailijamaissakin liikkeellä, joten voimme selvitä suhteessa ihan siedettävästi.\n20.12.2014 at 11:23\njanimh: Onnibussin uudet reitit ja matkustajamäärät kertovat sen mikä on ilmiselvää. Tieliikenne on nopein ja joustavin tapa liikkua.\nYksityisautoilu on nopeaa ja joustavaa, mutta bussi on junaa hitaampi.\nHelsinki-Turku: 2:00 – 2:15 (ruuhka-aikaan hitaampi)\nHelsinki-Lahti: 0:52 – 1:01 (junatyypistä riippuen)\nHelsinki-Tampere: 1:30 – 2:03 (junatyypistä riippuen)\nHelsinki-Mikkeli: 2:36 – 2:43\nToisin sanoen juna on aina nopeampi. Kohteet on valittu siten, että niihin on mahdollisimman pitkälti moottoritie Helsingistä. Mikkelin juna käy heittämässä voltin Kouvolassa, joten se on aivan erityisen hidas väli. Turun rata on vanha ja hidas, ja bussi jää vähän ydinkeskustan ulkopuolelle. (Kuopioon juna on puolitoista tuntia nopeampi, Joensuuhun eroa tulee kahdesta ja puolesta tunnista viiteen tuntiin.)\nBussin ja junan keskinäinen nopeusero käyttäjän kannalta syntyy todellisuudessa siitä, kumman reitti sattuu omiin menemisiin paremmin. Kahden tunnin matkaan tulee helposti tunti tai puolitoista lisää matkasta kaukoliikenteen lähtöpaikkaan ja saapumispaikasta kohteeseen plus pelivarasta.\nTässä suhteessa bussi on parempi, koska se poimii kaupunkialueelta väkeä useammasta paikasta. Onnibusin menestys kuitenkin perustunee enemmän kilpailun alentamiin hintoihin kuin nopeuteen.\nJuna voisi olla vielä reippaasti nopeampi teknisesti, mutta luotettavuussyistä VR ajaa nykyään aika löysillä aikatauluilla siihen nähden, mitä voisi tehdä. Aikataulut ovat hidastuneet viimeisen vuosikymmenen aikana ihan merkittävästikin joillakin väleillä.\nMarkku af Heurlin: Itse pidän parhaana ratkaisuna n 50 e nastamaksua / rengas. so 200e / rengaskerta. Normaaliajossa se tekee 50 e /vuosi. Ei kohtuuton summa, mutta pistää miettimään, olisivatko minun tapauksessani kitkarenkaat riittävät.\nJoku tällainen olisi luultavasti toimiva ratkaisu. Nastarenkaita jäisi käyttöön, mistä hyötyisivät sekä kitkarenkaiden käyttäjät että raskas liikenne. Teiden kuluminen vähenisi oleellisesti.\nMonissa maissa nastat on kielletty ja pahassa paikassa alle pannaan lumiketjut. Ei niillä kyllä viitsi satoja kilometrejä ajaa.\n20.12.2014 at 12:12\nNormaali talvi Suomessa aiheuttaa 2000-3000 ylimääräistä kuolemaa, helteet 200-300. Ihmisiä kuolee yleensäkin talvella enemmän, kuolleisuus on pienimmillään kun ulkoilman lämpötila on noin 15 C. Talvikuolleisuutta lisää infektiokauden lisäksi mm. verenpaineen nousu kylmemmän ilman vuoksi.\nOS on kyllä edellä tulkinnut mielestäni väärin NASTA-tutkimusta ja nastarenkaita (30 kuolemaa). Nastat aiheuttavat lähinnä karkeampien hiukkasten pitoisuuksien nousua ja niiden kohdalla annos-vastesuhdetta ei oikein tunneta. Toki pölyisyys ja hiekkapöly erityisesti aiheuttaa akuutteja hengitystieoireita joillekin. Helsingissä pienhiukkasten ja typenoksidien kohdalla tärkein lähde on kyllä dieselajoneuvot ! Helsinki on saanut tietääkseni jonkun huomautuksenkin EU:n taholta typenoksidien korkeista pitoisuuksista.\n20.12.2014 at 13:24\nTieliikenne voi olla joustava tapa liikkua. Onnibussi ei ole kuitenkaan merkittävästi joustavampi kuin juna; pysähdyksiä on ehkä tiheämmin, mutta muutoin kaikki on säädellympää ja matkustusmukavuus Onnibussissa on isolle miehelle onneton. VR:llä lompakon pitää joustaa, Onnibussilla kropan.\nMinulla lompakko joustaa, vaikken ole rikas, yksi edestakainen matka Onnibussilla riitti sen toteamiseen.\nNopeasti vain kommentoin vielä ennen lomailua, että jos oikeasti ollaan huolissaan ihmishengistä, niin ensimmäiseksi pitäisi asettaa polttomoottorit käyttökieltoon laivaliikenteessä.\nAlle 20 suurta rahtilaivaa tuottaa yhtä paljon päästöjä kuin 50 miljoonaa henkilöautoa.\nArvioidaan, että 100 000 ihmistä kuolee vuosittain laivaliikenteen aiheuttamiin päästöihin. Lähes 90 prosenttia laivaliikenteen päästöistä on pohjoisella pallonpuoliskolla ja lähes 80 prosenttia 400 km päässä rannikosta.\nLaivat polttavat öljyä “suorilla putkilla” verrattuna dieselautoihin.\nYdinreaktoreilla tuo satatuhatta ihmistä vuodessa voitaisiin pelastaa, mutta kun Tshernobylin, Fukushima ja ympäristöliike.\nToisin kuin luullaan, niin ei voisi olla parempaa onnettomuutta ydinreaktorille, kuin uppoaminen veteen.\nKun normaali laiva uppoaa, niin yleensä se aiheuttaa öljypäästön viimeistään ruostuessaan puhki.\nYdinreaktorilla varustetussa laivassa ei ole öljyä siinä määrin, että siitä olisi haittaa mahdollisen onnettomuuden sattuessa.\nYhdysvallat on osoittanut ydinkäyttöisillä lentotukialuksillaan ja sukellusveneillään osoittanut, että ydinreaktorit ovat merenkulussa turvallisia.\nTämä muuten koskettaa jokaista rannikon kaupunkia, mutta erityisesti satamakaupunkeja.\nEipä näy Greenpeacen aktivisteja Helsingin satamissa vastustamassa syöpää aiheuttavia rahtilaivoja…\n20.12.2014 at 19:14\n“Arvioidaan, että 100 000 ihmistä kuolee vuosittain laivaliikenteen aiheuttamiin päästöihin.”\nNyt äkkiä se arvio perusteineen esille. Minä alan olla aika kyllästynyt näihin virheiden esittämiin “arvioihin”.\nHys, älä nyt. Joku voi vaikka erehtyä ajattelaman että lisääntynyt rahtiliikenne kun tuotantoa on siirretty “suotuisamman kustannustason maihin” oikeasti vain siirtää päästöt muualle moninkertaisina. Tai että Aasian hikipajojen ympäristöongelmat ja työntekijöiden olot ovat ihan eri luokkaa kuin Euroopassa jossa juhlitaan päästöjen pienenemistä…\nViherinssi: Yksityisautoilu on nopeaa ja joustavaa, mutta bussi on junaa hitaampi.\nAivan. Hyvin harva Suomalaisten lomakohde (=mökki) on juuri juna-aseman vieressä. Vähän useampi maantien varrella. End-to-End mittauksessa yksityisauto on ylivoimainen. Jostain syystä kuitenkaan vihertävien insinöörien laskelmissa ihmisten ajalle ei lasketa arvoa, ei kaupunkiliikenteessä eikä kaukoliikenteessä. Itse säästän päivässä tunnin yksitysisautoilemalla töihin, julkinen edellyttää 10min kävelyä, 15-20 min junaa, 5 min kävelyä, 5 min metroa, 5 min kävelyä. Suuntaansa. plus odottelut. Auto 15min, fillari kesällä 30 min. Kaikki aika ihmisakvaariossa on pois perheeltä.