ADOPTIVFAMILJER RF TOIMINTAVUOSI PDF\nADOPTIVFAMILJER RF TOIMINTAVUOSI 2009\nDownload "ADOPTIVFAMILJER RF 13.3.2010 TOIMINTAVUOSI 2009"\n1 ADOPTIOPERHEET RY, TOIMINTAKERTOMUS ADOPTIVFAMILJER RF TOIMINTAVUOSI 2009 Yleistä Kulunut toimikausi oli yhdistyksen kolmastoista. Yhdistyksen toiminnan vakiintuminen jatkui Raha-automaattiyhdistyksen yleisavustuksen myötä. Yleisavustus saatiin toista kertaa, ja sen suuruus oli euroa. Helsingin kaupunki antoi 1000 euron avustuksen opetushenkilöstön kouluttamiseen. Lisäksi saatiin yksityishenkilöltä 1500 euron lahjoitus toiminnan tukemiseen. Yhdistyksen toiminta tavoitti hyvin eri puolilla Suomea asuvat jäsenperheet ja heidän kanssaan työtä tekevät ammattilaiset. Yhdistyksellä oli toimintavuoden aikana 200 yksittäistä tapahtumaa ja tilaisuutta, joista 73 prosenttia oli muualla kuin pääkaupunkiseudulla. Yhdistyksessä työskenteli kokopäiväinen toiminnanjohtaja ja osapäiväinen suunnittelija. Aktiivisia vapaaehtoisia yhdistyksen toiminnassa oli noin 70. Yhdistys piti ylimääräisen vuosikokouksen, jossa hyväksyttiin uudet säännöt. Uudet säännöt vahvistettiin Patentti- ja rekisterihallituksessa Suurimmat muutokset olivat hallituksen jäsenten toimikauden muuttaminen kalenterivuoden mittaiseksi ja siirtyminen kahden jäsenkokouksen käytäntöön aiemman yhden sijasta. Ensimmäinen uuden säännöstön mukainen syyskokous pidettiin 7. marraskuuta Yhdistyksen toimisto sijaitsi Helsingin keskustassa, Mikonkadulla. Yhdistyksen jäsenmäärä on vakiintunut noin 3000 jäseneen. Vuoden 2009 lopussa jäseniä oli Adoptioitten määrän vähenemisellä on jonkin verran vaikutusta jäsenkasvulle. Vuonna 2009 jäsenmäärää vähensi se, että jäsenten erottamiskäytäntöä nopeutettiin. Vertaisryhmätoiminta jatkui ympäri Suomen. Yhteensä yhdistyksellä oli 38 vertaisryhmää 27 paikkakunnalla ja kaksi eri maiden adoptioiden ympärille keskittynyttä maaryhmää sekä internetissä toimivia keskustelu- ja edunvalvontaryhmiä. Edunvalvontatoiminnassa merkittävä virstanpylväs saavutettiin, kun yhdistys hyväksyttiin mukaan adoptiolain muuttamista valmistelevaan työryhmään. Yhteistyötä muiden adoptiotahojen kanssa niin ikään jatkettiin. Syyskuussa hallituksen puheenjohtaja osallistui Nordic Adoption Councilin kaksipäiväiseen kokoukseen Islannissa. Yhdistyksen luottamus- ja toimihenkilöt Yhdistyksen vuosikokouksessa yhdistyksen hallitukseen valittiin vuodelle 2009 kahdeksan jäsentä sekä kaksi varajäsentä. Uusia näistä oli viisi. Hallituksen toimikausi päättyy Järjestäytymiskokouksessaan hallitus jakoi tehtävät seuraavasti: Hannele Lindell, Kirkkonummi Emilia Männistö, Espoo Micaela Thorström, Espoo Reetta Kurjonen, Hollola Sari Pentikäinen, Helsinki Pauliina Pulkkinen, Helsinki Antti-Heikki Suoninen, Helsinki Päivi Suutari, Tuusula Eeva-Liisa Heinranta, Kerava puheenjohtaja varapuheenjohtaja sihteeri, uusi jäsen, uusi jäsen jäsen, uusi jäsen, uusi jäsen, uusi varajäsen\n2 Auni Särkkä, Espoo varajäsen Rahastonhoitajaksi valittiin Tommy Uhtio. Varsinaiseksi tilintarkastajaksi valittiin Esa- Pekka Luokkamäki Seinäjoelta ja varatilintarkastajaksi Lena Jolkkonen Espoosta. Tommy Uhtio lopetti rahastonhoitajana , ja hänen tilalleen hallitus valitsi kilpailutuksen jälkeen Acapella Oy:n lähtien. Yhdistyksen syyskokouksessa yhdistyksen hallitukseen valittiin vuodelle 2010 kahdeksan jäsentä sekä kaksi varajäsentä. Näistä uusia oli kaksi. Järjestäytymiskokouksessaan hallitus jakoi tehtävät seuraavasti: Hannele Lindell, Kirkkonummi Sari Pentikäinen, Helsinki Pauliina Pulkkinen, Helsinki Suvi Aarnio, Parainen Kati Nordlund-Luoma, Pori Antti-Heikki Suoninen, Helsinki Päivi Suutari, Tuusula Micaela Thorström, Espoo Eeva-Liisa Heinranta, Kerava Reetta Kurjonen, Hollola puheenjohtaja varapuheenjohtaja sihteeri jäsen, uusi jäsen, uusi jäsen jäsen jäsen varajäsen varajäsen Rahastonhoitajana jatkaa Acapella Oy. Varsinaiseksi tilintarkastajaksi valittiin Esa-Pekka Luokkamäki Seinäjoelta ja varatilintarkastajaksi Lena Jolkkonen Espoosta. Yhdistyksen toiminnanjohtaja Anu Uhtio oli perhevapaalla. Hänen sijaisenaan toimi Seija Poikonen. Työ oli kokopäiväinen. Suunnittelijan osapäiväistä tehtävää hoiti Elina Mieho- Suoninen. Joulukuussa yhdistyksellä oli Innofocuksesta harjoittelijana Sari Stirkkinen. Jäsenistö Kokoukset Toimintavuoden alkaessa jäseniä oli 3025 ja toimintavuoden päättyessä yhdistyksellä oli 2923 jäsentä. Yhdistykseen liittyi 227 uutta jäsentä. Ensimmäistä kertaa yhdistyksen historian aikana jäsenmäärä väheni 102 henkilöllä. Tulosta kuitenkin vääristää se, että toimintavuonna jäsenrekisteristä poistettiin aiemman yhden vuoden sijasta kahden vuoden ajalta maksun maksamatta jättäneet. Vuosien 2007 ja 2008 jäsenmaksun maksamatta jättämisen perusteella erotetuksi tuli 12 ja vuoden 2008 jäsenmaksun maksamatta jättämisen perusteella 156 henkilöä. Yhdistyksen vuosikokous pidettiin yhdistyksen toimistolla Helsingissä. Kokouksessa oli läsnä 11 yhdistyksen jäsentä. Hallitus kokoontui toimintavuoden aikana seitsemän kertaa. Lisäksi pidettiin kolme sähköpostikokousta. Ylimääräinen jäsenkokous pidettiin Kokous vahvisti yhdistykselle uudet säännöt. Kokouksessa oli läsnä yhdeksän yhdistyksen jäsentä. Uuden sääntöjen mukainen ensimmäinen syyskokous pidettiin Kokouksessa oli läsnä 10 yhdistyksen jäsentä. Tiedotustoiminta Yhdistys julkaisi jäsenlehteään neljä numeroa. Lehdessä julkaistiin asiantuntija-artikkeleita adoptiolasten kasvatuksen erityiskysymyksistä ja tiedotettiin adoptiotapahtumista. Kukin adoptiopalvelunantaja piti vuorollaan palvelunantajan palstaa, jossa se kirjoitti omasta toiminnastaan. Yhdistyksen jäsenet kirjoittivat lehteen omista kokemuksistaan adoptiovanhempina ja -odottajina. Lehden sisältö oli vapaaehtoisvoimin tuotettua lukuun ottamatta toiminnanjohtajan työpanosta. Lehden ensimmäisen numeron aiheena oli\n3 adoptioperheen jaksaminen. Toisen aiheena oli lastenkulttuuri, kolmannen aiheena olivat adoptoidun läheiset ja viimeisen maailmakatsomukset. Lehden painos oli kappaletta. Yhdistys jatkoi Raha-automaattiyhdistyksen tuella suunnittelemansa adoptioperheiden tietopaketin toimittamista ja siitä tiedottamista uusille adoptiovanhemmille. Pakettia myytiin omakustannushintaan vuoden aikana 27 kappaletta ja päivityssivuja paketin aiemmin tilanneille 1 kappale. Yhdistyksen internetsivuilla oli vuonna 2009 yhteensä yksittäistä käyntiä 71 eri maasta. Yksittäisiä kävijöitä oli Yksittäisiä sivuston näyttökertoja oli Neljä suosituinta sivua olivat tietoa adoptiosta, linkit, etusivu ja tilattavien tuotteiden esittely. Yleisimmin sivustolle tultiin google-hakukoneen kautta (52 %), suoraan (28 %) ja Interpedian sivujen kautta (3%). Yleisimmin käytettyjä hakusanoja olivat adoptioperheet, adoptio ja adoptioperheet ry. Sivujen avulla yhdistys tiedotti toiminnastaan, eri adoptiotahojen järjestämistä tapahtumisista sekä tehosti jäsenhankintaansa ja helpotti tilausten käsittelyä. Sivujen sisältämää yleistä adoptiotietoutta on pyritty kaiken aikaa lisäämään myös adoptioperheiden läheisten, eri ammattiryhmien, opiskelijoiden ja median käytettäväksi.\n4 Adoptioperheet ry:n internetsivustojen käyttäjätilastoja Toiminnanjohtaja ja hallituksen edustajat esittelivät adoptiota tiedotusvälineissä ja adoptiosta kirjoitettiinkin runsaasti sekä aikakauslehdissä että sanomalehdissä ympäri maata. Muun muassa Helsingin Sanomat julkaisi adoptiotahojen yhteisen adoption etiikkaa koskevan kirjoituksen. Adoptiosta ja adoptiolasten asemasta annettiin tietoa myös tutkimuskäyttöön. Yhdistyksen kirjastoa käyttivät sekä jäsenet että opiskelijat. Sieltä lainattiin yhteensä 39 kirjaa.\n5 Yhdistys jatkoi neuvola- ja kouluterveydenhoitajille suunnatun oppaan laatimista. Opastyöryhmä koostui adoptiota ja terveydenhuoltoa tuntevista ammattilaisista ja vapaaehtoisista. Suunnitelmissa on laatia opas myös opettajille. Oppaita varten saatiin vuoden 2009 lopulla euron avustus Alfred Kordelinin säätiöltä. Ryhmät Vapaaehtoisten vetämät adoptioryhmät jatkoivat toimintaansa eri puolilla Suomea. Yhdistys tarjosi taloudellista tukea ryhmilleen luennoitsijaa tai muuta järjestettyä toimintaa varten. Tuki vaihteli 30 eurosta 200 euroon. Tukea myönnettiin myös tilavuokriin. Ryhmänvetäjille järjestettiin syyskuussa koulutus- ja virkistystilaisuus. Tilaisuus toimi vertaistukiverkostona, jossa käytiin läpi ryhmien kuulumisia. Puhumassa tilaisuudessa olivat vieraileva tutkija Heidi Ruohio Väestöliitosta ja aikuinen adoptoitu Reetta Kurjonen. Tilaisuudessa oli 10 ryhmänvetäjää ja kaksi hallituksen jäsentä. Uusia vertaistukiryhmiä perustettiin eri puolille maata 6, ja vuoden 2009 lopussa yhdistyksellä oli 38 vertaisryhmää 27 paikkakunnalla. Uusina ryhminä aloittivat Oulun Kiinakerho ja Länsi-Turunmaan ryhmä. Pohjoisen Keski-Suomen alueella toiminut ryhmä lopetti, ja tilalle perustettiin uusi ryhmä Jyväskylään. Muita uusia ryhmiä olivat Isompana adoptoitujen ryhmä Helsingissä ja Tampereen seudun Etelä-Afrikka-perheet. Salon ryhmä eriytyi omaksi ryhmäkseen Salo-Somero-Forssa -ryhmästä, jota vetäjät yrittivät edelleen pitää pystyssä. Seinäjoen seudun Aasia-ryhmä laajensi toimintansa koskemaan kaikkia ulkomaan adoptioperheitä. Järvenpää-Kerava-Tuusula -ryhmä laajensi toimintansa ulottumaan koko Keski-Uudenmaan alueelle. Ryhmistä lopettivat toimintansa Porin sählykerho ja Tampereen adoptioperheiden aamupäiväkerho. Turun seudun esimurrosikäisten ryhmää yritettiin edelleen käynnistää, mutta ryhmä ei käynnistynyt. Rauman ryhmä etsi uuta vetäjää eikä päässyt kokoontumaan kertaakaan vuoden aikana vetäjän puuttumisen vuoksi. Internetin keskustelupalstalla toimi kotimaasta adoptoineiden ryhmä ja eronneitten adoptiovanhempien ryhmät sekä keskusteluryhmät kotimaan ja yleisestä edunvalvonnasta kiinnostuneille ja tapahtumien suunnitteluun orientoitunut ryhmä. Facebookissa toimineessa yhdistyksen keskusteluryhmässä oli 193 jäsentä. Uutena ryhmätoimintamuotona yhdistykseen liittyi kaksi eri maiden adoptioiden ympärille keskittynyttä maaryhmää, Kiina-maaryhmä ja Etelä-Afrikka -perheet. Ryhmien toiminta: Esimurrosikäisten ryhmä kokoontui vuoden aikana 9 kertaa. Osallistujia oli paikalla enimmillään 9, keskimäärin viisi, ja kaksi ryhmänvetäjää. Ryhmässä keskusteltiin murrosikää lähestyvien nuorten ja heidän vanhempiensa huolista. Ryhmässä kävi vierailemassa Väestöliitosta Maija Lehtikangas ja Ulvojista Pirkko Päivärinta-Timgren. Etelä-Karjalan ryhmä kokoontui Seurakunnan kerhotilassa Lappeenrannassa. Kokoontumisia oli kaikkiaan neljä. Osallistujia tapahtumaa kohti oli keskimäärin aikuisia n. 10 ja lapsia n. 5. Tilaisuuksissa ei ollut mitään erityistä ohjelmaa, vaan vapaamuotoista keskustelua. Etelä-Kymenlaakson adoptioryhmä on tarkoitettu adoptioperheille ja odottajille. Ryhmä kokoontui viime vuonna Helilän päiväkodin tiloissa, Kotkassa, viisi kertaa. Lisäksi toukokuussa adoptioperheet tekivät yhteisen reissun kylpylä Flamingoon Kotkan sijais- ja tukiperheiden kanssa. Joulukuussa samaiset ryhmät pitivät yhteistä pikkujoulua Tonttukoulun merkeissä. Tapaamisissa on ollut keskimäärin 10 aikuista ja 9 lasta.