Sähköliiton hiipivä jäsenkato - PDF\nSähköliiton hiipivä jäsenkato\nDownload "Sähköliiton hiipivä jäsenkato"\nJarkko Tommi Mikkola\n1 vasama 2/2011 Helmikuu SÄHKÖALOJEN AMMATTILIITON JÄSENLEHTI Lumi ja tuuli linjamiesten riesana armeijaltakin apua Savossa s Pienet sopimusalat ahtaalla s. 4-5 Sähköliiton hiipivä jäsenkato s. 6-7 Sosiaalinen media vetää nuoria s NYT Varaa jo! Volttipäivät Yyterissä s. 24\n2 2 vasama 2/2011 pääkirjoitus Pyydetään kaverikin mukaan Kun tässä lehdessä olevaan juttuun Sähköliiton jäsenkadosta (sivu 6) käytiin läpi tilastoja, nousi lopulta esiin luku Sen verran on liiton jäsenmaksua maksavien sopimusalajäsenten määrä vähentynyt kymmenessä vuodessa. Vuosina liitto on siis menettänyt yhdeksän prosenttia jäsenistään ja samalla lähes kymmenyksen jäsenmaksutuloistaan. Jäsenten väheneminen on tapahtunut pikkuhiljaa hiipimällä, keskimäärin vähän alle 200 jäsenen vuosivauhdilla. Siksi sen seurauksia ei ole kovinkaan paljon pohdittu. Ei ennen kuin nyt. Vaikka Sähköliiton kokema jäsenten menetys ei ole lähellekään niin suuri kuin monilla muilla ammattiliitoilla, on sillä silti kasvava merkitys koko liiton toiminnalle. Eniten se tietenkin vaikuttaa jäsentulojen vähenemisen kautta. Mitä vähemmän liitolla on maksavia jäseniä, sitä pienemmät resurssit järjestöllä tietenkin ovat käytössä. Jäsenkato herättää myös perusteltuja epäilyksiä liiton vetovoimasta, järjestäytymisasteesta ja toiminnasta työpaikoilla. Onneksi pahimmat kauhukuvat jäsenkadon syistä voidaan haudata saman tien. Jäsentilastoja analysoitaessa on nimittäin käynyt ilmi, että jäsenten väheneminen johtuu lähes kokonaan tietyillä sopimusaloilla tapahtuneista työpaikkojen katoamisista. Niin energia ICT verkostoalalla (002) kuin puunjalostuksessa (011, 012) on tapahtunut rakenteellisia muutoksia, joiden seurauksena tarjolla olevat sähköalan työpaikat kyseisillä aloilla ovat aivan yksinkertaisesti vähentyneet. Vertailun vuoksi voidaan todeta, että suurimman sopimusalan talotekniikka- ja sähköistysala (005) jäsenmäärä on pysynyt viimeiset 10 vuotta lähes muuttumattomana. Jäsenkadon syyn selviäminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että sähköalan ammattilaiset voisivat helpotuksesta huokaisten jäädä paikalleen makaamaan. Päinvastoin, uusien jäsenten hankkimiseen on päätetty panostaa tästä vuodesta alkaen entistä päättäväisemmin. Käyttöön otetaan myös joukko uusi menetelmiä kuten suosittelukampanjointia ja sosiaalista mediaa. Jäsenmäärän kasvuun ei kuitenkaan kannata odottaa yhtäkkistä pyrähdystä, sillä alan korkean järjestäytymisasteen vuoksi on uusien jäsenten määrä varsin rajallinen. Lisäksi potentiaaliset jäsenet ovat hajallaan tuhansissa yrityksissä ympäri Suomea, mikä ei suinkaan helpota jäsenhankintaa. Uusien jäsenten rekrytointi on kuitenkin nähtävä positiivisena asiana, joka parhaimmillaan voi innostaa yksittäisten jäsenten lisäksi myös luottamusmiehiä, työpaikkoja ja ammattiosastoja. Nimittäin yleisin syy siihen, ettei ole ammattiliiton jäsen, on tutkimusten mukaan se, ettei kukaan ole koskaan pyytänyt. Kysy siis jo huomenna, onko työkaverisi liiton jäsen. Jos ei ole, niin pyydä mukaan. Teet hyvän työn niin kaverille kuin itsellesikin. Eläkeikää ei tarvitse nostaa Karoliina Öystilä SEL ry Paine eläkeiän nostamiseen on edelleen kova. Esimerkiksi Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n johtaja Lasse Laatunen esitti viime syksynä eläkeiän nostamista Suomessa jopa 70 vuoteen. Laatusen ja kumppaneiden esitykset tuntuvat käsittämättömiltä, ne ovat irrallaan työelämän todellisuudesta. Eläkeikää ei tarvitse nostaa. Nykyinen eläkejärjestelmä on jo eläkkeelle siirtymisiän osalta joustava ja se kannustaa taloudellisesti jatkamaan työssä mahdollisimman pitkään. Todellinen, työuria lyhentävä ongelma, jota eläkeiän nostamista ajavat eivät tunnu ymmärtävän on kuitenkin se, että työelämästä on jo nykyistenkin ikärajojen puitteissa monilla aloilla vaikeaa selvitä terveenä eläkkeelle. Monilla aloilla tehdään fyysisesti raskaita töitä ja työkyvyttömyyseläkkeelle jääminen on yleistä. Työntekijöitä koettelevat esimerkiksi melu, kylmyys, veto, raskaat nostamiset, toistuvat yksipuoliset liikkeet ja kiire. Ammattitautien määrä on suuri. 2 Hengissä eläkkeelle? 3 Eduskuntaehdokkaat esiin! 4-5 Pilkingtonin sähkärit 6-7 Jäsenkato nävertää 7 Sähköjohto 8 Puheenjohtajat puntarissa Sosiaaliseen mediaan Myrskyn jälkeen töitä 16 Työttömyyskassa 17 Oikea eläkeikä puhuttaa 18 Osastot toimivat 19 Lomaviikkoja Virossa 20 Resumé 22 Kurssit 24 Voltti-päivät Yyterissä Kannen kuvassa Jouni Raatikainen Kuva: Hannu Miettinen KUU KAU DEN KUVA Taipuu vaan ei taitu! Kuva Hannu Miettinen Eläkeiän nostamisen sijaan voimat on käytettävä niiden työhyvinvoinnin epäkohtien korjaamiseen, joiden takia ihmiset eivät nykyisinkään pysy työkykyisinä ja työelämässä eläkeikään asti. Työttömyys katkaisee edelleen liian monen työuran. Pitkäaikaistyöttömien määrä on kasvussa. Yli vuoden työttömänä olleiden määrä on kasvanut vuodesta 2009 lähes kolmanneksella. Tammikuussa Helsingin Sanomat uutisoi, että valtiovarainministeriö esittää, että noin euron kertamaksulla voisi ostaa itselleen lisäeläkkeen, jota alettaisiin nostaa 80-vuotiaana. Kuukausieläke olisi noin 800 euroa, ja sillä voisi ostaa esimerkiksi yksityisiä terveys- ja hoivapalveluita. Luettuani uutisen, minun oli tarkastettava lehden kannesta, oliko aprillipäivä. Ei valitettavasti ollut. Tällaiset vain hyvätuloisille tarkoitetut lisäeläkkeet romuttavat lakisääteistä eläketurvaa ja hyvinvointivaltiota. Valtiovarainministeri Jyrki Kataisen ministeriön virkamiesten suunnitteleman lisäeläkkeen selkeä viesti on, että julkisia terveys- ja hoivapalveluita tullaan ajamaan alas ja tulevaisuudessa ikääntyneet joutuvat muiden joukossa ostamaan itse palvelunsa yksityisiltä palveluntuottajilta kovaan hintaan. Tuloerot kasvavat ja eriarvoisuus lisääntyy, kuka tätä haluaa? Toivon, että ministeriön virkamiehet käyttäisivät jatkossa työaikansa järkevämmin. Esimerkiksi vapaaehtoisten eläkevakuutusten verovähennysoikeuden voisi poistaa kokonaan. Sen sijaan, että maksamme yhteisistä verovaroista joidenkin ihmisten ylimääräisiä eläkkeitä, meidän pitäisi käyttää nekin rahat siitä huolehtimiseen, että meillä on kaikille, vauvasta vaariin, hyvät hyvinvointivaltion julkiset palvelut ja riittävän korkea lakisääteinen eläketurva. SÄHKÖALOJEN AMMATTILIITON JÄSENLEHTI,perustettu 1957 Julkaisija: Sähköalojen ammattiliitto ry, Elbranschernas fackförbund rf. Postiosoite: PL 747, Tampere Puhelin: fax: Sähköpostiosoite: - Päätoimittaja: Paavo Holi - Toimittaja: Riitta Kallio Tiedotussihteeri, toimittaja (oto): Margit Nurmikolu Ulkoasu ja taitto: Johanna Häkkilä Viestintävaliokunta: Pj. Martti Alakoski, Timo Punkki, Ari Aavamäki, Petri Haanpää ja Jyrki Vihtari Tilaushinta: 25 /vsk kotimaa 30 /vsk ulkomaat Ilmoitushinnat tekstisivulla: Mustavalkoilmoitukset 1,31 /pmm 2-väri-ilmoitukset 1,51 /pmm Neliväri-ilmoitukset 1,81 /pmm Työpaikkailmoitukset -50 % 55. vuosikerta Ilmoitusmyynti: Ammattimedia Oy/Eeva Lesonen, PL 141, Turku Puh Fax Lehti ilmestyy 12 kertaa vuodessa Painos: kpl Tarkastettu nettolevikki (LT ) Painopaikka: Sanomapaino Oy, Forssa, 2011 Seuraava Vasama ilmestyy , aineistot mennessä\n3 vasama 2/ SAK haluaa ihmiskaupan kuriin Ulkomaisen työvoiman hyväksikäyttö Suomessa on lisääntynyt. SAK:ssa kehitystä seurataan huolestuneina. Yhä yleistyvät työvoiman pitkät alihankintaketjut ja vuokratyö tarjoavat mahdollisuuksia työntekijöiden hyväksikäytölle ja ihmiskaupalle. - Mitä kauempaa työntekijä tänne tulee ja mitä heikommin hän tuntee suomalaista työelämää, sitä suurempi on riski tulla hyväksikäytetyksi, SAK:n elinkeinopoliittinen asiantuntija Pia Björkbacka muistuttaa. Kiskonnantapaista työsyrjintää Puutteellinen kielitaito heikentää usein ulkomaalaisen työntekijän muutenkin heikkoa asemaa. - Kiskonnantapaista työsyrjintää esiintyy etenkin työpaikoilla, joilla työntekijän turvana ei ole luottamusmiestä eikä työsuojeluvaltuutettua. Siksi on ensiarvoisen tärkeää lisätä ja tehostaa viranomaisvalvontaa. Myös ammattiliittojen valvontaja tiedonsaantioikeuksia on lisättävä, Björkbacka painottaa. SAK:ssa peräänkuulutetaan myös työnantajien vastuuta ja yhteistoimintaa ayliikkeen kanssa työvoiman väärinkäytösten ja pakkotyön kitkemiseksi. - Jos ihmiskauppaa halutaan todella ehkäistä, pitää puuttua rakenteisiin. Tarvitaan työkaluja ihmiskaupan tunnistamiseen ja ennaltaehkäisyyn, tiukempaa lainsäädäntöä ja kansainvälistä yhteistyötä, Björkbacka luettelee. Harmaan työn torjunta vaalitavoitteeksi Harmaan työn torjuminen sisältyy myös SAK:n vaalitavoitteisiin. Keskusjärjestö vaatii tavoiteasiakirjassaan lisää työehtojen valvontaa, tehokkaampia toimenpiteitä ihmiskaupan tunnistamiseksi, tiedotusta ja koulutusta työntekijöiden oikeuksista sekä ammattiliitoille oikeutta ajaa kannetta työntekijän puolesta. Helsingissä pidettiin kaksipäiväinen Ihmiskauppa suomalaisessa työelämässä -seminaari, joka kokosi yhteen viranomaiset, ammattiliitot, työnantajat ja tutkijat. Seminaarin järjestäjinä toimivat Euroopan kriminaalipolitiikan instituutti HEUNI, SAK ja vähemmistövaltuutetun toimisto. Syrjintää ja ihmiskauppaa Esimerkiksi etniseen alkuperään, kansalaisuuteen, sukupuoleen tai yhteiskunnalliseen mielipiteeseen perustuva työsyrjintä on rikos, josta voidaan tuomita sakkoon tai enintään kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen. Kiskonnantapaisella työsyrjinnällä tarkoitetaan tilannetta, jossa työnantaja käyttää työntekijän ahdinkoa tai tietämättömyyttä hyväkseen. Maksimirangaistus on kaksi vuotta vankeutta. Ilman oleskelu- tai työlupaa olevan ulkomaalaisen palkkaava syyllistyy luvattoman ulkomaisen työvoiman käyttöön, josta saattaa rapsahtaa vuosi vankeutta. Ihmiskaupaksi luetaan Suomessa pakkotyö, parituksenkaltainen seksuaalinen hyväksikäyttö sekä bisneksenä tehty elinkauppa. SAK:n vaalitavoitteita Tilaajan vastuuta laajennettava ja tehostettava Työehtojen valvontaa lisättävä Ihmiskaupan tunnistamiseen kehitettävä parempia keinoja Tiedotusta ja koulutusta suomalaisista työehdoista ja työntekijöiden oikeuksista lisättävä Ammattiliitoille säädettävä kanneoikeus Pia Björkbacka perää työnantajan vastuuta. Vaaleissa SAK kampanjoi rehellisen yrittäjän puolesta, yhteisten oikeuksien puolesta, yksilöllisten valintojen puolesta sekä työhön paluun puolesta. Sähköliitto vastasi A-studiolle Margit Nurmikolu Yleisradion TV-1:n ajankohtaisohjelma A-studio esitti tammikuun lopulla ammattiliitoille vaalirahoitukseen liittyviä kysymyksiä ohjelmaansa varten. Sähköliitto julkaisi kysymyksiin annetut vastaukset kotisivuillaan jo ennakolta, jotta kaikki asiasta kiinnostuneet pystyivät lukemaan kysymykset ja vastaukset täydellisinä ennen A-studion esittämistä. Vastauksissa todettiin, ettei Sähköliitossa toimi poliittisten tunnusten alla Sähköliiton luottamushenkilöseminaari järjestetään Tampereella Scandic Rosendahl -hotellissa. Seminaari on tarkoitettu luottamushenkilöille, työsuojeluvaltuutetuille ja -asiamiehille. Viime vuonna luottamushenkilöseminaari keräsi Tampereelle 160 kenttäväen edustajaa. Useiden kyselyjen perusteella tämän kevään Luottamushenkilöseminaari Luottamushenkilöseminaari pidetään Tampereella seminaariin odotetaan vielä suurempaa väkimäärää. Ohjelmassa on luentoja ja alustuksia tärkeistä asioista kuten Sähköliiton tulevaisuudesta ja tulevaisuuden haasteista edunvalvonnassa, runkosopimuksesta, yhteisöllisyydestä ja järjestäytymisestä sekä työsuojelusta. Seminaarin aikana voi myös tutustua Suojalaite Oy:n näyttelyyn. Seminaarikutsu ja -ohjelma lähetetään maaliskuun aikana. Ohjelma ja ilmoittautuminen selviävät kevään kuluessa myös Vasamasta, luottamusmies- ja osastotiedotteista ja netistä, mutta jo nyt tässä vaiheessa on hyvä merkitä kalenteriin seminaarin ajankohta. olevia ryhmiä. Viimeksi käydyissä edustajiston vaaleissa (liiton korkein päättävä elin) oli neljä vaaliliittoa, joilla ei ollut poliittisia tunnuksia. Ryhmärahaa Sähköliitto myöntää vaaliliittojen sisäiseen toimintaan: hallintoon, koulutuksiin, seminaareihin ja edustajiston vaalityöhön. Poliittisten puolueiden tukemiseen ei rahaa ohjaudu ollenkaan. Ryhmät/vaaliliitot voivat tukea yksittäisiä ehdokkaita. Liitolla ei myöskään ole kantaa poliitikkojen tukemiseen. Sääntöjen mukaan liitto osallistuu yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen tekemällä yhteistyötä liiton tavoitteita tukevien järjestöjen kanssa. Vuoden 2007 vaaleissa tuettiin puoluekannasta riippumatta liiton jäseniä, jotka olivat ehdokkaina. Vuoden 2011 eduskuntavaaliehdokkaiden tukemisesta Sähköliitolla ei ole päätöksiä. Kysymykset ja vastaukset kokonaisuudessaan ovat luettavissa > Uutiset ( ) Oletko pyrkimässä eduskuntaan? Vasaman toimitus etsii niitä Sähköliiton aktiiveja, jotka ovat kansanedustajaehdokkaina lähestyvissä eduskuntavaaleissa. Lupaamme esitellä Vasaman palstoilla kaikki liittoon kuuluvat eduskuntavaaliehdokkaat, kunhan vain saamme heidät selville ajoissa. Ilmoittakaa siis ehdokkuudestanne mahdollisimman pian Vasamaan sähköpostilla: Uudistuva ammattiosasto -kurssi sai osastot liikkeelle Teksti Margit Nurmikolu Kuva Markku Kemppainen Oulussa ja Rovaniemellä pidettiin ensimmäiset Uudistuva ammattiosasto -kurssit 4. ja 5. helmikuuta. Keskeisimmät kurssilla käsitellyt asiat olivat yhdistyslain osittaismuutos Kemianalat hakevat 2,8 prosentin korotusta Sähköliitto sanoi TEAMin tavoin kemianalojen (myös kumi- ja lasikeraamisten alojen) työehtosopimukset irti, kun alalla ei määräaikaan, mennessä päästy yksimielisyyteen palkankorotuksista. Sopimukset on irtisanottu päättymään maaliskuun loppuun mennessä. Neuvotteluja on jatkettu 15.2., mutta tiedot eivät ehtineet tähän lehteen. Neuvottelujen edistymisestä kerrotaan liiton ja osaston muuttuneet säännöt, jäsenhankinta ja paikallinen koulutus, Oulussa 4.2. pidetty kurssi keräsi 17:stä Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun alueen osastosta mukaan jäseniä 10 osastosta. Osanottajia kurssilla oli kaikkiaan 25. Lapin alueen 14 osastolle suunnattu kurssi pidettiin kotisivulla. TEAMin ja Sähköliiton tavoite neuvotteluissa oli kustannusvaikutukseltaan 2,8 prosentin tasoiset korotukset. Sovitut palkankorotukset tulevat siis voimaan takautuvasti alkaen, kunhan neuvottelut saadaan päätökseen. Lisää asiaa Sähköliiton pieniltä sopimusaloilta sivuilla 4-5. Järjestöpäällikkö Reijo Salmi selvitti Rovaniemen kurssilaisille muun muassa osaston muuttuneita sääntöjä. Rovaniemellä 5.2. ja paikalla oli osanottajia peräti 12 osastosta. Kurssilaisia oli yhteensä Oli erityisen mukava huomata, että molemmille kursseille oli lähdetty mukaan noin monesta alueen osastosta, kurssin vetänyt Sähköliiton järjestöpäällikkö Reijo Salmi iloitsi.