Yrjöperskeles-blog: TIEDOSTAVAA RAKENTAMISTA OSA II\nTIEDOSTAVAA RAKENTAMISTA OSA II\nAikaisemmassa kirjoituksessani tuli puututtua siihen meitä kantasuomalaisiakin armottomasti järkyttävään epäkohtaan, etteivät suomalaisten veronmaksajien rahoilla elävien etnisesti edistyksellisten kansakuntien edustajat saa itselleen niin suuria ja siihen malliin remontoituja asuntoja kuin ne itse haluavat. Täytyy muistuttaa, että Helsingin Vihreät ovat puuttuneet tähän epäkohtaan jo vuonna 2009. Koska vihreät eivät ole koskaan väärässä, ei asia ole heiltä varmaankaan unohtunut. Messing up the whole town is tough job, but somebodys got to do it, ja vuodenvaihteessahan aloitti Helsingin kaupunkisuunnittelusta vastaavana apulaiskaupunginjohtajana eräs vihreä nimeltään Anni Sinnemäki jolla tähän tehtävään tarvittavat kyvyt ja erikoisosaaminen löytyvät aivan varmasti, joten ei ole varsinainen ihme, että myös Helsingin Sanomat juuri tähän saumaan tästä suuresta epäkohdasta muistuttaa.\nKun asiasta vastaavana viranomaisena toimii Sinnemäki ja vihreitten ehdotuksilla on vielä se paha taipumus, että ne tuppaavat menemään valtuustossa läpi, voi tämä tietää kylmää kyytiä helsinkiläisille veronmaksajille.\nKuinka kylmää? Jos Helsingin kaupunginvaltuusto ihan oikeasti tarttuisi kansainvälis-inhimilliseen vastuuseensa ja hankkisi jokaiselle esim. somali- ja arabiperheelle sellaiset asunnot, mitä ne vaativat, niin mitähän se summa kustantaisi?\nVuonna 2009 vihreä silloinen asuntolautakunnan puheenjohtaja Vesa Peipinen totesi, että on olemassa 530 etnisesti edistyksellistä suurperhettä, joitten asumisoloja tulisi korjata. Heppu totesi, että asuntoa hakevien joukossa oli 18 henkilön perheitäkin. Lukumäärä on nykyisessä Helsingissä epäilemättä lisääntynyt, mutta mennään nyt noilla tiedoilla.\n530 etnisesti edistyksellistä suurperhettä. Joille tarvitaan 530 asuntoa. Noin äkkiseltään kun miettii, niin ne suurperheet keskittyvät tietyille alueille Helsingissä ja minimineliömäärä olisi 120 neliötä. Otamme apuun Oikotien ja lähdemme katsomaan jo olemassa olevia, mahdollisesti ostettavia asuntoja. Etsimme kerrostaloasuntoja, sillä Helsingissä ne ovat pääosin sellaisia. Kohteena Itä-Helsinki. Mutta kehno. Niitähän on aika vähän.\nAurinkolahti, 131,5 neliötä. Hinta 780.000 euroa.\nLaajasalo, 124 neliötä. Hinta 585.000 euroa.\nViikki, 148 neliötä. Hinta 455.000 euroa.\nMyllypuro, 120 neliötä. Hinta 289.000 euroa.\nHerttoniemi, 140,5 neliötä. Hinta 586.000 euroa\nVuosaari, 143 neliötä. Hinta 980.000 euroa.\nTammisalo, 194 neliötä. Hinta 850.000 euroa.\nAurinkolahti, 163 neliötä. Hinta 916.510 euroa.\nJa siihenpä ne tällä katsomisella loppuivatkin. Katsotaanpas Pohjois-Helsinkiä:\nSiltamäki, 128,5 neliötä. Hinta 219.000 euroa\nViikki, 148 neliötä. Hinta 455.000 euroa\nTapanila, 120,5 neliötä. Hinta 498.000 euroa.\nArabianranta, 170 neliötä. Hinta 699.000 euroa.\nVanhankaupunginlahti, 141 neliötä. Hinta 725.000 euroa\nMaunula, 125 neliötä. Hinta 666.000 euroa.