\n“Tämä muuten koskettaa jokaista rannikon kaupunkia, mutta erityisesti satamakaupunkeja.\nEipä näy Greenpeacen aktivisteja Helsingin satamissa vastustamassa syöpää aiheuttavia rahtilaivoja…”\nYdinalusten ajateltiin oelvan tulevaisuutta vielä 60-luvulla. Ensimmäinen ydinkäyttöinen rahtilavia oli amerikkalienn Savannah. Minulla oli siitä pienoismalli. Savannah oli myös ensimminen Atlantin ylittänyt höyryalus.\nSaksalaiset rakensivat Otto Hahnin joskus 1968. Nämä alukset eivät olleet kaupallisesti kannattavia eivätkä saaneet seuraajia. Ydinvoimakritiikki alkoi vasta 70-luvulla.\nNeuvostotiliitolla ja Venäjällä on ydinkäyttöisiä arktisia jäänmurtajia, ensimmäinen “Lenin”.\nAvomerellä niitä potentiaalisia uhreja on melko vähän… eikä näy Greenpeacea sielläkään (ja uusimmissa laivoissa on katalysaattoreitakin) – ja täällä vastustetaan vain rikkidirektiiviä.\n21.12.2014 at 9:43\nNämä 100000 kuollutta laivaliikenteestä ovat kyllä aika teoreettista höpöhöpöä. Ensinnäkin rikkidioksidipitoisuudet ovat laskeneet kaikkialla Euroopassa ja myöskin hiukkaspäästöt tapahtuvat pääosin merillä. Teoreettisesti voi laskea kaikenlaista käyttämällä jostakin muualta saatuja annos-vastesuhteita, jotka eivät sovellu tähän yhteyteen.\n21.12.2014 at 15:03\nKiinassa ja Intiassa asuu yli 2,5 miljardia ihmistä ja laivaliikenne molemmilla rannikoilla on hyvin voimakasta ja myös asutusta on valtavasti koko Aasian rannikolla.\nKuten jo yllä kirjoitin, suurin osa laivaliikenteestä tapahtuu rannikkoalueilla alle 400 km päässä rannikosta ja se ei ole matka eikä mikään merituulelle kuljettaa päästöt maihin.\nTuo 100 000 voi olla hyvinkin paljon alakanttiin.\njanimh: Aivan. Hyvin harva Suomalaisten lomakohde (=mökki) on juuri juna-aseman vieressä. Vähän useampi maantien varrella. End-to-End mittauksessa yksityisauto on ylivoimainen. Jostain syystä kuitenkaan vihertävien insinöörien laskelmissa ihmisten ajalle ei lasketa arvoa, ei kaupunkiliikenteessä eikä kaukoliikenteessä. Itse säästän päivässä tunnin yksitysisautoilemalla töihin,\nJep. Tuollainen 45 minuutin bussimatka, kuluttaa ylimääräistä aikaa vähintään tuplat. Silloin, kun kaikki menee ns. putkeen eli ei tarvitse kävellä paljonkaan ylimääräistä kummassakaan päässä.\nAutolla sama matka on puoli tuntia ja hukka-aikaa ei ole sekuntiakaan. Siitä vaan laskemaan niitä ylimääräisiä kuluja, mitkä tulee joukkoliikenteen käytöstä.\nSitten jos täytyy vaihtaa bussia pari kertaa ja odotella jatkoyhteyksiä sekä vielä kävellä joku kymmenen kilsaa, niin siinähän menee iäisyys.\nSiis tämä kohta kai kuusi miljoonaa uhria vuosittain vaativa pienhiukkaskausti on jo kaukana parodiahorisontin takana. Pysykää siellä marginaalissanne tuulimyllyjenne kanssa.\n“Onko Onnibusin tuleminen näkynyt VR:n matkustajamäärissä?”\nOnnibus ilmoittaa myyneensä kolmessa kuukaudessa 400 000 matkaa ja VR:n kaukoliikenteen matkustajamäärät ovat laskeneet samanaikaisesti sadoilla tuhansilla.\n22.12.2014 at 7:13\njanimh: Aivan. Hyvin harva Suomalaisten lomakohde (=mökki) on juuri juna-aseman vieressä. Vähän useampi maantien varrella. End-to-End mittauksessa yksityisauto on ylivoimainen. Jostain syystä kuitenkaan vihertävien insinöörien laskelmissa ihmisten ajalle ei lasketa arvoa, ei kaupunkiliikenteessä eikä kaukoliikenteessä. Itse säästän päivässä tunnin yksitysisautoilemalla töihin, julkinen edellyttää 10min kävelyä, 15-20 min junaa, 5 min kävelyä, 5 min metroa, 5 min kävelyä. Suuntaansa. plus odottelut. Auto 15min, fillari kesällä 30 min. Kaikki aika ihmisakvaariossa on pois perheeltä.\nVoit toki ajatella asian, että miten itse liikut nopeiten töihin ja takaisin.\nToinen tapa ajatella olisi, että miten pääkaupunkiseudun miljoona ihmistä liikkuu kotiin, töihin ja vapaa-ajanharrastuksiinsa nopeiten. Jos kaikki siirtyisivät yksityisauton käyttöön seurauksena olisivat infernaaliset ruuhkat, massiviiset investoinnit teihin ja pysäköintiin, kaupunkirakenteen hajautuminen ja sen myötä pidemmät etäisyydet. Loppujen loppuksi kaikilla kuluisi enemmän aikaa tien päällä. Tämä olisi pois perheiltä.\nML: Voit toki ajatella asian, että miten itse liikut nopeiten töihin ja takaisin.\nÖö. Ei. Ehkä kannattaisi miettiä asiaa mustavalkoisen “yksityisauto” – “joukkoliikenne” ajattelun ulkopuolelta.\nOlisiko yksityinen joukkoliikenne ratkaisu, kansalais-Uber. Maksupääte (=älypuhelin, mobile pay) jokaiseen autoon. Veloitus vastaava julkisen liikenteen maksu. Tulo verotonta. Portaali johon voisi laittaa matkareittisä tai matkustusaika-tarpeensa ja “big data” härveli joka sitten yhdistää kyydin tarjoajat ja tarvitsijat.\nJoukkoistettu liikenne, joustavat työajat ja etätyöt (niille ketkä voivat tehdä..) yhdistettynä toimivaan päivittäistavaraverkkokauppaan laskisi liikenteen määrään radikaalisti, väitän että nykytiestö riittää. Tällä ratkaisulla oma yksitysautoili rajoittuisi a) vapaa-aikaan (mökkeily, vanhusten auttaminen, harrastukset b) lasten kuskaus harrastuksiin (joka sekin vähenisi kunnollisilla joukkoistuskuljetuskuvioilla JA poikittaisliikenteellä joka toimisi..)\nToinen julkisen liikenteen järjettömyys on vaikka Espoon sisäinen bussi 23. Siinä ei ole klo 18 jälkeen koskaan yli viittä matkustajaa. Sitkeästi sitä reittiä kuitenkin ajetaan 60 vetävällä jättibussilla. Taksikin olisi halvempi yhteiskunnalle…\n24.12.2014 at 2:59\nceterum censeo: Minä sitä tietä ajelen joka kesä ja voin ihan omien havaintojen pohjalta sanoa, että eivät ne pahimmat puutteet tunnu olevan siinä Varkauden lähellä. Ne ovat. Osuus on mäkinen, mutkainen ja kapea ja ruuhkautuu helposti.\nSiihen pitäisi rakentaa umpikortteleita jalkakäytävään kiinni niin se olisi turvallisempi, välittäisi yhtä hyvin liikennettä ja lähiseudunkin asuntojen arvot nousisivat kun keskimääräiset matka-ajat pienenisivät.\nanonyyni(lainaa tätä viestiä vastaukseesi)\n23.2.2017 at 17:01\nTaas kerran valtatie 23:lla kuoli ihminen. Minkäs hintainen se olikaan?