\n4 4 vasama 2/2011 Pilkingtonilla piisaa haasteita Hyötyajoneuvojen lasituksia valmistavan Pilkington Automotive Finland Oy:n sähköasentajien täytyy olla moniosaajia. Riitta Kallio - Työ täällä Pilkingtonin Laitilan tehtaalla on sopivan haastavaa ja työympäristö siisti. Työporukka on mukava ja pomot asiallisia. Työturvallisuuteen panostetaan tosissaan. Taantumastakin selvittiin yllättävän hyvin. Töitä riittää taas, vaikka välillä näytti huolestuttavalta, kiteyttää sähköasentaja Pasi Palviainen, joka on työskennellyt talossa vuodesta 1995 lähtien. Viimeiset pari vuotta 43-vuotias Palviainen on toiminut myös tuotannon ja kunnossapidon yhteysmiehenä. Hänen tehtäväkuvansa laajentuminen mahdollisti yhden uuden sähköasentajan palkkaamisen tehtaalle. Marko Oikarinen on Palviaisen ammattikoulukaveri ja tämän tapaan työskennellyt aiemmin Saabin autotehtaalla Uudessakaupungissa, missä molemmat myös asuvat. - Täällä sähköasentajan täytyy hallita kaikki tehtaan huollon ja kunnossapidon sähkötyöt. Autotehtaalla työt oli eriytetty niin, että kukin erikoistui vain johonkin tiettyyn hommaan, kaverukset selittävät. Lomat ja kuumuus rassaavat eniten Sähköasentajat kertovat, että talviaikaan tehtaalla on mukavan lämmintä, kun tuulilaseja paistetaan uunissa. Kesäkuumalla tuppaa olemaan liiankin lämmintä, jolloin on muistettava tauottaa töitä asianmukaisesti. - Se mikä meitä sähköasentajia rassaa, on lomien pitäminen. Tahtoo olla niin, että muut pääsevät lomalle parhaaseen kesäloma-aikaan, kun tuotanto pysäytetään tavallisesti pariksi viikoksi. Silloin on tietysti myös paras tehdä vaadittavat korjaukset, joten muut lomailevat ja huoltoporukka painaa töitä, Palviainen huomauttaa. Hän kertoo kuitenkin olevansa tyytyväinen, että töitä piisaa. Myös yhteistyö TEAMiin kuuluvien työto- Sähkökolveja tarkastava Marko Oikarinen arvioi, että uudelta asentajaltavievuodenverran perehtyä kaikkiin tehtaan sähkölaitteisiin ja niiden korjaamiseen. vereiden ja luottamusmiehen kanssa sujuu. - Vaikka me sähköliittolaiset olemme pieni vähemmistö tässä porukassa, TEAMilaisten pääluottamusmies on tarvittaessa aina neuvonut meitäkin. Ja jos oikein visaiseksi menee, on aina voinut soittaa suoraan oman liiton työehtoasiamiehille, Palviainen tuumii. Sähköpajalle kokoonnutaan joka aamu Pilkingtonin Laitilan tehtaalla on viisi vakituista sähköasentajaa. Vahvuuteen Lasijätti kuuluu myös yksi nuori sähköinsinööri, joka osallistuu päivystysvuoroihin kuten muutkin. - Kokoonnumme tavallisesti aamuisin tänne sähköpajalle ja työnjohtaja jakaa työt. Sovimme, mitä kukin tekee. Täällä pajalla ei yleensä tehdä enää mitään isompaa. Normaalien huolto- ja kunnossapitotöiden lisäksi saattaa tulla esimerkiksi tilaus jonkin alueen valaistuksen uusimisesta. Robottikorjaukset teetetään ulkopuolisilla, samoin isommat kaapelivedot teetetään parilla vakituisella alihankkijalla, jotka tuntevat talon, Marko Oikarinen selvittää. Sähköasentajat ovat tyytyväisiä, että kiertävät päivystysvuorot osuvat kohdalle nykyisessä systeemissä vain Pilkington Automotiven Suomen yhtiöiden liikevaihto viime tilikaudella oli 145 miljoonaa euroa ja henkilökunnan määrä Yhtiö valmistaa lasituotteita ajoneuvovalmistajille, rakennusteollisuudelle sekä teknisille markkinoille. NSG Groupilla on tuotantolaitoksia 29 maassa ja myyntiä yli 130 maassa. Pilkington Automotive Finland Oy on osa japanilaisomisteista NSG Groupia, yksi maailman johtavista lasin ja lasituotteiden valmistajista.\n5 vasama 2/ kerran viikossa. 60-vuotias Rauno Rinne muistaa senkin ajan, kun välillä hyvinkin työläät päivystysvuorot olivat viikon mittaisia. Moniosaajien paikka - Meillä on teknisesti osaavia ihmisiä. Ja se on firman menestyksen edellytys. Käytännönläheisten ihmisten lisäksi kilpailukyky syntyy ihmisten ja organisaation johtotavasta, sanoo Suomen maajohtaja Rami Tähtinen, joka luotsaa Laitilan tehtaan lisäksi myös Pilkington Automotive Oy:n Tampereen ja Ylöjärven yksiköitä. Hyötyajoneuvojen lasituksiin erikoistuneella yhtiöllä on Suomessa yli tuhat työntekijää. Yksi yhtiön olennaisista erityisosaajaryhmistä koostuu huolto- ja kunnossapitohenkilökunnasta. Yhteensä heitä on Laitilan, Tampereen ja Ylöjärven tehtailla noin 50 henkeä. Heistä viitisentoista on sähköasentajaa. Rauno Rinne on Laitilan tehtaan vanhin sähköasentaja, joka liikkuu laajassa tehdashallissa työkaluineen ketterästi potkulaudalla. Jos firman johtaja ymmärtää kehua alaisiaan, osaavat työntekijätkin arvostaa työpaikkaansa, joka pyristelee ylös taloustaantuman aallonpohjalta. Yt-neuvottelut ja lomautukset ovat takanapäin, mutta tuoreessa muistissa. Työntekijöiltä ei hevin kriittisiä mielipiteitä irtoa. Työehtosopimus katkolla Suurin osa Pilkingtonin työntekijöistä noudattaa TEAMin tekemää lasikeraamisen teollisuudenalan työehtosopimusta, joka myös on Sähköliiton 018 sopimusalan tessin pohjana. Näillä näkymillä molemmat työehtosopimukset on irtisanottu päättymään maaliskuun loppuun mennessä, ellei sitä ennen päästä yksimielisyyteen palkankorotuksista. Laitilan tehtaan pääluottamusmies Ilkka Suvanto on tyytyväinen, että heidän työpaikaltaan ei ole irtisanottu työntekijöitä. Viimeisestä lomautuksestakin on jo vuosi aikaa. - Olen ollut tehtaalla 25 vuotta, enkä muista näin kiireistä talvea koko aikana. Tes-neuvottelujen 2,8 prosentin palkankotusvaatimus ei ole kohtuuton tilanteessa, jossa vienti on taas lähtenyt vetämään. Työntekijöidenkin ostovoima pitää turvata. Suvanto toivoo, että tasolasia valmistava Pilkingtonin Lahden lasitehdas voitaisiin vielä pelastaa lakkautukselta. Tehdas on odotellut kohtaloaan pysäytettynä jo puolentoista vuoden ajan. - Jos Lahden tehdas kylmenee lopullisesti, sillä tulee olemaan vaikutuksia Pilkingtonin muillekin Suomen tehtaille, jotka pitkään saivat raaka-aineensa Lahdesta. Nyt materiaali tulee Ruotsista ja Saksasta. Pelättävissä on supistumiskierre, joka saattaa johtaa muidenkin vähemmän kannattavien tuotteiden valmistuksen lopettamiseen ja työpaikkojen menetykseen. Näin vaalien alla toivoisin, että poliittiset päättäjätkin huomaisivat, mikä työllisyyspommi lasiteollisuudessa tikittää. Lasitusjärjestelmiä luksusristeilijään Laitilan Pilkingtonin kupeessa on laivojen vaativia lasitusjärjestelmiä toimittava Pilkington Marine. Suunnitteluun, myyntiin ja projektien johtamiseen keskittynyt pieni erikoisyksikkö on hiljattain tehnyt sopimuksen kahdesta liukuvasta teleskooppilasikatosta kahteen STX:n uuteen luksusristeilijään, jotka rakennetaan Ranskassa Saint Nazairen telakalla. Ensimmäinen kattolasitus toimitetaan kesäkuussa 2011 ja toinen helmikuussa Projektipäällikkö Tapio Lindroos kertoo, että Marine keskittyy erikoislasituksiin, joita on toimitettu niin Tallinkin autolauttoihin kuin Karibian risteilijöihinkin. Viime syksynä maailman suurin risteilyalus Allure of the Seas lähti STX:n Turun telakalta kohti uutta kotisatamaansa Floridassa. Laivassa on useita Pilkington Marinen toimittamia lasitusjärjestelmiä. - Meripuolella käytettävät lasit ovat 6-19 millimetrin paksuisia, kolminkertaisia laseja, kuten luotijunissakin. Luokitukseltaan ne ovat sellaisia, että ne pidättävät tulipaloakin vähintään tunnin. Yksikön päällikkö Matti Hopia kertoo, että laivalasitukset toimitetaan avaimet käteen -periaatteella. Pienehkössä autolautassa ne avaimet maksavat ehkä puoli miljoonaa euroa, mutta loistoristeilijässä helposti kymmenen kertaa enemmän. - Suunnittelu ja projektin hoito on täällä Laitilassa. Alihankkijoilta tilataan materiaali ja asennustyö. Pääsääntöisesti käytettävä materiaali tulee joltakin Pilkingtonin tehtaalta, ensi kesänä luultavasti Puolasta. - Jokainen kw:n uuni on oma yksilönsä, sanoo Pasi Palviainen, joka tuntee tehtaan sähkölaitteet perinpohjaisesti. Tapio Lindroos ja Matti Hopia tarkastelevat työnsä tuloksia tietokoneruudulta. Jäsenmäärän kehitys Sähköliiton pienillä sopimusaloilla Margit Nurmikolu Ala* Jäsenmäärien radikaali lasku näillä pienillä aloilla johtuu siitä, että lähes kaikilla toimialoilla tuotantoa on siirretty ulkomaille. Työnantajat ovat myös ulkoistaneet toimintojaan kunnossapitoalalla, jossa sähköasentajat toimivat. Tämä taas on johtanut siihen, ettei aloille ole syntynyt uusia työpaikkoja, Sähköliiton järjestöpäällikkö Reijo Salmi toteaa. Yhteensä Ala* 014 Tekstiiliteollisuus 015 Rakennustuoteteollisuus 016 Kemianteollisuus ja Kumiteollisuus 017 Elintarviketeollisuus 018 Lasikeraaminen teollisuus 021 Raha-automaattien huoltoala (RAY)\n6 6 vasama 2/2011 Valoa Sähköliiton jäsenhankinta tehostuu jäsenkadon Te ksti Paavo Holi Kuvat Sami Helenius ja Paavo Holi Kiristyvät työmarkkinat, lisääntyvä ulkomainen työvoima, sopimusten noudattamista nakertava aliurakointi. Sähköliiton ja sen jäsenten huolena on jatkuvasti lukuisia asioita, mutta vaikein niistä on myös huomaamattomin: jäsenkato. Vaikka liiton kokonaisjäsenmäärä on jatkuvasti hiukan kasvanut, on 1,4 prosentin suuruista jäsenmaksua maksavien sopimusalajäsenten määrä kuitenkin vähentynyt 10 vuodessa noin henkilöllä. Syynä sähköalan rakennemuutos Sähköliitossa oli vuoden 2010 lopussa jäsenenä henkilöä. Heistä oli maksavia sopimusalajäseniä. Kymmenen vuotta aiemmin, vuonna 2000 oli jäsenmäärä , joista oli sopimusalajäseniä. Työelämässä olevien jäsenten määrä on siten vähentynyt 10 vuodessa henkilöllä eli lähes kymmenesosalla. Jäsenten kokonaismäärä on sen sijaan kasvanut, eläkeläisten myötä. - Jäsenmäärä on laskenut tasaisesti viimeiset kymmenen vuotta, keskimäärin vähän alle 200 jäsenen vuosivauhtia. Heikon vuosi oli 2009, jolloin meiltä katosi 443 jäsentä on taas ollut ainoa voitollinen vuosi, silloin jäsenmäärä kasvoi 58:lla, järjestöpäällikkö Reijo Salmi selvittää. Kehitys on Salmen mukaan huolestuttava, mutta se hyvä puoli asiassa on, että syyt jäsenkatoon ovat aika pitkälti tiedossa, jolloin asialle voidaan myös jotain tehdä: - Jäsenkato on koskettanut erityisesti uutta yhdistettyä sopimusalaa energia ICT verkosto (002). Entisten energia- (001) ja tietoliikennealojen (003) yhteinen jäsenmäärä oli vuonna 2000 yhteensä Nyt se on Loput alan työntekijöistä kuuluvat joko Metalliliittoon (Relacom) tai JHL:oon (Kunta-ala). Koska alan järjestäytymisaste on lähes 100 prosenttia, on energia ICT verkosto siis menettänyt 10 vuodessa noin työpaikkaa. Yksityistämisen ja ulkoistamisen seurauksena henkilöstöä on vähennetty eikä uusia ole palkattu, koska joko alan tuottavuus on kasvanut tai investoinnit vähentyneet. - Täysin yksi yhteen tämä ei liiton jäsenmäärän vähenemisen kanssa tietenkään mene, mutta tärkein tekijä se tässä muutoksessa varmasti on, Salmi uskoo. Tehokkuus vie työpaikkoja Teollisuuden työntekijöiden määrä Suomessa on vuodesta 1990 lähtien pudonnut yli 22 prosenttia. Työn tuottavuus ja teollisuustuotannon bruttoarvo on kuitenkin samassa ajassa lähes kolminkertaistunut. Entistä pienempi joukko ihmisiä tekee siis paljon tehokkaammin töitä ja parempaa taloudellista tulosta. Sähköliiton jäsenkehitys seuraa tiukasti näitä koko maan taloudessa tapahtuvia muutoksia. Teollisuuden sopimusaloilla jäsenten määrä on pudonnut samassa ajassa noin 780:lla eli 17,5 prosenttia. - Keskimääräistä pienempi pudotus selittyy sillä, että kunnossapidossa työskentelevien määrä vähenee aina vähemmän kuin tuotantotyössä olevien, Reijo Salmi sanoo. Puunjalostusteollisuudessa (012 ja 013) kyyti on ollut vielä kylmempää ja sieltä on kadonnut vuosina noin 350 jäsentä eli lähes kolmannes koko alan jäsenmäärästä. Paperiliittoa alan rakennemuutos on tietenkin koskettanut vieläkin Rakennemuutos ja työn tehostuminen on vienyt sähköalalta kymmenessä vuodessa työpaikkaa kovemmin ja se on menettänyt samassa ajassa huomattavasti enemmän jäseniään. Sähköliiton suurin sopimusala eli talotekniikka- ja sähköistysala (005) on sen sijaan pysynyt viimeiset kymmenen vuotta hämmästyttävän vakaana. Alan jäsenmäärä on ollut koko 2000-luvun hiukan alle henkilöä. - Selitys löytyy jälleen tilastoista. Alan rakennemuutos tapahtui jo 1990-luvun alussa, jolloin talouslama vei rakennuksilta noin jäsentä. Sen jälkeen sähköistämisen työpaikat ovat kuitenkin pysyneet samalla tasolla, Salmi sanoo. Jäsenkato syö liiton budjettia Talouspäällikkö Marketta Toikkosen mukaan konkreettisin seuraus pitkään jatkuneesta jäsenkadosta on ollut jäsenmaksutuottojen jatkuva väheneminen. Vain sopimusalajäsenet maksavat jäsenmaksua, josta liiton osuus on keskimäärin noin 300 euroa jäsentä kohden vuodessa. Jos liitossa olisi saman verran maksavia jäseniä kuin 10 vuotta sitten, Sähköliiton jäsenmäärän kehitys vuosina Muutos Sopimusalajäsenet energia ICT verkosto ( /002) talotekniikka (005) puunjalostus (011, 012) metalli (013) muut Oppilasjäsenet Eläkeläiset Kokonaisjäsenmäärä\n7 vasama 2/ synkkään tunneliin olisi liitolla siten vuosittain käytettävissä noin euroa enemmän rahaa kuin nyt on. - Kymmenen vuoden aikana syntynyt jäsenen vajaus merkitsee noin 10 prosentin suhteellista vähennystä liiton