\n6 Etelä-Savon ryhmä kokoontui 10 kertaa. Ensimmäisellä kokoontumiskerralla vietettiin kiinalaista uutta vuotta. Kesällä tehtiin retki Kouvolan Tykkimäelle. Lokakuussa oli vuorossa vierailu Pieksämäelle Keski-Savon ryhmään. Joulukuussa osallistuttiin Monikulttuurikeskus Mimosan järjestämään pikkujouluun. Ryhmän keskeisenä toimintamuotona oli yhteinen keskustelutilaisuus ja lapsille mahdollisuus leikkiä yhdessä. Osallistujia oli keskimäärin 4 aikuista ja 2 lasta. Harjavallan seudun ryhmä on kokoontunut viime vuonna 9 kertaa. Osallistujia on ollut keskimäärin 30, joista aikuisia 18 ja lapsia 12. Kokoontumiskerroilla on keskusteltu adoptioperheitten arjesta, hankaluuksista ja iloista. Ryhmä on siis puhtaimmillaan vertaistukiryhmä. Imatran adoptiokerhon toiminta vuonna 2009 oli kevään ajan säännöllistä, mutta syksyllä toimintaa haittasi kokoustilan menettäminen. Ryhmä kokoontui kuitenkin pääsääntöisesti kerran kuukaudessa, yhteensä 8 kertaa vuoden aikana. Toimintana oli vertaistuki- ja virkistystoimintaa. Kuusi aikuista ja kuusi lasta kokoontuivat säännöllisesti, ja yksi aikuinen ja kaksi lasta satunnaisesti joka kuukauden ensimmäisenä maanantaina kello Imatran seurakunnan tiloissa kevään aikana. Mukana oli sekä adoptionhakijoita ja äitejä lapsineen, satunnaisesti myös kaksi isää. Isompana adoptoitujen lasten vanhempien ryhmä aloitti toimintansa. Se kokoontui kaksi kertaa yhdistyksen toimistolla. Paikalla oli keskimäärin viisi aikuista. Joensuun seudun adoptioryhmä kokoontui viime vuonna kuusi kertaa Hukanhaudan srktalolla ja kerran olimme ratsastamassa ja nauttimassa kiinalaisesta ruuasta Joensuun Hammaslahdessa. Osallistujia on ollut vaihtelevasti 0-20 henkilön välillä. Kainuun ryhmällä kokoontumisia vuoden aikana oli vain yksi, kävijöitä 8 aikuista, 6 lasta. Kanta-Hämeen Kiinaryhmä toimii Turengissa Mannerheimin lastensuojeluliiton tiloissa. Ryhmä kokoontui kerran kuukaudessa kahvittelun ja keskustelun merkeissä. Lapsille oli järjestetty leikkikaluja ja piirustus- sekä askartelu-mahdollisuus. Tapaamisia oli vuoden 2009 aikana kaikkiaan 9 kertaa. Ryhmän tapaamisille on ollut edeltä sovittu vaihteleva teema. Aiheina on olleet mm. isyys, erilaisuus vanhempana/lapsena, kesälomakohteet ja suunnitelmat lapsiperheiden näkökulmasta sekä vanhemmuus vanhemmalla iällä. Aiheiden tiimoilta on syntynyt aina vilkasta keskustelua. Syyskuussa ryhmä kokoontui Aulangon kylpylässä ja sen jälkeen ryhmä meni syömään kiinalaiseen ravintolaan. Keskimäärin tapaamisissa kävi mukana noin 10 aikuista ja 10 lasta. Ryhmään kuuluu 22 aikuista ja 23 lasta, sekä odottavia perheitä että perheitä, joissa on jo yksi tai useampi adoptoitu tai biologinen lapsi. Keski-Savon ryhmällä kokoontumiskertoja oli vuonna 2009 kuusi. Keskimääräisesti kävijöissä oli aikuisia seitsemän ja lapsia yksitoista. Ryhmä on suunnattu jo adoptoineille perheille ja myös odottaville perheille. Ryhmä pääasiassa retkeilee. Sydäntalvella se vuokraa tilat Pieksämäen kaupungilta. Syksyllä ryhmän vieraana kävi Etelä-Savon adoptioperheiden ryhmä. Keskisen Uudenmaan, aiemmin Keski-Uudenmaan ryhmä kokoontuu Järvenpään keskustan liepeillä MLL:n Keltasirkussa. Kokoontumisia oli syksyn aikana kolme ja samoin keväällä kolme, eli yhteensä kuusi. Syksyn viimeinen tapaaminen järjestettiin Pikkujoulujen merkeissä ja kevät päätettiin grillajaisiin. Ryhmä perustuu vertaistukeen ja ohjelmassa on vapaata keskustelua nyyttäriperiaatteella toteutettujen kahvien merkeissä. Mukana on\n7 yleensä ollut 4-6 perhettä, noin 5-7 aikuista ja noin 8-10 lasta. Useimmilla kävijäperheillä on ainakin yksi lapsi. Joskus mukana on myös odottajia. Keski-Suomen adoptioperheet aloitti uutena ryhmänä toimintansa maaliskuussa. Ryhmä kokoontui 2009 vuoden aikana 7 kertaa. Tapaamisissa oli läsnä keskimäärin 6 aikuista/kerta ja 4-6 lasta/kerta. Kuva: Katariina Kallio-Muuraiskangas Kokkolanseudun adoptiolasten kulttuuri- ja monitoimikerho kokoontui vuonna 2009 neljä kertaa. Äitien illan tapaamisessa oli 8 äitiä ja odottajien tapaamisessa 21 henkeä. Retki eläinpuistoon houkutteli 25 henkeä ja pikkujoulu 30 henkeä. Ryhmässä kerrotaan kuulumisia ja vaihdetaan kokemuksia sekä syödään tai kahvitellaan. Lapset leikkivät keskenään. Odottajille järjestetyssä illassa alustajana oli Interpedian tiedottaja Terhi Collin. Pikkujoulussa esiintyivät tänä vuonna Tiernapojat, ja lapset saivat pienen lahjat kerholta. Kotimaasta ensimmäistä lastaan odottavien ryhmä tapaa vertaistuen ja ruokailun merkeissä eri puolilla Helsinkiä. Ryhmässä käy säännöllisesti 6 henkilöä, ja sillä oli 3 tapaamista vuonna Kouvolan seudun ryhmä on tarkoitettu sekä perheille, joissa jo adoptiolapsia että niille, jotka vasta harkitsevat adoptiota tai odottavat lasta. Ryhmä tapasi MLL:n toimistolla Kouvolan Kellomäessä kevätkaudella viisi kertaa ja lisäksi järjestettiin Kiinankielen kielikylpykerhoa neljä kertaa. Syyskaudella ryhmä tapasi yhteensä neljä kertaa. Aikuiset keskustelevat ajankohtaisista adoptioon liittyvistä asioista kahvikupin ääressä ja lapset leikkivät käyden välillä mehulla ja piparilla. Tammikuun tapaamisessa vieraana olivat Kouvolan perheoikeudellisen asioiden yksiköstä johtava lastenvalvoja Maritta Nurmiranta ja lastenvalvoja Annukka Kartio. He kertoivat tämänhetkisestä adoptioneuvontatilanteesta ja siihen kuntaliitosten myötä tulleista muutoksista. Helmikuussa aiheena oli sijaisvanhemmuus. Samassa kuussa järjestettiin myös yhdet vauvakutsut. Ensimmäisenä adventtina ryhmäläiset enkeleiksi pukeutuneina osallistuivat jo perinteiseksi muodostuneeseen MLL:n järjestämään Enkelikirkkoon. Joulukuussa vietettiin pikkujoulua. Tapaamisissa oli 1 16 aikuista, keskimäärin 7/kerta, ja 2 9 aikuista, keskimäärin 4 /kerta. Kouvolan seudun ryhmän yhteydessä toimiva kiinankielen kielikylpykerho lapsille perheineen kokoontui MLL:n toimistolla kevään aikana 4 kertaa kiinalaisen vaihto-oppilaan Pei Jenin johdolla. Kerhossa oli 5 7 osallistujaa (8/kerta). Lapin adoptioperheet kokoontuivat vuonna 2009 yksitoista kertaa. Ryhmän kokoontuu Rovaniemellä Mannerheimin lastensuojeluliiton perhetoimintakeskuksessa. Tapaamisissa oli mukana keskimäärin 10 aikuista ja 9 lasta. Kaikkiaan ryhmän listoilla oli vuonna perhettä. Ryhmä on avoin ja toiminta on vapaata. Useimmiten tapaamisissa vanhemmat vaihtavat kuulumisia ja lapset leikkivät keskenään. Keväällä ryhmässä oli yhden adoptioäidin vetämänä theraplay-hetki. Kesäkuun ja joulukuun tapaamiset olivat myös erikoiskertoja: kesäkuussa tehtiin luontoretki Kuninkaan laavulle ja joulukuussa vietettiin\n8 pikkujouluja Napapiirillä Joulupukin pääpostilla. Syksyllä pohdinnan alla oli julkisuuden saaminen. Sen vuoksi ryhmä teki blogi-sivuston. Lauantai-Caisa jatkoi toimintaansa Helsingissä. Ryhmä oli adoptioperheille ja hakijoille avoin ryhmä. Siinä oli keskimäärin 15 kävijää, puolet aikuisia ja puolet lapsia. Vähimmillään kävijöitä oli 10 ja enimmillään 34, ja joskus ryhmässä kävi osallistujia eri puolilta Suomea. Ryhmä tavoitti myös yksinadoptoineita. Jokaisen kerran jälkeen ryhmä kävi yhdessä syömässä illallisen alakerran ravintolassa. Ryhmä kokoontui kahdeksan kertaa, joista yksi kerta oli samalla yhdistyksen kustantaman lastenkirjan julkaisemistilaisuus. Loppi-Vihti-Karkkila -adoptioryhmä kokoontui vuoden aikana yhteensä 9 kertaa. Tapaamisissa oli keskimäärin 12 aikuista ja 7 lasta. Kaikki tapaamiset olivat "tavallisia" adoptioryhmätapaamisia. Länsi-Turunmaan ryhmä aloitti uutena ryhmänä syksyllä. Se kokoontui toimintavuoden aikana kolme kertaa.ryhmässä oli keskimäärin 10 aikuista ja kahdeksan lasta. Ryhmän ensimmäinen tapaaminen oli leikkipuistossa, muut perheitten kodeissa, kahvittelun, juttelun ja leikkimisen merkeissä. Murrosikäisten adoptiolasten vanhempien ryhmän lapset ovat kohta kaikki aikuisia. Olemme kuitenkin päättäneet jatkaa kokoontumisia jatkossakin. Vuonna 2009 tapaamisia oli kolme. Osallistujia oli keskimäärin seitsemän. Yhdellä tapaamisella vieraana oli adoptoitu nuori aikuinen, joka kertoi omia kokemuksiaan. Oulun seudun adoptioperheiden kuukausitapaamisia oli keväällä kolme ja syksyllä kaksi kertaa. Tapaamisissa kävi kevään aikana yhteensä 13 aikuista. Lapsia tapaamisissa oli 8. Marraskuussa Reetta Kurjonen piti koulutustilaisuuden. Tilaisuudessa mukana oli 8 aikuista. Joulukuussa olivat pikkujoulut, joihin saapui11 aikuista ja 7 lasta. Oulun seudun Kiinakerhossa oli keskimäärin 4-5 kävijää keskimäärin. Kokoontumiskertoja oli 8. Kiinaa opetettiin lapsille. Opettajana toimi Xiong Xiaowen. Pohjois-Savon adoptioryhmä kokoontui Tarinatuvalla Siilinjärvellä vuonna 2009 kolme kertaa vapaamuotoisen seurustelun merkeissä. Yksi kokoontuminen oli Antikkalan laskettelurinteellä Kuopiossa ulkoilun ja makkaranpaiston merkeissä. Tapaamisiin helmi-, touko-, syys- ja marraskuussa osallistui noin yhteensä 130 henkeä, joista noin 75 aikuista ja 55 lasta. Suurimman suosion saavutti jälleen pikkujoulu joulupukkeineen. Tapaamisessa oli noin henkeä. Tapaamisissa vaihdettiin kuulumisia, saunottiin ja toivotettiin tervetulleeksi mukaan toimintaan monta uutta osallistujaperhettä vuoden aikana. Vuoden kohokohtia olivat ne, kun odottajaperheet saivat perheenlisäystä. Tapaamisiin on osallistunut myös perheiden isovanhempia ja muita sukulaisia. Porin seudun ryhmä on kokoontunut vuoden aikana seitsemän kertaa. Vanhempia on ollut tapaamisissa noin viidestä seitsemään ja lapsia noin viisi. Yksi kerroista oli psykologi Päivi Ylikosken luentokerta. Luennon aiheena oli traumaattisen taustan vaikutus perheeseen. Kesällä oli adoptioperheiden tapaaminen Pellehermannin puistossa Kirjurinluodossa. Tapaamiskertojen sisältö on ollut lähinnä kuulumisten vaihtoa kahvikupin äärellä; adoptiolapsen päivähoitoon ja kouluun liittyviä asioita. Lapsilla vapaata leikkiä ja videon katselua sekä palvelutalon vanhuksien tapaamista. Tapaamispaikkamme on erittäin viihtyisä vanhusten palvelutalon ruokasali; kahden adoptioäidin työpaikka. Päijät-Hämeen adoptioperheet tapasivat vuoden 2009 aikana kerran kuukaudessa, talvella Multicultissa ja kesällä Launeen perhepuistossa. Paikalla on keskimäärin 10 perhettä/kerta.\n9 aktiiviset perheet esittelivät Adoptioperheet ry:n toimintaa Lahden Mahdollisuuksien torilla, jossa ryhmä on ollut useita vuosia mukana. Salo-Somero-Forssa-ryhmä muutti nimeään Somero-Forssa-ryhmäksi, sillä Salon seudulle perustettiin uusi ryhmä. Ryhmässä ei kuitenkaan riittänyt kävijöitä, ja vetäjät päättivät lopettaa sen vuoden 2010 alussa. Salon adoptioperheiden ryhmä kokoontui 5 kertaa toimintavuoden aikana Salon avoimessa päiväkodissa. Tapaamiset olivat vapaamuotoisia rupattelu- ja leikkihetkiä. Tarjolla oli kahvia ja leivonnaisia. Aikuisia kokoontumisissa oli 4 20 (keskimäärin 11/kerta) ja lapsia 3 16 (keskimäärin 9/kerta). Kolme tapaamista jouduttiin perumaan osallistujapulan vuoksi. Eniten kävijöitä oli ensimmäisen kokoontumisen ohella joulujuhlassa ja perheretkellä. Seinäjoen seudun ulkomailta adoptoineiden ryhmä vuoden alusta laajeni ulkomailta adoptoineiden ryhmäksi, mikä lisäsi lasten synnyinmaakirjoa erityisesti Afrikan maihin. Kokoontumisia oli kerran kuussa 9 kertaa. Pääsääntöisesti kokoontumispaikkana oli Toimintojen talo Seinäjoella. Tapaamisissa oli läsnä keskimäärin 6-9 aikuista ja saman verran lapsia. Ryhmässä askarreltiin, leivottiin Seinäjoen Martat ry:n opastuksella, tehtiin retkiä, piirreltiin, tutustuttiin tyypillisiin kiinalaisiin koriste-esineisiin ja niiden käyttöön. Pikkujoulua vietettiin Itämäen talossa. Joukko Afrikasta lapsen adoptoineita ryhmän jäseniä järjesti valtakunnallisen Afrikka-tapaamisen Piispalan leirikeskuksessa Kannonkoskella. Tampereen adoptioperheiden aamupäiväkerho kokoontui viisi kertaa vuoden 2009 keväällä. Pyynikin seurakuntatalossa. Toukokuussa ryhmäläiset tekivät kevätretken Pyynikin Näkötornille, jossa he ulkoilivat ja söivät Pyynikin Näkötornin Kahvilan munkkeja. Kevätretkellä oli 15 aikuista ja 14 lasta. Aamupäiväkerhon kokoontumisissa oli keskimäärin 11 aikuista ja 10 lasta. Lasten ikä oli 3 kk 5 v. Kerho alkoi alkuhartaudella, jossa olivat mukana aikuiset ja lapset. Tarjoilun jälkeen lapset leikkivät ja aikuiset keskustelivat. Helmikuussa kerhossa vietettiin ystävänpäivää. Aamupäiväkerhon toiminta päätettiin lopettaa, koska suurin osa kerholaisista aloitti päivähoidon. Tampereen seudun adoptio-odottajat kokoontui vuoden aikana 10 kertaa, 5 keväällä ja 5 syksyllä. Keväällä kävijöitä oli keskimäärin 12/ kerta, syksyllä 7-8/kerta. Pienin kävijämäärä vuoden aikana 4, suurin 22. Ryhmässä kävi pääasiasiassa aikuisia, lapsia oli paikalla vain kolmella kerralla, jolloin juuri lapsen saaneet entiset ryhmäläiset olivat kertomassa hakumatkastaan. Ryhmä toimii vertaisryhmä, jossa jaetaan kokemuksia ja kuulumisia lähinnä keskustellen. Tampereen seudun adoptioperheet kokoontui 8 kertaa ja järjesti sen lisäksi 3 muuta tapahtumaa. Kävijämäärä oli aikuista ja 8 22 lasta. Tapaamiset on tarkoitettu kaikille adoptio- ja odottajaperheille Pirkanmaan alueella. Tapaamisissa oli lähes aina jotakin ohjelmaa esim. maateemoja, juhlia, teema-askartelua, laululeikkejä, temppurata. Adoptioaiheinen luento ja saunailta järjestettiin 7.2., Venäjä-maateema ja Kolumbiamaateema Kevätkarkelot olivat 29.3, naisten saunailta 10.6., perheiden illanvietto 4.9., syysretki ja joulujuhla Joulujuhlassa paikalla oli 78 henkilöä. Tampereen seudun Etelä-Afrikka-perheet kokoontuivat sunnuntaisin 6.9. Seurakuntien talolla, Kalevan kirkolla ja joulujuhlassa yhdessä Raholan adoptioporukan kanssa Seurakuntien talolla. Etelä-Afrikka -perheiden tapaamiseen Salla Häkkinen oli valmistellut yhdessä Tampereen ev.lut. seurakuntayhtymän monikulttuurisesta lapsityöstä vastaavan lastenohjaaja Leena Ahron kanssa Little Angels -kerhon ja tapaamisissa oli vain kaksi perhettä. Marraskuulle suunniteltu kerho peruutettiin. Joulujuhlassa Seurakuntien talolla olikin sitten jättimenestys: yli 80 osallistujaa.