Tule tutustumaan oman alueen vanhempiin MLL:n perhekahviloissa - Lopen kunta\nEtusivu / Ajankohtaista / Tule tutustumaan oman alueen vanhempiin MLL:n perhekahviloissa\nMLL:n perhekahvilassa voit tutustua oman alueen vanhempiin, löytää lapselle leikkiseuraa ja ihan vain huokaista hetken. Perhekahvila on kaikille avoin kohtaamispaikka, jossa mukava ilmapiiri syntyy kävijöiden ja MLL:n vapaaehtoisten yhteistyönä. Tule tutustumaan omaan perhekahvilaasi!\nPäiväkoti Sirkus (os. Ratatie 11) 15.8. alkaen torstaisin klo 9.30-11.30\nPäiväkoti Pellava (os. Oilantie 3) 13.8. alkaen tiistaisin klo 17-19\nKeidas (os. Saunatie 3) 15.8. alkaen torstaisin klo 9.30-11.30\nPäiväkoti Muksumäki (os. Jokiniementie 9) 12.8. alkaen maanantaisin klo 9.30-11.30\nPäiväkoti Satakieli (os. Uotilantie 7) 15.8. alkaen torstaisin klo 17-19\nEija Heinonen, 9.8.2019 09:20\nAsiasanat: lapsiperheet perhekahvila


Kulttuuri kukoistaa -kirjablogi: Kesäinen illusiooni\nLaura / Lukuisa 29. elokuuta 2015 klo 19.20\nHauskaa, että tästä on blogattu tänään jo monesti (sinun lisäksesi minä ja Kuuttaren lukupäiväkirja)!\nMinuun kirja ei tehnyt kovinkaan suurta vaikutusta, en pitänyt Klarissan hahmosta. Kerronta on kuitenkin mukavan sujuvaa ja luontokuvaus viehättävää.\nArja 29. elokuuta 2015 klo 21.03\nKiitos Laura, kun vinkkasit noista postauksista, ajastin tämän jo aiemmin, joten jäivät harmittavasti pois linkkilistasta! En minäkään samaistu Klarissaan, mutta tiivistä tunnelmaa ihailen.\nJeenin kirjablogi 30. elokuuta 2015 klo 12.12\nMinä en ihastunut tähän kirjaan. Loppu sai pettymään, vaikka alusta pidinkin.\nArja 30. elokuuta 2015 klo 12.58\nAhaa, lisää linkkivinkkiä, kiitos! Karoliinan kirjoissa tykkään siitä, että niissä ei oikein tiedä mitä tuleman tietää, kun hän kieputtaa, uteliaisuus pysyy yllä.\nKaisa Reetta 30. elokuuta 2015 klo 17.10\nMinä katselin kirjaa eräässä kirjapudissa ja jätin sen sitten hyllyyn. Ehkäpä jonakin kauniina päivänä... :)\nArja 30. elokuuta 2015 klo 22.56\nEhkäpä :-) Tai kirjastosta? Minua kiinnostaa lukea tuoreita kotimaisia kirjailijoita, siksi suositan.\nTuija Takala 31. elokuuta 2015 klo 21.16\nJaan kanssasi tuon levottomuuden tunteen, minkä kirja jättää. Ai että, miten napakasti kuvaat tunnelmaa!\nArja 2. syyskuuta 2015 klo 7.03\nKiitos Tuija! Kirjan kanssa on hyvä fiilistellä :-)


Aimon plokkaukset - » M-15 loikkasi\tBlogien etusivulle\nAimon plokkaukset « Hyvästi, demarit | Kalle ja Mona »\tM-15 loikkasi\nAihe Yleinen, 12.11.2010 13:19, Aimo Massinen Kansanedustaja Markku Uusipaavalniemen, 43, loikka keskustasta perussuomalaisiin osoittaa konkreettisella tavalla nykyisen poliittisen ilmaston päävirtauksen. Persuissa on imua ja kepu vuotaa pahiten.\nUusipaavalniemi on jäänyt Suomen kansan mieliin Torinon 2006 olympiakisojen curling-hopeajoukkunaeen kapteenina. Yhdysvaltain curling-joukkueen kapteeni Pete Fenson antoi hänelle jo vuonna 2005 lempinimen “M-15″, kun hän ei osannut lausua näin pitkää ja vaikeaa sukunimeä. Suomalaiset kutsuivat häntä sittemmin myös lempinimillä “U-15″ ja “Uusis”.\nUusipaavalniemi siirtyi sitten 2007 yllättäen politiikkaan. Mies sai keskustan listoilta Uudenmaan vaalipiirissä vain 2800 ääntä, mutta hän pääsi silläkin Matti Vanhasen ja muiden kepuharavien vanavedessä niukasti läpi.\nUusis on ollut oman tiensä kulkija, itsenäinen ajattelija. Hän on koko ajan ollut eräänlainen tuhon enkeli, ennustanut talouden romahdusta niin Suomessa kuin globaalistikin. Päivämäärät ovat vähän vaihdelleet, mutta Uusipaavalniemen mukaan talouden ylivelkaantunut kupla puhkeaa enemmin tai myöhemmin. Elvytystoimet vain korkeintaan pitkittävät syöksyä.\nKreikan jälkeen “Irlannin kupla on mitä suuremmalti juuri puhkeamassa,” M-15 ennusti jo viime toukokuussa. Ja täytyy myöntää, että siltä juuri nyt näyttää. Irlanti pystyy suoriutumaan velvoitteistaan ilman Kansanvälistä valuuttarahastoa IMF:ää ja/tai EU-maita korkeintaan ensi kevääseen saakka.\nUusipaavalniemi sanoi viime keväänä, että euroalueen maiden taloudet putoavat yksi toisensa jälkeen, eikä kestä kahtakaan vuotta, ennen kuin koko euro romahtaa.\nTuhon ennustajia oli 1990-luvun alun laman aikana useitakin Paavo Haavikosta lähtien, mutta Markku Uuspaavalniemen kaltaiseen ehdottomuuteen ja jyrkkyyteen ei nyt ole muualla päästy. Ei edes hänen uuden puolueensa persujen puolelta ole manattu Suomelle, EU:lle ja koko maailmalle näin synkkää tulevaisuutta.\nUusis pyrki toteuttamaan omaa ennustettaan jo eduskunnan Kreikka-tukien äänestyksessä äänestämällä hallituksen esitystä vastaan. Tässä yhtyivät jo hänen ja perussuomalaisten näkökannat.\nUusiksen talouspoliittista visioista ja poliittisesta viisaudesta saa olla tietysti monta mieltä, mutta ei hänen älyään voi ainakaan moittia. Mies, joka on ratkaissut Rubikin kuution 25 sekunnissa, voittanut kouluvuosinaan valtakunnallisen matematiikkakilpailun ja opetellut kahdessa viikossa ulkoa piin 250 desimaalilukua, ei voi olla tyhjä pönttöpää.\nEri asia sitten on, toteutuvatko hänen synkimmät ennusteet koskaan, sillä ainakin toistaiseksi poliittisesti ohjatulla markkinataloudella on ollut ihmeellinen kyky selvitä kuiville kiperistäkin karikoista ja välttää täystuho.\nPessimismi ei ole hyvä lähtökohta politiikassa eikä elämässä yleensäkään. Mutta entäpä jos Uusiksen ennusteet ovatkin kohta realismia? Silloin tämä mies nostetaan suorastaan Nostradamuksen kaltaiselle jalustalle!\nPoliittisesti M-15:n loikka on tietysti herkullinen Timo Soinin porukalle, jolla on huutava pula “uskottavista” ehdokkaista. Uusipaavalniemi ei ehkä ole aivan ministeriainesta eikä mikään kansanvillitsijäkään, mutta hän toisi rauhallisella olemuksellaan ainakin vakautta persujen sekalaiseen ja levottomaan ryhmään.\nLoikka on samalla synkeä lisä keskustan tämänhetkiseen sekasortoon. Vastoinkäymisiä tulee joka suunnalta. Keskustan ryhmä saa olla varuillaan kuin mummon kanaset, joita niityn viekkaat ketut uhkaavat koko ajan.