toimintabudjettiin, Toikkonen laskee. Liiton on siis sopeuduttava muuttuneeseen tilanteeseen ja niin on myös tehty. Toimintakuluja on parin viime vuoden ajan karsittu ankaralla kädellä. Samalla on pyritty huolehtimaan siitä, että erityisesti liiton edunvalvonta pysyy kaikesta huolimatta mahdollisimman korkealla tasolla. - Sähköliitto on kuitenkin pysynyt kiinnostavana edunvalvojana niille, jotka yhä edelleen työskentelevät sähköalalla. Järjestäytymisaste on korkea - tarkkaa lukua on vaikea sanoa, varsinkin teollisuusaloilla, jossa on rinnakkaissopimuksia - mutta ilmeisesti lähes 90 prosenttia alan työntekijöistä on myös liiton jäseninä, järjestöpäällikkö Reijo Salmi arvioi. Mistä jäseniä sitten saadaan? Järjestöpäällikkö Reijo Salmi on vetänyt Sähköliiton uutta jäsenhankintakampanjaa, jolla pyritään aktiivisesti saamaan kaikki potentiaaliset sähköalan ammattilaiset liiton jäseniksi. Taustatutkimuksissa on selvinnyt, että suurin jäsenpotentiaali löytyy sähköistystoiminnan sivualoilla: antenni-, turvalaite-, kylmälaite-, valomainos-, kodinkonehuolto- ja automaatioaloilla työntekijää voi mainituilta aloilta löytyä, jotka voisivat aivan hyvin olla Sähköliiton jäseniä. Näiden alojen sopimuskäytännöt ovat kuitenkin hyvin kirjavia, joka asettaa jäsenhankinnalle aikamoisia haasteita, Salmi arvioi. Suurista sopimusaloista on talotekniikka- ja sähköistämisalan jäsenmäärä pysynyt vakaasti vajaassa :ssä. Myös teollisuudessa on varsin paljon Sähköliittoon järjestäytymättömiä alan työntekijöitä. Potentiaaliset työntekijät eivät odota suurina joukkoina tietyillä työpaikoilla, vaan ovat hajallaan ympäri Suomea. Siksi jäsenhankintaa pitää tehdä aktiivisemmin jokaisella työpaikalla. - Siinä työssä ennestään liiton jäseninä olevat työntekijät ovat avainasemassa. Liitto onkin tämän kevään aikana käynnistämässä jäsenhankinnan suosittelukampanjaa, jossa jokainen uuden jäsenen värvännyt palkitaan, Salmi kertoo. Ammattiliiton jäsenyys ei enää ole ihmisille itsestäänselvyys. Silti lähes kaikki voisivat olla liiton jäseniä, koska pääsyyksi miksi eivät ole ammattiliiton jäseniä ihmiset kertovat sen, että kukaan ei ole koskaan pyytänyt. Siksi jäsenenä olevan työkaverin toiminta on tärkeää ja Sähköliiton suosittelukampanjalla kaikki liiton noin sopimusalajäsentä on tarkoitus saada mukaan jäsenhankintaan. Kampanjalla on tarkoitus tavoittaa kaikkiaan noin liiton sopimusaloilla työskentelevää, jotka eivät vielä ole Sähköliiton jäseniä. Lähteet: Sähköliiton jäsentilasto; Suomen tilastollinen vuosikirja 2010; Näin on käynyt 2007 (EK ja SAK). Jokainen voi värvätä uuden jäsenen Sähköliitto tehostaa jäsenhankintaa vielä tämän kevään aikana uudella suosittelukampanjalla. Kampanjamateriaali jaetaan sopimusalajäsenille sekä Vasaman mukana että liiton nettisivuilla. Tarkoituksena on, että jokainen liiton jäsen tarkistaisi, onko omalla työpaikalla liittoon kuulumattomia työntekijöitä. Uuden jäsenen liittymistietoihin tulee mukaan häntä jäseneksi suositelleen jäsenen nimi ja jokainen uuden jäsenen hankkinut palkitaan. Lisää kampanjasta tiedotetaan jo maaliskuun aikana. sähköjohto Sauli Väntti K ilpailun vapautuminen lainsäädännön muutosten myötä käynnisti 1990-luvun puolivälissä nopean rakennemuutoksen sähkönjakelu- ja tietoliikennealan yrityksissä. Yritykset perustivat tytäryhtiöikseen urakointiyrityksiä, joihin siirrettiin pääosa henkilökunnasta. Urakointiyritykset muodostuivat riippuvaisiksi emoyhtiön tilaamista töistä. Suhdannevaihteluiden tuoma epävarmuus ja uhat henkilöstön lomauttamisesta tai vähentämisestä tulivat osaksi työyhteisöjen arkipäivää. Tämä rakennemuutos on johtanut suurten valtakunnallisten ja osin jo kansainvälistenkin verkostourakointiyhtiöiden syntymiseen. Niistä suurimpien taustalla on globaaleja rahoitusyhtiöitä. Urakointiyhtiöt ovat päässeet mukaan myös teollisuuden huolto- ja kunnossapitotoimintoihin, mikä on tuonut pysyvän muutostilan myös näille työpaikoille. Raakaa kilpailutusta ja paikallista sopimista Sähkönjakelu- ja tietoliikenneverkostojen omistajat kilpailuttavat verkostojen rakennus-, huolto- ja kunnossapitotoiminnat nykyisin muutaman vuoden välein. Tässä kilpailussa merkillepantavaa on ollut jatkuvasti laskeva hintataso, vaikka yleisesti kustannukset ovat kohonneet inflaation ja palkankorotusten myötä. Säälimättömän kilpailun johdosta urakointiyritysten katteet ovat siten hyvänäkin vuonna varsin ohuita. Työntekijöiltä edellytetään toiminnan jatkuvaa kehittämistä, mikä on tietysti myös positiivinen asia. Hyöty toimintojen tehostumisesta menee kuitenkin monessa tapauksessa suoraan verkostojen omistajille. Urakointiyritykselle jää parhaimmillaankin pieni kate ja työntekijälle vain huomiseen turvattu työpaikka. Kilpailuttamisen tuottama lisäarvo hyödyttää eniten verkostojen omistajayrityksiä, ja myös urakointiyritykset omistava kasvoton pääoma haluaa oman osansa. Ammattiliitolle tässä puristuksessa toimiminen on tämän päivän realismia, jossa on vain haettava parhaita mahdollisia ratkaisuja. Tiedustelimme energia- ICT- ja verkostoalan jäseniltä yli vuosi sitten työehtosopimusneuvotteluissa painotettavia asioita ja tuolloin työpaikkojen turvaaminen nousi jopa palkankorotuksia tärkeämmäksi tekijäksi. Tämän pohjalta TES:een sisällytettiin mahdollisuus yrityskohtaisten ratkaisujen tekemiseen paikallisesti sopimalla. Kuluvan sopimuskauden aikana työsuhteiden turvaaminen onkin noussut useassa yrityksessä merkittäväksi motiiviksi paikalliselle sopimiselle. Paikallisen sopimisen kautta on säännölliseen työaikaan rakennettu työaikapuskureita hiljaisempien aikojen varalle, jolloin esimerkiksi lomautuksiin ei välttämättä tarvitse turvautua. Lisäksi yrityksiin on luotu erilaisia työsuoritteesta johtuvia ja työn tehokkuutta tukevia palkkiojärjestelmiä, joilla on ollut positiivinen vaikutus ansiotasoon. Tilanteessa, jossa toinen yritys kilpailutuksen kautta vie kaikki työt, ei näistäkään järjestelyistä tosin ole turvaa työntekijälle. Paikallisen sopimisen ideana on toisin sopiminen, jolla etsitään molemmille osapuolille lisäarvoa tuottavia menetelmiä. Vain tämä tapa on hyväksyttävä tie, koska sopiminen ei voi rakentua vain toisen osapuolen saamaan hyötyyn. Sopimistoimintaan liittyvää koulutusta olisikin tarkoituksenmukaista jatkaa liittojen toimesta. Joissakin yrityksissä osapuolten välit ovat lisäksi varsin haasteelliset, eikä taisteluhautoihin kaivautuneita henkilöitä paljon tarvitse provosoida tilanteen kärjistämiseksi. Näissä tilanteissa toivon malttia myös työnantajilta. Laadukas sopimustoiminta perustuu hyvään yhteistyöhön sopijapuolten välillä. Tätä neuvottelukulttuuria tulisi molempien osapuolien kehittää ja vaalia. Energia-, ICT- ja verkostoalalla neuvotellaan kevään aikana tämän vuoden palkankorotuksista. SAK arvioi hiljattain, että tänä vuonna tarvittaisiin vähintään 3 prosentin palkankorotukset, jotta työntekijöiden ostovoima turvattaisiin. Valtiovarainministeriön mukaan tämän vuoden inflaation taso on arviolta 2,4 prosenttia ja tuottavuuden nousu 1,4 prosenttia. Työnantajapuolella on puolestaan linnoittauduttu EK:n naulaamaan matalatasoiseen palkka-ankkuriin. Toimialalla on hyvin monenlaisessa taloudellisessa tilanteessa toimivia yrityksiä, vaikka alalla kokonaisuutena menee sangen hyvin. Ongelmana on kustannustason nousun jääminen suorittajaportaaseen. Tämä meno ei voi jatkua. Alan kehittymisen kannalta on tarkoituksenmukaista, että kustannustason nousu huomioidaan jatkossa kilpailuttamisen kaikilla portailla ja omistajatahoilla. Analyysi alan tilanteesta on kokonaisuudessaan luettavissa liiton nettisivuilta\n8 8 vasama 2/2011 Pätkätyöhön on saatava säännöt Puoluejohtajat listasivat työmarkkinoiden ongelmia UP/Birgitta Suorsa, Mika Peltonen Huhtikuun eduskuntavaalien lähestyessä selvitimme puoluejohtajien ajatuksia työmarkkinoista, työurasta ja julkisesta taloudesta. Esitimme kaikille seuraavat kysymykset: 1. Mikä on työmarkkinoiden suurin ongelma? Miten lisäisit työmarkkinoiden toimivuutta? 2. Kuinka pidentäisit työuria? Mikä on hyvä eläkeikä? 3. Paikkaatko julkisen talouden kestävyysvajetta leikkauksin vai verokorotuksin - ja missä suhteessa? Mistä leikataan? Mitä veroja voidaan korottaa? Tiivistimme vastauksia jonkin verran. Vastausvuoron annoimme eduskuntaryhmien nykyisessä kokojärjestyksessä. SDP: Työllisyys vaatii täsmäelvytystä SDP:n puheenjohtaja Jutta Urpilainen: 1. Työttömyys on suurin ongelma. Nuorisotyöttömyydelle pitäisi asettaa nollatoleranssi. Suomi tarvitsee uusia työpaikkoja luovaa vahvaa elinkeinopolitiikkaa. Talouskasvua pitäisi vahvistaa työllisyyttä tukevalla täsmäelvytyksellä. 2. Työelämän laatua on parannettava. Suomalaisesta työelämästä pitää tehdä maailman paras. Työntekijöiden vaikuttamismahdollisuuksia työpaikoilla ja työntekijän ehdoilla tapahtuvia joustoja tulee lisätä. Joustava eläkeikä on toiminut hyvin. 3. Tärkeintä on talouskasvun ja työllisyyden vahvistaminen. On selvä, että kokonaisveroastetta joudutaan nostamaan. Palkkaverotusta ei pidä kiristää, mutta pääomatulojen ja omaisuuden verotusta voidaan lisätä. Verotuksen progressiivisuutta pitäisi lisätä myös pääomatulo- ja muussakin verotuksessa. Vasemmistoliitto: Työ ja vapaa-aika tasapainoon Vasemmistoliiton puheenjohtaja Paavo Arhinmäki: 1. Epävarmuus. Uusista työsuhteista enemmistö on pätkätöitä ja erilaisia epävarmoja työsuhteita. Vakituisissakin työsuhteissa pelätään, riittävätkö työt. Pitää määritellä minimituntipalkka niin, että työllä tulee toimeen. Irtisanomissuoja pitää saada eurooppalaiselle tasolle. Vuokratyön käyttöön pysyvissä töissä ja pätkätöiden perusteettomaan ketjutukseen on puututtava. 2. Ihmiset joutuvat jäämään työelämästä pois ennenaikaisesti. Työuria voi pidentää huolehtimalla, että ihmiset viihtyvät töissä, ovat motivoituneita ja että työ ja vapaa-aika ovat tasapainossa. Nykyinen joustava eläkeikä on hyvä. 3. Leikkauksia ei tarvita, jos veropohjaa laajennetaan oikeudenmukaisesti. Palautetaan työnantajan Kelamaksu ja verotetaan pääomatuloja progressiivisesti. Keskusta: Eläkeikä riippuu yksilöstäkin Keskustan puoluesihteeri Timo Laaninen: 1. Nykyinen järjestelmä on rakennettu pitkien, pysyvien työsuhteiden varaan. Meille on kuitenkin syntynyt toisenlaiset työmarkkinat: pätkätyötä, silpputyötä ja määräaikaisia työsuhteita. Heidän turvaansa pitäisi parantaa. 2. Suurimmat ongelmat ovat työelämässä. Pitäisi satsata työssäjaksamiseen ja joustoihin. Sopiva eläkeikä riippuu yksilöstäkin. Nykyiset rajat ovat hyvät, kunhan työuriin saadaan pituutta eivätkä ihmiset jäisi ennenaikaisesti eläkkeelle. Ajanoloon eläkeikää pitää nostaa kolmikantaisessa valmistelussa. 3. Ykköslääke on etsiä kasvua ja työllisyyttä tuottamaan verotuloja. Veroja voisi korottaa maltillisesti. Hetemäen työryhmän esittämä tuloveron kahden miljardin kevennys ei näytä mahdolliselta. Leikkaukset ovat viimeisin keino. Menojen jäädyttäminenkin voi tarkoittaa jo leikkauksia. Kokoomus: Työuria on pidennettävä Kokoomuksen puheenjohtaja Jyrki Katainen: 1. Työmarkkinoilla on parantamista koordinaatiossa ja sopimisessa isoista asioista. Tupojen jälkeisessä ajassa keskusjärjestöjen rooli ja mandaatti on muuttunut epäselvemmäksi erityisesti palkansaajapuolella. Suomi on suurten taloushaasteiden edessä. Tarvitsemme rakenteellisia ratkaisuja esimerkiksi työurien suhteen. Siinä tarvitaan työmarkkinoiden sopijapuolia. 2. Työuria tulee pidentää sekä alusta, keskeltä että lopusta. Parantamalla koulutusmahdollisuuksia nuoret saadaan nykyistä aiemmin työelämään. Eläkeiän tulee nousta tulevaisuudessa ihmisten eliniän ja terveiden vuosien lisääntymisen myötä. 3. Kestävyysvajetta korjataan parhaiten työuria pidentämällä, kuntareformilla sekä kasvua ja työllisyyttä vauhdittavilla verouudistuksilla. Loppu jää verojen kiristysten ja menojen supistamisen varaan. Jos siis vastustaa työuria pidentäviä toimia, kannattaa kovempia leikkauksia. Vihreät: Varoja psykiatriseen työsuojeluun Vihreiden varapuheenjohtaja Jyrki Kasvi: 1. Työntekijöiden jaksaminen ja johtamisen laatu. Jotakin on pahasti pielessä, kun masennus on merkittävin työkyvyttömyyseläkkeen myöntämissyy. Perusturva ja ammattitaidon ylläpito on taattava myös silpputyöelämässä. 2. Keskiasteen opintojen jälkeiset välivuodet pois. Johtamisen tutkimusta ja opetusta sekä psykiatrisen työsuojelun ja työterveyshuollon voimavaroja on lisättävä. Hyvä eläkeikä on yksilöllinen ja joustava. Osa-aikaeläkkeestä on tehtävä houkuttelevampi vaihtoehto. 3. Julkisella sektorilla tarvitaan saman mittaluokan tuottavuusloikka kuin pankkisektorilla 1990-luvulla. Pääomatulojen, kiinteistöjen, jätteiden ja energian verotusta voidaan kiristää. Kilpailua vääristävät elinkeinotuet on perattava pois. RKP: Uudenlainen työviikko kokeiltavaksi RKP:n varapuheenjohtaja Anna-Maja Henriksson: 1. Joustavuus. Ruotsissa on myönteisiä kokemuksia työviikosta, jossa kolmea työpäivää seuraa kolme vapaapäivää. Satunnaiset työsuhteet pitää voida muuttaa kokopäiväiseksi pysyväksi työksi, esimerkiksi työpoolien avulla. Vanhemmuuden kustannusten tasainen jakaminen vähentäisi pätkätöitä naisvaltaisilla aloilla. 2. Tarvitaan työaikajoustoa. Eläkerajat ovat kutakuinkin paikallaan. Osa-aikaeläkejärjestelmä pitää säilyttää. 3. Tarvitaan ainakin kovaa menokuria. Korotuspaineet kohdistuvat arvonlisäveroon, pääomatulo- ja energiaverotukseen sekä kuntapuolella kiinteistöverotukseen. Ehdotus ylimpien marginaaliveroasteiden alentamiseksi on tervetullut. Perusvähennyksen korottaminen voisi myös olla paikallaan. KD: Oikein suunnatut palvelut säästävät Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Päivi Räsänen: 1. Kohtaanto, samanaikainen työttömyys ja työvoimapula. Ammatillisen koulutuksen joustavuutta tulee lisätä, samoin oppisopimiskoulutusta. Lasten ja nuorten sekä työttömien ennalta ehkäisevää terveydenhuoltoa pitää parantaa. 