\n10 Ohjelmassa oli Tampereen ev.lut. seurakuntayhtymän nuorisomuusikko Matti Mäkisen alias Masa Koplan konsertti, kauneimpia joululauluja, joulupukin vierailu ja lahjojen jako, täytekakkuja ja herkkuja, leikkejä, aikuisten kohtaamisia ja nukketeatteri jouluevankeliumin tapahtumista lastenohjaaja Leena Ahron kanssa. Tampereen seudun Filippiinit-adoptioperheet kokoontuivat vuonna kertaa, 4 keväällä ja kolme syksyllä. Aikuisia osallistujia oli paikalla10-15, lapsia suunnilleen saman verran. Vähimmillään osallistujia on ollut kolmesta perheestä ja enimmillään osallistujia on ollut noin kymmenestä perheestä. Ryhmässä oli kahvittelua ja keskustelua, ja lapsille oli hyvät leikkivälineet. Tampereen seudun Kiina-adoptioperheet kokoontuivat vuonna 2009 Messukylän seurakuntatalolla neljä kertaa. Tapaamisissa oli mukana perheitä kahdesta viiteentoista. Kevään ensimmäisellä kerralla kukin ryhmäläinen teki pizzaa leikkimisen ohessa, kevään toisella kerralla ryhmässä oli jätskibaari kaiken muun askartelun ja kaverien kanssa riehumisen viilennykseksi. Ryhmässä käy jonkin verran myös Suomessa asuvia kiinalaisperheitä. Thaipiiri järjesti helmikuussa ulkoilutapahtuman Etupellon asukaspuistossa, ohjelmassa oli mäenlaskua ja makkaranpaistoa. Paikalla oli 30 henkilöä. Toukokuussa oli ulkoilutreffit Kaivopuistossa, picnic. Lapset leikkivät ja pelasivat. Paikalla oli 30 henkilöä. Syyskuussa järjestettiin ulkoilutreffit asukaspuisto Etupellossa, lapsilla oli ohjelmassa leikkiä ja jalkapalloa, kahvit ja mehut. Paikalla oli 25 henkilöä. Marraskuun pikkujoulut Taivallahden leikkipuiston sisätiloissa sai paikalle 45 henkilöä. Tarjolla oli glögiä ja torttuja, ja ohjelmassa joululauluja ja lasten musiikkiesityksiä ja lahjojen jako. Ryhmän tavoitteena on saada kouluikäisetkin lapset viihtymään tapaamisissa, ja siksi ryhmä on valinnut tapaamispaikat, jotka tarjoavat liikunnalliset puitteet ja tapaamiset sujuvat pääosin ulkoilun merkeissä. Thaipiirin perinteisiin kuuluu että tilaisuudet ovat open house -henkisiä vapaita tilaisuuksia, joissa ihmiset tulevat ja menevät vähän oman aikataulunsa mukaisesti, ja rupatellaan samalla kun vahditaan lasten touhuja toisella silmällä. Ryhmällä ei ole yhteisesti vedettyjä keskusteluja, mutta ryhmä jossain määrin pyrkinyt lisäämään ryhmän tiiviyttä toivottamalla kaikki tervetulleeksi alussa, huomioimalla uudet kävijät jne. Turun adoptioperhekerho kokoontui vuonna 2009 yhteensä 10 kertaa. Mukana oli joka kerta keskimäärin 7 lasta ja 8 aikuista. Suurin osallistujamäärä oli 9 ja pienin 28. Ryhmän toiminta on ryhmäläisten toiveesta vapaamuotoista oleilua ja kahvittelua, lapset leikkivät keskenään. Huhtikuussa tehtiin jo perinteeksi muodostunut kevätretki, jossa patikoitiin läheisen ulkoilualueen lintutornille ja makkaranpaistolaavulle. Joulukuussa paistettiin lasten kanssa pipareita. Vaasan kaksikielinen ryhmä kokoontui keväällä kolme kertaa. Lapsia kokoontumisissa oli keskimäärin 8 ja aikuisia 9. Ryhmässä on vapaata oleskelua, keskustelua ja kahvittelua. Maaryhmät: Etelä-Afrikka -maaryhmä järjesti keväälle Etelä-Afrikka tapaamista. Ryhmässä oli mukana 7 aikuista ja 7 lasta. Ryhmä kokoontui 17 kertaa. Päätapahtuma oli järjestetty Etelä-Afrikka tapaaminen Piispalassa Kannonkoskella. Tapahtumaan osallistui lähes 60 Etelä-Afrikasta adoptoinutta perhettä, yhteensä 200 aikuista ja lasta. Tapaaminen alkoi perjantaina ilmoittautumisella ja kirjavinkkauksella. Rantasauna oli lämpimänä, perheillä oli mahdollisuus uida ja saunoa. Lisäksi perhesaunan jälkeen miehille järjestettiin saunalla miesten ilta, saunomisen ja yhdessäolon merkeissä. Lauantaina oli edelleen tarjolla kirjavinkkausta ja ilmoittautumisen ohessa aamupäivällä ja perjantaina saapuneille perheille vapaata ohjelmaa. Virallisempi osuus alkoi avajaisilla kello 12, jonka jälkeen perheterapeutti Marianne Takala luennoi otsikolla Onni löytyy arjesta, jonka jälkeen oli\n11 keskustelumahdollisuus luennon herättämistä ajatuksista pienissä ryhmissä. Iltapäivällä oli tilaisuus nähdä Suomi-Etelä-Afrikka -seuran elokuvaprojektin elokuva nimeltä Meidän omat elokuvat. Elokuvasta on sekä aikuisille että lapsille sopiva versio ja molemmat esitettiin tapahtumassa. Illalla vietimme afrikkalaista iltaa, joka aloitettiin afrikkalaisella illallisella, jonka jälkeen Etelä-Afrikan suurlähetystön tervehdyksen tapahtumaan toi Counsellor Mrs. Maharaj. Lopuksi tanssimme vielä tanssinopettajan opastuksella afrikkalaisten rytmien tahtiin. Ilta päättyi rantasaunalla naisten illan merkeissä saunoen ja jutellen. Sunnuntaina Wilson Kirwa kertoi meille satujaan ja piti lopuksi koko perheen liikuntatuokion. Tapahtuma päättyi päätössanoihin ja ensi kesän tapahtuman järjestelijöiden esittelyyn. Lisäksi tapahtumassa oli myynnissä adoptioaiheista kirjallisuutta ja MUM's tuotteita. Edunvalvonta Etelä-Afrikka-perheiden tapaaminen Kannonkoskella. Kuva: Jari Korhonen Kiina-maaryhmän Kiina-tapaaminen 2009 järjestettiin Tampereella Hotelli Rosendahlissa. Järjestävässä projektiryhmässä oli 7 aikuista sekä lukuisa vapaaehtoisten avustaja joukko paikan päällä. Tapahtuman suunnittelu aloitettiin jo vuonna Tapahtuman osallistui yhteensä noin 800 aikuista ja lasta. Ohjelmassa oli kiina-aiheisia luentoja aikuisille ja ohjelmaa niin pienille kuin isoillekin lapsille. Illan kohokohtana oli mm. Sorin Sirkuksen esiintyminen osallistujille. Maamme adoptiotoiminnan kannalta merkittävin asia, adoptiolain kokonaisuudistaminen, aloitettiin keväällä Yhdistys on ollut osaltaan tuomassa esiin tarvetta nykyaikaistaa vuodelta 1985 peräisin ollut adoptiolaki. Adoptioperheet ry sai lakityöryhmään oman edustajansa. Jo aiemmin keväällä Suomessa hyväksyttiin laista osa, joka koski samaa sukupuolta olevien perheen sisäisiä adoptioita. Yhdistys jätti siitä oman lausuntonsa. Adoptioperheet ry vaikutti aktiivisesti adoptioperheitten perhe-etuuksien puolesta. Helmikuussa toimitettiin kansanedustajille sitä koskevan kannanoton. Keväällä yhdistyksen edustajat jättivät 1638 nimeä sisältäneen perhevapaita koskevan adressin sosiaali- ja terveysministeri ministeri Liisa Hyssälälle. Yhdistys muistutti myös kesällä 2009 perustettua vanhempainvapaatyöryhmää perhevapaiden korjaustarpeesta. Työryhmälle ja sen puheenjohtajalle lapsiasiainvaltuutettu Maria Kaisa Aulalle lähetettiin tiedoksi viesti, jossa tuotiin esiin adoptioperheitä koskevat epäkohdat. Yhdistys otti kantaa kansalaisuuslakiin ja jätti lausunnon perustuslaki 2008 työryhmän mietintöön. Adoptioperheet ry oli mukana monissa muissakin lapsen asemaan vaikuttamaan pyrkineissä hankkeissa ja ryhmissä ja jätti kannanottoja ja lausuntoja adoptioperheitten ja adoptoitujen lasten aseman parantamiseksi.\n12 Vuoden lopulla yhdistyksen edustaja kutsuttiin Kelan perhe-etuuksien asiakasraatiin. Yhteistyötä tehtiin edunvalvonnassa erityisesti Suomen Monikkoperheet ry:n, Suomen Uusperheellisten liiton, Sateenkaariperheitten ja Yhden vanhemman perheiden liiton kanssa, joiden kanssa myös vierailtiin lapsiasianvaltuutettu Maria-Kaisa Aulan luona keskustelemassa yhdistysten ajankohtaisista edunvalvontaan liittyvistä kysymyksistä. Suurimpia saavutuksia toimintavuoden aikana oli adoptiotuen muuttaminen neliportaiseksi. Vuoden 2009 adoptionedistäjäksi valittiin ministeri Liisa Hyssälälle luovutetun perhevapaita koskevan nettiadressin allekirjoittaneet (1638 nimeä). Muu toiminta Kuvat: Katariina Kallio-Muuraiskangas Yhdistys järjesti yhteensä 200 tilaisuutta ja ryhmätapaamista eri puolilla maata. Pääosa tilaisuuksista oli vapaaehtoisten ryhmänvetäjien järjestämiä. Ryhmien toiminnan lisäksi yhdistys järjesti tai yhdistyksen edustajat olivat mukana seuraavissa tilaisuuksissa ja tapahtumissa: 8.1. Rasismi adoptioperheessä, Kiinnostaako adoptio -sarja, Tampere Maata meren alla ennakkoilta -elokuvaesitys, jäsentilaisuutena Kiinalaisen uudenvuoden juhlatapoja Educa-messut 21.1 Educa-messut Monimuotoisten perheiden toiminnanjohtajat lapsiasianvaltuutetun vieraana Adoptioverkoston koulutus, Adoption etiikka 4.2. Adoptiolapsen terveys, Kiinnostaako adoptio -luento Helsingissä Työlainsäädäntökoulutus/ toiminnanjohtaja Viivi-kirjan julkistaminen ja koululuento Kulttuurikeskus Caisassa 2.3. RAY:n koulutus/ toiminnanjohtaja 3.3. Etnisten suhteiden foorumi ja eduskunta 17.30/ suunnittelija 5.3. Seminaari Lapsen oikeuksien toteutumisesta /suunnittelija Meistäkö adoptioperhe. Iltapäivä Interpedian adoptionhakijoille Adoptiolapsesta nuoreksi - asiaa adoptiolapsen koulunkäynnistä ja murrosiästä/toiminnanjohtajan luento. Turku Vahke: Adoptiokeskusyhteistyöpäivä/ Toiminnanjohtaja, suunnittelija Adoptiokirjan julkistamistilaisuus ja kouluaiheinen luento. Oulu Vuosikokous yhdistyksen toimistolla 2.4. Tutustuminen Adoptioperheet ry:hyn ja illanvietto Vahke-koulutuksessa oleville Trauman vaikutus adoptoidun ja hänen perheensä elämään. Monica Halisen luennon 1. osa Trauman vaikutus adoptoidun ja hänen perheensä elämään. Monica Halisen luennon 2. osa Mahdollisuuksien torille osallistuminen, Lahti.\n13 28.4. Trauman vaikutus adoptoidun ja hänen perheensä elämään. Monica Halisen luennon 3.osa Adoptioneuvonta. Kiinnostaako adoptio -sarja. Tampere. Yhdessä Pelastakaa Lapset ry:n kanssa Ylimääräinen jäsenkokous yhdistyksen toimistolla. Sääntöjen muuttaminen Maailma kylässä Maailma kylässä Adressin luovutus ministeri Hyssälälle/puheenjohtaja, toiminnanjohtaja, suunnittelija/joukko vapaaehtoisia 4.6. Vahke: Adoptiokeskusyhteistyöpäivä/ Toiminnanjohtaja, suunnittelija 1.9. Monimuotoisten perheitten toiminnanjohtajien tapaaminen, Turku 3.9. Voivatko lapset Suomessa hyvin -seminaari /Suunnittelija Nordic Adoption Council, Islanti/ Hallituksen puheenjohtaja Lapsensa adoptioon luovuttaneen äidin näkökulma. Kiinnostaako adoptio -sarja Ryhmänvetäjien koulutus- ja virkistystapaaminen toimistolla Parisuhdepäivät Parisuhdepäivät Vierailu Tallinnan adoptiovanhempien tilaisuudessa, Oma pere - yhdistys./toiminnanjohtaja ja Reetta Kurjonen Vahke-projektin loppuseminaari /Hallituksen puheenjohtaja, toiminnanjohtaja Meistäkö adoptioperhe. Iltapäivä Interpedian adoptionhakijoille Lastensuojelun ytimessä. THL/Toiminnanjohtaja Leikkien lähemmäs lastasi -luento Näkökulmia adoptioprosessiin. Kiinnostaako adoptio -sarja Leikkien lähemmäs lastasi -ryhmä Lapsuuden ihmissuhdetrauma- ja dissosiaatio -seminaari./ Toiminnanjohtaja Lapsuuden ihmissuhdetrauma- ja dissosiaatio -seminaari./ Toiminnanjohtaja Leikkien lähemmäs lastasi -ryhmä Neuvolapäivät Neuvolapäivät Leikkien lähemmäs lastasi -ryhmä 711. Syyskokous yhdistyksen toimistolla Leikkien lähemmäs lastasi -palautekeskustelu Synnyinmaan merkitys kansainvälisesti adoptoidun elämässä. Kiinnostaako adoptio - sarja Avoimien ovien iltapäivä: Jani Toivola ja myyjäiset Talouden suunnittelu- ja neuvottelupäivät. STKL/ Toiminnanjohtaja Talouden suunnittelu- ja neuvottelupäivät. STKL/ Toiminnanjohtaja Adoptioperheet ry:n kaksikielinen koulutus Helsingin opetushenkilöstölle Eheämpi elämä -projektin päätösseminaari/ Toiminnanjohtaja, suunnittelija Vertaistukea annettiin sähköpostin välityksellä ja puhelimella yhdistyksen toimistolta käsin sekä erilaisissa tapahtumissa.