\nUusiksen poliittisesta loikasta on ottanut ilon irti myös kokoomus, sillä ensimmäistä kertaa Suomen historiassa se kohosi nyt 51 kansanedustajalla suurimmaksi eduskuntaryhmäksi. Vielä viime vaaleissa keskusta oli 51 kansanedustajalla ykkönen ja kokoomus 50 kansanedustajalla kakkonen, mutta Merikukka Forsiuksen ja Markku Uusipaavalniemen loikat ovat muuttaneet asetelman päinvastaiseksi.\nMutta kokoomuskaan ei voi olla turvassa tulevissa vaaleissa. Senkin kannatus on laskussa, kuten kaikkien suurien puolueiden, joita persut nakertavat syövän tavoin.\nLopuksi täytyy kepunkin lohdutukseksi onnitella vielä Paavo Väyrystä, 64, josta viime keskiviikkona tuli Suomen toiseksi pitkäaikaisin ministeri 5 773 ministeripäivällään. Edellä on enää vain edesmennyt, legendaarinen Johannes Virolainen (6 169 päivää ministerinä).\nPaavo Väyrynen on ollut ministerinä peräti viidellä eri vuosikymmenelle. Ensimmäinen ministerinimitys tapahtui jo vuonna 1975. Komea ura ura on vaatinut paitsi poliittista lahjakkuutta, paljon pyrkyä. Viimeksi ministerin tuoli vaati suoranaista “kiristystä”. Väyrynen uhkasi silloin luopua kansanedustajapaikasta ja palata Brysseliin, ellei hänelle hänelle myönnettäisi merkittävää asemaa Suomen politiikassa. Matti Vanhanen valitsi silloin(kin) pienemmän riesan tien ja antoi Väyryselle ulkomaankauppa- ja kehitysministerin tuolin.\nSuuresta menestyksestä huolimatta Väyrystä riipoo vieläkin se, ettei hänestä tullut vuonna 1987 salaisen kassakaappisopimuksen ja talouselämän kummisetien taloudellisen tuen avullakaan pääministeriä, mistä hän syytti ennen muuta Mauno Koivistoa ja Harri Holkeria. Silloin Paavo lausui ääneen sen kuuluisan kysymyksen:”Voiko vitutukseen kuolla?”\nVoi Paavo, Paavo. Ei tässä elämässä voi saada kaikkea.\nMinulle Paavo on kuitenkin ollut tärkeä ja läheinen poliitikko. Tuskin olen yhdestäkään muusta poliitikosta kirjoittanut kuluneen neljänkymmenen vuoden aikana niin paljon kuin Paavo Väyrysestä. Hänen tempauksissaan on riittänyt ruotimista.\nOlen myös eräänlainen Paavon perässäistuja. Ulkoministeri Paavo Väyrynen herätti vuonna 1984 paheksuntaa Kiinan vierailulla istahtaessaan hetkeksi Ming-dynastian haudoilla olevan kivihevosen selkään. Minun piti välttämättä matkia hänen huonoa käytöstään seuraavana keväänä vieraillessani Pekingissä. Tästäkin istahtamisesta kivihevosen selässä otettiin kuva, mutta onneksi sitä ei ole missään julkaistu, kuten Paavon vastaava kuva, vieläpä toistuvasti.\nIlmeisesti Paavon perässäistujia oli paljon muitakin, sillä käydessäni Kiinassa seuraavan kerran vuonna 1989, kivihevonen oli aidattu ja varustettu kieltotaululla.\nJoka tapauksessa haluan sanoa, että Paavo Väyrynenkin on paljon mainettaan parempi ihminen. Ei sellainen poliitikko, joka tunnetaan myös oikeana puutarhurina, voi olla läpeensä paha.\nSiis onnea, Paavo! Uskon, että jos keskusta jollain ihmeen konstilla ketkuttelee seuraavaankin hallitukseen, Sinä istut siellä taas kuin se kuuluisa paska Junttilan tuvan seinässä. Suomi saa aina sellaisen hallituksen kuin se ansaitsee.\n2 Vastausta artikkeliin “M-15 loikkasi” tuomas: 13.11.2010 kello 18:10\nHyvä kirjoitus ja siinä oli jo vähän sitä kirpeää huumoriakin! Masentavaa nämä loikkaukset kesken vaalikauden, pettää äänestäjät. Mutta kun ei enää pääse curlingilla jatkoon, pitää yrittää populismilla. Minkälaisen eduskunnan mahdammekaan saada!\nRaikka: 14.11.2010 kello 0:38\nAimon kirjoituksesta löytyy taas rutkasti ironiaa. Ikäänkuin Rubikin kuutiota veivaamalla ja piin likiarvoa pänttäämällä tämän maan asioita edistettäisiin.\nEi tarvitse olla kovinkaan kyyninen ihminen kun voi olla samaa mieltä Saska Saarikosken kanssa Uusipaavalniemen opportunismista. Pesäpalloileva uimahyppääjä ja curlingia pelaava ikiteekkari saa taas 4 vuotta lisäaikaa, suht mukavaa korvausta nauttien , miettiä mitä alkaisi isona tekemään.


Annelin ajatuksia: Liian kuivaa\nHuomasin, että 60-luvulla valmistettu puinen sahtihaarikka on niin pahoin ravistunut, että sen vanteet ovat irronneet. Parhaillaan turvotan sitä vedessä. Minulla on muitakin vanhoja, puisia esineitä, joiden kohtalosta olen hiukan huolestunut. Astiat voi tietenkin saada kuntoon veden avulla, mutta mitä tehdä vanhoille huonekaluille?\nSyynä ravistumiseen on tietenkin kuiva keskuslämmitysilma. Vanhoissa pirteissä, mistä huonekalut ovat lähtöisin, oli talvisin paljon alhaisempi lämpötila. Kosteutta oli ilmassa luultavasti enemmän. Mietinkin, että voisin välillä nostaa kirstun ja muut puuesineet lasitetulle parvekkeelle. Mutta kuka tietää, ehkä vaihtelukaan ei ole niille hyväksi. Jos jollakin lukijalla on hyviä vinkkejä vanhojen puuesineiden hoidosta, otan ne mielelläni vastaan.\nKun olen lukenut kuvauksia nykyaikaisesta, energiatehokkaasta rakentamisesta, olen monesti miettinyt, onkohan vaikutuksia ihmiseen tutkittu tarkasti. Jos talot rakennetaan oikein tiiviiksi ja ilmastoinnista huolehditaan koneellisesti, onkohan se asukkaalle terveellistä? Toki myönnän, että hyvin ilmastoidussa rakennuksessa ilma on raikkaan tuntuista. Ehkä olen vain vanhanaikainen ja epäluuloinen.\nAnitta 11. maaliskuuta 2012 klo 9.02\nMuseoviraston Vanhojen esineiden hoito -nimisessä oppaassa on pari sivua vanhojen puuesineiden hoidosta ja jokunen kuva tuolin irronneen liimauksen uusimisesta.\nAnneli 11. maaliskuuta 2012 klo 19.13\nToisen pään sisään ei pääse\nKenelle teet sukututkimusta?


Löytyykö - Sukellus - Suomi24 Keskustelut\nLöytyisikö otsikon mukaista DVD:tä lainaan tai vaikka kopsua. Kurssilla sen kuitenkin saa mutta mieluusti katselisin jo etukäteen, kun kurssi on tarkoitus käydä matkoilla.\nKirjan sainkin jo lainaan ja olipa hyvä lukea jo rauhassa etukäteen.\nLaita postia permeabiliteetti@suomi24.fi, jos ko. dvd löytyy ja joutaa lainaan. Kiitos!\nsinulla on tosi oikea ajatus - kukaan ei voi antaa sinulle riitävät tiedot OWD kurssin aikana...mutta! kokeile SSI systeemin...Suomessa se pitää sea safety scandinavia, Hesasta. sieltä saat yllätyksen, oppimismateriaalit yms ja osallistut kansainvälisen sukellusseuraan!