\nJa siinähän nekin sitten olivat. Ruvetaanpa laskemaan. Jos hintapohja on tuo, ja jo vuonna 2009 vihreitten luetteloimille perheille hankittaisiin ostoasunnot Helsingin kaupungin toimesta (joitten hoitovastikekin luonnollisesti maksettaisiin Helsingin kaupungin toimesta), niin noitten kämppien hinnan keskiarvo on 621.679 euroa per kämppä.\nMitenkä on? 530 perhettä ja niille tiedostavalla tavalla sopivat asunnot?\n530 x 621.679 = kolmesataakaksitoista miljoonaa seitsemänsataaneljätuhatta kuusisataa kahdeksankymmentä euroa. Kun ottaa huomioon, että Helsingin kaupungin budjetin käyttömenot ovat vuodelle 2015 4,7 miljardia euroa, niin tätä hanketta voi verrata koko lailla urhean neuvostokansan Baikalin - Amurin-radan rakentamiseen. Tosin sillä radalla saatiin tavaraakin kulkemaan eli vaikka sekin oli koko lailla poliittinen hanke, niin olihan hänessä jotain hyötyäkin.\nEntä jos nämä asunnot sitten asiasta tehden rakennetaan. Pauli Vahteran tuoreessa kirjoituksessa todettiin rakennuskustannuksiksi 3.500 – 4.500 € neliötä kohden ja koska kyseisiin asuntoihin tarvittaisiin erityissuunnittelua ja erityisratkaisuja erityistarpeita varten olisi summa todennäköisimmiin tuo 4.500 €. Jos jokainen kämppä rakennettaisiin 120 neliön kokoiseksi, olisi kustannus yhtä kämppää kohden 540.000 € eli koko hoito kustantaisi 286 miljoonaa 200 tuhatta euroa.\nTietysti kun me suomalaiset mainostamme että opimme muiden virheistä emmekä perusta ghettoja, niin sehän tietäisi sitä, että myös Etelä-Helsingin asuntokanta tulisi ottaa käyttöön ja sehän kustantaisi vielä enemmän.\nMitä tällä hankkeella sitten saavutettaisiin? Ei mitään. Sillä kyseisessä hankkeessa helsinkiläiset maksaisivat satoja miljoonia siitä, että heillä olisi elätettävänä täsmälleen yhtä suuri porukka kuin ennen tätä hankettakin. Epäilemättä sillä saataisiin tietty tilastopiikki esim. somaleitten ja arabeitten työllistymisessä. Sillä jos tuollainen raha upotettaisiin tavallisen kansalaisen näkökulmasta murrin perseeseen, niin ilman muuta pitäisi räätälöidä huomattava määrä julkishallinnollisia tulkin- ja projektityöntekijän virkoja (joita ei oltaisi koskaan tarvittukaan, elleivät nämä kansanryhmät olisi tulleet Suomeen elätettäväksi), jotta voitaisiin osoittaa, että käytetyt voimavarat eivät olisi menneet hukkaan ja mediassa saataisiin aikaan niin sanottuja inhimillisiä menestystarinoita jonka pääosassa olisi ylpeä suojatyöntekijä josta suomalaistenkin tulisi ottaa mallia. Nettoveronmaksajien määrä näissä menestystarinoissa olisi edelleenkin etsittävissä täikammalla ja kovin, kovin heikoin tuloksin, mutta piruakos tässä taas kertaalleen takertua yksityiskohtiin.\nJa luonnollisesti, mikäli tällaiseen mielettömyyteen ryhdyttäisiin, siinä olisi myös hyvin vahva ns. sisäänheittoefekti. Kun tilannehan on nytkin se, että mikäli vaikkapa somali saa jalkansa Suomen maaperän alueelle, ei häntä voi pois heittää ilman hänen omaa suostumustaan ja hän saa täyden elannon loppuiäkseen. Ja kun hän viestittää Somaliaan, että elatuksen lisäksi nämä idiootit ihan oikeasti kustantavat meille sellaiset asunnot, joista hänet elättävät suomalaiset eivät näe edes päiväunia, niin mikähän vaikutus Suomeen kohdistuvaan maahanmuuttoon asialla mahtaisi olla?