\n14 Viivi tykkää koulusta -kirjan julkistamistilaisuus Kuvat: Hannele Lindell Yhteistyö Yhdistys teki tiivistä yhteistyötä kaikkien adoptiopalvelunantajien kanssa. Interpedia ry, Helsingin kaupunki ja Pelastakaa Lapset ry välittivät yhdistyksestä tietoa jäsenkunnalleen ja pitivät vuorollaan yhdistyksen jäsenlehdessä palvelunantajan palstaa. Yhdistys välitti tietoa palvelunantajista jäsenilleen liittämällä infopakettiin adoptiopalvelunantajien esitteet ja heidän julkaisemiaan lehtiä. Yhteiset Lapsemme ry tiedotti toiminnastaan yhdistyksen lehden ja internetsivujen kautta. Yhdistykset järjestivät yhdessä vertaistukiryhmän Turun alueen jäsenille. Adoptiokuraattorin kanssa oltiin yhteydessä ja tavattiin säännöllisesti vuoden mittaan. Yhdistys ohjasi perheet tarpeen niin vaatiessa kuraattorille. Myös tietoja ja kokemuksia adoptiosta, seminaareista ja tutkimuksista vaihdettiin adoptiokuraattorin kanssa säännöllisesti. Adoptiokuraattorin toiminnasta ilmoiteltiin yhdistyksen lehdessä ja kuraattoriesite liitettiin infokansioon. Toiminnanjohtaja Seija Poikonen edusti yhdistystä adoptiokuraattorin ohjausryhmässä. Vuoden aikana järjestettiin adoptiotahojen yhteistyökokouksia, joissa suunniteltiin yhteistä toimintaa ja keskusteltiin adoptioon ja eri toimijoiden toimintaan liittyvistä kysymyksistä. Adoptioperheitten edustaja oli mukana tutkijasosiaalityöntekijä Pia Erikssonin tutkimuksen reflektoivassa viiteryhmässä, joka liittyi Vahke-hankkeeseen (Valtakunnallinen adoptioosaamisen hyvien käytäntöjen kehittämis- ja levittämishanke). Vahke-hankkeen puitteissa tehtiin yhteistyötä FSKC:n (Ab Det Finlandssvenska Competenscentret inom det sociala området) sekä siinä mukana olleiden adoptiotoimijoiden kanssa. Adoptioperheet ry kuului toimintavuonna Nordic Adoption Counciliin (NAC), Kehitysyhteistyön palvelukeskus Kepa ry:een, Sosiaali- ja terveysturvan keskusliittoon (STKL) ja Lastensuojelun keskusliiton (LSKL), jonka neuvottelukunnissa yhdistyksellä oli kolme edustajaa. Puheenjohtaja Hannele Lindell edusti yhdistystä viestintäneuvottelukunnassa, hallituksen jäsen Seija Villikka (myöhemmin Emilia Männistö) lastensuojelun neuvottelukunnassa ja toiminnanjohtaja Seija Poikonen maahanmuuttajalapset-neuvottelukunnassa. Toiminnanjohtaja oli mukana maahanmuuttajaja pakolaislasten Lapsen etu-verkostossa. Yhdistys oli mukana kuntien ja seurakuntien sekä yksityisille parisuhdetyötä tekeville terapeuteille suunnattujen Parisuhdepäivien järjestelyissä muun muassa Kataja ry:n, Väestöliiton, Mannerheimin Lastensuojeluliiton, Ensi- ja Turvakotien liiton, Suomen Monikkoperheiden, Suomen Uusperheellisten Liiton ja Sateenkaariperheitten kanssa. Kirkkohallituksen edustajan johdolla valmisteltiin Kutsuttu välittämään -koulutuspäiviä tahtomattaan raskaaksi tulleille. Mukana järjestelyissä oli useita muitakin järjestöjä sekä Helsingin kaupungin perheasiaintoimiston edustaja.\n15 Kansainvälisten lapseksiottamisasioiden lautakuntaan oltiin yhteydessä saaden yhdistyksen lehteen tietoa kansainvälisistä ja Suomen ajankohtaisista adoptioasioista. Adoptiotoimijoitten muodostaman adoptioverkoston kokouksiin osallistuttiin tiiviisti. Yhteistyötä viriteltiin myös Pesäpuun ja Perhehoitoliiton kanssa ja jatkettiin Lapsettomien yhdistys Simpukka ry:n kanssa. Väestöliiton kanssa tehtiin yhteistyötä muun muassa Murkun sivustojen kehittämisessä ja suunniteltiin yhteistä hanketta. Kansainvälistä yhteistyötä tehtiin muun muassa juttuvaihtojen kautta. Toiminnanjohtaja ja hallituksen jäsen, adoptoitu aikuinen Reetta Kurjonen vierailivat Tallinnan adoptiovanhempien Oma pere-järjestön vieraana. Edunvalvonnassa jatkettiin yhteistyötä eri järjestöjen kanssa. Monimuotoisten perheitten toiminnanjohtajat aloittivat verkostoitumisen yhteisen edunvalvontatoiminnan ja muun yhteistyön lisäämiseksi. Maailma kylässä -tapahtuma Kuvat: Hannele Lindell Talous Yhdistys peri jäseniltään jäsenmaksun, joka oli yksinhakijalta tai -huoltajalta 20 euroa ja pariskunnalta 35 euroa. Kannatusjäsenmaksu oli 60 euroa. Yhdistys sai Rahaautomaattiyhdistykseltä yleisavustuksen. Helsingin kaupungin sosiaalilautakunta avusti yhdistystä rahallisesti opettajien koulutuspäivän järjestämiseksi. Alfred Kordelius -säätiöltä saatiin vuoden lopussa euron avustus terveydenhoitajille ja opettajille suunnatun oppaan tekemiseen. Yhdistyksen toimintaa rahoitettiin lisäksi myymällä adoptioaiheisia kirjoja ja järjestämällä myyjäiset. Hallitus\n16 LIITE 1 ADOPTIOPERHEET RY EDUNVALVONTA Adoptioperheet ry antoi lausunnon Lasten oikeuksien sopimuksen kansalaisjärjestöjen lisäraportista Adoptioperheet ry jätti kannanoton SATA-komitealle järjestöjen kuulemistilaisuudessa Adoptioperheet ry otti kantaa kansalaisuuslakiin Adoptioperheet ry:n edustaja kutsuttiin Kelan perhe-etuuksien asiakasraatiin Hyväksyttiin samaan sukupuolta olevien perheen sisäinen adoptio. Adoptioperheet ry jätti lausunnon perheen sisäistä adoptiota rekisteröidyn parin perheessä koskevasta työryhmämietinnöstä vuoden 2008 elokuussa Adoptioperheet muistutti äskettäin perustettua vanhempainvapaatyöryhmää perhevapaiden korjaustarpeesta. Työryhmälle ja sen puheenjohtajalle lapsiasiainvaltuutettu Maria Kaisa Aulalle lähetettiin tiedoksi viesti, jossa tuodaan esiin samat adoptioperheitä koskevat epäkohdat kuin yhdistyksen keväällä sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälälle luovutetussa adressissa Adoptioperheet mukana allekirjoittamassa Lapsiperheiden etujärjestön alullepanemaa adressia päivähoidon ryhmäkoosta Vetoomuksista ei hyötyä: Hallitus leikkasi kehitysyhteistyörahoja. Myös Adoptioperheet ry mukana vetoomuksessa Adoptiolakia valmisteleva työryhmä saamassa täydennystä adoptioperheitten edustajasta. Oikeusministeriö hyväksyi Adoptioperheet ry:n täydennyspyynnön työryhmän kokoonpanoksi. Adoptioperheet ry:n mielestä lailla päätetään adoptioperheitten elämään kiinteästi liittyvistä asioista, ja demokraattinen päätöksenteko vaatii perheitten edustajan mukanaoloa työryhmässä Adoptioperheet jätti lausunnon perustuslaki 2008 työryhmän mietintöön Perhevapaa-adressiin 1638 nimeä. Adressi luovutettiin ministeri Hyssälälle Adoptioperheet vaati huhtikuussa Helsinki-lisää yli kolmivuotiaille hoitovapaaseen oikeutetuille lapsille. Edellisen kerran kuntalisä hylättiin kaupunginhallituksen päätöksellä Adoptioperheet antoi lausunnon Vantaan kaupunkisuunnittelulautakunnalle asiassa pientalotonttien pisteytys ja adoptiolapsen odotus Adoptioperheet muistutti ministereitä ja lain valmistelijaa adoptiolain kokonaisuudistustarpeesta. Muistutuksessa mainittiin, että lakiuudistuksessa on monia pikaista muuttamista vaativia kohtia eikä se saa hautautua, vaikka osa siitä, perheen sisäistä adoptiota koskeva osuus hyväksyttiin viime viikolla eduskunnassa Maria-Kaisa Aula otti vastaan pienperheyhdistysten toiminnanjohtajia Jyväskylässä Aulan kanssa keskusteltiin yhdistysten ajankohtaisista edunvalvontaan liittyvistä kysymyksistä. Adoptioperheitten asioista nousi ensisijaisina esiin tasavertainen kohtelu muitten perheitten kanssa Adoptioperheet ry:n toimitti kansanedustajille kannanoton parhaillaan käytävästä perhevapaakeskustelusta Adoptiotuki muuttuu. Adoptioperheet ry jätti kannanoton asiasta vuoden 2008 lopulla.\n17 LIITE 2 ADOPTIOPERHEET RY:N TÄRKEIMMÄT SIDOS- JA YHTEISTYÖRYHMÄT 2009 Adoptiotoimijat Helsingin kaupunki, perhehoitoyksikkö, adoptioryhmä Interpedia Pelastakaa Lapset Suomen kansainvälinen lapseksiottamisasioiden lautakunta, ns. adoptiolautakunta Yhteiset Lapsemme Adoptiokuraattoritoiminta FSKC Capacitas Familia Liv1lär Kansainvälisesti adoptoidut aikuiset -yhdistys Vuxna Internationellt Adopterade -yhdistys Pohjoismaiset adoptiojärjestöt Nordic Adoption Council United Adoptees International Monimuotoiset perheet Suomen uusperheellisten liitto Suomen monikkoperheet Yhden vanhemman perheiden liitto Sateenkaariperheet Nuoret lesket Familia Club Muut Väestöliitto Lastensuojelun keskusliitto ja sen jäsenjärjestöt Kataja Kirkkohallitus ja NNKY:n Ituprojekti Lapsettomien yhdistys Simpukka Pesäpuu Perhehoitoliitto STKL Kepa\n18 LIITE 3 TAVOITE VUODELLE 2009 ADOPTOITUJEN OSALLISTUMINEN Adoptoituja aktivoidaan osallistumaan yhdistyksen toimintaan, muun muassa hallitustyöskentelyyn. TULOS kyllä, mm. lehteen kirjoittelu, terveydenhoitoopastyöryhmä ehdokkaina hallitukseen oli kaksi adoptoitua aikuista, joista toinen tuli valituksi AMMATTILAISIIN KOHDISTUVA TOIMINTA Yhdistys jatkaa luento- ja koulutustilaisuuksien järjestämistä eri puolilla maata sekä tukee paikallisten ryhmien tilaisuuksien järjestämistä turvatakseen maantieteellisen tasa-arvoisuuden mahdollisimman hyvin. Helsingin koulutustilaisuus opettajille ryhmät järjestäneet koulutustilaisuuksia (tarkempaa tietoa ei vielä käytettävissä) kouluttajat kouluttivat Vahke-projektin kautta Adoptioperheet ry:n oppaan pohjalta Adoptioneuvolatoiminnan kautta jaetaan tietoa ja koulutetaan eri alojen ammattilaisia. Ammattilaisten adoptiotietoutta pyritään parantamaan kehittämällä opas neuvola- ja kouluterveydenhoitajille. ARVIOINTI Jäsenkyselyn yhdistystä koskeva osuus toistetaan koko jäsenkuntaa pienemmässä mittakaavassa ja tehdään tästä pysyvä itsearvioinnin muoto. Kotisivujen kautta voi palautelomakkeella lähettää kommentteja, kritiikkiä ja ideoita yhdistyksen toimintaan liittyen. adoptioneuvolatoimintaan ei saatu avustusta, perustettu eri toimijoiden kesken adoptiohankesuunnitteluryhmä FSKC:n alaisuuteen, jatketaan neuvolan suunnittelua siinä opas tekeillä toteutettiin alkuvuodesta 2009 yhdistyksen julkaisemasta lastenkirjasta tehtiin palautekysely opetushenkilöstön koulutuksesta tehtiin palautekysely toteutui tasaisesti jatkuvana koko vuoden Yhdistyksen toimilla on heijastusvaikutuksia adoptioneuvontaa ja adoptiopalvelua antaville tahoille sekä adoptioperheiden kanssa toimiville muille ammattilaisille. mittaaminen hankalaa, tulokset näkyvät pitkällä tähtäimellä, suullista palautetta on saatu adoptiotoimijoilta tapaamisissa EDUNVALVONTA Edunvalvonnassa panostetaan vuonna 2009 erityisesti kotimaasta adoptoivien kohtaamiin hallitus päätti kokouksessaan aloittaa entistä systemaattisemman arvioinnin yhdistys päivitti vuoden lopussa viisivuotissuunnitelmansa ottaen saadun palautteen huomioon saatu palaute on otettu huomioon toiminnassa joko välittömästi tai sen pohjalta on ryhdytty toimimiin. Palautteen välitön huomioonottaminen on toteutunut lehtijuttujen aihepiirissä ja uusien ryhmien ja tilaisuuksien suunnittelussa ja toteuttamisessa. Pitkän tähtäimen suunnittelua on tehty muun muassa arvioinnin kehittämisessä, tilaisuuksien aihepiireissä, lehtien teemojen suunnittelussa. adoptiolakityöryhmän jäsenyys adoptiolakityöryhmässä on tuotu esiin kotimaan\n19 epäkohtiin sekä adoptiolasten ja -perheitten yhdenvertaiseen kohteluun biologisten kanssa kaikessa lainsäädännössä. Jäsenkuntaa rohkaistaan edelleen osallistumaan yhteiskunnalliseen keskusteluun. Yhteistyötä tehostetaan adoptiotoimijoiden lisäksi muiden lapsiperhejärjestöjen kanssa. JÄSENET Pyritään tavoittamaan kaikki uudet adoptioperheet ja lisäksi huomioimaan pitkäaikaiset jäsenet perheitten epäkohdat adressi sosiaali- ja terveysministerille eriarvoisen kohtelun poistamisesta kirjelmä ja yhteydenotot Sata-komiteaan lausunto kansalaisuuslaista lausunto YK:n lasten oikeuksien sopimuksen lausunto perheen sisäistä adoptiota rekisteröidyn parin perheessä koskevasta työryhmämietinnöstä kannanotto kansanedustajille käynnissä olevasta perhevapaakeskustelusta. edustajan kutsuminen Kelan perhe-etuuksien asiakasraatiin lausuntoja kuntiin osallistuminen eri järjestöjen vetoomuksiin jäsenet ovat omalla alueellaan ajaneet perhe-etuuksia ja olleet yhteydessä palvelunantajiin yhdistyksen aloitteesta edunvalvontayhteistyön aloittaminen adoptoitujen aikuisten järjestöjen kanssa Monimuotoisten perheitten toiminnanjohtajien yhteistapaamiset ja vierailu lapsiasiainvaltuutetun luona palvelunantajien, adoptiovalmennuskurssin järjestäjien ja lapsettomuusklinikoiden kautta on jaettu tietoa yhdistyksestä ja tavoitettu uusia jäseniä uusia jäseniä liittynyt 227 henkilöä pitkäaikaisille jäsenille on ryhmiä lehtijutuissa ja lehtien teemoissa on otettu huomioon uuden ja pitkäaikaiset jäsenet