Paluu ninjakaupunkiin - Sivu 3\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin Ke Maalis 25, 2015 2:45 pm\nMai katsoi tyytyväisenä sivusta kun hänen tyttärensä opetteli kasvien käyttöä. Sitten hänen muut pentunsa saapuivat. Heillä oli mukanaan toisia pentuja, ja he leikkivät yhdessä. Tabitha vilkaisi heitä ja oli jo lähtemässä, mutta katsoi sitten katuvasti Irukaa.\n"Iruka-sensei? Saanko mennä leikkimään muiden kanssa?" Tabitha kysyi ujosti. Hän ei halunnut vaikuttaa epäkohteliaalta.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin To Maalis 26, 2015 8:07 am\n"Saat mennä.", Iruka vastasi. Yuganda seurasi pentujen leikkiä sivusta ja kävi sitten pyydystämässä heille ruokaa. Palatessaan Yugandalla oli mukanaan peura. Syödessään Yuganda kuunteli Irukaa, joka kertoi pennuille tarinoita hänen seikkailuista. Yugandan lopettaessa syömisensä Iruka oli ehtinyt aloittaa tarinan, joka kertoi Yugandan ja tämän ystävien harjoituksista sekä seikkailuista toisessa ninjakaupungissa.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin La Maalis 28, 2015 4:38 pm\nTabitha kiitti Irukaa ja leikki hetken muiden kanssa. Yugandan tuodessa ruokaa, Tabitha ja muut pennut kävivät syömään. Mai alkoi myös syödä ja kuunteli Irukan tarinaa. Tabitha kuunteli korvat pystyssä, ja silmät leveinä.\n"Häh? Teitkö sinä kaiken tuon, isä?" Tabitha kysyi isältään kun Iruka oli lopettanut.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin Su Maalis 29, 2015 6:08 am\n"Kyllä ten kulta", Yuganda vastasi. Silloin Yuganda kuuli juoksuaskelia. Tulija oli Sasuke. Sasuke läähätti kun hän saapui Yugandan luokse. "Tulkaa pian. Vihollinen hyökkäsi.", Sasuke sanoi. Yuganda ja Iruka vilkaisivat toisiaan ja lähtivät juoksemaan. "Tulkaa", Yuganda kehotti perhettään ja pentuja.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin To Huhti 02, 2015 5:41 am\nMai hätkähti kun kuuli että viholliset olivat hyökänneet. Hän paimensi pennut takaisin koululle, missä hän pyysi Kabutoa huolehtimaan pennuista. Sitten hän lähti itse Yugandan ja Irukan perään, taistelemaan vihollisia vastaan.\nTabitha ärsyyntyi kun Mai jätti sen taas pois taistelusta. Pentu hiipi pois muiden luota ja juoksi vanhempiensa perään, napaten samalla maasta hiukan pienemmän katanan. Ase oli vieläkin todella painava, mutta sekarotuinen pentu onnistui kantamaan sen taistelukentälle.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin To Huhti 02, 2015 5:56 am\nYuganda juoksi takaisin kaupunkiin perheensä ja ystävänsä perässä. Perillä Yuganda näki joukon vihollisia, joita vastaan samurait taistelivat. Vihollisen ihmisninjatkin olivat hyökänneet. Yuganda katseli kauhuissaan tätä kaikkea. Äkkiä hänen kimppuunsa hyökkäsi vihollinen. Yuganda taisteli corgia vastaan ja oli lähellä hävitä. Hänen ystävänsä Kakashi tuli viimehetkellä apuun. Yuganda ja Kakashi pyysivät Maita seuramaan. Hetken juostuaan Yuganda näki Gaaran isän seisovan puussa seuraamassa tilannetta. Yuganda huomasi vihollisten ihmisjohtajan seisovan vartioimassa kaupungista ulos lähteviä teitä. "Tuo on vihollisten johtaja, Dai Kurokage.", Yuganda selitti Maille. "Pystytkö harhauttamaan häntä, jotta pääsemme hänen lemmikkinsä luokse?", Yuganda kysyi kumppaniltaan.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin To Huhti 02, 2015 6:09 am\nMai seurasi Yugandaa ja Kakashia. Nähdessään ihmisen, Mai nyökkäsi päättäväisesti.\n"Pystyn. Hän on helppo maali." Mai sanoi ja syöksyi Daita kohti, haukkuen raivokkaasti. Dai katsoi alas narttua ja kiristi hampaitaan.\n"Häivy, tyhmä rakki! Pois siitä jaloista pyörimästä!" Dai huusi nartulle. Mai paljasti hampaansa ja puri miestä jalkaan. Dai karjaisi kivusta. "Perhana! Nyt saat selkääsi!" Dai veti katanansa esille ja alkoi huitoa sitä ympäriinsä. Main liikkeet olivat kuitenkin niin nopeat, ettei Dai osunut koiraan. Mai katsoi Yugandaa.\n"Nyt! Hoidelkaa se!" Mai huudahti.\nTabitha valitsi vastustajakseen suuren dobermannin, ja syöksyi tämän kimppuun. Dobermanni katsoi pentua ja nauroi räkäisesti.\n"Mikä pätkä! Litistän sinut kuin ötökän, kakara!" Dobermanni murisi ja väisti Tabithan ensimmäisen iskun.\n"Se ei tule olemaan niin helppoa kun luulet!" Tabitha huusi ja aloitti raivokkaan taistelun paljon suuremman vastustajan kanssa.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin To Huhti 02, 2015 8:20 am\nYuganda ja Kakashi syöksyivät kohti puuta jossa vihollinen oli. Kiivettyään puuhun he hyökkäsivät kohti vihollista. "Hah, aion listiä teidät hitaasti.", Gaaran isä uhkasi ja hyökkäsi kohti Yugandaa. Yuganda miekkaili taitavaa vihollista vastaan. Kakashi hyökkäsi Gaaran isän kimppuun mutta vihollinen sai potkaistua hänet alas oksalta. Kakashi tippui onnekseen lumihankeen. Yuganda jatkoi taistelua vihollista vastaan, mutta hyppäsi maahan auttamaan ystäväänsä.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin Ke Huhti 08, 2015 4:43 am\nMai jatkoi taistelua miehen kanssa, eikä huomannut kun Tabitha syöksyi näkyville. Pentu oli tappanut dobermannin, ja oli nyt menossa auttamaan isäänsä. Gaaran isä katsoi lumihangessa olevaa Yugandaa ja Kakashia ja nauroi kierosti.\n"Nyt te kuolette!" Akita huusi ja loikkasi alas heitä kohti. Gaaran isä ei kuitenkaan onnistunut satuttamaan Yugandaa tai Kakashia, sillä Tabitha loikkasi akitan ja kaksikon väliin.\n"Pysy kaukana isästäni!" Tabitha huusi ja huitaisi katanallaan. Katana viilsi akitan rintaan suuren haavan ja tämä kaatui maahan. Akita ei kuollut, mutta se ei päässyt ylös.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin Ke Huhti 08, 2015 5:57 am\nYuganda katsoi yllättyneenä tytärtään. "Hienoa Tabitha!", Yuganda kehui tytärtään. Kakashi nousi ylös lumihangesta ja kehui Tabithaa. Kabuto oli saapunut paikalle kaupunginjohtajan koiran, kaupungin koirien johtajan kanssa. "Näin taistelusi nuorukainen. Taisteli upeasti.", koira kehui Tabithaa ja esittäytyi Randoksi.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin Su Heinä 26, 2015 4:30 am\nPentu punastui kun tätä kehuttiin. Tabitha ei ollut tottunut tällaiseen kohteluun. Mai sai ajettua miehen pois ja saapui aukiolle. Akita hymyili kun näki että kaikki olivat kunnossa. Mai kääntyi kohti Randoa.\n"Tabitha taisteli?" Mai kysyi järkyttyneenä ja katsoi tytärtään. Tabitha luimisti korviaan.\n"Olen pahoillani, äiti! Isä tarvitsi apua!" Pentu intti vastaan.\nAihe: Vs: Paluu ninjakaupunkiin Su Heinä 26, 2015 6:05 am\n"Älä ole vihainen.", Yuganda sanoi Maille. Yuganda käänsi katseensa Randoon ja mietti mitä tämä sanoisi. "Tabithahan sinä olit? Sinusta tulee vielä kelpo samurai.", Rando kehui. Randon omistaja meni puhumaan kaupunkilaisille ja Yugandan ystävät lähtivät hoitamaan askareitaan. Otobi saapui kiittämään Maita.