2. Eläkeikää voidaan nostaa työelämää kehittämällä, kansanterveyttä parantamalla ja sosiaalista syrjäytymistä ehkäisemällä. Alentaisin merkittävästi myös eläkeiän jälkeen työtä tekevän ansiotuloverotusta. 3. Menoja voidaan hillitä oikein suunnatuilla palveluilla. Säästöt on mahdollista löytää useista pienistä kohteista, esimerkiksi lähialuetuista. Alkoholin ja tupakan, sokerin verotusta voidaan asteittain kiristää. Otetaan käyttöön lyhytaikaisten omistusten myyntivoittovero sekä valuutta- ja pörssivero estämään keinottelua ja tuomaan valtiolle lisää tuloja. Perussuomalaiset: Työpaikkoja ikääntyvillekin Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini: 1. Ikääntyvä porukka pitäisi saada pysymään työkuntoisena ja töissä. Jo 55-vuotiaat syrjäytetään työelämästä. He haluaisivat tehdä töitä, mutta eivät pääse töihin. Tarvitaan asennemuutos. 2. Joustava eläkemahdollisuus on hyvä. Eläkeikää ei voi nostaa kategorisesti. Jokin oikeudentunto on oltava, että vuotta töitä tehnyt saa nauttia eläkkeestä, jota hän on koko ikänsä maksanut. 3. Talouskasvulla vaje saadaan pienemmäksi. Velkaantuminen on tosiasia. Suunnan vaihtaminen on tärkeää, mutta vajeen puolittaminen riittää. Liian kovat veronkorotukset tyrehdyttävät talouskasvua, kovilla leikkauksilla halvaannutetaan palvelupuoli. Varmaan leikkauksia tulee jonkin verran ja veronkorotuksiakin hieman. Pääomaveroa voisi nostaa ja laittaa sen progressiiviseksi. Arvonlisäveroa voi nostaa, jos sitä vastaavasti alennetaan ruoan osalta.\n9 vasama 2/ Kunhenkes on muillekin kallis. i Turvan Henkikulta on ammattiliittojen jäsenille tarkoitettu henkivakuutus, jonka avulla voit taata perheesi tutun arkielämän jatkuvuuden ja taloudellisenen turvallisuuden. Se tuo turvaa vuosiksi ja vuosikymmeniksieteenpäin. Testaa henkikultasi osoitteessa Vakuuta perheesi tulevaisuus ja ota yhteyttä. Olemme lähellä sinua toimipaikoissamme ja netissä. Tutustu jäsenetuihisi osoitteessa Joskus sinäkin olet poissa Palvelunumero Olemme asiakkaidemme omistama suomalainen vakuutusyhtiö.keskitymme erityisesti liittojenvakuuttamiseen, joten liittosi jäsenenä saat meiltä huomattavia etuja. Kuolemanvaravakuutuksen myöntää Keskinäinen Henkivakuutusyhtiö Tapiola ja tapaturmavakuutukset Keskinäinen Vakuutusyhtiö Turva.\n10 10 vasama 2/2011 Ideointiseminaari sen kertoi: Sosiaaliseen mediaan mukaan ja sassiin Margit Nurmikolu Sähköliitto järjesti sosiaalisen median ideointiseminaarin tammikuun lopulla Etelä-Suomen aluetoimistossa Helsingissä. Seminaarin vetäjänä toimi tiedottaja Jenni Karjalainen SAK:sta, joka totesi, että Sähköliitonkin kannattaa lähteä mukaan, koska sosiaalinen media antaa liitolle kasvot. - Tieto saataisiin tyyliin ihmiseltä ihmiselle, Jenni Karjalainen painotti. Hän myös muistutti, että sosiaalisen median tarkoituksena on kehittää molempiin suuntiin toimivaa viestintää ja saada samalla jäsenistö kiinteämmin osaksi yhteisöä. Yhteisöllisyyden kasvattaja Ideoijina seminaarissa oli joukko Sähköliiton nuoria ja innokkaita jäseniä, jotka pohtivat, miten Sähköliitto saataisiin ripeästi mukaan sosiaaliseen mediaan. Liiton toimistosta oli mukana suunnittelemassa vastaava alueasiamies Jari Ollila, joka käytännössä käynnistää hankkeen yhdessä liiton viestintäosaston kanssa. - Sosiaalisen median tarkoituksena on kehittää molempiin suuntiin tapahtuvaa viestintää liitolta jäsenistölle ja jäsenistöltä liitolle, Jenni Karjalainen painotti. - Vastuu on Sähköliiton viestinnällä, mutta minä toimin nyt alkuun veturina tässä hankkeessa, koska olen pyörinyt mukana sosiaalisessa mediassa ja tämä sopii erittäin hyvin myös meneillä oleviin opintoihini, Jari Ollila kertoi. Hän totesi myös, että kansalaistoiminnan ongelmana on yhteisöllisyyden katoaminen. Jäseniä on, mutta he ovat passiivisia, eivätkä ole toimijoita. - Sosiaalinen media ei varmasti ole mikään ihmeratkaisu, mutta se on nykypäivän yhteisöllisyyttä, Jari Ollila painotti. Voimavara, ei pelottava muutos Sosiaaliseen mediaan lasketaan mukaan monenlaiset toiminnot ja sitä voidaan käyttää hyväksi hyvin erilaisissa asioissa. - Sosiaalinen media on paljon muutakin kuin Facebook-sivun avaaminen. Esimerkiksi TES-neuvotteluista kertovat tekstiviestit ovat osa sosiaalista mediaa, Jari Ollila huomautti. Hän painotti, että tavoitteena on keskusteluyhteyden parantaminen jäsenistön kanssa ja sitä kautta saada parempaa tietoa, mihin suuntaan he haluavat liittoa tulevaisuudessa viedä. - Edessämme on kuitenkin väistämättä myös suuri sukupolvenvaihdos ja erilaiset sosiaalisen median verkot on se kanava, mitä kautta nuoret toimivat ja haluavat asioista keskustella, Jari Ollila totesi. Koko suunnittelijajoukko oli yhtä mieltä siitä, että sosiaalinen media on nykyaikaa ja Sähköliitonkin pitäisi kokea se voimavarana, ei pelottavana muutoksena, mitä pitäisi vastustaa. - Hyvin pärjäävä yhteisö ei voi olla nykypäivänä näkymättä sosiaalisessa mediassa, koska kaikki muutkin sidosryhmät ovat siellä, ideoijat kiteyttivät. Seminaarikutsu innosti heti mukaan Seminaarissa mukana ideoimassa ollut Kalle Salli puhui jo viime keväänä järjestetyllä luottamushenkilöiden kurssilla ajatuksiaan sosiaalisen median puolesta ja painottaa edelleen mukaan menon tärkeyttä. - Tämä sosiaalisessa mediassa olematta oleminen on puute meidän liitossamme. Sosiaalisessa mediassa kommunikointi ihmisten kesken on nopeaa ja yksinkertaista. Sitä kautta saisimme aktiiveja mukaan ja nimenomaan nuorta porukkaa, koska he ovat jo siellä. Sosiaalisesta mediasta pitäisi myös tulla virallinen Sähköliiton kanava, Kalle Salli totesi. Seminaarin nuorin, imatralainen oppilasjäsen Juuso Putto oli myös innostunut viemään Sähköliittoa mukaan someen. - Kyllä meidän pitäisi olla myös mukana, koska juuri siellä on paljon nuoria. Sitä kautta saataisiin heidän tietoonsa, mikä Sähköliitto on ja mitä se tekee, Juuso Putto mietti. Seinäjokelainen Jani Mäki-Maunus ja tamperelainen Joonas Röppänen olivat samaa mieltä Puton kanssa. Molempien nuorten miesten mielestä sosiaalisessa mediassa oleminen on mielenkiintoista ja molemmat ovat ehdottoman valmiita viemään Sähköliiton mukaan. - Saisi vähän laajemmin esiin kentän äänen mielipiteitä ja rivijäsenetkin pääsisivät helposti sanomaan oman kantansa asioihin, koska kaikki kuitenkin pyörivät siellä, Jani Mäki-Maunus totesi. Kalle Salli, 25, Klamila, Are Oy Vantaan pääluottamusmies, Sähköliiton nuorisovaliokunnan jäsen 1. Kehittää vuorovaikutteista kanssakäymistä jäsenten välillä, uudenlaista työväentalo-tunnelmaa. 2. Keskustelu olisi tärkeintä. Pitäisi ottaa esiin niin hyviä kuin huonojakin asioita oikeiden ihmisten oikeita mielipiteitä. 3. Positiivista ja eteenpäin katsovaa asennetta. 4. Sitä ei vielä kukaan tiedä. Käyttäjät luovat itse tärkeimmät seikat, mitä haluavat kuulla. Joonas Röppänen, 28, Tampere, SCF Huolto Oy:n GALLUP 1. Tärkein syy, miksi Sähköliiton tulisi mennä mukaan sosiaaliseen mediaan? 2. Minkälaisia asioita sinne pitäisi viedä? 3. Minkälaista panostusta liitolta odotat? 4. Tärkein seikka, mitä mukaan menemisellä saavutetaan? pääluottamusmies, Sähköliiton edustajiston sekä Energia ICT verkostoalan johtokunnan jäsen 1. Näkyvyyden lisääminen nuorten keskuudessa. Parantaisi mahdollisesti myös tiedotuksen tehokkuutta, Pikainen gallup kertoi nuorten mielipiteen selvästi: Mukaan pitää mennä ja nopeasti mikäli saadaan jäsenistö löytämään sosiaalisen median kanavat, joilla tietoa jaetaan. Myös varttuneempi väki on alkanut oppia sosiaalisen median käyttöä. 2. Ajankohtaisista asioista ja tapahtumista tiedottamista. Voisi olla myös hyvä tuoda esiin päivänpolttavia puheenaiheita liittyen sähköisiin aloihin ja työelämään. 3. Aktiivista tiedottamista perinteisen median rinnalla. Jaettavan tiedon pitää olla ajankohtaista ja nopeasti saatavilla. 4. Se toisi Sähköliittoa lähemmäksi jäsenistöä. Tulevaisuudessa internetin merkitys tulee kasvamaan, kun tietotekniikan käytöstä tulee yhä arkisempaa ja aina Kalle Salli Joonas Röppänen Jani Mäki-Maunus Juuso Putto uudet sukupolvet tulevat mukaan. Sillä saavutetaan myös mahdollisuus lisätä vuorovaikutteisuutta. Jani Mäki-Maunus, 33, Seinäjoki, Jalasjärven Sähköasennus Oy:n pääluottamusmies, Etelä-Pohjanmaan Sähköalantyöntekijäin osasto 057:n puheenjohtaja, Sähköliiton edustajiston jäsen 1. Näkyvyyden ja tunnettavuuden lisääminen. Lähestyminen sosiaalisessa mediassa on helppoa ja myös tiedon jakaminen laajemmalti helpottuu. 2. Edunvalvonnan asioita, esimerkiksi markkinointia siitä, mitä liiton edunvalvonnalla on saatu aikaan, saavutuksia. 3. Mahdollisimman avointa ja erittäin aktiivista tiedottamista. Kotisivuille voisi esimerkiksi laittaa linkin ja bannerin Facebookiin. 4. Näkyvyyttä. Ja oikein hoidettuna myös hyvää vuorovaikutusta ja tiedon jakamista. Juuso Putto, 19, Imatra, Sähköliiton oppilasjäsen 1. Sähköliitto saisi jäseniään niin sanotusti lähemmäksi itseään. Sosiaalinen media on myös hyvä mainoskanava ja mielipiteiden vaihtopaikka. 2. Liiton tiedotuksia ja esimerkiksi epäkohtia, joita huomataan. 3. Liitto voisi laittaa homman nyt alulle ja ylläpitäisi sivustoa. 4. Tärkeintä sosiaaliseen mediaan menemisellä on saada jäsenet aktivoitua päätöksentekoon.\n11 vasama 2/ Mikä ihmeen sosiaalinen media? Next Step -messut saivat porukan liikkeelle Perinteisen median rinnalle on syntynyt media, joissa toimijoita ei voida enää selkeästi jakaa julkaisijoihin ja vastaanottajiin. Sosiaalinen media on siis vuorovaikutteinen viestintäympäristö, jossa kaikilla on mahdollisuus tiedon tuottamiseen, julkaisemiseen ja sen käsittelyyn. Sosiaalisella medialla tarkoitetaan siis ihmisten luomia yhteisöjä, joissa jokaisella käyttäjällä tai käyttäjäryhmällä on mahdollisuus olla aktiivinen viestijä ja sisällöntuottaja tiedon vastaanottajana olon lisäksi. Sosiaaliseen mediaan liittyy oleellisesti vuorovaikutus ja keskustelut eri toimijoiden kesken, jotka luovat omat yhteisönsä osaksi avoimia verkostoja. Sosiaalinen media on hedelmällisintä ymmärtää yhteisöksi, jossa eri ihmisiä yhdistävänä tekijänä toimii eri sovelluksilla tuotetut sisällöt. Sovellukset ovat kuitenkin vain tekniikkaa, eikä niillä tuotettuja sisältöjäkään ole mielekästä pitää sosiaalisen median oleellisimpana antina. Oleellisinta sosiaalisessa mediassa ovat ihmiset ja heidän muodostamansa yhteydet eli verkosto. Sosiaalinen media liittyy internetin vuorovaikutteisiin julkaisujärjestelmiin. Tyypillistä sosiaalisen median järjestelmille on, että osallistujat voivat tuottaa sisältöjä, muokata niitä, kommentoida, keskustella, jakaa aineistoja ja verkottua keskenään. Sosiaalisen median välineistö on laaja: blogit, mikroblogit, wikit, kuvan-, videon- ja äänenjakopalvelut, virtuaaliset kohtaamispaikat, sosiaaliset kirjanmerkit sekä yhteisölliset kalenterit lienevät tunnetuimpia. Suosittuja linkkejä: Margit Nurmikolu Järjestyksessään jo 22. Next Step -messut järjestettiin Jyväskylän Paviljongissa. Messut järjesti Ammattiin Opiskelevat Sakki ry ja suojelijana toimi Tasavallan Presidentti Tarja Halonen. Vipinää ja vilskettä riitti, sillä messuilla vieraili kaikkiaan kävijää. Näytteilleasettajia oli 150 ja myös Sähköliitolla oli oma edustuksensa SAK:n ja liittojen yhteisellä osastolla. Erilaista materiaalia sähköalasta ja -koulutuksesta sekä ammattiliittoon kuulumisesta jakoivat järjestöosaston sihteeri Kaisa Haapanen ja nuorisoasiamies Jouni Leppänen. - Ihan kohtuullisesti on porukkaa käynyt meidänkin pisteessämme, sähköliittolaiset totesivat. Ohjelmalavalla vaikka mitä Messujen NRJ-ohjelmalavalla nähtiin paljon erilaisia ohjelmanumeroita, kuten haastatteluita, muotinäytöksiä, tanssivia poliiseja ja mielenkiintoinen, nuorten Nuoret kuuntelivat kiinnostuneinajouni Leppäsen esittelyä sähköalasta. eduskuntavaaliehdokkaiden vaalipaneeli, joka keskittyi erityisesti koulutuspolitiikkaan ja nuorisotyöttömyyden ratkaisemiseen. Messuilla valittiin myös Vuoden Ammattiin opiskeleva, jonka tittelin tänä vuonna sai parturi-kampaajaksi opiskeleva Emilia Nikkinen Etelä-Karjalan ammattiopistosta. Vuoden amisoppilaitokseksi valittiin Pohjois-Karjalan ammattiopisto Outokumpu. Vanhempien tulorajan vaikutus pitää poistaa Ammattiin Opiskelevat SAKKI ry, Suomen lukiolaisten liitto ja Finlandssvenska Skolungdom julkistivat yhteisen adressin toisen asteen opintotuen parantamiseksi. Adressi vaati, että vanhempien tulorajojen vaikutus pitää poistaa itsenäisesti asuvilta täysi-ikäisiltä. Adressin allekirjoitti kahden messupäivän aikana yhteensä kävijää. - Allekirjoitusten huikea määrä näin lyhyessä ajassa kertoo nuorten huolesta toimeentulonsa suhteen, totesi SAKKI ry:n puheenjohtaja Susanna Haapalainen. että opiskelemaan lähteminen jää kokonaan. - Tämä saattaa aiheuttaa sen, että nuori voi joutua huonoille teille ja syrjäytyä kokonaan, Antti Lindtman totesi. Monilla alueilla Suomessa nuorten opiskelupaikat sijaitsevat kaukana kotoa ja jos haluaa opiskella, on pakko lähteä toiselle paikkakunnalle ja asua siellä. - SAKKI tekee hyvää työtä toisen asteen opintotuen parantamiseksi ja vanhempien tulorajan vaikutuksen poistamiseksi ja me olemme heidän kanssaan yhteisrintamassa, Antti Lindtman kiteytti. Ykkösvaatimus eduskuntavaaleissa Samalla kannalla oli SAK:n nuorisosihteeri ja demareiden kansanedustajaehdokas Antti Lindtman. - Tämä opintotuen parantaminen ja vanhempien tulorajojen vaikutuksen poistaminen on meidän ykkösvaatimuksemme tulevissa eduskuntavaaleissa, Antti Lindtman painotti. Hän perusteli vaatimusta sillä, että jos nuori ei pysty lähtemään opiskelemaan sen vuoksi, että vanhempien tulot vaikuttavat, voi olla niin, - Vanhempien tulorajan vaikutus pitää poistaa itsenäisesti asuvilta täysi-ikäisiltä opiskelijoilta, SAK:n nuorisosihteeri ja kevään eduskuntavaaliehdokas Antti Lindtman korosti. Työelämän pelisäännöt hukassa Lindtman arvosteli myös nykyhallituksen yksipuolisia koulutuspoliittisia satsauksia. - Tämän porvarihallituksen aikana on tehty satsauksia vain yrittäjäkasvatukseen. Nuorilta ovat työelämän pelisäännöt täysin hukassa! Nyt tarvitaan oikeita satsauksia perustyöelämän pelisääntöihin, Antti Lindtman jyrähti. Vanempien tulorajan vaikutuksen poistamista koskeva adressi on luettavissa kokonaisuudessaan SAKKI ry:n sivuilta Merkkaa kalenteriin: Ensi vuonna Next Step messut pidetään Helsingin Messukeskuksessa\n12 12 vasama 2/2011 Sähköasentajat ja metsurit lumitöissä Talvi taivutti riukupuut riesaksi Saalis on nurin, ja mikkeliläinen sähkölaitosasentaja Jouni Raatikainen voi ilmoittaa taas yhden häiriökohdan poistetuksi.