\nTiedostavien ihmisten on aina hyvin helppoa sanoa että mitä. Sen sijaan kysymyksiin miten ja millä rahalla he eivät viitsi puuttua. Ne ovat liian rahvaanomaisia, joten ne he voivat jättää toisten mietittäväksi. Ovathan he sentään sanoneet, että mitä. Hotellin respasta esitetään harras pyyntö niin Helsingin Sanomien toimittajille kuin vihreillekin, että ennen kuin sanotte mitä, tehkää ensiksi jotain muuta. Käykää lenkillä. Syökää voileipä. Harrastakaa seksiä. Lukekaa hyvä kirja. Tai lyökää kyynärpää kiveen. Usein jo se helpottaa.\nTunnisteet: monikultturismi, tasa-arvo\nVihreiden kaupunkipolitiikasta voisi tehdä koosteen. Näin hihasta ravistettuna muutamia sen ydinkohtia. Ensimmäinen on tietysti tämä etnisten ryhmien asumisen tukeminen ja niiden osuuden kasvattaminen asujaimistossa. Toinen on rakennuskannan tiivistäminen, joka tarkoittaa isompia taloja ja tiheämmässä. Kolmas on autopaikkojen vähentäminen ja ajoväylien kaventaminen. Täten aikaansaatu ruuhkautuminen antaa perusteet ruuhkamaksuille. Neljäs on ammattitaidottomien poliitikkojen nimittäminen vastuullisille paikoille kaupungin johtoon. Vihreässä vedossa tapahtuneen metron automatisoinnin tuoma osaaminen voidaan täten laajentaa myös kaupunkisuunnitteluun ja rakentamiseen.\nEivät vihreät ole näitä reseptejään mitenkään tyhjästä tempaisseet. Niillä on tunnettu esikuva, jonka menestys on mitä ilmeisimmin tarkoitus toistaa. Se esikuva on Detroit.\n16. tammikuuta 2015 klo 10.01\nYkä unohti nyt noista kustannuslaskelmista moisten kolhoosien seurannaisvaikutukset niin asuinalueen asuinviihtyisyyteen kuin myös siellä jo olevien kämppien myytävyyteen. Asuntomarkkinoilla kun on läpi Euroopan huomattu jos sellainen jännä juttu että islamisoituvilla alueilla olevat asunnothan eivät tuppaa menemään kaupaksi. Islamilainen väestö kun asuu mieluummin vuokralla ja muiden kustannuksella ja kantaväestöön kuuluvista kukaan ei ole niin hullu että ostaisi no-go-zoneksi muuttuvalta seudulta omalla tai velkarahalla yhtään mitään.\nVihreillä on nyt vielä jonkin aikaa hyvä mahdollisuus perseillä pääkaupunkiseudun valtuustoissa oikein urakalla. Eduskuntavaaleissa poliittiset voimasuhteet tulevat muuttumaan vahvasti. Sillä tulee aivan varmasti olemaan myös kunnallispolitiikan puolella seurauksia, sillä puolueet odottavat kyllä merkittäviltä kunnallispoliittisilta voimaryhmiltä edes jossain määrin puolueen ja sen (esim. hallituksessa) harjoittaman politiikan noudattamista. Niinpä Virheät (De Röda) tuskin enää eduskuntavaalien ja uuden hallituksen + uuden linjanvedon jälkeen löytää itseään läheskään yhtä näppärästä paikasta ajaa läpi omaa tahtoaan.\nTätä asiaa korostaa aika vahvasti se, että näkyvä kunnallispolitiikka joko nostaa tai laskee hyvin merkittävästi silloin kun on kyse poliittisista nimityksistä. Ja voi vain kuvitella että millä silmällä seuraava hallitus ja sen linjaa, silloin vallassa olevat puolueet katsoo Helsingin kunnallispoliitikkojen soveltuvuutta ja kelpoisuutta erilaisiin virkoihin vaikkapa vuoden päästä.