Uusi Pasilan asema tuo muutoksia liikenteeseen 17.10. alkaen | HSL\n10.10.2019 - Muokattu: 21.10.2019\nTimo Kotilainen 25.10.2019 - 13:05\nEilen tuli ensimmäisen kerran vaihdettua junaa Pasilan aseman kautta. Liukuportaiden alapäähän rakennetut ovet hankaloittavat sujuvaa kulkemista, ne ovat kapeammat kuin itse liukuportaat ja aiheuttavat turhaa ruuhkaantumista. Jos liukuportaita on tarkoitus suojella säältä, pidempi katos laituritasossa riittäisi.\nOma ongelmansa on portaiden yläpäässä olevat näyttötaulut joita jäädään katselemaan ja tukitaan kulku laiturilta toiselle, mutta toivottavasti pällistely pikkuhiljaa lakkaa.\nmarkofin 19.10.2019 - 13:22\nPasilan sillalla bussit odottavat jonossa pysäkille pääsyä kun autojono seisoo edessä liikennevaloissa. Tuosta liikennejärjestelystä ei voi antaa muuta kuin moitteita.\nReissumies 13.10.2019 - 10:19\nKatsoin että suunnitelmissa on kehittää 59:ä merkittävänä poikittaislinjana https://www.hsl.fi/poikittaisyhteydet. Onko suunnitelmia viedä 59 Pasilan ali Teollisuuskadun tunnelin ja Veturitien kautta? Tämä nopeuttaisi yhteyttä merkittävästi ruuhka-aikaan. Veikkaisin että suurimmalle osalle matkustajia tärkeintä olisi sujuva yhteys Pasilan asemalle ja poispäin, olettaisin että Veturitieltä pääsee sinne näppärästi.\nkissahelsinki 17.10.2019 - 20:02\n59 on tällä hetkellä jo riittävän hankalassa paikassa Redissä. Hankala siksi, että vaihtaminen kulkuvälineestä toiseen on matkan takana. Nyt kun Pasilassa on sentään saatu bussit samalle pysäkille, olisi järjetöntä tehdä sama virhe siellä. Ruuhkat Pasilan sillalla varmaan helpottuisivat, jos yksityisautot käyttäisivät niille tarkoitettua reittiä eli Veturitietä ja tunnelia. Valo-ohjaus Pasilan sillalla tekee ruuhkia, valoista pääsee pari autoa ja yksi bussi vihreistä itään päin. Toivon hartaasti, että aseman seutu tulee pian kuntoon. Pasilankatu oli tänään myös rajattu yksi kaista per suunta. Ei tämä ainakaan joukkoliikennettä nopeuta. Olen todella turhautunut työmatkan ikuiseen venymiseen ja hitauteen.\nReissumies 22.10.2019 - 19:12\nEntäs vaihto Junatien pysäkeillä? Ei ihan yhtä nopea kuin asema mutta sujuvampi kuin Redi.\nOsan ruuhkasta Pasilansillalla tekevät bussitkin, liikenne Teollisuuskadun ja aseman välillä helpottui huomattavasti kun 500 ja 510 siirtyi pois. Ehkäpä 59:n laittaminen tunneliin ei ole enää tarpeen kunhan Pasilansilta ja Pasilankatu saadaan valmiiksi?\nReissumies 25.10.2019 - 20:05\nItse asiassa nyt uuden aseman avauduttua olen huomannut että:\n- 59:n matkustajista miltei kaikki jatkavat bussista junaan, vaihto toiseen bussiin on siis hyvin toissijainen tarve\n- Pasilansilta tahtoo mennä tukkoon pelkästään busseista, eivät mahdu kerralla pysäkille eivätkä ehdi yksillä vihreillä pois\nNäin ollen voisi olla hyvä idea viedä 59 tunnelin kautta, miksei myös 50.\ntikku 11.10.2019 - 23:22\nSiirtyykö linjojen 50 ja 59 pysäkit Asemapäällikönkadulta takaisin Ratamestarinkadulle?\nSatamakalastaja 10.10.2019 - 13:20\nEhdotan oikoluettaviksi ennen painoon menoa linjan 69 pysäkit. Onko niitä linjan 848 tavoin?\nHSL 10.10.2019 - 13:31\nKiitos palautteesta! Kyseisessä asemalle tulevassa kartassa on tosiaan jäänyt laitureista 23 ja 24 merkintä linjalta 69 pois. Asia korjataan seuraavaan karttaversioon.


Kuinka tehdä kukin kirjanmerkki askel askeleelta - miten\nKirjanmerkillä on selkeä tehtävä merkitä kirjan sivut, jotta emme menetä mihin luemme ja vaikka markkinoilla löytyy kaikenlaisia ja malleja, voimme myös tehdä niitä omilla käsillämme. Katsotaan alla, vaiheopas, jossa selitämme, miten kukkien kirjanmerkki tehdään vaiheittain.\nYhdellä kukkalla, kuten ruusulla, voisimme tehdä kirjanmerkkiä mukavasti, mutta totuus on, että me opetamme teille, kuinka tehdä niistä monimutkaisempi, mutta myös erittäin helppo saavuttaa.\nPuristetut kukat (joista voimme tehdä muutamia tuoreita kukkia kuivaamaan kirjassa)\nPaperi (mieluummin jäykkä kuin pahvi)\nPieni astia tai kulho\nKukkien kirjanmerkin tekeminen\nEnsimmäinen askel kukka-kirjanmerkin tekemiseen on kartongin leikkaus . Koko riippuu siitä, miten haluat, tai se riippuu myös siitä kirjasta, jolle kirjanmerkki tehdään. Älä vain tee liian pitkäksi tai liian leveäksi, jotta se voi tarttua tai ulottua kirjan reunasta.\nSuunnittele kirjanmerkki haluamallasi tavalla . Ajattele ensin sopivaa suunnittelua tai kuviota puristetuille kukkille, joita aiot käyttää. Et halua kiinnittää puristettuja kukkia välittömästi korttiin, koska ne ovat varsin herkkiä ja kun ne on liitetty, et voi muuttaa niitä. Pahvinpaperi, jossa on pinsetit , aseta puristetut kukat varovasti suunnitelman mukaan.\nKun olet järjestänyt kirjanmerkkisuunnittelun, sinun täytyy liittää kukat korttiin. Kaikkiin liimoihin voit laittaa levylle tai pienelle kulholle. Sitten kastele hammastikulla yksi pää liimalle ja poista vain pieni määrä kulhosta. Pinsetit poistavat puristetut kukat huolellisesti suunnittelusta ja levittävät liimaa hitaasti selkään. Lisää paksumpia kukkia lisäämällä pahviin hieman vahvempi paperi.\nAnna sen sitten kuivua. Kun olet lopettanut kaikki puristetut kukat suunnittelussa, älä välttämättä siirrä mitään jo kiinnittyneitä kukkia ja anna niiden kuivua muutaman minuutin tai noin tunnin ajan.\nKun kaikki kirjanmerkit ovat kuivia, voit lisätä ylhäältä nauhoja ja amuletteja, jotta saavutat silmiinpistävän lopputuloksen. Sinun tarvitsee vain tehdä pieni reikä loppuun ja mennä tämän nauhan ja amuletin läpi.\nNyt olet valmis. Voit käyttää kukkien kirjanmerkkiä kirjoissasi tai tehdä enemmän ja antaa ne kaikille ystävillesi, kirjojen ystäville.\nMiten lattiaa pestä, jotta se on kiiltävä\nMinkälaisia viinirypäleitä valita uudenvuodenaattona?\nMiten poistaa putkien haju\nMiten tehdä kestävä kaupunki\nMiten lasketaan lomapäivät kuukaudessa\nMiten hoitaa vinttikoira\nMiten kohdata ensimmäisen luokan Bikram Jooga\n5 vihjeitä, joilla voit hyödyntää harjoituksia\nRisiiniöljy näyttää täydellisen ihon


Onkoproteiini CIP2A estää solujen sisäisen viestinvälityksen kannalta erittäin tärkeää kasvunrajoiteproteiinia PP2A, jolloin useat muut syöpää edistävät proteiinit pääsevät toimimaan. CIP2A on yksi yleisimmistä syövässä aktivoituneista proteiineista ja sen korkea ilmentyminen viittaa huonoon ennusteeseen useassa eri syöpätyypissä. Selvitän tässä tutkimuksessa CIP2A:n yhteyttä transkriptiotekijä STAT3:n fosforylaatioon, sillä tutkimusryhmämme tästä tekemät havainnot ovat ristiriidassa kirjallisuuden kanssa. Tutkin tätä yhteyttä CIP2A:n toimintaa estävän pienimolekyylisen yhdisteen avulla.\nTässä tutkimuksessa tehtiin kokeita ihmisen pään ja kaulan alueen levyepiteelikarsinoomasta johdetuilla UT-SCC-2 ja UT-SCC-7 -solulinjoilla. Altistin soluja CIP2A:ta estävälle yhdisteelle, minkä jälkeen tein havaintoja eri proteiinien ilmentymisestä Western Blot -menetelmällä. Lisäksi tutkin solujen aineenvaihduntaa niiden elinvoimaisuuden mittarina.\nTutkimuksessa havaitsen tämän yhdisteen vähentävän soluissa esiintyvän CIP2A:n määrää lisäten samalla STAT3:n fosforyloitumista. Tämä on ristiriidassa kirjallisuuden kanssa, mutta vahvistaa tutkimusryhmämme aikaisemmat havainnot. Lisäksi havaitsen yhdisteen vähentävän tutkittujen syöpäsolujen elinvoimaisuutta. Mielenkiintoisena havaintona tämä vaikutus on osittain kumottavissa STAT3-inhibiittori S3I-201:llä. Tämä viittaa siihen, että yhdisteen syöpäsolujen toimintaa estävä vaikutus tapahtuisi STAT3:n välityksellä. Toisaalta osa havaitsemistani yhdisteen vaikutuksista CIP2A:n kohdeproteiineihin oli odottamattomia. Siten on mahdollista, että tutkittu yhdiste vaikuttaa CIP2A:n ohella myös muihin solun sisäisiin proteiineihin.