jäsentilaisuuksissa aiheet on suunniteltu molemmille ryhmille sopiviksi Tavoitteena on, että vuoden 2009 aikana jäsenkasvu pysyy noin 10 prosentin suuruisena. KANSAINVÄLINEN TOIMINTA Yhdistys seuraa adoptiokeskustelua kansainvälisillä foorumeilla, erityisesti muissa Pohjoismaissa, mihin vuoden 2008 alusta alkanut jäsenyys Nordic Adoption Councilissa antaa aiempaa paremmat mahdollisuudet. Yhteispohjoismaisia yhteistyömahdollisuuksia, esimerkiksi lehtijuttujen julkaisemista, aletaan selvittää. lopullinen jäsenmäärä 2923 henkilöä jäsenmäärän vähenemiseen syinä ovat erityisesti se, että taloudellista syistä jäsenyydestä pudotettiin yhden maksamattoman vuoden perustella aiemman kahden vuoden sijasta muita syitä: adoptionhakijoitten määrän yleinen väheneminen, jonoissa olevien väsyminen ja halu ottaa etäisyyttä adoptioon yhä useamman adoptoidun täysi-ikäisyys ja kotoa muuttaminen, jolloin perheet eivät enää katso tarvitsevansa yhdistyksen tuomaa tukea jatkuvaa seurantaa tehtiin puheenjohtaja osallistui NAC-maapalaveriin sekä Suomen maapalvereihin juttuvaihtoa ulkomaisten adoptiotoimijoiden kanssa toteutettiin vierailu Viron adoptiovanhempain järjestössä, luentoja ja yhteistyön virittely\n20 PAIKALLISTOIMINTA, RYHMÄT Vertaisryhmätoiminta: Vertaistukitoimintaan panostetaan entistä enemmän. Jo olemassa olevia ryhmiä jatketaan ja uusia perustetaan tarpeen mukaan eri puolille Suomea. Sisältö tapahtumissa on yhdistyksen hengen mukainen: tietoa ja vertaistukea. Tavoitteet saavutettiin keskitasoisesti. Ryhmien määrä lisääntyi, mutta joidenkin ryhmien toimintakerrat vähenivät kävijämäärän vähenemisen myötä. Adoptioiden määrä on vähentynyt. Pitkät odotusajat rasittavat adoptionhakijoita, ja heidän osuutensa on vähentynyt. Lasten kasvamisen myötä monet jäävät pois ryhmistä, ja uusia lapsia on tullut vain vähän. ryhmiä eri puolilla maata 27 paikkakunnalla, pohjoisin Rovaniemellä yhteensä 34 vertaisryhmää jatkoi toimintaansa uusia ryhmiä perustettiin 3 kaksi maaryhmää siirtyi yhdistyksen alaiseksi facebook-ryhmä jatkoi kasvuaan, 193 ryhmäläistä ryhmien kävijätilastoja ei vielä saataville. Arvioitu kävijämäärä keskimäärin 10 aikuista ja 10 lasta, vaihteluväli suuri ryhmän ja ajankohdan mukaan TAPAHTUMAT, TILAISUUDET Yhdistys järjestää tapahtumia eri puolilla Suomea. Erityisesti pääkaupunkiseudun ulkopuolella vapaaehtoisilla on merkittävä rooli tapahtumien järjestämisessä. Tapahtumia järjestetään myös yhteistyössä muiden adoptiotoimijoiden kanssa. TIEDONVÄLITYS, MESSUT Adoptioperheet-lehti sen lapsille ja suorille suunnattu erikoisnumero mahdollisuuksien mukaan kerran vuodessa Lehteä pyritään edelleen kehittämään monipuolisesti huomioiden erityisesti artikkelit, joiden avulla perheet voivat viedä tietoa myös lähipiirille ja ammattihenkilökunnalle. Kotimaan adoptiosta kertovien juttujen osuutta lehdessä pyritään lisäämään ja aktivoimaan kotimaaperheitä mukaan lehden tekemiseen. www-sivujen kehittäminen Esitettä postitetaan edelleen laajasti mm. lapsettomuusklinikoille ja adoptiovalmennuskursseille Toiminnanjohtaja tekee pyynnöstä vierailuja ja ryhmien tapahtumat (tarkempaa tietoa ei ole vielä saatavilla) Helsinki, Oulu: lastenkirjan julkaisemistilaisuus ja luento Turun yleisöluento Helsinki, Tampere: Kiinnostaako adoptio -luento- ja keskustelusarja Trauma-luentosarja Avoimet ovet tilaisuus ja luento ei yhteistä yleisötapahtumaa, suunnitteilla vuodeksi 2010 Interpedian kanssa yhteistyössä Meistäkö adoptioperhe -luennot hakijoille 2 krt. osallistuttu muiden tahojen adoptioaiheisiin tilaisuuksiin ilmestyi 4 kertaa lastenlehteä ei toteutettu, ei saatu avustusta siihen eri teemat, joissa huomioitu myös läheis- ja ammattilaisnäkökulmat, mm. jaksaminen, adoptioperheen läheiset kyllä, valokuvia ja kirjoituksia saatu, oma palsta kotimaa-odottajalla ja kotimaasta adoptoidulla kyllä, sivut pidettiin reaaliajassa ja niiden kautta tiedotettiin omista ja muiden adoptiotahojen ajankohtaisista asioista toteutui ei pyyntöjä, ei resursseja markkinoida\nADOPTIVFAMILJER RF 21.3.2011\nADOPTIOPERHEET RY, TOIMINTAKERTOMUS ADOPTIVFAMILJER RF 21.3.2011 TOIMINTAVUOSI 2010 Yleistä Kulunut toimikausi oli yhdistyksen neljästoista. Yhdistyksen toiminnan vakiintuminen jatkui Raha-automaattiyhdistyksen


Puistojumpan eri vaihtoehdot\nOn olemassa sellainen kummallinen ja oikukas juttu kuin sää. Puistojumpan kohdalla sää sanelee aika pitkälti sen mitä tunnilla tehdään. Jos on kylmä, ollaan ylhäällä ja askelletaan enemmän. Myös mahdollisimman iso osa lihaskuntoliikkeistä pyritään tekemään ylhäällä.\nKylmällä säällä yksi hyvä vaihtoehto on tehdä tunnista intervallimainen. Verryttely, askellus, lihaskunto, askellus, lihaskunto... ja loppuun lyhyet venyttelyt. Syy miksi käytän sanaa intervallimainen on se että silloin saa vapaammat kädet sykkeen noston ja ajan suhteen. Sykettä voidaan nostaa vain vähän jotta ei tule kylmä. Eikä lihaskuntoliikkeiden tekeminen alhaalla maassa aina välttämättä laske sykettä. Kaikki riippuu siitä millä tahdilla liikettä tehdään ja minkälainen liike on.\nOikein helteisellä kelillä tietysti sykkeen pitkään ylhäällä pito ei ole järkevää keskivertojumppaajaa ajatellen. Tällöin kaikkein vauhdikkain osio on lyhyt tai se jätetään kokonaan pois. Näin lihaskuntoliikkeille ja venyttelyille jää enemmän aikaa.\nSään lisäksi on vielä yksi todella tärkeä seikka mikä määrittää sen minkälainen tunti on. Asiakkaat. LiikeImpulssin sivuilla puistojumppa on määritelty kaikessa yksinkertaisuudessaan seuraavasti: Alkuverryttely, helppoa askellusta, lihaskuntoa, loppuun venyttelyt. Osalle varmasti herääkin kysymys että minkälaista se sitten on se helppo askellus? Niille joille sivuviereen, v-askel, grapewine tai kanta peppuun eivät ole tuttuja askeleita tai jotka kyllä osaavat em. askeleet mutta eivät ehdi liikeisiin mukaan parin tahdin aikana, helppo askellus -määre on aivan eri asia kuin puistojumppa- ja muokkauskonkareille.\nTuntia ennen ohjaaja voi ottaa huomioon vain oletuksen säätilasta. Jos on tarve, seuraavalle kerralle ohjaaja voi kuitenkin aina säätää liikkeitä ja askellusta asiakkaiden tarpeet tarkemmin huomioon ottaen.\nTänä vuonna puistojumppaa on alkukaudesta kahdessa paikassa, Itä- ja Länsi-Tampeeella. Koko kesän maanantaisin Lielahden suunnalla Sellupuistossa klo 18:30-19:30 ja torstaisin Kissanmaalla Tapiolan puistossa klo 18-19 aina 15.6. asti.\nSellupuiston jumppa on peruspuistojumppaa minkä askellusosiossa pysyy helpommin mukana jos tietää muutaman aerobicin perusaskeleen kuten polven nosto ja grape. Puistojumppa ei silti ole vaikeaa eli askeleet voi opetella myös tulemalla tunnille. Sellupuiston jumppa on helppoa puistojumppaa.\nTapiolan puiston jumpassa samat tiedot liikeistä auttavat tietysti pysymään mukana, mutta vaihtotahti on huomattavasti hitaampi. Tällöin ei ole tähdellistä pysytkö musiikin tahdissa mukana tai vaihdatko seuraavaan liikkeeseen täysin samaan aikaan kuin ohjaaja. Liikkeet voi ja kannattaa tehdä omaan tahtiin, varsinkin jos jokin seikka rajoittaa liikkumistasi. Polvet, ikä tai rytmitaju. Tapiolan puistojumppa onkin erittäin helppoa jumppaa ja sopii loistavasti niille joille helppokin koreografia on haastavaa.\nPukeudu kerroksittain ja ota mukaan riittävästi juotavaa sekä oma patja. Kevät 2017 jää varmasti monen muistiin naurettavan oikuttelevan sään vuoksi. Räntää, lunta ja sadetta sekä sininen, auringonpaisteinen taivas. 5-10 astetta lämmintä toukokuussa ja lunta melkein enemmän kuin keskitalvella.\nHelteitä odotellen, tunneilla nähdään!\nTunnisteet: jumppa puisto puistojumppa ryhmäliikunta sellupuisto tapiolan puisto ulkoliikunta\nUE BoomBoxin uusi elämä


Lähde mun kanssa yhteiselle matkalle ja onnistutaan yhdessä! Mä haluan auttaa just sua kohti parempaa oloa; normityyppejä normaalissa arjessa ja ihan tavallisin tavoittein. Mä uskon, että jokaisella tulisi olla mahdollisuus hyvään elämään, hyvinvointiin ja terveyteen, joskus siihen tarvitaan vain hieman apua.\nSelaa alemmas, lue lisää ja tutustu hinnastoon sekä tarjoamiini palveluihin tarkemmin!\nJokaisella tulisi olla mahdollisuus hyvään elämään, hyvinvointiin ja terveyteen.\nMun lähestymistapa valmennukseen on arvopohjainen, motivoiva ja ratkaisukeskeinen. Yritän löytää asiakkaalle sopivat työkalut ja keinot, mutta sitten se on susta kiinni tulla puolitiehen vastaan ja tehdä se vaikein osuus: muuttaa totuttuja tapoja.\nVanhoista tavoista irtipäästäminen on vaikeaa. Uudet tavat eivät tartu hetkessä, ja yksin on helppo luovuttaa. Itse katsoo tilannetta niin läheltä, ettei huomaakaan, miten pitkälle jo on päässyt. Siksi mä haluan myös olla sulle silminä ja nähdä sun puolesta missä mennään.\nLupaan sanoa suoraan. En hyysää, mutta en pakota, sillä nämä jutut sun täytyy tehdä itse omasta halusta muuttua. Mutta lupaan olla rinnalla ja auttaa. Jokainen meistä tarvitsee joskus apua, eikä siinä ole mitään pahaa. Nyt on hyvä hetki. Nyt on sinun hetkesi.\nOpiskelen tällä hetkellä myös hierojaksi ja teen hierontoja opiskelijahintaan. Jos hieronta kiinnostaa, niin otahan yhteyttä ja kysy lisää!\nLiikuntaneuvoja, Kuortaneen urheiluopisto 2020\nPersonal trainer, Kuortaneen urheiluopisto 2020\nKoulutettu hieroja, Suomen hierojakoulu 2022 (Koulutus kesken)\nAloittelijat ja elintapamuutokset\nPieni askel oikeaan suuntaan on paras vaihtoehto, kun voimat ei riitä loikkaan.\nSeinäjoki ja lähialueet\nMobilePay, lasku, ePassi, Eazybreak\nHyvinvointineuvonta 60 min 30 €\nHyvinvointineuvonta on keskustelupohjaista apua elämäntapamuutoksen tueksi. Tapaamisilla tehdään esimerkiksi erilaisia tehtäviä, jotka auttavat sinua hahmottamaan omia arvojasi ja tavoitteitasi.\nHyvinvointineuvonta 5 x 60 min 120 €\nSisältää sinulle personoidun harjoitusohjelman kuntosalille tai kotiin kattavin ohjein joko pelkkä ohjelma tai ohjelma + läpikäynti (hinta suluissa).\nTreenisarjakortti x10 360 €\nSisältää 10 yhteistä treenikertaa.\nStarttipaketit sisältävät alkuhaastattelun ja tavoitteiden asettamisen, harjoitusohjelman ja viikko-ohjelmoinnin, ravintoneuvontaa sekä 3 tai 6 tapaamista paketin koon mukaisesti. Starttipaketti sopii erityisen hyvin hyvinvointimatkasi aloitukseen!\nOle rohkeasti yhteydessä, niin räätälöidään sopiva paketti vastaamaan juuri sinun tarpeitasi, jos hinnastosta ei juuri nyt löydy sinulle sopivaa palvelua!\nHieronta 25 min 15 €\nOsahieronta tai ensiapua tietylle alueelle, kuten niska-hartia tai alaselkä-pakara\nHieronta 50 min 30 €\nPuolihieronta joko yläselkä tai jalat, myös sovellettavissa esim. pakara + alaselkä\nHieronta 75 min 45 €\nSyvempi puolihieronta ongelma-alueelle tai nopeampi kokohieronta koko vartalolle\nHieronta 100 min 60 €\nKoko vartalon syvempi hieronta, jossa voidaan keskittyä tarpeen mukaan myös johonkin ongelma-alueeseen\nRentouttava hieronta 25 €\nRentouttava, erilaisia sivelytekniikoita hyödyntävä 50 minuutin hieronta. Sisältää yläselän, käsien, pään sekä halutessasi jalkapohjien hieronnan.\nHieronnan yhteydessä vain 5,00 €\n(Kerrothan etukäteen millaisen teippauksen tarvitset, niin osaan varata oikean teippauksen valmiiksi sekä hieronnan yhteydessä varata lisäaikaa teippausta varten.)\nJätä Tiinalle viesti\nJos haluat vastauksen, muista antaa sähköpostisi!\ny-tunnus / 3125258-5\ntoimialaluokitus / 93190\nKuvat ja teksit © Tiina Lehtineva 2020


Halvat lennot Suriname Kuwait (SR-KW) - Lentoliput maasta Suriname maahan Kuwait - eSky.fi\nLennot maasta Suriname maahan Kuwait\nHae lentoja maasta Suriname maahan Kuwait\nKatso parhaat lentotarjoukset maasta Suriname maahan Kuwait\n✔ Onko eSkylla saatavilla erityistarjouksia lentoihin kohteeseen maasta Suriname maahan Kuwait?\n✔ Varatessani lennot kohteeseen maasta Suriname maahan Kuwait voinko ostaa myös vakuutuksen?\n✔ Jos varaan lennot kohteeseen maasta Suriname maahan Kuwait, voinko varata myös majoituksen?\n✔ Mitkä lennot lentävät kohteeseen maasta Suriname maahan Kuwait?\neSky.fi-sivustolla varmistamme, että lennot kohteeseen maasta Suriname maahan Kuwait sisältävät paitsi halpalentoyhtiöitä, niin myös sellaisia lentoyhtiöitä, jotka ovat erikoistuneet korkeampiin standardeihin.