\n13 vasama 2/ Tammikuun lopun lumisateet painoivat puita linjoille ja teettivät erityisesti Etelä-Savossa, Keski-Suomessa, Pirkanmaalla ja Itä-Hämeessä runsaasti raivausja korjaustöitä. Muun muassa Suur-Savon Sähkön jakelualue joutui viime kesän Asta-myrskyn jälkeen nyt talvisen luonnon armoille, ja sähköttömiä talouksia oli aluksi jopa Enimmillään 250 eri yrityksen sähköasentajalla ja metsurilla riitti puuhaa kellon ympäri. Te ksti Jarmo Seppälä Kuvat Hannu Miettinen Pimeät talot kylmenevät, vettä ei tule eikä jätevettä voida puhdistaa, sähköliedet ja lypsykoneet eivät toimi ja junat saattavat pysähtyä matkalle. Matkapuhelimien tukiasemat hiljenevät noin kuuden tunnin sähköttömyyden jälkeen eikä puhelinten akkuja voi ladata. Myös radio- ja tvlähetykset saattavat loppua haja-asutusalueilla. Tuolloin sähköasentajat ovat erityisen kysyttyjä ammattilaisia. Suur-Savon Sähkön jakelualueella Suur-Savon Sähkötyön, Eltelin, Voimatelin, Empowerin ja Enerken sähköasentajat tekivät tammikuun lopulla pitkiä päiviä upottavassa lumessa saadakseen viat kuntoon, kaatuneet puut pois sähkölinjoilta ja asiakkaiden elämän normaaliin uomiin. Henkilöstö oli useita vuorokausia hälytystilassa, jotta korjaustöiden eteneminen voitiin varmistaa. Kiirettä pidettiin turvallisuus mielessä Mikkeliläinen sähkölaitosasentaja ja maastosuunnittelija Jouni Raatikainen Suur- Savon Sähkötyö Oy:stä teki viikon verran varsin tiiviitä työpäiviä poistaen kaatuneita puita linjoilta ja korjaten vikoja. - Vuorotteleva lumi- ja vesisade kerää lunta oksille ja taivuttaa erityisesti linjauran reunassa nopeasti kasvaneita, toispuoleisia ja melko hentoisia puita. Niitä on nyt riittänyt sananmukaisesti riesaksi asti. Täällä maastossa vastaan tulleet sähköasiakkaat ovat suhtautuneet vikatilanteisiin kuitenkin varsin ymmärtävästi ja jopa meitä asentajia kannustavasti, mikä on tietysti ollut ihan mukavaa, Raatikainen mainitsi. Raatikaisen mukaan jonkin verran pylväiden orsia rikkoutui ja osa pylväistä kallistui, mutta johtimia ei juuri ollut maassa kuten kesämyrskyjen aikaan. Hän kertoi asentajien tehneen kiireisimpään aikaan myös yötyötä, mutta lepoaikaa oli jäänyt ainakin kuutisen tuntia vuorokaudessa. - Mahdottomia työrupeamia ei kukaan jaksa, ja riittävän levon saaminen on sekä työturvallisuus- että tehokkuuskysymys, Mikkelissä työsuojeluasiamiehenäkin toimiva Raatikainen esitteli. - Varusteet ja kalusto meillä on hyvät, kunhan ne vain saadaan paksussa lumessa kohteelle. Tällaiset olot tuovat hyvin esiin sen kaluston, josta on hyötyä ja sellaisen, joka tällä kelillä on parempi jättää varaston pihalle. Leveillä suksilla varustettu moottorikelkka oli Raatikaisen mukaan yllättävän käyttökelpoinen kulkupeli, samoin tietysti puolustusvoimien tela-kuorma-autot. Lyhyitä siirtymiä asentajat tekivät leveillä eräsuksilla. Yksi vika kuntoon, kaksi uutta tilalle Suur-Savon Sähkö -yhtiöihin kuuluvan jakeluyhtiön Järvi-Suomen Energian käyttöpäällikkö Arto Nieminen Puolustusvoimien telakuorma-autot olivat hyvänä apuna asentajien, työkalujen ja tarvikkeiden maastokuljetuksissa. Tämän vuoden alussa Suur- Savon Sähkötyön pääluottamusmiehenä aloittanut joutsalainen Keijo Suomalainen toivoi, että sähkölinjoille jalkauduttaisiin kesällä sananmukaisesti hyvän sään aikana ja karsittaisiin ongelmapuustoa vaikkapa motojen avustuksella. - Aikaisemmin linjat käytiin kesäaikaan läpi, joten lumesta ei tullut sellaisia ongelmia kuin nykyään. Joutsassakin oli nyt melko paljon puita linjoilla ja pitkiäkin keskeytyksiä sähkönjakelussa. Suur-Savon Sähkötyössä toimii 136 sähköasentajaa. Aiemmin lähes kymmenen vuotta varaluottamusmiehenä ollut Suomalainen kertoo, että viime kesän Astamyrskyn jälkeen yhtiössä käytiin hyvässä hengessä hä- - Työpäivät linjojen kimpussa ovat olleet aika tiiviitä, mutta lepoaikaa on jäänyt riittävästi. Näin työskentely on sekä turvallista että tehokasta, Jouni Raatikainen muistutti. oli pahimman myrskymylläkän aikana kysytty mies. Yhteistyöyritysten yhdyshenkilöt, tiedotusvälineet, kuntien väki ja yksittäiset asiakkaat varmistivat soitoillaan, että hereillä ollaan ja sähkökatkokset ovat tiedossa myös jakeluyhtiössä. - Talviset lumihankaluudet vaativat kesän myrskyrysäykseen verrattuna pitkäaikaista seurantaa ja toimintaa, kun lumi voi painaa uusia puita linjoille hyvinkin lähellä aiempaa vikapaikkaa. Tilanteet muuttuivat koko ajan, sillä kun vikoja saatiin korjatuiksi, uusia ilmaantui lisää, Nieminen kuvaili varsin hektiseksi kääntynyttä viikkoa. Sähkön jakelukatkot kestivät pahimmillaan useita vuorokausia. Myös Nieminen kiitteli asiakkaiden ymmärrystä siitä, että jakeluyhtiö yritti tehdä kaiken mahdollisen, ja jotkut tilanteet vain olivat mahdottomia. Verkkoalueella olleet alueelliset viat ja niiden arvioitu kesto näkyivät Suur- Savon Sähkön nettisivuilla mikäli siis tiedonhaluisen asiakkaan tietokoneeseen oli sähköä saatavilla. - Sähkölinjat eivät tarvinneet niin paljon varsinaista pylväs- ja linjakorjausta kuin kesämyrskyn jälkeen, vaan työ oli enimmäkseen linjoille taipuneiden puiden poistoa. Järvi-Suomen Energian verkko on yhteensä kilometriä, joista keskijännitelinjoja on kilometriä. Tuolla matkalle sattui pahan sään aikana melkoinen määrä linjoille taipuneita puita. Sähköyhtiö voi kaataa johtoalueen ulkopuolelta puun vasta, kun se on kaatumassa tai kaatunut johdolle. Puuston kaatumista lumikuormien takia voitaisiin estää ennakolta johtoalueiden lähimetsän hoidolla ja raivauksilla, mikä on maanomis- tätyön tekemiseen liittyviä työehtoasioita läpi. Neuvottelut ovat osin vielä hiukan kesken ja siis vähän viilausta vailla. - Nyt talvella minulle tuli jonkin verran asentajilta kyselyjä, jotka koskivat esimerkiksi korvauksia myrskytöistä ja lauantaipäivän palkoista. Itse aion hankkia pääluottamusmiehen osaamiseeni täydennystä osallistumalla maaliskuun alussa kolme päivää kestävälle Paikallisen sopimisen kurssille, Suomalainen mainitsi. Suomalainen toimii myös Joutsan kunnanvaltuustossa ja kunnanhallituksen II varapuheenjohtajana. Kiinnostusta yhteisiin ja yhteiskunnallisiin asioihin hänellä riittää siis sekä työ- että vapaa-aikana. tajan vastuulla. - Olemme investoineet jatkuvasti verkostoon ja sen huoltoon ja kaivaneet sähkökaapelia tien varteen, joten tällainen laaja vikasuma ja huoltovaikeudet hiukan turhauttavat, Nieminen pohti. Kopterit ja tela-autot korjaajien apuna Linjojen vikapaikkoja paikannettiin myös helikoptereilla esimerkiksi Mäntyharjulla ja Hirvensalmella, joskin ajoittain partiointia vaikeutti alijäähtynyt vesisade. Tarkastuslennoilla havaitut vikapaikat välitettiin korjausryhmille ja pahimpia tykkylumikohteita raivattiin kuuden metsätyökoneen avulla. Upottavaa lunta oli monin paikoin niin paljon, että korjausmiesten tavalliset moottorikelkat ja teloilla varustetut mönkijätkin vaipuivat nietoksiin ja jäivät jumiin. Etelä-Savon pelastuslaitoksen kautta saatujen puolustusvoimien kymmenen telakuorma-auton käyttö kuitenkin tehosti korjausryhmien liikkumista maastossa huomattavasti. Telakuorma-autot eli Nasut kuljettivat korjausryhmiä ja varusteita vikakohteisiin ja tekivät samalla kulkukelpoista uraa myös kelkoille ja mönkijöille. - Häiriötilanteen akuuttiin hoitamiseen tarkoitettu virka-apu jatkui kahden vuorokauden ajan. Lumitilanne jatkui kuitenkin osassa Suur- Savon Sähkön jakelualuetta vakavana, joten saimme jatkaa telakuorma-autojen käyttöä maksullisena työvoima-apuna, Nieminen kertoi. Hätätyön hälytyskorvaukset osin vielä viilausvaiheessa Pääluottamusmies Keijo Suomalainen Joutsasta kehitti raivaustöihin uuden monitoimityökalun: Oksasaha on kiinnitetty suksisauvan päähän.\n14 14 vasama 2/2011 Sähköposti: (Sähköpostiosoitteissa ä ja ö korvataan a- ja o-kirjaimella LIITON JOHTO Puheenjohtaja Alakoski Martti Liittosihteeri Punkki Timo Johdon assistentti Ahonen Minna VIESTINTÄ JA TIEDOTUS Vasama ja ulkoinen tiedotus Viestintäpäällikkö, päätoimittaja Holi Paavo Toimittaja Kallio Riitta Tiedotussihteeri, toimittaja (oto) Nurmikolu Margit LAKIASIAT Lakimies Heiniluoma Tero Tekninen sihteeri Lintunen Pirjo EDUNVALVONTA Energia - ICT- verkostoala, teollisuus- ja erityisalat sekä kansainvälinen toiminta Sektoripäällikkö Väntti Sauli Energia ICT verkostoala Alueasiamies Leppänen Jouni JULKILAUSUMA Sähköliiton keskustoimiston yhteystiedot Alueasiamies Lujanen Juha Tekninen sihteeri Opas Minnaliisa Teollisuus- ja erityisalat Työehtoasiamies, ammatillinen koulutus Hakkarainen Helge Alueasiamies Kemppainen Markku Työehtoasiamies Korpinen Mikko Tekninen sihteeri Lindeman Anne Kansainväliset asiat Lakimies Heiniluoma Tero Kansainvälisten asioiden sihteeri Opas Minnaliisa Talotekniikka- ja sähköistysala, puolustusministeriö, huolto- ja kunnossapitoala sekä työympäristöasiat Sektoripäällikkö Rimmistö Keijo Talotekniikka- ja sähköistysala, puolustusministeriö, huolto- ja kunnossapitoala Työehtoasiamies Helminen Hannu Työehtoasiamies Luukkonen Hannu Vastaava alueasiamies Aho Jaakko Vastaava alueasiamies Ollila Jari Tekninen sihteeri, toimitsija (oto) Hoivala Päivi Työympäristöasiat Vastaava työympäristöasiamies Korhonen Veijo Tekninen sihteeri Lintunen Pirjo JÄSENPALVELUT JA KOULUTUS Järjestö- ja koulutuspäällikkö Salmi Reijo Tekninen sihteeri Haapanen Kaisa Jäsenrekisteri Jäsenrekisterinhoitaja Haapamäki Leila Jäsenrekisterinhoitaja Toivonen Arja Toimistotyöntekijä, jäsenmaksutilitykset Kangas-Sorsa Hannele Koulutusasiat Kurssisihteeri Mäkkylä Tiina Nuorisoasiat Nuorisoasiamies Leppänen Jouni TALOUS, ATK, TOIMISTO- JA KIINTEISTÖPALVELUT Talouspäällikkö, henkilöstöpäällikkö Toikkonen Marketta Taloushallinto ja atk Kirjanpitäjä Andersson Johanna Atk-sihteeri Hoivala Anne Maksuliikenteenhoitaja Klemola Mervi Oikeutta itsensä työllistäjille Palkanlaskija Myllymäki-Nälli Maija Yhteystiedot Toimisto- ja kiinteistöpalvelut Toimistotyöntekijä Niemenmaa Teija Toimistotyöntekijä Rosenvall Pia Vaihteenhoitaja Salminen Leila Postitus Kaarniemen lomapaikka Haikka Tapio SÄHKÖALOJEN TYÖTTÖMYYSKASSA Aleksanterinkatu 15, PL TAMPERE vaihde faksi Päivystys arkisin klo , puh TYÖTTÖMYYSKASSAN HENKILÖKUNTA Sähköposti: (Sähköpostiosoitteissa ä ja ö korvataan a- ja o-kirjaimella Kassanjohtaja Tenlenius Maarit Vastaava etuuskäsittelijä Late Birgit Etuuskäsittelijät: Hakkarainen Pirkko Heiniluoma Jonna Heino Heli Iso-Järvenpää Eila Kinnunen Marja-Leena Lehkosuo Pia Suokas Riitta Palkansaajien ja yrittäjien välimaastoon on syntynyt kasvava ryhmä itsensä työllistäjiä, joita on Suomessa arviolta jo Nykyinen palkansaajien ja yrittäjien määritelmiin ja tulkintoihin sidottu lainsäädäntö sekä sosiaaliturvajärjestelmät eivät heitä kuitenkaan tunnista ja vastaa tämän päivän työelämää. Työtä tekevien yhdenvertainen asema tulisi turvata työn tekemisen tai sen teettämisen tavasta riippumatta. Suomen tulevan hallituksen on yhteistyössä työmarkkinajärjestöjen kanssa käynnistettävä laaja selvitys työ-, sosiaaliturva- ja verotusjärjestelmän työntekosuhteisiin liittyvistä ongelma-alueista. Näiden selvitysten pohjalta tulee tehdä tarvittavat korjaukset, jotta lainsäädäntömme tunnistaa liikkumisen eri työntekomuotojen välillä sekä kohtelee työn teon tavasta riippumatta kaikkia työn tekijöitä yhdenvertaisesti. Työuran aikana työsuhteisesta työstä siirrytään tai siirretään yhä useammin tekemään töitä ns. toimeksiantosuhteissa. Usein eri viranomaiset tulkitsevat itsensä työllistäjän yrittäjäksi, vaikkei yritystä olisi perustettu. Suuri joukko omaa osaamistaan myyvistä freelancereista tai muista itsensä työllistäjistä ei kuitenkaan täytä aidon yrittäjyyden tunnusmerkistöä: yrittäjäriskin vastapainoksi ei ole tarjolla mahdollisuutta vaurastumiseen. Tulot jäävät usein alle palkkatyössä aiemmin ansaitun, minkä vuoksi esimerkiksi sosiaaliturvan perustana oleva kallis YEL-vakuutus otetaan vain minimityötulolle. Syntymässä on uusi työtä tekevien köyhien joukko. Palkkatyöstä itsensä työllistäjäksi siirtyvän pitää voida ennakoida muutoksen vaikutukset omaan sosiaali- työttömyys- ja eläketurvaansa. Yrittäjyyden tulee olla aito valinta. Nykyisen lainsäädännön aukollisuus ja tulkintojen ristiriitaisuus aiheuttavat kuitenkin epäselvyyksiä, joita työn teettäjät käyttävät myös tahalliseen työsopimusturvan kiertämiseen. Toimeksiantajistaan taloudellisesti riippuvaisilla itsensä työllistäjillä on lisäksi huonot mahdollisuudet neuvotella työnteon ehdoista, sopimuksista ja palkkioista. Nykyisellään kollektiivinen neuvotteleminen palkoista ja työehdoista on heiltä kielletty. Yrittäjäksi luokiteltu itsensä työllistäjä maksaa itse työttömyysvakuutus- ja sairausvakuutusmaksunsa ja eläkkeensä. Esimerkiksi työttömyysturvan, sairausloman tai perhevapaan saaminen on itsensä työllistäjillä kuitenkin vaikeampaa ja kalliimpaa kuin palkansaajalle. Epävarmuutta lisäävät työ-, sosiaali- ja verotuslainsäädännön samaa sopimussuhdetta koskevat erilaiset tulkinnat luvun työelämässä työtä tehdään jopa saman päivän aikana eri muodoissa: toimeksiantosuhteessa, vuokratyöntekijänä, tuntityöläisenä ja freelancerina. Työmarkkinaaseman joustava vaihtaminen on huomioitava myös järjestelmissä. Itsensä työllistäjien yhteistyöryhmä Lisätietoja: lakimies Heli Ahokas, STTK, edunvalvontajohtaja Petri Savolainen, Suomen Journalistiliitto, hankekoordinaattori Anu Suoranta, SAK,\n15 vasama 2/ Sähköalojen näyttötutkintojen arviointikoulutus Koulutustilaisuudet ovat seuraavilla paikkakunnilla: ALVAR toimii yhteistyökumppanina järjestettäessä koulutusta näyttötutkintojen arvioijille sähkö-, tietoliikenne- ja energia-alalla. Koulutuksen sisältö lyhyesti Tilaisuudessa perehdytään näyttötutkinnoissavaadittaviin ammattitaitovaatimuksiin, arviointiin sekä ammattialaan liittyviin arviointikäytänteisiin. Näyttötutkintojen muodostuminen sähkö-, tietoliikenne- ja energia-alan ammattialoilla Ammattitaidon ja osaamisen määrittäminen (tutkinnon perusteiden mukaisesti) Ammattitaidon osoittaminen ja osaamisen arviointi näyttötutkinnoissa Arvioijan tehtävät ja arvioijan ammattitaito Osallistumismaksu on 80 /osallistuja sisältäen koulutukseen liittyvät materiaalit ja koulutuspäivänä tarjottavan aamu- ja iltapäiväkahvin sekä lounaan. Sähköliiton työntekijäjäsenistön osalta osallistumismaksun maksaa Sähköalojen ammattiliitto ry. Ilmoittautuneille lähetetään ennakkoon tarkempi ohjelma sekä paikka. Kotka Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto Kuopio Savon ammatti- ja aikuisopisto Valkeakoski Valkeakosken ammatti- ja aikuisopisto Pori Winnova Paimio Turun aikuiskoulutuskeskus, Paimion toimipiste Jyväskylä Jyväskylän ammattiopisto Vaasa Vaasan aikuiskoulutuskeskus Oulu Oulun aikuiskoulutuskeskus Tornio Ammattiopisto Lappia Helsinki AEL, Helsinki Lisätietoja: Ilmoittautumiset viimeistään viikkoa ennen tilaisuutta: Kehityspäällikkö Veijo Kykkänen Satu Henttinen Työterveyslaitoksen uusi koulutuskokonaisuus Luottamushenkilön uudistuva rooli: kehittäjäroolin vahvistaminen ryhmävalmennuksella Luottamushenkilöitä ja työsuojeluvaltuutettuja varten on Työterveyslaitoksella kehitetty uusi koulutuskokonaisuus, joka tutkitusti vahvistaa osallistujien kehittäjäosaamista työyhteisössä. Koulutus koostuu neljästä lähiopetusiltapäivästä. 