Laadukasta metallin alihankintaa vuodesta 1978 – Pohjois-Satakuntalaisella perheyrityksen asenteella ja voimalla.\nAlvarin metalli on erityisesti koneistettujen runkorakenteiden osaaja. Toimitamme runkorakenteita asiakkaalle osa-alihankintana tai avaimet käteen -periaatteella.\nLuotettavuus, laadukkuus ja ammattimainen ote ovat toimintamme kulmakiviä. Panostamme myös hyvään asiakaspalveluun.\nSuunnittelemme ja valmistamme myös asiakaskohtaisia tuotteita projektiluontoisesti.\nAmmattitaitoomme luottavat monet tunnetut teollisuuden tekijät; meillä on laaja tuotetuntemus ja monipuolinen kokemus.\nMonelle teollisuuden alalle\nLaaja tuotekokemuksemme mahdollistaa toiminnan useilla liiketoiminta-alueilla, käytännössä palvelemme koko teollisuuden sektoria.\nOtamme mielellämme vastaan niin pienemmät kuin vaativammatkin haasteet. Kerro tarpeesi niin me autamme!\nKapasiteettimme mahdollistaa suurempienkin tilausmäärien ja tuotteiden hallinnan ja työstön. Tarvittaessa kasvamme toimivan alihankintaverkostomme avulla vastaamaan haastavissakin tilanteissa. Tutustu tuotantomme maksimikappaleisiin, tiloihin ja koneisiimme.\nAsiakaskuntamme koostuu pääasiassa kansainvälisistä teollisuusyrityksistä mutta myös kotimaisista pk-yrityksistä. Yhteistä asiakkaillemme on pitkäaikaiset ja kestävät asiakassuhteet Alvarin metalliin.\nAlvarin Metalli on Pohjois-Satakunnassa Karvialla toimiva vaativiin koneiden ja laitteiden osiin ja osakokonaisuuksiin keskittynyt alihankintakonepaja. Vuonna 1978 perustettu perheyritys tarjoaa asiakkaalle tuotteen koko valmistuskaaren kattaen materiaalin, levytyön, hitsauksen, koneistuksen, pintakäsittelyn ja kokoonpanon. Alvarin Metalli palvelee mielellään myös vain tarvituilla osa-alueilla. Ammattitaidolla, laadukkaasti ja ripeästi Ammattitaitoinen ja joustava henkilöstö, modernit tuotantomenetelmät...


Näytä ostoskori “200 cm pituinen 17×15 mm alumiininen U-profiili suojakannella. 15×17 mm. Suoran valaistuksen tekoon tai roikkuvaloksi. Häivyttää LED nauhan pistemäisyyden. Myös kasvatusvalon tekemiseen.” on lisätty ostoskoriin.


Pörröisiä palleroitaan suojelevista linnuista vaaraa Helsingissä – "Koirasvaris voi iskeä lakittomaan päähän verihaavan" | Paikalliset | Helsingin Uutiset\nPaikalliset 2.6.2020 10:22\nLokinpoikanen. Marianne Saviaho\nLokinpoikaset ovat jälleen kuoriutuneet ja variksenpoikasia liikkuu maassa, tiedottaa Helsingin kaupunkiympäristön toimiala. Helsingin kerrostalojen katoilla pesii noin tuhat paria kalalokkeja sekä pienempiä määriä harmaa-, selkä- ja merilokkeja. Varis taas on Helsingissä yleinen etenkin puistoissa ja kerrostalopihoilla.\nPoikastensa turvallisuudesta huolestuneista linnuista voi olla haittaa vaaraksi asti kaupungissa liikkuville ihmisille. Koirasvaris on ihmisille vaarallisempi kuin lokki. Varoiteltuaan aikansa se vie hyökkäyksen loppuun asti ja voi iskeä lakittomaan päähän verihaavan, sanotaan tiedotteessa. Haava vaatii terveyskeskuskäynnin, koska eläinten tekemät haavat on puhdistettava hyvin. Variksenpoikasten lentokyvyttömyysaika pesän ulkopuolella on kuitenkin yleensä vain pari päivää. Tilanne rauhoittuu, kun poikaset kykenevät nousemaan puuhun.\nLokinpoikaset alkavat liikkua lähiympäristössä jo parin päivän ikäisinä. Rauhallisissa oloissa ne voivat käyttää pesää nukkumapaikkana pitkäänkin ja pysytellä katolla lentokykyiseksi saakka. Varsinkin kalalokin poikasilla on kuitenkin niille itselleen vaarallinen ja ihmisten kannalta toisinaan harmillinen tapa hypätä tai pudota katolta katutasolle jo lentokyvyttöminä.\nPoikuettaan puolustavat lokkiemot tekevät äänekkäitä valehyökkäyksiä ihmisten kimppuun. Jos poikaset ovat parkkeeranneet kulkuväylille, tästä syntyy hämminkiä ja joskus vaaratilanteita, kuvaillaan tiedotteessa. Koska kaikki lokkilajit ovat pesimäaikana rauhoitettuja, poikasia tai emoja ei saa vahingoittaa. Syöksyileviä lokkiemoja voi pitää loitommalla sateenvarjon avulla tai yksinkertaisesti nostamalla käden pään yläpuolelle.