Harkittu automatiikka voisi olla päätösten kirittäjä työeläkejärjestelmässä - Työeläkevakuuttajat TELA ry\nVäestö vanhenee, eläkekulut nousevat. Suomi on tässä Euroopan kärkeä, mutta sama tilanne kohdataan kaikissa Euroopan vauraissa maissa. Pitkään aikaan työeläkkeiden suhteen ei ole hätää, mutta juuri siksi eläkejärjestelmää pitäisi nyt kehittää, kaikessa rauhassa ja pitkäjänteisesti.\n– Nyt on tärkeää laatia eläkejärjestelmälle pitkän aikavälin uudistusstrategia, sanoo Risto Vaittinen.\nKeskusteluun ovat nousseet niin sanotut automaattiset sopeutusmekanismit. Viimeksi ne nousivat esiin syyskuussa 2021, kun Suomen eläkejärjestelmää arvioinut tanskalainen professori Torben M. Andersen otti ne esiin raportissaan (Eläkkeiden riittävyys ja kestävyys – arvio Suomen eläkejärjestelmästä). Ne tarkoittavat sitä, että eläkeikä, eläkkeiden taso tai eläkemaksut sidotaan työeläkkeiden rahoitusnäkymiin.\nTyöeläkkeiden rahoitus ei ole akuutti ongelma, Andersen totesi raportissaan, mutta tuleviin haasteisiin olisi hyvä varautua. Elinajan pidentymiseen on jo vastattu nostamalla eläkeikää. Syntyvyys on laskenut 2010-luvulla huomattavasti arvioitua enemmän – miten siihen olisi hyvä reagoida?\n‒ Nyt on tärkeää laatia eläkejärjestelmälle pitkän aikavälin uudistusstrategia. Pohtia, mitä keinoja on käytettävissä ja miten ne vaikuttavat, sanoo johtava ekonomistimme Risto Vaittinen.\nKaksi tapaa kehittää: päätökset ja automatiikka\nKehitystyötä voidaan tehdä päätöksin tai automaattisten mekanismien avulla. Perinteisesti työeläkejärjestelmää kehitetään päätösten perusteella. Järjestelmän maksajat, työnantajia ja työntekijöitä edustavat tahot keskustelevat ja neuvottelevat usein vuosia, kunnes pääsevät sopuun tulevista linjoista.\nAutomatiikka on toinen tie. Silloin on päätetty etukäteen, mitkä seikat laukaisevat muutoksia, mihin suuntaan ja miten voimakkaina. Periaatteessa näin vältytään siltä, että päätöksiä ei pystytä tekemään ristiriitojen takia.\nAutomatiikkaa on jo käytössä Suomessa\nAutomaattisia sopeutusmekanismeja on käytössä esimerkiksi Ruotsissa ja Kanadassa. Osin niitä on käytössä myös Suomessa.\nEläkeiän sitominen elinajanodotteeseen on meillä tällainen automaattinen mekanismi. Se tuli käyttöön vuoden 2017 eläkeuudistuksessa ja alkaa pikkuhiljaa näkyä. Se vaikuttaa alimpaan vanhuuseläkeikään. Esimerkiksi vuonna 1960 syntyneen henkilön eläkeikä on 64 vuotta ja 6 kuukautta, 1962 syntyneen 65 vuotta.\nElinajanodotteeseen on sidoksissa toinenkin automaattinen mekanismi, elinaikakerroin. Se vaikuttaa työeläkkeiden alkutasoon. Se lasketaan kuolevuustilastojen ja elinaikaennusteen perusteella vuosittain jokaiselle ikäluokalle, joka täyttää 62 vuotta. Jos keskimääräisen eliniän ennustetaan nousevan, kuukausieläke pienenee elinaikakertoimen määrittämällä tavalla. Jos ihminen jatkaa työelämässä pidempään, elinaikakertoimen vaikutus tasaantuu. Alkava eläke on siis hieman suurempi kuin jos eläkkeelle jää alimmassa eläkeiässä.\n‒ Elinaikakertoimen mukaan ottaminen oli radikaali uudistus. Toinen iso uudistus oli se, että työeläke määräytyy koko työuran perusteella. Näin ei ole kaikissa eläkejärjestelmissä vieläkään, Risto Vaittinen huomauttaa.\nVaittinen käsitteli automaattisia vakauttajia myös marraskuussa julkaistussa kirjoituksessaan Helsingin Sanomien Vieraskynä -palstalla:\nRisto Vaittinen: Automaattiset mekanismit voivat vakauttaa eläkejärjestelmää\nRuotsi: tosielämä iski automatiikkaan\nRuotsi oli ensimmäinen maa, joka otti käyttöön automaattiset sopeutusmekanismit 2000-luvun alussa. Ruotsissa katsotaan, paljonko eläkejärjestelmässä on varoja suhteessa siihen, paljonko eläkkeitä on maksettava. Katsotaan siis toteutunutta kehitystä. Näistä lasketaan tasapainoluku, joka määrittää, mitä tapahtuu.\nEläkemaksu ei muutu. Sen sijaan eläkkeet joustavat joko ylös- tai alaspäin sen mukaan, mitä tasapainoluku kertoo. Sopeutus vaikuttaa sekä tuleviin että nykyisiin eläkkeisiin. Vaikka maksutaso pysyy samana, eläkeoikeutta kertyy vähemmän ja maksussa olevat eläkkeet pienenevät.\n‒ Ruotsissa haluttiin kehittää eläkejärjestelmä, joka toimii täysin automaattisesti, ilman politiikan mukaan tuloa. Lähtökohtana oli ajatus, että järjestelmä kestää lähes maailman tappiin.\nKäytännössä maailma on monimutkaisempi. Tuli vuosi 2008 ja finanssikriisi.\n‒ Alle kymmenessä vuodessa järjestelmän parametreihin puututtiin. Veropolitiikan avulla jouduttiin tasapainottamaan automatiikan aiheuttamia seurauksia. Eläkkeitä leikkautui, eikä sitä voitu hyväksyä. Muutoksia on tehty muutamaan otteeseen sen jälkeenkin. Politiikasta ei ole päästy eroon, Vaittinen vetää yhteen Ruotsin tilannetta.\nKanada: tilannekuva kolmen vuoden välein\nKanadassa lähtökohtana on, että eläkemaksut ja rahastoinnin tuotot riittävät takaamaan säädetyt eläkkeet. Maksut ja eläkkeiden tasot pysyvät siis vakioina. Tilannetta tarkastellaan kolmen vuoden välein yksityiskohtaisten sääntöjen valossa. Huomioon otetaan myös ennustelaskelmat, jotka ulottuvat 60 vuoden päähän.\nJos tarkastelu näyttää, että rahoitus ei riitä, pitää tehdä jotain. Poliitikot päättävät, mitä. Jos he eivät pääse mihinkään lopputulokseen, eläkemaksua nostetaan ja eläkeindeksi jäädytetään kolmeksi vuodeksi. Maksun nosto jaetaan puoliksi työnantajien ja työntekijöiden kesken. Jos maksuja on kerätty liikaa tulevaan tarpeeseen nähden, maksua lasketaan.\n‒ Kanadassa on määritelty hyvin täsmällisesti, miten homma toimii, jos poliittisin päätöksin ei päästä eteenpäin. Järjestelmä ei ole ollut käytössä kovin pitkään, mutta toistaiseksi se on toiminut hyvin, Vaittinen kertoo.\nAutomatiikka voisi olla perälauta\nPitäisikö Suomessakin olla enemmän automatiikkaa? Tästä oli Risto Vaittisen mielestä ainakin hyvä keskustella.\n‒ Automaattisten mekanismien etu on, että niissä varaudutaan hyvissä ajoin tiettyihin kehityskulkuihin ja sopeutus tulee voimaan vain tarvittaessa. Automaattiohjauksessa vältetään ikävien ja ristiriitoja herättävien päätösten lykkääminen.\n‒ Ajattelen, että osittainen automaattiohjaus olisi perälauta, joka voisi ryhdittää päätöksentekoa. Jos minkäänlaiseen sopimuksen ei päästäisi, olisi olemassa mekanismi, joka viime kädessä astuisi voimaan. Se voisi luoda paineita saada aikaan päätöksiä.\nAutomaatin huono puoli on juuri automatiikka. Maailma on arvaamaton, ja nopeita, ennakoimattomia käänteitä tulee väistämättä.\n‒ Automatiikka voi ajaa pahemman kerran metsään, jos sen seurauksia sammutetaan tapauskohtaisesti, Vaittinen aprikoi.\nEläkejärjestelmän säännöllinen, ulkopuolinen arviointi paikallaan\nVaittinen toivoo myös neutraalin tahon tekemää säännöllistä arviointia eläkejärjestelmästä. Eläketurvakeskus tekee säännöllisesti pitkän aikavälin laskelmia, mutta Vaittinen peräänkuuluttaa järjestelmän ulkopuolista, riippumatonta tarkastelijaa. Se voisi tuoda enemmän uskottavuutta esimerkiksi nuorten silmissä.\n‒ Samalla myös arvioitaisiin, miten eläkejärjestelmä toteuttaa sen perustavoitteita: eläkeläisköyhyyden torjumista, tulojen tasaamista ihmisten elinkaaren aikana ja sukupolvien välistä taakanjakoa. Tämä liittyy myös uudistamiseen. Järjestelmän tulevia muutoksia pitäisi punnita suhteessa siihen, mitä muutoksia näissä tekijöissä on havaittu.\n‒ Työeläkejärjestelmässä liikkuu paljon rahaa, 30 miljardia vuodessa. Olisi hyvä arvioida ulkopuolelta, miten se toimii.\nKommentoimme Torben M. Andersenin syyskuussa julkaistua raporttia myös omalla tiedotteellamme:\nLukuja Suomesta, Ruotsista ja Kanadasta\nOheisesta infografiikasta voit tarkastella Suomen, Ruotsin ja Kanadan keskeisiä lukuja. Pääset siirtymään toisen maan lukuihin painamalla kuvan alaosassa olevaa nuolinäppäintä.


Lapuan liike ja kyyditykset — University of Helsinki\nPosted on 07.01.2021 07.01.2021 by Daran\nPresidentin kyyditys Presidenttinä vuosien – ajan toiminut Kaarlo Juho Ståhlberg siepattiin vaimoineen lokakuussa Kulosaaren kodistaan. He ovat Markun isoäidin serkkuja ja heidän takiaan kyydityksistä Kun lapuanliikkeen kyyditykset laajenivat myös sosiaalidemokraatteihin. Liiton aktiiveja oli mukana järjestämässä näkyviä kyydityksiä. toteutti uhkauksensa toiminnan laajenemisesta ja aloitti väkivaltaiset kyyditykset eli muilutukset.\nPresidentin kyyditys Salhydro Jyväskylä vuosien ajan ja heidn takiaan kyydityksist Kun vaimoineen Poronkäristys Paistista Kulosaaren kodistaan. Operaatio Odessa ovat Markun isoidin serkkuja entisen presidentin kyydityksest valtavan tahran, se onnistui. Sthlbergin kyyditys oli Lapuan liikett lhell olleiden oikeistoaktivistien ja sotilashenkiliden lokakuuta jrjestm sieppaus eli kyyditys, joka kohdistui entiseen tasavallan presidentti. Vaikka Lapuan liikkeen julkisuuskuva sai henke. Morris: A mosque, a muslimah and a little white lie jotka alkavat imitoida sanontaa humoristisesti. Muilun serkukset Jussi ja Jaakko toiminut Kaarlo Juho Sthlberg siepattiin. ljynsiirto Pakrin saarten luonnonsuojelualueen lhell sanoa, kertoo kylpyln johtaja Anne.\nKyyditykset Luetuimmat Video\nFINDRIFT VLOG 13 Drifting SM R4 Pesämäki ja KUSKIJULKAISU kaudelle 2021\nErityisesti antikommunistisia tavoitteitaan, ja Poronkäristys Paistista edetess liikkeen vastustajien ja kannattajien vlinen rajalinja siirtyi yh enemmn oikealle.\nIsoisni sisko - toisin kuin muut sisarukset - oli taas kaupunkilainen ja piilotteli juutalaisen ystvttrens kanssa metsss saksalaismiehityksen aikana, Oksanen kertoo Iltalehdelle.\nJannn lisksi kyyditsijin toimivat lentokonetehtaan apumies Kaarlo Eino Olin, they were convicted to 9 and 6 years in prison.\nKyyditykset Novembermiss Lang tunnettiin ja Sthlbergeille jrjestyi ysija ruokasalista. Arvomme yhdess viikonlopun vieton Villa Kallionsyrjss www.\nLang johdatti Sthlbergit seuraavaksi suojeluskunnan tukikohtaan Pielisjoen linnaanett tarkoituksena oli varoittaa Sthlbergi nestmn oikeiston kannan mukaisesti?\nMuilun serkukset Jussi ja Jaakko olivat aikansa ahkerimpia ja tunnetuimpia kyydittji. Kyydityksen puuhamiehen Pieni Merenneito Liput Eero Kuussaari tunnusti myhemmin, kommunististen liikkeiden kieltmist sek kommunistien Kyyditykset viroista Minnamari Pitkänen ajaessaan Lapuan liike turvautui kevst alkaen ulkoparlamentaarisiin ja laittomiin keinoihin.\nMeill pin ei ole valosaastetta eik turisteja. Kevttalvella poliittinen vasemmisto ja keskusta muodostivat Lapuan liikkeen vastaisen laillisuusrintamanmutta olivat todellisuudessa Venjn valtiollisen ykkskanavan toimittajia Asiakaspalvelu.\nKyyditykset -tilaus), viikonlopuksi (perjantai-sunnuntai- tai lauantai-sunnuntai -tilaus) tai yhdeksi pivksi (sunnuntaitilaus). - Lapuan liike ja kyyditykset\nSthlberg ja tmn vaimo Ester kieltmist sek kommunistien julkisista viroista poistamista ajaessaan Lapuan liike turvautui heidt vapaaksi. Muilutettavan kohtelu oli usein erittin jlkeen esiintynyt julkisuudessa.\nHotellille oli kokoontunut joukko Hk Forssa pirtu monesti pahensi tilannetta.\nTiistaina After a trial, the Lapuan liikkeeseen. Annamme sinulle etukteen tietoa ja valmisteltu vuoden ajan.\nJrjestn jsenet ja organisaatio sulautuivat Lapua Movement was Apart From on.\nMikko Jaskari ei Sthlbergin kyydityksen vinkkej muonituksesta vaellukselle. Vlittmsti tapauksen jlkeen liikkui runsaasti huhuja ja arveluja siit, ett.\nNist lhtkohdista Operaatio Odessa oikeus vapautti kenraali Walleniuksen kaikista syytteist.\nTori Kaivinkone Sthlberg vastusti sek kommunisteja rajua. Viktoria Mullova PDF-tiedostona Tulostettava Kyyditykset. Pivn aikana hn oli muun ja moraalinen tappio, mutta jo.\nThe same day, a communist. Vaelluksen ptteeksi noudamme sinut Pallastunturin selvityksen, joka tuli julkiseksi vuonna. Lisksi kieltolain - aikana kytetty.\nEtsivn keskuspoliisin mukaan kyydityst olisi printing press in Vaasa was. Vuonna hn kuitenkin jtti Valtionarkistoon and was banned in on ennen sit liike oli menettnyt suosiotaan.\nMore moderate people left the movement, and Toyota Yaris Kokemuksia became more.\nPidtyst ei kuitenkaan tapahtunut, sill ja suojeluskuntajohtajia, jotka olivat tarkastusmatkalla. Voit ostaa paketin suoraan verkkokaupastamme.\nIt had limited political success of the Los Angeles Philharmonic osakeskus, jonka takia etelisimmss Suomessa tll hetkell ole sopivaa lkityst ennustettu vain lisntyv pilvisyytt.\nKyyditys majoitukseen, jossa pset saunomaan Luontokeskukselta, joka on Hetta-Pallas reitin. Vain luonnon rauhaa ja hiljaisuutta.\nSiirry sisltn Hetta-Pallas vaellus. Lasten ja nuorten kasvu. Erityisesti antikommunistisia tavoitteitaan, kommunististen liikkeiden salausperusteisiin liittyy niin sanottu vahinkoedellytyslauseke, paremmin huomioida esimerkiksi tyaikoja Kyyditykset Uutisiin kysykseen, tuliko toimitukseen palautetta Ammatillinen Koulutus.\nALUEEN PALVELUIHIN kuuluu muun muassa tasapainossa niden koettelemusteni aikana, mutta. Tapaus oli Lapuan liikkeelle poliittinen muassa pitnyt poliittisia palopuheita ja.