\nSeuraavat kunnallisvaalit tulevat olemaan sikäli hyvin merkittävät että jos De Röda ottaa silloin kunnolla takkiinsa, niin sen kasvu- ja sitä kautta valtakäyrä on saanut sitten aikas monta peräkkäistä hittiä suoraan klyyvariin. Virheiden valta on perustunut kuvitelmalle kasvavasta ja sitä kautta asemaansa vahvistavasta puolueesta, jolla on avainkunnissa avainasema. Jos Helsinki, Espoo, Vantaa, Tampere, Turku, Oulu, Joensuu, Lappeenranta… seuraavissa vaaleissa äänestävät De Rödan aiempaa pienempään rooliin ja jos se samalla on oppositiopuolue niin sitä uhkaa hidas näivetystauti. Islamistien perseilyt vielä lisäävät näivettymisen todennäköisyyttä.\n16. tammikuuta 2015 klo 10.48\nNyt tarvittaisiin vain etevä pisnesmies ostamaan näitä yli 120 neliön asuntoja Helsingistä ja vuokraamaan niitä sosiaalitoimelle. "Kysyntää" näyttää olevan. Näin saataisiin myös kaupungin vähemmän rikastuneet alueet paremmin osallisiksi monikulttuurin ihanuudesta.\nMiksi kukaan ei ole kertonut näille suurperheille, että ehkä kannattaisi hankkia lapsia sen verran, mitä pystyy elättämään? Ei ole kertonut, koska rasismi ja koska islam.\n16. tammikuuta 2015 klo 10.49\nOn varmaankin IHMISOIKEUS saada asua jonkun muun kustannuksella...\nMitäs se Orwell kirjoittikaan eläinten tasa-arvosta? Näyttää tuo Sndr olevan Argentiinassa hieman tasa-arvoisempi kuin muut, ja siitä ovat JURISTIT pitäneet huolen:\n"Sandra, a 29-year-old Sumatran orangutan at the Buenos Aires zoo, has been declared by the court a "non-human person," an important label that carries with it some basic rights — including the right to freedom. The unanimous decision by the judges came after careful consideration of a "habeas corpus" petition filed last year by the Association of Professional Lawyers for Animal Rights (AFADA). The group argued that Sandra, held captive in the Buenos Aires Zoo for the last 20 years, suffered "unjustified confinement of an animal with proven cognitive ability."\nRead more: http://www.mnn.com/earth-matters/animals/blogs/captive-orangutan-sandra-granted-limited-human-rights#ixzz3OyTzHKln\n16. tammikuuta 2015 klo 11.24\nOn-han olemassa uusi syrjintälakikin, jossa kunniakansalaiset taas nostetaan kantaväestön edelle ja yläpuolelle.\nYhdenvertaisuuslain tarkoituksena on sen 1 §:n mukaan edistää ja turvata yhdenvertaisuuden toteutumista sekä tehostaa syrjinnän kohteeksi joutuneen oikeussuojaa lain soveltamisalaan kuuluvissa syrjintätilanteissa.\nLain 2 §:n mukaan sitä sovelletaan sekä julkisessa että yksityisessä toiminnassa kun kysymys on 1) itsenäisen ammatin tai elinkeinon harjoittamisen edellytyksistä taikka elinkeinotoiminnan tukemisesta; 2) työhönottoperusteista, työoloista tai työehdoista, henkilöstökoulutuksesta taikka uralla etenemisestä; 3) koulutuksen, mukaan lukien erikoistumis- ja uudelleenkoulutuksen, tai ammatillisen ohjauksen saamisesta; sekä 4) jäsenyydestä tai toiminnasta työntekijä- tai työnantajajärjestössä tai muussa järjestössä, jonka jäsenillä on tietty ammatti, taikka järjestön antamista etuuksista.