1. päivä päivä päivä päivä Valmennuksen tavoitteena on luottamushenkilöiden roolin selkiyttäminen työyhteisön kehittämisessä. Koulutus lisää taitoja suunnitella, osallistua sekä toteuttaa työyhteisön ja työhyvinvoinnin kehittämistoimenpiteitä luottamushenkilön roolista käsin. Valmennus tukee myös osallistujan omaa hyvinvointia. Opetusmuotoja ovat asiantuntijaluennot, yksilötehtävät, pienryhmätyöt ja -keskustelut ja tapausesimerkit. Osallistumismaksu on 780 (alv 0 %). Koulutuspaikkana toimii Työterveyslaitos, Arinatie 3 A, Helsinki. Ilmoittautuminen mennessä koulutuksen ilmoittautumislomakkeella fi/koulutus > koulutuskalenteri (haku koulutuksen nimellä tai ajankohdalla) tai koulutusassistentti Merja Vuorisalo, tai puh Lisätietoja: Työterveyslaitos, puh , johtava konsultti Saija Koskensalmi, vanhempi konsultti Leena Multanen ja kehittämiskonsultti Tiina Kauranen. Suomessa on alle kolme miljoonaa työntekijää. Se on vähemmän kuin promille maailman työvoimasta. Työntekijät ovat tälle maalle todella niukka, mutta ratkaisevan tärkeä voimavara. Eikö heistä pitäisi huolehtia kaikin mahdollisin tavoin? Minkä puolesta sinä äänestät? Koulutuksen esite kokonaisuudessaan löytyy myös etusivun kohdasta Jäsenasiat > Luottamushenkilöiden uudistuva rooli -koulutus.\n16 16 vasama 2/2011 Työttömyyskassa TIEDOTTAA Työttömyyskassan palveluajat Puhelintiedustelut arkisin klo , puh Hakemusten postitusosoite Sähköalojen työttömyyskassa PL 774, TAMPERE Tulipahan taas kenkää juuri pari kuukautta sitten alkaneelta työmaalta. Marssin heti ilmoittautumaan työvoimatoimistoon ja nyt odottelen kassalta sitä kirjettä, jossa on päivärahahakemuskuponki ja toimintaohjeita. Viime kerralla lähetitte sellaisen alta aikayksikön. Missäs kirje nyt viipyy? Nimimerkki Kusti polkee Usein kysyttyjä kysymyksiä Vastaus: Et saa meiltä uutta ohjekirjettä, jos jäät työttömäksi ennen kuin on kulunut kuusi kuukautta edellisestä kerrasta, kun tilillesi on siirretty meiltä ansiopäivärahaa. Tämä siksi, että kirjeet lähettää automaatti, joka huolehtii, ettei sinulle lähde samansisältöisiä kirjeitä puoleen vuoteen. Tauon pituudeksi on sovittu puoli vuotta, koska ei haluttu, että henkilö, joka lomautetaan tai jää työttömäksi useita kertoja lyhyen ajan sisällä, suotta saa samaa kirjettä aina uudelleen ja uudelleen. Syynä kirjeen viipymiseen voi olla myös, ettei TE-toimisto ole antanut meille asiastasi työvoimapoliittista lausuntoa. Kerroit käyneesi TE-toimistossa heti ihan niin kuin pitää mutta oliko sinulla jo näyttää siellä irtisanomisilmoitus tai työtodistus. Ehkä he jäivät odottamaan niitä vielä. Kun TE-toimisto antaa meille lausunnon, automaatti lähettää sinulle odottamasi kirjeen. Voit hyvin lähettää meille ansiopäivärahahakemuksen, vaikkei kirjettä kuuluisikaan, kunhan työttömyyttä on kestänyt vähintään kaksi täyttä kalenteriviikkoa. Lomakkeita saat TE-toimistosta taivoit tulostaa sellaisen www. tyj.fi:n Lomakkeet-sivulta. Kovin pitkälle hakulomakkeen täyttämistä ei kannata lykätä, sillä hakemuksen pitää olla kassassa kolmen kuukauden kuluessa päivästä, jolle etuutta haet. Ystävällisin terveisin, etuuskäsittelijät Älä lähetä työttömyyskassaan vuoden 2011 alkuperäistä verokorttia! Kassa saa verotiedot suoraan verottajalta. Jos haluat muuttaa veroprosenttiasi, hae verotoimistosta muutosverokortti etuutta varten ja lähetä se kassaan. Kun joudut työttömäksi tai lomautetuksi ILMOITTAUDU TE-TOIMISTOON Jos joudut työttömäksi tai lomautetuksi, ilmoittaudu työ- ja elinkeinotoimistoon viimeistään ensimmäisenä työttömyyspäivänä. Työnantaja tekee lomautetuista ilmoituksen TE-toimistolle vain, jos lomautettuja on vähintään kymmenen. Varmista työnantajaltasi, kuinka monta muuta työntekijää työpaikaltasi lomautetaan ja tekeekö työnantaja ryhmäilmoituksen. TE-toimiston antamia ilmoittautumispäiviä on noudatettava, koska päivärahan maksaminen katkeaa sinä päivänä, jona työnhakukorttiin merkitty uusimispäivä umpeutuu. TE-toimiston antamat lausunnot sitovat kassaa, eikä kassa voi maksaa päivärahaa, ellei työnhakusi olevoimassa. Jos työnhakusi katkeaa, et voi uusia sitä takautuvasti viittaamalla unohtamiseen, pitkään ilmoittautumisväliin, auton rikkoutumiseen, lapsen sairastumiseen tai muuhun inhimilliseen syyhyn. Muista pitää työnhakusi voimassa! TEE PÄIVÄRAHA- HAKEMUS Saat päivärahahakemuksen TE-toimistosta tai voit tulostaa sen ja palkkatodistuspohjan Työttömyyskassojen yhteisjärjestön -sivulta kohdasta Lomakkeet. Täytä ensimmäinen työttömyyspäivärahahakemus vähintään kahdelta täydeltä kalenteriviikolta huolellisesti. Puutteellisesti täytetty hakemus palautetaan täydennettäväksi. Liitä hakemukseesi viereisen muistilistan mukaiset liitteet ja lopuksi tarkasta vielä, että jäsenmaksuasiasi ovat kunnossa työttömyyden alkuun asti. HAKEMUKSEN LÄHETTÄ- MINEN JA KÄSITTELYAJAT Voit postittaa päivärahahakemuksesi aikaisintaan hakujakson viimeisenä päivänä. Työttömyyskassa ei käsittele etukäteen lähetettyjä hakemuksia. Ensimmäisen päivärahahakemuksen käsittelyaika on tällä hetkellä 3 4 viikkoa. Maksupäiviä ovat keskiviikko ja perjantai. Jatkohakemukset puolestaan ovat maksussa hakujakson päättymisestä laskettuna viimeistään 1½ viikon kuluttua keskiviikkona. Maksupäiviä ovat keskiviikko ja perjantai. Täytä jatkohakemus vähintään neljältä täydeltä kalenteriviikolta siten, että hakujakso päättyy sunnuntaihin. Jos työnantajasi maksaa sinulle lomautuksen aikana esimerkiksi pekkasia tai pitämättömiä lomapäiviä, muista ilmoittaa siitä jatkohakemuksessasi ja liitä palkkatodistus hakemuksesi liitteeksi. HAKUAIKA Hakemuksen pitää olla työttömyyskassassa kolmen kuukauden kuluessa siitä päivästä, jolle etuutta haetaan. Hakuaika koskee kaikkia työttömyyskassan maksamia etuuksia. Liitä ansiopäivärahahakemukseen Palkkatodistus vähintään työttömyyttä edeltäneeltä 34 työssäoloviikolta. Todistuksessa pitää näkyä ennakonpidätyksen alainen tulo sekä siihen sisältyvät lomaraha ja lomakorvaus eriteltyinä. Lomarahaa ja lomakorvausta ei tule ilmoittaa yhteissummana. Kun kyse on työsuhteen päättymisestä, tarkasta että palkkatodistukseen on merkitty eriteltynä myös muut mahdollisetylimääräiset palkkiot tai rahaerät, jotka on maksettu työsuhteen päättyessä. Muista tarkastaa palkkatodistuksesta, että siihen on merkitty mahdolliset palkattomat ajanjaksot, kuten lomautus, vanhempainloma, palkaton virkavapaa tai palkaton sairausloma. Tarkasta myös, että palkkatodistuksessa on palkanlaskijan allekirjoitus ja puhelinnumero. Jäljennös irtisanomis- tai lomautusilmoituksesta. Lomautusilmoituksessa, joka työnantajan pitää antaa lomautetulle kirjallisena vähintään 14 vuorokautta ennen lomautuksen alkamista, pitää olla myös lomautetun allekirjoitus ja tiedoksisaantipäivämäärä. Kopio sosiaalietuudesta annetusta päätöksestä. Päätöksen kopio tarvitaan myös puolisolle maksetusta kotihoidon tuesta. Jos olet sivutoiminen yrittäjä tai esimerkiksi omistat maa- tai metsätilan, lähetä kassalle kopio viimeksi vahvistetusta verotuksestasi, eli tällä hetkellä vuoden 2009 verotuspäätöksestä. Muutosverokortti etuutta varten, jos haluat muuttaa työttömyyskassalle tammikuussa 2011 verottajalta tulleita verotietoja. YLEISTÄ NEUVONTAA TYÖTTÖMYYSTURVA- ASIOISSA Työ- ja elinkeinotoimiston työttömyysturvaneuvonta palvelee numeroissa ja LISÄTIETOA tyottomyyskassa Koonnut Jonna Heiniluoma Lähetä jatkohakemus netin kautta Jos sinulle on jo maksettu päivärahaa, voit tehdä neljän viikon tai koko kuukautta koskevan jatkohakemuksesi netissä. Klikkaa > Sähköliiton verkkopalvelut > Työttömyyskassa, kirjaudu ja täytä tarkoituksiisi sopiva jatkohakemus. Päivärahat tulevat tilillesi nopeasti ja säästät vielä postimaksunkin! Esimerkki: Kun lähetät netin kautta sunnuntaihin päättyvän neljän viikon hakemuksesi, jossa on pelkkiä työttömänäolopäiviä eikä muutoksia yleistiedoissa, viimeistään maanantaina kello 10.00, ovat päivärahat tililläsi jo keskiviikkona. Näin kirjaudut verkkopalveluun ensimmäistä kertaa Jos et ole aiemmin kirjautunut työttömyyskassan, jäsenrekisterin taivoimavirran verkkopalveluihin, käyttäjätunnus on oma jäsennumerosi, jonka löydät jäsenkortistasi. Salasana on oma postinumerosi. Järjestelmä vaatii muuttamaan salasanan ensimmäisen kirjautumisen yhteydessä. Uuden salasanan täytyy olla 8 12 merkkiä pitkä ja siinä on käytettävä kahta seuraavista kolmesta: ISOJA KIRJAIMIA, pieniä kirjaimia tai numeroita 2 9. Erikoismerkit sekä skandit å, ä ja ö eivät kelpaa. Kassalla, rekisterillä javoimavirralla sama salasana Jos olet aikaisemmin kirjautunut työttömyyskassan, jäsenrekisterin tai Voimavirran verkkopalveluihin, käyttäjätunnus on jäsenkortista löytyvä jäsennumerosi ja salasanasi säilyy entisellään. Et voi tehdä jatkohakemusta netissä ennen kuin olemme maksaneet sinulle ensimmäistä kertaa päivärahaa. Kun raha on ilmestynyt pankkitilillesi, alkaa nettipalvelukin toimia. Et voi tehdä jatkohakemusta netissä, jos viime päivärahanmaksukerrasta on kulunut yli 3 kuukautta. Muista hakemus vuorotteluvapaasi 2. ja 3. jaksosta! Jos pidät vuorotteluvapaasi jaksoissa, lähetäthän kassaan kutakin jaksoa koskevan hakemuksen kyseisen jakson alettua. Muista myös kolmen kuukauden takaraja. Hakemusten pitää olla työttömyyskassassa kolmen kuukauden kuluessa siitä päivästä, jolle etuutta haetaan. Jos sinulla on maa- tai metsätaloutta tai olet sivutoiminen yrittäjä, lähetä kassalle kopio vuoden 2009 verotuspäätöksestäsi. Jos olet osatyökyvyttömyyseläkkeellä, toimita työttömyyskassalle kopio vuodelle 2011 annetusta eläkepäätöksestäsi. Muista pitää työnhakusi voimassa TE-toimiston antaman ohjeen mukaisesti! TE-toimiston antamat lausunnot sitovat kassaa. Kassa ei voi maksaa päivärahaa, jollei työnhakusi ole voimassa.\n17 Jos työelämää ei muuteta, eivät työuratkaan pitene vasama 2/2011 Eläkeiän nosto ei ole ratkaisu työurien pidentämiseen 17 Te ksti Minna Räsänen Kuva Tuulikki Holopainen Työurien pidentäminen pysyy jatkossakin otsikoissa, sillä eläkeikäisten osuus väestöstä kasvaa. Suomalaiset elävät entistä pidempään, ja työelämästä pois siirtyvien määrä on jo suurempi kuin työelämään tulevien määrä, joten maksajia eläke- ja hoivamenoille on tulevaisuudessa entistä vähemmän. Ammattiyhdistysliike on 90-luvun alusta lähtien ollut työnantajien kanssa samaa mieltä siitä, että työurien pidentäminen on tärkeää ja että työssäolovuosia tulisi olla enemmän. Yhteinen näkemys koskee kuitenkin lähinnä vain tätä tavoitetta, sillä lääkkeet työurien pidentämiseen ovat osapuolilla aivan erilaiset. Työnantajan esittämät kovat keinot ovat kuin piiskaa työntekijöille. Yksniittiset esitykset eläkeiän nostamisesta ja eläkkeiden leikkauksista eivät ole SAK:n ja muun ammattiyhdistysliikkeen kannalta missään nimessä hyväksyttäviä, sanoo SAK:n eläke- ja työura-asioiden päällikkö Kaija Kallinen. Hänen mukaansa vanhuuseläkeiän nostaminen ei ole ratkaisu työurien pidentämiseen. Työuria halutaan pidentää, koska se helpottaisi eläkkeiden rahoitusta ja paikkaisi verotuloilla valtion ja kuntien kroonista rahapulaa. - Olemme painottaneet aina sitä, että meillä on ihmisiä, jotka haluavat tehdä töitä, jos töitä vain on tarjolla, Kallinen huomauttaa. Eläkekiista alkoi pohjoisen laduilta Talvella 2009 silloinen pääministeri Matti Vanhanen nosti esille hiihtoladuilla saamansa idean vanhuuseläkeiän nostamisesta 65 vuoteen. Ay-liike torjui esityksen ja tästä seurauksena hallituksen ja työmarkkinajärjestöjen yhteisellä sopimuksella allekirjoitettiin keväällä 2009 niin kutsuttu sosiaalitupo, jossa tavoitteena oli nostaa 25-vuotiaan eläkkeelle siirtymisiän odotetta kolmella vuodella. Eläkekiistassa päästiin eteenpäin keskustelemaan siitä, miten työuria pidennetään. Työelämän kehittämiseen kiinnitettävä huomiota Ammattiyhdistysliikkeen näkökulmasta suurimmat ongelmat työurakeskustelussa ovat työkyvyttömyys ja työttömyys, jotka syrjättävät ihmiset työelämästä. Työuria saadaan pitenemään, jos työtä on tarjolla ja jos työntekijän terveys säilyy, Kallinen painottaa. Hänen mielestään työurien pidentämisen keinot löytyvät eläkeiän nostamisen sijaan työelämän kehittämisestä. Työkyvyn ylläpito, hyvä työterveyshuolto, riittävät kuntoutusmahdollisuudet, elinikäinen oppiminen ja ammatillisen koulutukseen pääseminen ovat keinoja, joilla työurat pitenevät. Työnantajat sanovat, että nämä ovat vain pehmeitä keinoja. Tämän väitteen ovat kuitenkin kumonneet useat työelämän tutkijat, jotka korostavat samoja asioita kuin SAK. Jos työelämä ei muutu, eikä ihmisten jaksamisesta pidetä huolta, eivät myöskään työurat pitene, Kallinen jatkaa. Eläkkeelle keskimäärin 59,8 -vuotiaana Keskimääräinen suomalaisten eläkeikä on tällä hetkellä vuotta. Tavoitteellinen eläköitymisikä on joustava ikävuoden välillä. Vuonna 2005 tehty suuri eläkeuudistus on tuonut jo nyt muutoksia eläkkeellesiirtymisiän odotteisiin ja suunta on ollut nousujohteinen. Uudistuksen jälkeen ihmisten eläkkeelle siirtyminen on myöhentynyt. Vuoden 2005 eläkeuudistuksessa oli monta elementtiä, joilla tähdättiin työurien pidentämiseen loppupäästä. Mahdollistettiin eläkkeelle siirtyminen joustavasti ikävuoden välillä, mutta samalla karsittiin kovalla kädellä varhaiseläkkeitä, osaaikaeläkettä heikennettiin, yksilöllinen varhaiseläke lopetettiin ja työttömyyseläke poistettiin, Kallinen kertaa. Jos ihmiset pysyisivät terveenä pidempään, myös työurat pitenisivät. Eläkeikää voidaan nostaa vaikka 70 ikävuoteen, mutta jos muuta ei tehdä, keskimääräinen eläköitymisikä ei nouse, sanoo SAK:n eläke- ja työura-asioiden päällikkö Kaija Kallinen. Hän muistuttaa, että uudistuksessa nostettiin eläkkeiden karttumisprosentteja 53 ikävuodesta lähtien. 