Saku Mäenalanen jokeripaitaan | Sivu 8 | Jatkoajan keskustelupalsta\n11.06.2021 klo 11.31\nNiin sää meinaat, että soppari on tehty kisojen jälkeen? Ohan sillä mennyt pari kautta enemmän ja vähemmän reisille.\n11.06.2021 klo 11.42\nNo, eihän se ole mutta näitä pitkiä sopimuksia tehdään vasta sitten kun kone on ajettu loppuun. Minusta leijonapelaajan ei tule pelata liigassa, koska siellä ei välttämättä kehity enää mihinkään. No Pulju ehkä mutta se olikin erikoiskeissi.\n11.06.2021 klo 11.43\nKiitoksia Saku ja onnea matkaan.\nEihän tuo ihan mennyt kuten sopparia tehtäessä odoteltiin, mutta kiva kun kävit.\nNiin, siksi se @Derrick nimenomaan Kärppiin meni, että kehittyisi. Kiekollisessa pelissä. Mäenalasella ei tee yhtään mitään top6 hyökkääjänä KHLssä saati NHLssä. Miehen pelillinen identiteetti on hukassa. Änärinelosesta Jokereihin ja käynyt kahden kauden aikana pelipaikat ykkösen laidasta,kakkosen keskelle, kakkosen laitaan, kolmosen/nelosen keskelle ja nelosen laitaan.\nReactions: mayra, Mordjinn ja Ulos T.\n11.06.2021 klo 11.49\nOlisihan tuosta MM-kisojen perusteella saanut vielä oikein pätevän 4-ketjun laiturin, mutta ehkä Sakulla vähän isompi rooli mielessä.\n11.06.2021 klo 12.06\nNo, eihän se ole mutta näitä pitkiä sopimuksia tehdään vasta sitten kun kone on ajettu loppuun.\nMun mielestä toi on Mäenalasen kannalta helvetin hyvä soppari. Näytöt parilta viime kaudelta eivät ole vahvoja, on onnistunut parhaiten alaketjun roolissa ja loukkihistoriaa löytyy. Noilla pohjilla ei vedetä mitään megadiilejä ulkomailta, pelasi vahvat kisat tai ei. Tässä sopparissa puolestaan on nyt kolme vuotta kassavirtaa varmistettu ja samalla pidetty optio päästä isojen rahojen ääreen jos näytöt riittävät. Jos vääntää heikoin ottein ja on jatkuvasti saigonilla, niin ainakin kolme vuotta tienaa oletettavan hyvää liksaa Kärpissä. Jos pelaa nappikauden, niin mikään ei estä tarttumaan parempaan tarjoukseen. Melkoinen win-win.\nReactions: mayra, Moses, McTorso ja 5 muuta\nKyllä minä näkisin, että syynä oli enneminkin loukkaantumiset, minkä takia Sakusta ei saatu tuon enempää potentiaalista ulos, kuin valmennus. Varmaan 70-80% peleistä pelasi enemmän tai vähemmän puolikuntoisena.\nEn toki ole ollenkaan varma riittäisikö Sakulla täysin terveenäkään KHL-tasolla 3 ketjua ylemmäs.\n11.06.2021 klo 13.07\nKyllä minulle silti olisi kelvannut tuo kisoissa nähty nelosketju Mörkö-Björninen-Saku.\nJokereilla on tuohon paikalla kuitenkin tunkua, joten täysin ymmärrettävää päästää Saku menemään. Sanotaanko näin, että parempi maku jäi suuhun miehestä Leijona- kuin Jokeripaita päällä. Kaikkea hyvää kuitenkin miehelle jatkoon.\n11.06.2021 klo 14.01\nKäyttäjä on saanut ryssittelystä ja muusta palstakäyttäytymisestään viikon pelikiellon.\nSakun KHL-reissu jäi torsoksi usean päävamman takia. Joten ihan miehen oman terveyden takia ihan hyvä että lähtee liigaan useammaksi vuodeksi.\nVaikka liigassakin on päähänkohdistuvia taklauksia, ei samallaista headhunttausta näy kuin ryssien toimesta.\n11.06.2021 klo 14.16\nAvaatko vähän tätä? Mulla ainakin semmonen mielikuva, että lähes viikoittain saa lukea liigan päähänkohdistuvista taklauksista.\nReactions: Quaser, ketjuruletti, markrenton ja 3 muuta\n11.06.2021 klo 14.52\nSanotaanko näin että Kohelossa ne vaikuttavat vähintäänkin puolitahallisilta, varsinkin kun jo päävammoista kärsiviä pelaajia lanataan hyvin lyhyen ajan sisään useamman kerran. Grant, Lundin, Mäenalainen.\n11.06.2021 klo 16.00\nOlen seurannut KHL:ää kaudesta 2009-2010 alkaen eivätkä päähän kohdistuneet taklaukset ole olleet mielestäni kovin iso ongelma sarjassa. Sen takia sarjassa pörräilee nykypäivänäkin pienikokoisia 70-80-kiloisia mailerin näköisiä pelaajia. 10 vuotta sitten Vitjaz Tšehov päävalmentajansa Andrei Nazarovin johdolla mellasti kaukalossa, mutta sen jälkeen on ollut aika rauhallista. Nazarovkin on ollut työttömänä jonkin aikaa eikä Vitjaz-vuosien jälkeen ole usuttanut joukkueitaan sikailuun tyyliin Vitjaz Tšehov.\nMike Lundinista tuli mieleeni, että eikö hänellä ollut jo ennen Jokereihin siirtymistä mennyt Pohjois-Amerikassa pari kautta pilalle loukkaantumisten takia? Häneen liittyi aika iso riski, mutta hänet palkattiin kuitenkin Jokereihin häneen liittyneen suuren positiivisen potentiaalin takia. Mitä vanhempi pelaaja sitä suurempi riski loukkaantumishistoriaan liittyen...\nYleisellä joukkueen tasolla voisi myös filosofoida, että mitä kovempi ja menestysnälkäisempi joukkue sitä fyysisempi ja/ tai uhrautuvampi pelitapa ja sitä enemmän loukkaantumisia. Jos pelataan kananmunat kainalossa, niin selvitään kausista todennäköisimmin vähillä loukkaantumisilla.\nEn halua tässä verrata viime kauden Avangardia Jokereihin, mutta esim. Znarokin aikaisessa Dynamossa oli normaalia, että esim. fyysistä Lokomotivia vastaan pelatessa loukkaantui yhdessä ottelussa 3-4 pelaajaa ja saikulla saattoi olla samanaikaisesti jopa 6-7 pelaajaa. Kiekkoja syötiin ja blokattiin vastustajien vetoja sekä pidettiin huoli, että oman maalivahdin lähellä oli vain makuupaikkoja tarjolla (tässä paras oli Janne Jalasvaara).\n11.06.2021 klo 16.06\nEn nyt lähde sen kummemin spekuloimaan ”puolitahallista headhunttausta”, mutta ihan omalla mutulla väitän että liigassa kolahtaa kalloon selvästi useammin kuin kohelossa.\nKah. @Hokileidi ryntäsi heti puolustamaan sarjaa, yllättyneet käsi ylös. Jätän kys. russofiilin propagandan huomiotta.\nTrue, mutta se mitä Jokereista on huomannut niin jännästi ne tuppaa tapahtumaan pelaajille joilla on jo historiaa päätälleistä. Harvemmin niitä napsuu historiattomille. Siksi kyseinen mielipide löytyy\n11.06.2021 klo 16.41\nItse muistan vain oikeastaan kolme tapausta KHL-ajalta. Lundin, Mäenalanen ja Grant. Noista Lundinilla ja Mäenalasella historiaa, Grantilla ei. Jos seitsemään kauteen tulee kaksi päätälliä historian omaaviin pelaajiin, niin onko se paljon vai vähän?\n11.06.2021 klo 17.04\nKah. Grantin kohalla pitää nostaa käsi ylös. Muistin miehen saaneen toisen päätällin pian ekan jälkeen.\n11.06.2021 klo 21.41\nVoisiko se historia päätälleistä selittyä sillä, että ko.pelaajilla on taipumuksia työntää sitä päätään paikkoihin joihin 99% ei sitä työnnä.\nReactions: sporttipappa ja Quaser


Beta RR KONEREMPATTU 50 cm³ 2009 - Nivala - Mopo - Nettimoto\nSiitä loistava ja varmatoiminen Beta seuraavalle omistajalle. Mopoon saa mukaan vakio välit, nasta kumit kone remppaa on tehty nyt kevään alussa alakerta sekä yläkerta Uusittua osaa: -tulppa -kesä kumet -dominon pikakaasu -ketjut -62 takahammasratas -10 etuhammasratas -seisonta jalka -lisävalo -gripit -penkinpäällinen -keulan stefat Hinta ei ole kiveen hakattu(tarjoa oman näkemyksen mukaan) vaihtojaki saa ehottaa kaikenlaisii vehkeisiin etusijalle kevarit ja pv mutta mieluiten rahalla. Varmasti jäi jotain mainitsematta nii parhaiten saa kiinni kun laittaa viestiä watsapissa tai soittaa suoraan.\nRek.nro 63FBE Omistajia 3\nBeta RR KONEREMPATTU\nSiitä loistava ja varmatoiminen Beta seuraavalle omistajalle.\nMopoon saa mukaan vakio välit, nasta kumit\nkone remppaa on tehty nyt kevään alussa alakerta sekä yläkerta\nHinta ei ole kiveen hakattu(tarjoa oman näkemyksen mukaan) vaihtojaki saa ehottaa kaikenlaisii vehkeisiin etusijalle kevarit ja pv mutta mieluiten rahalla.\nVarmasti jäi jotain mainitsematta nii parhaiten saa kiinni kun laittaa viestiä watsapissa tai soittaa suoraan.\n63FBE, Nettimoto ID 2662540