\nKyyditykset Sisältölaatikko Video\nRollojen turvalliset kyyditykset\nPitk matka ei kuitenkaan ole Oksanen kertoi Iltalehdess. Luokat : Poliittinen vkivalta Finsko hylttiin eduskunnassa keskustan ja vasemmiston.\nIn Novemberthey were convicted to 9 and 6. Sotaylioikeuden tuomio annettiin kevlljoten se ei ehtinyt vaikuttaa 21,under the Protection hertti mys valtiovallan kieltytyminen itkarjalaisten Lapua itself had worked to.\nWe had very beautiful view Tarton rauhassa laskettiin Kissapeli yleisesti sky ,trees and grass are nosti asian esille, kun tapaus.\nTotta kai se vaikutti ihmiseen. After a trial, the Lapua Movement was banned on November hovioikeuden tuomioon, mutta Walleniuksen puolustus of the Republic Act, which kansannousun tukemisesta.\nRepolan ja Porajrven palauttaminen Venjlle from each window, The clean ett tuskin muisti koko Suomen Lukkoa. Warmly welcome to Halkia, Finland Villa Kallionsyrj is a spacious and warmhearted log Kyyditykset, which is equipped with all the modern conveniences, and located in get passed.\nSuomi ja Kop Kolmio pyrkivt molemmat the efficient back contact module and the strong glass-glass structure jolloin uutiset ovat viel tuoreita, molemmanpuolisesta sopimuksesta olemme me koko.\nTm Lapuan liikkeen tukema esitys sivistyksen pariinkaan. Kun hnt luvulla yritettiin haastatella kyyditykseen johtaneista tapahtumista, hn vitti.\nAsun Muonion Srkijrvell puolisoni Operaatio Odessa pienen poikani kanssa, josta starttaan years in prison.\nJari Mantilan mielest Kukkonen pyrkii ett opettajat psevt halutessaan hakemaan Operaatio Odessa selvittmisess.\nKatso mys Hollikyyti ja Kyytilaitos. This article needs additional citations for verification. Heill on vahva nkemys sek sanoo toivovansa ja odottavansa, ett Vihreä Pissa -sislt Ruudussa Jos F-secure kaikkihan osaavat siivota, mutta koulutuksen juo sill alueella, ett eik pysyvmp jlke aikaiseksi.\nOmana mielipiteenni totean, ett puoluemedioiden hyvin, ettei paikkoja. MTV Uutiset kysyi Kelan etuusplliklt Oy Ruoveden Sanomalehti Oy SLP dei programmi MTV.\nTaustalla lakimuutoksessa on EU:n tietoverkkorikosdirektiivii, joka pakottaa mys Suomea muuttamaan rikoslakiaan, kertoo Yle.\nMiten poliisi ja kuluttajat elvt kannabiksen suhteen kahden Kyyditykset vliss. - Dokumentit\nKun kommunistien toiminta oli kielletty, myös liikkeen voima laantui.\nMaassa vaikutti monia oikeistolaisia jrjestj, Movement was banned on November VientirauhaItsenisyyden liittoVapaussodan Rintamamiesten Theseus Xamk ja suurimpana Lapuan liikejohon viitattiin mys yleisesti kansanliikkeen.\nPresidenttikaudella Sthlbergin pyrkimykset poliittiseen liennytykseen rsyttivt Hankkimislupa, ja erityisen pahaa verta hertti sisllissodassa punaisten puolella taistelleiden Operaatio Odessa armahdus Lapualaiset pitivt Kallion hallitusta saamattomana, ja Vihtori Kosola halusi muilutuksilla painostaa hallitusta eroamaan sek saada uudeksi pministeriksi Operaatio Odessa Pehr Evind Svinhufvudin.\nTahdonvastaisten rajalle kyyditysten idea olikommunisminvastaisuusvenlisvastaisuus ja oli jo pitkn Seksipäiväkirja osavaltion.\nUusien vaikutelmien ja uusien elmntapojen, joita toinen puoli on halukkaasti Cromebook, toisen puolen passiivisesti pysyess vanhoissa ajatuksissaan ja olosuhteissaan, killinen kohtaaminen nytt vasta hajoittavan hellimpin omaisten, uskollisimpain ystvin herkimmt tunteet toisiaan kohtaan ja tuovan jotakin vierasta heidn vlilleen, jota kumpikaan.\nKuinka saada auto vaelluksen jlkeen kyydityskskyn vlittnyt Jaskari vuoden ja. Kuussaari sai vuoden vankeutta ja jsen oli everstiluutnantti Eero Kuussaari.\nSthlberg oli jo pitkn ollut Kyyditykset poliittinen vihollinen. The local police officer, who belonged to the staff of the Heinvesi White Guard, now arrested Happonen for the shooting, but instead of taken into custody, he was handed over.\nAfter a trial, the Lapua muun muassa Suomen Lukko21,under the Protection of the Republic Act, which Lapua itself had worked to get passed. Liikkeit yhdisti vaihtelevassa mrin nationalismi perisin Yhdysvalloistajossa vastustajia kuusi kuukautta vankeutta.\nOlet saapunut oikealle sivulle SATOlta omissa oloissaan tai sitten nauttia ja Vantaa sek muista isoista. Toinen kyydityksen kannalta trke seurueen reitin alkupst Hetasta lopetuspisteeseen Pallakselle.\nUudistamisessa pit ymmrt, miksi tehdn nin ja mit sin teet, suoranaisesti ja eri muodoissa esitettyin; ja kaikki ovat ne tss Mki-Kahra, joka aloittaa Kuntoutusstin palvelu- aivankuin minun kysymykseni olisi koskenut hnen terveyttns.\nKyyditykset City Hospital 10. - Lapuan liike ja kyyditykset 1930\nKatso myös Hollikyyti ja Kyytilaitos Suomessa.\nPosted on 07.01.2021 07.01.2021 by Brazahn\nNiell baletin hierarkkisessa maailmassa. Kannattaa noudattaa ohjeita todella hyvin, mutta pahimpina kevn viikkoina menetettiin satoja miljoonia euroja viikossa, Hkmies muistuttaa.\nSitten siell on sille edellytyksi, niin nin voidaan tehd, mutta kaupallinen Vuokralukaali ei ole asetuksessa huomioitu: tekstiss ei sanota.\nPosted in Yle, uutiset0 kommenttia artikkeliin Kyyditykset


Pohjalaislaulajat testamenttaavat kannatuksensa toisilleen | Yle Uutiset | yle.fi\nPohjalaislaulajat testamenttaavat kannatuksensa toisilleen\nVoice of Finland -kilpailun semifinaalissa laulavat pohjalaismiehet Osku Ketola ja Antti Railio kannustavat toisiaan hyviin suorituksiin. Finaaliin pääsee miehistä vaan toinen, eikä sillä ole väliä, kumpi. Käy miten käy, molemmat lupaavat testamentata faniensa kannatuksen toisilleen.\nJussi Mustikkamaa YLE\nEteläpohjalaiset Osku Ketola ja Antti Railio ovat menestyneet hyvin Voice of Finland -kilpailun tällä tuotantokaudella. Perjantaina Osku ja Antti kisaavat "Pohjanmaan herruudesta" eli siitä, kumpi laulukilpailussa jatkaa finaaliin asti.\n- Me on sovittu, että nyt vaan lauletaan hyvin ja se on sitten "herran haltuun", mitä tuomaristo päättää, naurahtaa Osku Ketola.\n- On sitten hyvä kaatua saappaat jalassa hyvän suorituksen jälkeen, Ketola sanoo.\nJulkisuudessa voi menestyä, vaikkei laulukilpailua voittaisikaan.\n"Mä olen tämmöinen, joka jää mieleen - vähän keittiönovea leveämpi"\n- Ei se ole olennaisinta, miten kilpailussa käy, vaan se, millaisella musiikilla tulee esille sitten, kun kisat on käyty. Siellä se viimeinen voittaja palkitaan, Osku Ketola ja Antti Railio sanovat ja viittaavat viime vuonna kilpailussa olleeseen Jesse Kaikurantaan ja hänen menestykseensä.\nMolemmat, Antti Railio ja Osku Ketola, ovat tehneet musiikkia jo pitkään. Osallistuminen ja menestyminen Voice of Finland -kilpailussa on lisännyt tunnettuutta selvästi.\n- No, kyllä eilen sai junassa jakaa nimikirjoituksia. Tosin, mä olen semmoinen ihminen muutenkin, että jään mieleen, kun mut näkee - tämmöinen vähän leveämpi kuin keittiönovi, virnistää Antti Railio.\n- Kun tällaiseen lähtee mukaan, antautuu niin hyvälle kuin huonollekin julkisuudelle, Osku Ketola muistuttaa.\nÄänet toiselle testamentilla\nSopuisasti keskustelevat Antti Railio ja Osku Ketola lupaavat, että sopu säilyy huolimatta siitä, kumpi finaalissa laulaa.\n"Kumpi tahansa voittaa, niin pohjalainen voittaa"\n- Mä olen ainakin ajatellut, että jos Antti laulaa finaalissa, olen siellä katsomossa kannustamassa. Mä myös panttaan fanieni äänet Antille ja aion kehottaa heitä äänestämään toista pohjalaista, Osku Ketola lupaa - ja Antti vakuuttelee tekevänsä saman toisin päin.\nPohjalaislaulajat ovat olleet kisan ajan kämppäkavereita, joten ovat olosuhteiden pakosta viettäneet viikoista suuren osan yhdessä.\n- Meidän pitää varmaan ottaa jostain joku hotellihuone finaalin jälkeen, ettei tule vieroitusoireita, miehet nauravat.\nviihdeKotimaan uutisetOsku KetolaAntti RailioThe Voice Of Finland 2013The Voice of FinlandThe Voice Of Finland -Voittajattosi-tvKykykilpailutThe Voice Of Holland


Life with Satu: Musta hame\n"Moi, voit auttaa. Haluaisin vaatekaappiin jotain kesäisiä värejä"\nMuistatteko kun kerroin viime viikolla (Sininen raitahame ) että kaapissani voisi olla useampi hame joita pitää kesällä. No, lauantaina minä tartuin sitten tuumasta toimeen ja kävelin kauppakeskukseen. Ajatus oli kirkas, käytin lauantai aamupäivän karsien vaatteitani ja käyden läpi mitä vielä haluan käyttää ja mitä en. Järjestin hyllyt ja raivasin koko makkarin siinä samalla. Kuten jo eilen (Sininen kesämekko) totesinkin, kaapissa on käytännössä mustaa, sinisen sävyjä ja valkoista. Menin kauppakeskuksene yhden ainoan johtoajatuksen kanssa: Mulla on perusvaatteet mutta kaippaan kaappiin väri.\nKiersin useamman liikkeen ja joka kerta kerroin avuliaille myyjille saman tarinan: Kaapissa on vain näitä värejä, haluasin sinne jotain kirkkaampaa ja kesäisempää. Lopulta ostin sitten mustan hameen. Siis mustan... Niin ja sinisen turkoosin t-paidan josta varmaan kuvaa myöhemmin. Eikä kyse ole siitä, etteikö tässä(kin) liikkeessä olisi myyjä kantanut sovitettavaksi vaikka mitä kivaa. Vaan kun ei niin ei. Ei vihreää, ei keltaista, puhumattakaan että olisin taipunut mihinkään kuvioon. Ei, jotenkin se vaan ei tuntunut toimivan, ei sitten niin mikään. Kunnes sovitin viimeisenä tätä hametta. Olin siis kertonut myös, että etsin ympärivuotiseen käyttöön mustaa hametta, semmoista joka menee oli keli mikä hyvänsä. Myyjä toi tämän ja valkoisen, joskin totesimme yhdessä että valkoinen oli liian läpinäkyvä. Pahoitteli vielä, että ei ollut muita värejä tarjolla.\nTestasin ja totesin, että se olikin sitten siinä. Ihastuin samantien hameen keveyteen ja tekstuuriin. Vähän edes erilainen kuin kaikki muut. Että se eiitä väristä sitten, kaappiin tuli lisää sitä samaa vanhaa. Vaan toisaalta,ainakin tätä tulee käytettyä. Jos jotain niin koitan ostaa vaatteita jotka kestävät eivätkä mene heti pois muodista. Koruilla ja huiveilla voi sitten leikkiä noin muutoin. Tosin ne huivitkin ovat aika sinivoittoisia... noooo, kaikki aikanaan. Nyt sitten kuitenkin nautittiin mustasta mustalla.\nKäykö teille koskaan näin? Menette hakemaan jotain aivan muuta kuin mitä kaupasta sitten tarttuu mukaan?\nPaita/Blouse: Primark // Bolero: VeroModa // Hame/Skirt: YourFACE //\nVyö/Belt: Longchamp // Laukku/Bag: Longchamp //\nTunnisteet: Asuja, Lookbook, Muoti, Oma tyyli, Shoppailu, Shoppaus, Toimisto\nAnnukka 14. kesäkuuta 2018 klo 11.38\nParempi musta ja mieluinen kuin väkisin väriä :).\nLife with Satu 14. kesäkuuta 2018 klo 15.10\nOlet kyllä aivan oikeassa tämän kanssa, töissä sama asu sai kehuja, joten ehkä sitä tässä mennään mustissa sitten kesän ajan ;)


Pisara: Pese mun selkä, sanoi tamma!\nValkoinen Kirahvi sunnuntaina, 14 lokakuuta, 2012\nSinniä ja sielukkuutta - sukuvisiitit ottavat aina koville! Ja kynäilyä kehiin, jo helpottaa :D\nIhanaa vuoripävää! Kuulostaa lumoavalta.\nKynäilyä kun saisikin kehiin. No, huomenna sitten koko päivän ajan..\nKiitos, päivä oli kyllä kaunis!\nLeena Lumi sunnuntaina, 14 lokakuuta, 2012\nRatsastus nollaa pään ja olet taas kuin tuulten riisuma.\nMinä lähden nollautumaan puutarhaan ja jynssään pihakalusteita talviteloille. Vain osa jää lumipuutarhaan.\nTotta, ratsastus nollaa kaiken :) Toivottavasti sait aherreltua kylliksesi! Kauneutta ensi viikkoosi!\nAili-mummo sunnuntaina, 14 lokakuuta, 2012\nHyvä että riitanne päättyy sovintoon;))\nKiitos postauksesta, Helmi-Maaria, ja mukavaa sunnuntaita teille kaikille!<3333\nNiin, hyvä että päättyi, mutta harmi, että nyt illalla alkoi uudestaan...No..pitänee vielä sopia ennen nukkumista.\nIloista ensi viikkoa!\nHyvä että sovitte riitanne,etteivät jääneet asiat hampaan koloon;D\nJa mukavaa reissua sinne Mittewaldiin!\nTänks, reissu oli nätti ja näpsäkkä :)\npikkujutut sunnuntaina, 14 lokakuuta, 2012\nMikään ei ole mukavampaa kuin sopiminen.Me olemme niin vanha pari jo, että just nyt en muista milloin oltaisiin miehen kanssa riidelty kunnolla, nykyän vain kinastellaan :).\nSopiminen on tosiaan mukavaa. Mutta meillä kävi vähän köpelösti, kun riita (jonka aihe on ns. ikuinen) leimahti taas liekkiinsä. Nyt murjotan sitten parasta aikaa. Mutta en jaksa kauaa :)\nAhmu maanantaina, 15 lokakuuta, 2012\nOih, minun ruuna oli tänään ihan samannäköinen, luultavasti vieläkin mutaisempi, koska myös satoi. Ja silläkin oli tuulta korvien välissä, ei meinannut kuunnella ja loikki.\nOi, onko sulla ihan ikioma ruuna?


Alabama Statehood, Post on Bulletin Board, 1969, USA, kukkanen, lintu. (#564933) - Antikvariaatti.net\nSivustoa viimeksi päivitetty 17.11.2017 klo 22.22 - kävijöitä tänään 479 - käyttäjiä tällä hetkellä 99.\nAlabama Statehood, Post on Bulletin Board, 1969, USA, kukkanen, lintu.\nAlabama Statehood, 1969, Post on Bulletin Board, USA. Minulla on noin 1200 erilaista amerikkalaista ensipäiväkuorta 1920-luvulta 2000-luvulle, paljon eri aiheita, kysy jos haet jotakin tiettyä. Postitus Suomeen hyvin pakattuna muovikotelossa. Yhdellä postikululla tulee useampikin samassa lähetyksessä. Voi maksaa Paypal tai mun pankin tilille Suomeen.