63 ikävuoden jälkeen eläkettä karttuu muhkeat 4,5 prosenttia. - Tämän uudistuksen viesti on, että jos jaksaa ja pystyy olemaan töissä vielä 63 vuoden jälkeen, niin saa lisää eläkettä. Tosiasia on kuitenkin edelleen, että raskasta teollisuustyötä tekeville se, että pystyisi jatkamaan työntekoa 63 vuoden jälkeen on aikamoinen utopia. Lisäksi uudistuksessa otettiin käyttöön elinaikakerroin, jonka avulla karttunut eläke saadaan venytetyksi pidentyvälle elinajalle. Elinaikakerroin on leikkuri, siitä ei pääse mihinkään. Leikkauksen voi kuitenkin korvata pidentämällä työntekoa. Se ei kuitenkaan ole mahdollista, jos työ on mennyt alta tai terveys menetetty. Työkyvyttömyys lyhentää työuria Eläkkeiden ja sosiaaliturvan rahoituksen kannalta tulevaisuudessa ratkaisevinta on työuran pituus, ei eläkkeelle jäämisikä. Työttömien ja työkyvyttömien suuri määrä ovat meillä se suurin ongelma, mihin pitäisi työurakeskustelussakin keskittyä. Jos ihmiset pysyisivät terveenä pidempään, myös työurat pitenisivät. Eläkeikää voidaan nostaa vaikka 70-ikävuoteen, mutta jos mitään muuta ei tehdä, niin keskimääräinen eläköitymisikä pysyy varmasti noin 60 ikävuodessa, Kallinen toteaa. Työkyvyttömyyseläkkeelle joutumisen kolme suurinta syytä ovat mielenterveyssairaudet, tuki- ja liikuntaelinsairaudet sekä verenkiertoelinten sairaudet. Työkyvyttömyys lyhentää työuraa ja alentaa todellista eläkkeelle joutumisikää. Vuonna 2009 työkyvyttömyyseläkkeelle joutui henkilöä keskimäärin 52,1-vuotiaana. Yksi suuri selittävä tekijä mielenterveysongelmiin on varmasti työelämän muuttuminen. Työelämän rakenteet muuttuvat koko ajan, mutta 1990-luvun laman jälkeen muutos on ottanut vain lisävauhtia. Ihmiset tekevät töitä entistä kovemmalla tahdilla, pienemmällä henkilöstömäärällä ja työn ohella vaaditaan koko ajan lisää uuden omaksumista. Tämä vaikuttaa työssäjaksamiseen, varsinkin kun ihmisellä on muitakin velvoitteita elämässään kuin työ, kuten henkilökohtainen elämä ja läheisistä huolehtiminen, paineet kasvavat, Kallinen toteaa. Mielenterveyden sairauksien kasvu työkyvyttömyyden syynä on yleiseurooppalainen ilmiö. Tämä vahvistaa käsitystä, että on kyse työelämän rakenteellisesta muutoksesta, joka ei koske vain Suomea, vaan joka puolella teollistuneissa maissa on sama ongelma käsillä. Huomio laadullisiin toimenpiteisiin Tämän hetkisessä työurakeskustelussa on Kaija Kallisen mielestä hyvää se, että neuvottelupöydissä on alettu puhumaan muustakin kuin työuran loppupäästä. Ay-liike on pystynyt kääntämään keskustelua siihen suuntaan, että ymmärretään, että koko työuran aikana on tehtävä erilaisia toimenpiteitä työurien pidentämiseksi, pelkkään eläkeikään tuijottaminen on liian kapea näkemys. On ymmärretty muun muassa se, että meidän täytyy miettiä, millä lailla mahdollistetaan, että nuoret ihmiset pääsevät työnsyrjään kiinni. Myös työpaikkojen ja työntekijöiden kohtaanto-ongelmaan on tartuttava, Kallinen muistuttaa. Jatkamme edelleen SAK:ssa laadullisten toimenpiteiden painottamista niin, että ihmiset pystyisivät entistä useammin jäämään terveenä eläkkeelle. Tähän ratkaisuna näemme muun muassa erilaiset työaikajärjestelyt. Ennaltaehkäisevä terveydenhuolto tärkeää Kallisen mielestä olisi hyvä, että ihmisillä olisi paremmat mahdollisuudet eri elämäntilanteissa vaikuttaa omiin työaikoihinsa esimerkiksi tekemällä määräaikaisesti lyhyempää työaikaa tai saamalla muuten lisää joustavuutta työaikoihin. Myös mahdollisuus ennaltaehkäisevään työterveyshuoltoon on väline, jonka avulla voidaan seurata työkyvyn säilymistä. Mitä nopeammin päästään kiinni ehkäiseviin toimiin, sitä paremmin ehkäistään ennenaikaista sairaussyistä eläköitymistä. Työurien pidentämisen mahdollisuus on koko työelämän laadun parantamisessa. Yksi SAK:n tavoite on ollut, että kaikkiin työehtosopimuksiin saataisiin kirjaukset siitä, että kaikille aloille pitäisi luoda yrityskohtaisilla neuvotteluilla pelisäännöt, millä edistetään työntekijöiden jaksamista esimerkiksi ikäohjelmilla, Kallinen kertoo. On ollut hieno juttu seurata muun muassa Suomen Elintarviketyöläisten Liiton kentän saavutuksia työehtosopimusneuvotteluissa viime keväänä, jolloin yli 50-vuo- Kaija Kallinen tiaiden työntekijöiden ikäohjelmasta saatiin kirjaus SEL:n työehtosopimuksiin, ja kuinka alan yrityksissä on jo positiivisia kokemuksia ikäohjelmien hyödyistä. Nykyinen eläkejärjestelmä ei ole ikuinen Viime kesästä lähtien työskennellyt työuratyöryhmä, jossa työmarkkinajärjestöjen lisäksi mukana on myös valtiovallan edustajat, selvittää keinoja, joilla saadaan turvattua riittävä eläketaso sekä työeläkkeiden rahoitus. Vaikka vuoden 2005 eläkeuudistus oli suurin uudistus sitten 1960-luvun alun, jolloin työeläkejärjestelmä otettiin käyttöön, nykyistäkään eläkejärjestelmää ei voida pitää ikuisena. Sosiaaliturvan ja työeläkelakien täytyy elää ajassa, niiden on sovittava vallitsevaan työelämän tilanteeseen. Sitä, mitä joskus tulevaisuudessa tapahtuu esimerkiksi tämänhetkiselle eläkeiälle, ei kukaan vielä tiedä, toteaa Kallinen. Nyt on kuitenkin tärkeintä miettiä ne keinot, joilla saadaan todellinen keskimääräinen eläkkeelle siirtymisen ikä nousemaan selvästi yli 60 vuoden. Työkyvyttömyysseläkkeiden määrää olisi pystyttävä vähentämään, ei kiristämällä niiden myöntämistä, vaan ehkäisemällä ihmisten työkyvyn menettämistä. Tämä on myös työsuojelukysymys työpaikoilla, pelkkien lakipykälien olemassaolo ei sitä hoida. Työpaikalla täytyy hoitaa hommat asiallisesti niin, että ei synny työtapaturmia, rasitusta tai ammattitauteja ja että ihmisten jaksamisesta pidetään huolta, Kallinen sanoo. SAK:n eläke- ja työura-asioiden päällikkö, yhteiskuntatieteiden maisteri tutustunut eläkepolitiikan kiemuroihin 80-luvun puolivälistä lähtien mukana hallituksen kolmikantaisesti asettamassa työuratyöryhmässä, jossa käsitellään kestävän talouskasvun ja työllisyyden ohjelmaa, jonka yksi pääpaino työuratyöryhmässä\n18 18 vasama 2/2011 Osastot toimivat Seuraavaan Vasamaan (ilmestyy ) tulevat osastojen ilmoitukset pyydetään toimittamaan mennessä Margit Nurmikolulle: puh tai s-posti Muistathan merkitä yhteystietosi, kun lähetät ilmoituksen! 001 Oulun Sähköalantyöntekijäin Ammattiosasto N:o 1ry Sääntömääräinen kevätkokous klo osaston toimistolla, Rautatienkatu 16 D46. Esillä sääntömääräiset ja muut ajankohtaiset asiat. Kahvitarjoilu. Kaikki jäsenet ovat tervetulleita! Hallitus 001 Oulun Sähköalantyöntekijäin Ammattiosasto N:o 1ry/ Eläkeläisjaosto Eläkeläisjaoston kokous pidetään aina jokakuukauden toisena tiistaina klo osaston toimistolla, Rautatienkatu 16 D46. Tervetuloa! 005 Lounais-Hämeen sähkötyöntekijäin ammattiosasto ry Sääntömääräinen kevätkokous pidetään lauantaina klo Forssan järjestöjentalolla, Kuhalankatu 17. Esillä sääntömääräiset asiat. Tervetuloa! Hallitus 007 Lauritsalan Sähköalojen ammattiosasto ry 010 Joutsenon Sähköalantyöntekijäin ammattiosasto ry 022 Lappeenrannan Seudun Sähköalantyöntekijät ry Lappeenrannan alueen ammattiosastojen yhteinen perhepilkkitapahtuma pidetään lauantaina klo 9-13 Lappeenrannan satamassa Purjehduskeskus Wilmanrannan edustalla, Satamatie 23. Kilpailun jälkeen soppa- ja kahvitarjoilu ravintola REDI:ssä. Tervetuloa! 010 Joutsenon Sähköalantyötekijöiden ammattiosasto ry Kevätkokous pidetään klo ravintola Luhtikammarissa. Esillä sääntöjen määräämät asiat ja sääntömuutosasiat. Lappeenrannan osastojen perhepilkkitapahtuma pidetään klo Lähtö Lappeenrannan sataman Purjehduskeskuksesta. Tervetuloa! Hallitus. 018 Hämeenlinnan Sähkötyöntekijät ry Kevätkokous pidetään keskiviikkona klo Visahovissa, Kanakouluntie 5, Hämeenlinna toiminta- ja talouskertomusten lisäksi valitaan osastolle uusi puheenjohtaja ja täydennetään mahdollisesti hallitusta. Ennen kokousta Länsi- Auton autoesittely klo ja kokouksen jälkeen ruokailu. Tervetuloa mukaan! 018 Hämeenlinnan Sähkötyöntekijät ry Pilkkikilpailut ja ulkoilupäivä Alajärven Tervaniemessä Pilkkikisoihin kokoontuminen klo 8.30, kilpailuaika9 13, joukkuekilpailu 3-henkisin joukkuein. Hyvät mahdollisuudet hiihtoon ja retkiluisteluun, ota siis perhe mukaan. Punnituksen jälkeen sauna kuumana ja pikku purtavaatarjolla. Lähde ulkoilemaan! 018 Hämeenlinnan Sähkötyöntekijät ry Nuorisotapahtuma klo 18 Rockballissa, Raatihuoneenkatu 5, Hämeenlinna. Tule viettämään leppoisaa iltaa biljardin, dartsin ja pöytäcurlingin pariin. Tilaisuus on jäsenille maksuton, ilmoittautumiset tai puh Ole paikalla! 022 Lappeenrannan Seudun Sähköalantyöntekijät ry Osaston kevätkokous pidetään klo hotelli Cumuluksen kokoustiloissa. Käsiteltävinä asioina muun muassa sääntömääräiset asiat ja sääntömuutosasia sekämuut esille tulevatasiat. Ruokatarjoilu. Tervetuloa! _Hallitus 024 Varkauden Sähköalantyöntekijät ry Osaston sääntömääräinen kevätkokous pidetään klo ravintola Amandassa. Kokouksessa käsitellään sääntöjen sille määräämät asiat sekä uusien sääntöjen hyväksyminen. Ruokailu. Tervetuloa! Hallitus 025 Loviisan Sähköalantyöntekijäin Ammattiosasto ry Osasto järjestää jäsenille perheineen laskettelumatkan Himokselle lauantaina Osasto tarjoaa bussikuljetuksen Loviisasta sekäruokailun Himoksella. Mukaan mahtuu 50 ensin ilmoittautunutta. Ilmoittautumiset mennessä: Ari Räisänen (mieluiten ) tai puh Tarkempi aikataulu ilmoitetaan lähtijöille lähempänä matkaa. 039 Tietoliikenne- ja Informaatiotekniikkaos. 039 Kevätkokous maanantaina klo Hakaniemessä, Paasivuorenkatu 2C, Helsinki. Esillä osaston sääntöjen kevätkokoukselle määräämät asiat. Tervetuloa! Hallitus 043 Porvoon Sähkötyöntekijät ry Osaston kuukausikokous torstaina klo Rakennusliiton toimistolla, Sibeliusbulevardi36. Seuraavat kokoukset: kevätkokous (Huom! sääntömuutos), 28.4., 26.5., 1.9., ja syyskokous Tarjolla kahvia ja pullaa. Tervetuloa! Hallitus 049 Helsingin Sähköalantyöntekijät ry/ Eläkeläiset Eläkeläisten kokous pidetään maanantaina klo osasto 049:n kokoustilassa, Paasivuorenkatu 2C,4.krs. Kokouksen aiheina ovatkevät- ja syysretket. Tule keskustelemaan ja tapaamaan vanhoja kavereita kahvikupposen äärelle. Tervetuloa! 066 Suonenjoen Sähköalantyöntekijäin ammattiosasto ry Osaston kevätkokous pidetään klo Sammaltalon takkahuoneessa. Esillä sääntömääräiset asiat + sihteerin valinta. Tervetuloa! Hallitus 074 Kuusankosken Sähkömiehet ry/eläkejaosto Eläkejaoston maaliskuun kokous pidetään klo Kettumäen palvelukeskuksessa. Kahvitarjoilu. Tervetuloa! Eläkejaoston Lappalan Sähköisten pilkkikisat pidetään klo 8.00 Lappalan mökillä, punnitus on klo Joukolla mukaan nauttimaan kevätpäivästä! 085 Salon Seudun Heikko- ja Vahvavirtaosasto ry Sääntömääräinen kevätkokous pidetään torstaina klo Salon työväentalolla, Vilhonkatu 9. Esillä sääntömääräiset asiat. Tervetuloa! Hallitus 094 Raahen Sähkömiehet ry Kevätkokous pidetään klo osaston toimitilassa, Ratsukatu 5E,Raahe. Esillä sääntöjen kevätkokoukselle määräämät asiat ja ammattiosaston uusien sääntöjen hyväksyminen sekämuut esille tulevatasiat. Tervetuloa! Hallitus 100 Järvenpään Sähköalantyöntekijät ry Kevätkokous pidetään keskiviikkona klo 18.00, illallinen klo Krapin ravintola Ateljeerissa, Rantatie 2, Tuusula. Käsitellään sääntöjen määräämät asiat ja sääntömuutosasiat. Info /sihteeri. 101 Ylivieskan sähköalan osasto ry Osaston kevätkokous pidetään klo hotelli Käenpesässä. Käsitellään sääntömääräiset kevätkokousasiat sekä muuttuneet osaston säännöt. Tarjoilu perinteisen kaavanmukaan. Tervetuloa! Hallitus 105 Vihdin Sähköalantyöntekijät ry Pilkkikilpailu klo Kotojärvellä, Herrakunnalla Vihdissä. Kireitä siimoja! Hallitus 106 Savon Sähköalantyöntekijät ry Sääntömääräinen kevätkokous pidetään perjantaina klo hotelli-ravintola Savoniassa, Sammakkolammentie 4, Kuopio. Sääntömääräisten asioiden lisäksi esillä myössääntömuutosasia. Kokouksen jälkeen ruokailu. Tervetuloa! Hallitus 120 Vanhankaupungin Sähkömiehet ry Kevätkokous pidetään perjantaina klo liiton tiloissa, Paasivuorenkatu 2, Helsinki. Käsitellään kevätkokoukselle määrätyt asiat ja osaston sääntömuutokset. Kokouksen jälkeen lähdetään M/S Baltic Princess -risteilylle Tallinnaan. Takaisin Helsingissä ollaan klo Ilmoittautumiset Päiville mennessä. Ilmoittautumismaksu risteilylle on 100, jokapalautetaan laivalla. Tervetuloa! 123 Länsi-Suomen tietoliikennealan ammattilaiset ry Kevätkokous pidetään perjantaina klo Härmän kuntokeskuksessa. Käsitellään kevätkokousasiat. Ruokailu kokouksen jälkeen. Salissa illalla tanssittaa Souvarit. Tervetuloa! Hallitus 124 Päijät-Hämeen Tietoliikenneammattilaiset ry Pilkkikilpailut pidetään lauantaina Kotkan Kaarniemessä. Linja-auto lähtee Nastolasta klo 7.00, Lahdesta Askonkatu 13 edestä klo 7.30 (Empowerin toimipiste) ja seuraava pysähdyson Heinolassa Lampikatu 14 edessä klo 8.00 (DNA:n toimipiste). Ilmoittautumiset Raimo Pöystille, puh tai Janne Raja-aholle, puh perjantaihin mennessä. 140 Keski-Karjalan Sähkömiehet ry Sääntömääräinen kevätkokous pidetään klo Kansanopistolla Kiteellä. Esillä osaston sääntömuutosasia. Höyry- ja tavallinen sauna ja iltapala. Tervetuloa! Hallitus 142 Lounais-Suomen Sähkötyöntekijä ry Osasto järjestää 40-vuotisjuhlaristeilyn Ilmoittaudu mukaan! Tiedustelut Jyrki Vainiolta, puh ja ilmoittautumiset SirkkaLauniaiselle, puh Pogostan Sähköalantyöntekijät ry Vuosikokous pidetään keskiviikkona klo Murginapirtin tiloissa Ilomantsissa. Kokouksessa käsitellään sääntöjen määräämät asiat. Tervetuloa! Hallitus 165 Päijänteen Sähköalantyöntekijät ry Osaston kevätkokous pidetään torstaina klo ravintola Uotissa. Esillä sääntömuutosasia sekämuut sääntöjen määräämät asiat. Tervetuloa! Hallitus 100 Järvenpään Sähköalantyöntekijät ry 50-vuotisjuhlat klo Scandic-hotellissa, asema-aukio, Järvenpää. Illallinen, teatteriesitys, musiikkia. Jäsenet +avec. Ilmoittautuminen mennessä tai puh / sihteeri. Sähkö- ja televerkkojen toimivuuden merkitys on nykyaikaisessa yhteiskunnassa suuri. Innovaatioilla, sitoutumisella sekä osaavien työntekijöiden avulla Eltel takaa elintärkeiden infranet-verkostojen käyttövarmuuden. Yhteiskunta tarvitsee Elteliä. Eltel tarvitsee Sinua. Haemme vakituiseen työsuhteeseen Etelä-, Lounais-, Länsi- ja Itä-Suomeen SÄHKÖMITTARINVAIHTAJIA Sähkömittareiden vaihtotyöt suoritetaan yksintyöskentelynä. Työ on komennustyötä. Komennus alkaa työjakson alussa ja päättyy työjakson lopussa. Työjakso alkaa tiistaisin ja päättyy maanantaisin. Työaika on 12h/päivä paitsi sunnuntaina 8h/päivä. Työjakson jälkeen pidetään vapaajakso (ti-ma), jonka aikana käytetään työjaksolla kertyneet joustotunnit. Työssä menestyminen edellyttää kykyä tulokselliseen, itsenäiseen työskentelyyn IT-osaamista Aikaisempi vastaavanlainen työkokemus sekä ruotsinkielentaito joillakin alueilla katsotaan eduksi. Tarjoamme Sinulle haastavia työtehtäviä kannustavalla palkkauksella. Lisätietoja antavat tuotantopäällikkö Mika Ruotsalainen puh tai aluepäällikkö Sami Peippo puh Hakemukset mennessä sähköpostitse: tai KOULUTTAUDU TYÖTEKNIKOKSI joustavasti työn ohessa! Työteknikkokoulutus on suunniteltu tekniikan eri ammattialojen työnjohto-, esimies- ja asiantuntijatehtävissä työskenteleville tai niihin siirtyville henkilöille. TYÖTEKNIKKO-KOULUTUS PARANTAA VALMIUKSIA vastuullisempiin tehtäviin parempaan esimiestyöskentelyyn kannattavaan tulokselliseen toimintaan OTA YHTEYTTÄ JAKYSY LISÄÄ: Toimialajohtaja Leevi Karvonen puh , tai -> Koulutus -> Tekniikka Rastor käynnistää useita Työteknikon koulutusohjelmia valtakunnallisesti. Koulutuksen aikana suoritetaan virallinen Tekniikan erikoisammattitutkinto. Toteutamme myös yrityskohtaisia kokonaisuuksia. HELSINKI KUOPIO OULU TURKU\n19 vasama 2/ Sähköliiton jäsen, käytä hyväksi jäsenetusi Villa Andropoffin lomaosakkeet varattavissa Te ksti Margit Nurmikolu Kuvat Villa Andropoffin kuva-arkisto Liityin 15-vuotiaana ammattiliittoon (Metallityöväen liitto) ja Rakennusliiton kautta vuonna 1971 Sähköliittoon. Olin sangen aktiivisesti mukana toiminnassa, aivan alkua lukuun ottamatta. Tätä osallistumista on jatkunut Sähköliitolla on seitsemän ulkomaista lomaosaketta, jotka sijaitsevat Viron Pärnussa merenrannalla Villa Andropoffin loma- ja kokouskeskuksen yhteydessä. Hyvin varustellut, 2 6 henkilölle mitoitetut lomaosakkeet sijaitsevat rannan tuntumassa uudehkoissa rivitaloissa. Lomaosakkeissa on kylkiäisenä kaksi White Beach Golfin viikkopeliosaketta. Viikon hinta on 300 euroa. Lukijan ääni Korkeimman johdatusta tarvittiin Villa Andropoff sijaitsee 130 kilometrin päässä Tallinnasta jakahdeksan kilometrin päässä Pärnun kylpyläkaupungista. Pärnunlahden valkohiekkaista rantaviivaa on käytössä lähes puoli kilometriä. Alueella on myös kuntoilupaikkoja sekä sauna- ja hoitotiloja. Villa Andropoffin päärakennuksessa aina näihin aikoihin saakka. Ammattiosastoni vuoden 2010 kevätkokouksessa esitettiin syyskokousten siirtämistä perinteisestä paikasta, Kirjantalolta, Helsingin liitosalueelle. Keskustelun jälkeen esitys hyväksyttiin. Esitin päätökseen eriävän mielipiteen, joka kirjattiin pöytäkirjaan. Tehty päätös syyskokouksen siirtämisestä pois kantakaupungista oli otsikon mukaisesti Korkeimman johdatusta. Muuten en olisi ymmärtänyt irtaantua toiminnasta, joka kuuluu nuo- on lisäksi muun muassa tasokas ravintola ja kesäterassi. Osakkeet ovat käytettävissä parhaana kesäloma-aikana, viikot Ensi kesän varaustoivomuksia otetaan vastaan Varaustoivomusten tulee olla perillä perjantaihin mennessä kirjallisesti Arvonta suoritetaan maaliskuun ensimmäisellä viikolla, mikäli samalle ajalle on tullut useita varaustoivomuksia. Arvonnan tuloksista ilmoitetaan lomaviikon saaneille henkilöille. remmille alamme jäsenille. Jack Söderholm, Helsinki PS. Liittolehtemme ykkösnumerossa tänä vuonna sivulla 3oli otsikko: Rehelliset urakoitsijat torjumaan harmaata taloutta. Lomaoikeus Lomaviikkoja voivat varata yli vuoden Sähköliiton jäsenenä olleet henkilöt. Lomat on ensisijaisesti tarkoitettu liiton työikäisille jäsenille. Oppilasjäsenillä varausoikeutta ei ole. Liiton eläkeläiset ja henkilökunnan jäsenet saavat vuokrausoikeuden arvonnassa mahdollisesti varaamatta jääneisiin vapaisiin viikkoihin. Lomavarauksia hoitaa Villa Andropoff Oy, Johanna Leivonen, puh andropoff.ee Lisätietoa Siinä oli jotain tuttua ja vilkaisu osasto 049:n historiikkiin osoitti, että vuoden 1972 liittokokousvaaleissa toinen poliittinen ryhmä käytti tunnusta Rehelliset sähkömiehet. JS Sähköistä palvelua Pääkonttori Ritakuja 2, Vantaa PL 88, 01741Vantaa, puh Tilauskeskus ark puh Hätäpalvelu 24/7 puh Myyntikonttorit ark Etelä-Suomi Espoo,Luoteisrinne 4 puh Helsinki,Konalankuja 1-3 puh Helsinki, Hermannin Rantatie 24 puh Hyrylä,Hiekkakuopantie 1 puh Järvenpää,Puurtajankatu 15A puh Hämeenlinna, Mäkeläntie 1, puh Lahti,Seppäläntie 5 puh Lohja,Takasenkatu 56 puh Porvoo,Yrittäjänkatu 24 puh Riihimäki,Tehtaankatu 1 puh Vantaa,Ritakuja 2 puh Vantaa,Mäkituvantie 3 puh Keski-Suomi Tampere,Ilmailunkatu 21 puh Tampere,Kolmihaarankatu 6 puh Jyväskylä,Vasarakatu 24 puh Pori,Hevoshaankatu 1A puh Varsinais-Suomi Turku,Lukkosepänkatu 7 puh Rauma,Aittakarinkatu 12 puh Salo,Myllyojankatu 10 puh Pohjanmaa Vaasa,Silmukkatie 4 puh Kokkola,Tervahovintie 2 puh Seinäjoki,Väinölänkatu 18 puh Kaakkois-Suomi Kouvola,Sepänkatu 4 puh Kotka,Jylpyntie 14 puh Lappeenranta,Myllymäenkatu 15 puh Mikkeli,Hietakatu 1 puh Itä-Suomi Kuopio,Ajajantie 2 puh Iisalmi,Tunnelikatu 1 puh Joensuu,Kuurnankatu 31 puh Savonlinna,Ilokallionkatu 6 puh Varkaus,Käsityökatu 45 puh Pohjois-Suomi Oulu,Kallisensuora 5 puh Kajaani,Jarrukuja 2 puh Kemi,Asentajankatu 7 puh Rovaniemi,Aittatie 1 puh AMMATTILAISTEN SÄHKÖTUKKU\n20 20 vasama 2/2011 YHTEYSTIEDOT Sähköliitto Sähköalojen ammattiliitto ry Aleksanterinkatu 15 PL 747, TAMPERE Puh Faksi Aluetoimistot Etelä-Suomen aluetoimisto Paasivuorenkatu 2A, 4krs., Helsinki Yhteystiedot Vastaava alueasiamies JaakkoAho Puh Alueasiamies Juha Lujanen Puh Itä-Suomen aluetoimisto Matkakuja 6A, Kotka Alueasiamies Jouni Leppänen Puh Pohjois-Suomen aluetoimisto Mäkelininkatu 31, Oulu Alueasiamies Markku Kemppainen Puh Länsi-Suomen alueen asiat Tampereen keskustoimiston kautta PL 747, TAMPERE Vastaava alueasiamies Jari Ollila Puh Resumé Elektrikermedlem -ärdu kandidat i riksdagsvalet? Riitta Kallio Vasamas redaktion söker aktiva medlemmar ielektrikerförbundet som ställer upp som riksdagskandidater i det kommande valet. Vi lovar att presentera alla riksdagskandidater som är förbundsmedlemmar i Vasama, bara vi får reda på dem itid. Meddela alltså om kandidaturerna till Vasama per e-post så snart som möjligt: Finlands 36 riksdagsval genomförs söndagen den 17 april Aktuella valteman är åtminstone ekonomin, arbetslösheten, invandringen och miljön. I Finland kan man förhandsrösta och utomlands Kandidatlistorna ska lämnas in senast den 8mars. 200 riksdagsmän väljs till Finlands riksdag. Nya partier ivalet är Muutos 2011, Piraattipuoluo och Vapauspuolue. Liberalerna deltar på piratpartiets listor. Finlands Seniorparti, Finlands Kommunistiska Parti och Kommunistiska Arbetarpartiet stryks ur partiregistret om de inte får plats i riksdagen i valet. Sidan 3 Aktivt med i sociala medier Margit Nurmikolu Elektrikerförbundet arrangerade ett idéseminarium om sociala medier på södra Finlands regionkansli ihelsingfors islutet av januari. Seminariet leddes av FFC:s informatör Jenni Karjalainen som konstaterade att det också är skäl för Elektrikerförbundet att gå med i de sociala medierna för de ger förbundet ett ansikte. -Informationen går typ från person till person, betonade Karjalainen. Idéer kläcktes på seminariet av en grupp unga och entusiastiska förbundsmedlemmar som funderade på hur man kunde få med Elektrikerförbundet idesociala medierna. Ansvariga regionombudsmannen Jari Ollila från förbundets kansli deltog iplaneringen. Det är han som ipraktiken kör igång projektet tillsammans med förbundets informationsavdelning. Hela planeringsgruppen var enig om att de sociala medierna ärdagens melodi och att också Elektrikerförbundet borde se dem som enresurs, inte som enskrämmande förändring somman ska motverka. -I dag kan en välfungerande organisation inte vara osynlig isociala medier, eftersom alla andra intressegrupper finns där,sammanfattar de unga. Sidan Saarron purkuilmoitus Sähköalojen ammattiliitto ry:n talotekniikka-, huolto- ja työympäristösektori on purkanut julistamansa saarron Saipu Oy:n työmaiden osalta. Tiedustelut: sektoripäällikkökeijo Rimmistö puh työehtoasiamies Hannu Luukkonen puh Fluke 233 yleismittari irrotettavalla näytöllä. Vianhakua turvallisesti kauempaakin. När vi gick igenom statistiken för artikeln om medlemsbortfallet i Elektrikerförbundet (sidan 6) framträdde till sist talet Så många betalande förbundsmedlemmar iavtalsbranschen har fallit bort under tio år. Mellan år 2000 och 2010 har förbundet således förlorat nio procent av sina medlemmar och samtidigt närmare en tiondel av sina intäkter iform av medlemsavgifter. Medlemsbortfallet har kommit smygande och skett småningom i en takt om knappt 200 medlemmar per år. Därför har följderna inte diskuterats särskilt mycket. Inte förrän nu. Även om Elektrikerförbundets medlemsbortfall inte är tillnärmelsevis så stort som imånga andra fackförbund har det ändå en allt större betydelse för hela förbundets verksamhet. Den största effekten syns i minskade medlemsintäkter. Jufärre betalande medlemmar förbundet har desto mindre resurser har organisationen naturligtvis till sitt förfogande. Medlemsbortfallet väcker också berättigat tvivel på förbundets dragningskraft, på organiseringsgraden och verksamheten på arbetsplatserna. Lyckligtvis kan vi genast utesluta de värsta skräckscenarierna om orsakerna till medlemsbortfallet. När vi analyserade medlemsstatistiken framgick nämligen att minskningen i antalet medlemmar nästan helt beror på att arbetstillfällen försvann på en del avtalsområden. Både Energi - ICT - nätverk (002) och Träförädling (011, 012) har genomgått omstruktureringar och följden har varit att tillbudsstående arbetstillfällen för elarbetare idessa branscher helt enkelt har ledaren Ta med en kompis minskat. För jämförelsens skull kan man konstatera att antalet medlemmar iden största avtalsbranschen Husteknik och elinstallationer (005) -har varit närmast oförändrat under de senaste 10åren. Utredningen av orsakerna till medlemsbortfallet betyder ändå inte att yrkesarbetarna i elbranschen med en suck av lättnad kan fortsätta att vila på lagrarna. Tvärtom tänker vi satsa på medlemsvärvning detta år med större beslutsamhet än någonsin. Vi tar också en mängd nya metoder ibruk, t.ex. rekommendationskampanjer och sociala medier. Det finns ingen orsak att vänta sig ett plötsligt uppsving i medlemsantalet. Det råder en hög organisationsgrad i branschen och därför är antalet potentiella nya medlemmar mycket begränsat. Därtill är de potentiella medlemmarna spridda på tusentals företag runt om i hela Finland, vilket verkligen inte gör medlemsvärvningen lättare. Medlemsvärvningen ska ändå ses som något positivt, som ibästa fall kan inspirera inte bara enskilda medlemmar utan också förtroendevalda, arbetsplatser och fackavdelningar. Enligt undersökningar är den vanligaste orsaken till att en arbetare inte är medlem ifackförbundet nämligen att han eller hon aldrig blivit ombedd att bli medlem. Fråga därför redan imorgon om din arbetskamrat är medlem iförbundet. Om så inte är fallet ber du honom eller henne ansluta sig till förbundet. Du gör både dig själv och din kamrat en tjänst. Poista riskit työstäsi Ongelma on sisällä. Sinun täytyy olla ulkopuolella. Nyt voit korjata jännitteiset koneistot turvallisesti kauempaakin. Uudella Fluke 233 irrotettavalla, langattomalla näytöllä varustetulla yleismittarilla voit kytkeä mittapäät mittauspisteisiin ja lukea mittaustuloksia turvallisesti kauempaakin. Pysy erossa liikkuvista koneistoista, sähkötauluista ja suurjännitekomponenteista Fluke. Keeping your world up and running.\nLuottamusta eduskuntaan - Janne on neljän lapsen vastuullinen isä ja toiminut 11 vuotta pääluottamusmiehenä edustaen työntekijöitä todella vaikeissakin tilanteissa. Tietoa ja taitoa on haettu lukuisilta