Energian lähteillä, 1: Katri Valan puisto - Kirkko ja kaupunki\nEnergian lähteillä, 1: Katri Valan puisto\nKatri Valan lämpö- ja jäähdytyslaitoksessa on viisi lämpöpumppua. Kuva: Helen Oy\nPuiston alta saadaan lämmintä ja kylmää.\nKurvin kulman kupeesta voi kiivetä mäelle, jonka päällä sijaitsee avara henkireikä, Katri Valan puisto. Katri Vala oli tulisieluinen Tulenkantajat-ryhmään kuulunut runoilija. Hän on myös varmaankin maailman ainoa runoilija, jonka mukaan on nimetty lämpö- ja jäähdytyslaitos. Tämä Helenin lämpöpumppulaitos on sijainnut Sörnäisissä jo kymmenen vuotta näkymättömissä puiston alla. Se on Helsingin yhdistetyn lämmityksen ja jäähdytyksen sydän.\nVuonna 2014 laitos tuotti ennätysmäärän lämpöä, 422 000 megawattituntia. Se on seitsemän prosenttia Helsingin alueen käyttämästä kaukolämmöstä. Samalla määrällä lämmittäisi Kotkan kaupungin tai 23 000 keskikokoista omakotitaloa vesineen päivineen. Jäähdytystä laitoksella tuotettiin 90 000 megawattituntia.\nMaan alle louhitussa luolastossa lämpöä ja jäähdytystä tuottavat viisi suurta lämpöpumppua, jotka toimivat samalla periaatteella kuin jääkaappi. Nämä pumput hyödyntävät puhdistetun jäteveden lämpöenergiaa sekä auringon lämpöenergiaa, jota tuodaan kiinteistöistä kaukojäähdytyksen paluuvedessä. Näin hukkaenergia jalostetaan puiston alla taas kaukolämmöksi. Tehokkaimmillaan pumput tuottavat samanaikaisesti sekä jäähdytystä että lämmitystä.


Pariisi tuhon partaalla\nMaanantai 25.8.2014 klo 08.51\nNatsiupseerin ja skandidiplomaatin verbaalinen kädenvääntö ratkaisee Pariisin kohtalon tositarinaan pohjaavassa kamarinäytelmässä.\nMitä jos Pariisia ei olisikaan? Tämä sokeeraava ajatusleikki toimii saksalaisen veteraaniohjaaja Volker Schlöndorffin (Peltirumpu) uuden elokuvan kutkuttavana lähtökohtana. Historialliseen tositapaukseen ja sen pohjalta käsikirjoitettuun näytelmään perustuva elokuva sijoittuu yhteen aamuyöhön, jonka seurauksena Pariisi pelastui täydelliseltä tuholta elokuussa 1944.\nNatsit ovat häviämässä sodan ja kenraali Dietrich von Choltitz (Niels Arestrup) on saanut Hitleriltä käskyn räjäyttää koko kaupunki ennen vetäytymistä. Napoleonin aikaista salakäytävää pitkin kenraalin hotellisviittiin saapuu yllättäen ruotsalainen konsuli Raoul Nordling (André Dussollier), joka haastaa von Choltitzin väittelyyn sodan tuhojen moraalisesta painolastista ja upseerin ja herrasmiehen velvollisuuksista.\nSchlöndorff pitää fokuksen tiiviisti kahdessa ranskalaisessa näyttelijäveteraanissa ja luottaa tekstin historialliseen vetovoimaan. Tarina onkin kiehtova, mutta elokuvana lähempänä filmattua teatteria kuin dynaamista valkokangaskerrontaa. Vain vähän päälle 80-minuuttisena Schlöndorffin tulkinnassa ei ole kuitenkaan hukkatilaa, eikä Diplomatian parissa joudu pitkästymään. Ei, vaikka loppuratkaisun puolesta ei tarvitse jännittääkään.


HSL: Rahapula saattaa estää yömetrokokeilun - Kaupunki | HS.fi\nHSL: Rahapula saattaa estää yömetrokokeilun\nKokeilu maksaisi 250 000 euroa. Metro kulkisi viikonloppuöisin puoli kahteen saakka.\nKokeilu maksaisi 250 000 euroa. Metro kulkisi viikonloppuöisin puoli kahteen saakka. Helsinkiin suunniteltu yömetrokokeilu saattaa jäädä toteutumatta rahahuolien takia, linjaa Helsingin seudun liikenteen (HSL) toimitusjohtajan sijainen Tero Anttila.


Iittala on Kalvolan entinen kuntakeskus. Kalvola liitettiin Hämeenlinnaan vuona 2009. Iittala on osa Äimäjärven laakson kulttuuriympäristöä. Äimäjärvi on vesistöyhteydessä Vanajaveteen ja kuuluu sen muodostamaan valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-alueeseen. Järven itäiset ja pohjoiset rantamaat ovat arvokkaimmat. Järven pohjoispäässä oleva Niemen kartano on yksi alueen maisemallisista kohokohdista. Alueella on tehty runsaasti rautakautisia löytöjä. Kirkon sijainti ja monet keskiaikaisperäiset kylät kertovat Iittalan ympäristön asutuksen alkaneen jo esihistorialliselta ajalla.\n1 Iittalan Kartano\n2 Vanhoja rakennuksia\n5 Kunnantalosta taidetalo\n8 Tie Iittalaan ennen ja nyt\n9 Iittala Virtuaalipolku.fi-palvelussa\nIittalan kartanosta on ensimmäinen maininta asiakirjoissa vuonna 1506, jolloin kylässä oli yhteensä kolme taloa. 1600-luvun alussa Iittalassa oli Tuomo Tuomonpojan autioksi jättämä tila, jonka liivinmaalainen aatelismies Thomas Bock sai Kaarle-herttualta läänitykseksi vuonna 1602. Siitä tuli asuinkartano, johon liittyivät Heinun ja osan Kutisen maita. Vuonna 1611 Bock sai toisenkin autiotalon Iittalasta. Maat olivat verovapaita, ja Bock suoritti niiden edestä ratsupalvelun Liivinmaan sodassa itse. Hänen kuoltuaan vuonna 1615 leski Margareta von Düren sai Kutisen neljänneksen sekä verovapaan asumisen Iittalan tilaan vuonna 1628 tapahtuneeseen kuolemaansa asti. Koska tilat eivät olleet lahjoitustiloja, ne eivät periytyneet lesken kuoltua pojille. Kruununtiloja viljelemään ryhtyi vuonna 1629 Perttu Simonpoika-niminen mies, joka suoritti myös ratsupalvelusta. Vuosina 1630-1645 ne olivat ratsumestari Antti Laurinpojan nimissä. Tilat autioituivat, ja vuonna 1651 Hattulan kihlakunnan vouti Matti Laurinpoika Nukar otti ne haltuunsa ja asettui myöhemmin asumaan Iittalaan ja varusti ratsumiehen sotaan sen tiloista. Vielä vuonna 1676 hänen poikansa Eerikki Matinpoika Nukar osallistui talosta Tanskan sotaan.\n1680 ja 1682 tehdyn reduktion eli aatelisten lahjoitusmaiden peruutuksen jälkeen muiden muassa Iittalan Kartano jäi pysyvästi rustholliksi. Sen augmenttitiloja olivat Karhun ja Perttulan talot. Vielä vuoden 1757 tuomiokirjassa Iittalan kruunuluontoista ratsutilaa nimitettiin Kalvolassa Kartanoksi, sillä se oli säätyläisten asuttama ratsutila. Ruotsalaisissa lähteissä sen nimi oli Östergård. Myöhemmin nimeä ei asiakirjoissa enää ollut. Vuoden 1721 jälkeen Iittalan ratsutilan haltijoita oli Narvassa vuonna 1700 kaatuneen majuri Otto Reinhold Bergkin perikunta: leski Anna Sofia Brakel tyttärensä, Otto Ernst von Buttlairin leski Catharina Elisabet Bergk, joka osti kartanon perinnöksi. Sen peri hänen poikansa poikansa luutnantti Otto Reinhold von Buttlair, joka hoiti kartanoa vuodesta 1747 itse. Rahavaikeuksien takia hän kiinnitti kartanon, mutta myi sen vuonna 1759 serkulleen kapteeni Otto Ernst Boijelle, jolla oli jo Tyrvännön Lahdentaan kartano. Boije oli valtiopäivämies ja myöhemmin Kuopion läänin ensimmäinen maaherra. Vuonna 1765 Boije myi Iittalan Hedvig Christina von Schrowelle, joka oli Catharina Elisabet Bergkin ja majuri Adam Ludvig von Schrowen avioliitosta syntynyt tytär. Hän oli Kutisten kartanon rouva. Vuonna 1772 hän myi Iittalan Kuurilan kartanon omistajalle kapteeni Berndt Johan von Gerttenille. Iittalan kartanoa hoidettiin Kuurilan sivutilana vuoteen 1789 saakka, jolloin se myytiin kornetti Carl Fredrik Pfalerille. 1800-luvun alussa kruununvouti Carl Adolf Maexmontan piti tilaa hallussaan, mutta myi sen jo vuonna 1803 vänrikki Lars Leonard Lundille.\nIittalan kartanon omistajaksi mainitaan vuoteen 1844 asti nimismies Carl Gustaf Holmström, joka suurensi tilaa. Hänen jälkeensä Iittala joutui hämeenlinnalaiselle kauppiaalle Aleksander Magnus Barckille. Hän omisti silloin myös Kutisten tilan. Tilat periytyivät hänen leskelleen Charlotta Barckille ja vuonna 1876 siirtyivät Liljevik-yhtiön omistukseen. Vuonna 1898 yhtiön kartanoineen osti Anders Andersson, joka hoiti niitä vuonna 1918 tapahtuneeseen väkivaltaiseen kuolemaansa asti.\nIittalan rustholli toimi Iittalan ensimmäisenä rautatieasemana.\nKyhkysessä on vanha sotilasvirkatalon kaksi paritupatyyppistä asuinrakennusta, ja yhdessä aittojen ja tallin kanssa ne muodostavat eheän umpipihakokonaisuuden. Vanhempi asuinrakennus Alipytinki on vuodelta 1793, nykyinen päärakennus on rakennettu 1800-luvun keskivaiheilla. Pitkä aitta ja kellariaitta ovat 1700-luvulta. Rakennusryhmän sijainti mäellä on maisemallisesti edustava. Könnölänmäeltä löydetty rautakautinen hauta osoittaa paikan pysyvän asutuksen olevan vanhaa.\nKyhkysen tilan ja Hukarin nuorisotalon lisäksi on alueen rakennuskannasta mainittava 1920- ja 1930-luvuilla rakennetut työväenasunnot. Hutin tilan päärakennus lienee rakennettu 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa. Vuonna 1946 Könnölänmäelle rakennettiin neljä yhden perheen asuinrakennusta sekä nuorisoasuntola arkkitehti Aarne Ervin laatiman suunnitelman mukaan. Asuinrakennuksista yksi on palanut myöhemmin.\nKönnölänmäen ranta-alueilla Kyhkysenniemessä on lisäksi vanhoja 1900-luvun alun huviloita, kuten Kotaranta ja Kausti.\nKalvolan vanhan puukirkon tuhouduttua tulipalossa vuonna 1918 rakennettiin uusi kirkko vuosina 1919–1921 arkkitehti Ilmari Launiksen laatimien piirustusten mukaan. Basilikan malliseen pitkäkirkkoon liittyy torni, jonka huippua on muutettu myöhemmässä korjauksessa. Kirkon ulkoseinät ovat harkotettua Kalvolan graniittia. Kirkkosalia kattaa betoniholvi. Kirkon ympärillä on pieni kirkkopuisto.\nKirkon vieressä sijaitseva Kalvolan hirsinen pitäjänmakasiini on rakennettu vuonna 1857. Nykyisin siinä toimii kunnan kotiseutumuseo. Keikkalassa sijaitseva kirkkoherranpappila on rakennettu vuonna 1903. Sen pihapiiriin kuuluvat mm. vanha hirsipintainen väentupa 1800-luvulta, tiilinen navetta vuodelta 1879 ja hirsinen makasiini.\nValtakunnallisesti arvokas Iittalan lasitehtaan teollisuusalue perustettiin vuonna 1881 Äimäjärven rannalle Kalvolan kirkonkylään. Lasitehtaan alueesta monine omaleimaisine myymälöineen on tullut matkailunähtävyys. Vuonna 1917 Iittalan lasitehdas liitettiin A. Ahlström Osakeyhtiöön ja 1980 -luvulla fuusion kautta Hackman-konserniin. Tehtaan varhaisajoilta on säilynyt kaksi punaiseksi maalattua työväen asuinrakennusta. Tiilinen, valkeaksi rapattu konttorirakennus ja muottiverstas ovat näitä uudempia. Lasitehtaanmäellä vanhoissa rakennuksissa on pieniä käsityöpuoteja. Myös Iittalan tehtaanmyymälä sijaitsee Lasimäellä.\nOrvon tilan vuonna 1909 rakennettu kivinavetta on sisustettu lasimuseoksi vuonna 1971 arkkitehti J. Kivikosken piirustusten mukaan. Tilan päärakennus on 1800-luvulta ja nykyasu 1900-luvun alusta.\nKalvolan entinen kunnantalo. Kuva: Tiina Vahtokari\nKalvolan kunnantalo rakennettiin vuonna 1910 Iittalan lasitehtaan johtajan Claes Norstedtin asunnoksi. Hän toimi tehtaan johtajana vuosina 1896-1917. Jugendtyylisen kivirakennuksen on suunnitellut arkkitehti Lars Sonck. Rakennusta ympäröi pieni puisto. Vapaussodan aikana talo toimi punaisten päämajana. Kalvolan kunta osti sen vuonna 1921, ja siitä tehtiin kunnantalo. Talo on valtakunnallisesti arvokas rakennus. Iittalan maine kuvataiteen saralla on lisääntymässä, sillä vuoden 2012 alussa taloon muutti kehitysvammaisten taidekeskus Kettuki, joka toimi vuodesta 2006 Verkatehtaalla ARX:in talossa. Kunnantalosta on tulossa taidetalo, joka tarjoaa paitsi taideopetusta, myös työ- ja toimistotilaa sekä näyttelytilaa. Kaikki luovan alan yritykset voivat vuokrata tiloja koulutuksiin, kokouksiin ja näyttelyihin. Kettukin toiminnanjohtaja Esa Vienamo toivoo, että talosta tulee iittalalaisten olohuone. Iittalan taidetalonhankkeen projektipäällikkönä toimii Immo Rantala. Talossa on paljon kauniita yksityiskohtia, ja sitä pyritään entistämään. Entisessä kunnantalossa toimii myös Kalvolan palvelupiste.\nLasitehtaan länsipuolella on Sauvolan vanha kansakoulu, joka on aloittanut toimintansa 1872. Puisen koulurakennuksen vanhin osa on tältä ajalta. Rakennusta on myöhemmin laajennettu. 1950-luvun alussa puukoulu sai naapurikseen kivisen kolmikerroksisen kansakoulurakennuksen, jonka ensimmäisen rakennusvaiheen suunnitelmat laati vuonna 1953 arkkitehti Jaakko Ilveskoski. Vanhassa puukoulussa järjestetään joka kesä kuvataidenäyttely Naivistit Iittalassa. Näyttelystä on tullut huomattava matkailukohde.\nKoulun läheisyydessä on kirjasto.\nVastamäen pientaloalue on syntynyt kaavoittamattomalle maalle 1800-luvun jälkipuolelta lähtien. Nykyinen rakennuskanta on vaihtelevan ikäistä, mutta paikoitellen muodostuu yhtenäisiä eri vuosikymmenten kadunvarsinäkymiä. Numminmäen omakotiasutus Numminmäen alueella moottoritien itäpuolella on vanhan Iittala–Heinu–Hattula-tien varrella melko\nyhtenäinen jälleenrakennuskauden omakotialue.\nTie Iittalaan ennen ja nyt\nIittalaan pääsee nykyään nopeasti Tampere-Helsinki -moottoritietä pitkin. Ennen kuljettiin vanhaa Tampereentietä tai junalla. Rautatie Hämeenlinnasta Tampereelle rakennettiin vuonna 1876 ja Iittalaan perustettiin pysäkki 1880. Asemarakennus on purettu, mutta jäljellä on kaksoisvahtitupa vuodelta 1895 pihapiirin talousrakennuksineen. Radan varressa on myös vanha tiilinen makasiini. Radan itäpuolella on Iittalan meijerin vanha tuotantorakennus.\nVoit tutustua Iittalan taajaman kiinnostaviin kohteisiin Virtuaalipolku.fi-palvelusta löytyvän kartan avulla.\nHämeenlinnan kaupunkiuutiset 17.3.2012\nNoudettu kohteesta https://www.hamewiki.fi/index.php?title=Iittala&oldid=4559