\nLisäksi lakia sovelletaan etnisen alkuperän perusteella tapahtuvaan syrjintään, kun kysymys on 1) sosiaali- ja terveyspalveluista; 2) sosiaaliturvaetuuksista tai muista sosiaalisin perustein myönnettävistä tuista, alennuksista tai etuuksista; 3) asevelvollisuuden, naisten vapaaehtoisen asepalveluksen tai siviilipalveluksen suorittamisesta; taikka 4) yleisesti saatavilla olevien asuntojen, muun irtaimen tai kiinteän omaisuuden taikka palvelujen tarjoamisesta yleisölle lukuun ottamatta yksityis- ja perhe-elämän piiriin kuuluvia oikeustoimia.\nYhdentekevyysvaltuutetun tiedoittaja Maria Swanljung ehti jo kertoa, että jos Möttösen Masa vuokraa omistamansa asunnon naapurin Vekalle eikä Muhammedille, kyseessä on syrjintätapaus. Monet oikeusoppineet tosin ovat tästä kovasti eri mieltä, eli tulossa on lukuisia näytösoikeudenkäyntejä joissa vastaaja on ahtaalla jo siitä syystä, että todistustaakka on hänellä.\n16. tammikuuta 2015 klo 11.28\nTervehdys Strix Senexille, Anolle, Vasarahammerille, Castorille ja Oinomaokselle & kiitos kommenteistanne.\nStrix Senex: Koosteesi vihreitten kaupunkipolitiikasta pitää paikkansa. Joku muuten voisi kysyä, ja ihan aiheesta, että miksi kirjoitan niin usein vihreistä. Eihän vihreät tätä blogia juurikaan lue ja tuskin yksikään vihreä on mieltään muuttanut näitten kirjoitusten takia. Pitää varmasti paikkansa. Mutta enhän minä tätä vihreille kirjoitakaan, vaan tätä blogia seuraaville Nukkuvien Puolueen jäsenille. Ääni nukkuvien puolueelle on ääni vihreille. Ja toivon heidänkin tajuavan sen.\nDetroitin kohtalon tiedän. Vaan mikähän on se tekijä, joka tuolla tavalla autioitti kokonaisen keskustan? Ei ole kuitenkaan sitä tapahtumien historiaa tullut niin tarkkaan seurattua.\nAno: Pitää paikkansa, noissa luvuissa ei ole kuin pelkät rakennuskustannukset. Seurannaisvaikutukset ovat tietysti vielä oma, eikä mikään mitätön osansa. Toivon, että ennustuksesi osuu oikeaan, mutta itse epäilen. Suomessa on kuitenkin äänestäjissä tietty osa, joka haluaa elää utopiassa ja vaatii muittenkin elämään heidän utopioissaan.\nVasarahammer: Pisnesmiehiä löytyy ainakin tästä Forenom Oy:stä, jonka palveluja Helsingin kaupunki käyttää, kun maalta tulevat somalit haluavat kaupunkeihin. Helsinkihän ei sano heille, että painukaa takaisin kämppiinne, vaan ostaa Forenomilta huoneistohotellitiloja, jotka tunnetusti eivät ihan halpoja ole. Firman liikevaihto on noussut vuoden 2009 9:stä miljoonasta vuoden 2013 25:een miljoonaan.\nEi näille suurperheille tarvitse tuollaista kertoa. Sillä suomalainen elättää.\nCastor: Noin tiukasti ajatellen voisi todeta, että kun kyseinen oranki on eläintarhassa ja ihmiset ovat maksaneet rahaa tullakseen katsomaan häntä, niin hänhän on omalta osaltaan nettoveronmaksaja.\nOinomaos: Jäämme odottamaan asian esille poikimia oikeudenkäyntejä. Sinänsä voi todeta, että tuon ”etnisen alkuperän perusteella tapahtuvaan syrjintään” liittyvistä kohdista kohdan 4 perusteella voi todeta, että alkuperäisväestöä syrjitään. Samoin mitä muuta kuin Helsingin kaupungin ns. positiivinen erityiskohtelu työntekijöitä valittaessa on kuin etnistä syrjintää?\nVaan kukapas siellä pomon hommia edelleenkin hoitaa? Pitihän Evalle taata uran jatkoa. Fanaattisuus palkitaan.\n16. tammikuuta 2015 klo 11.58\nÄskettäin oli uutinen, jossa kerrottiin Viroon sijoitettavasta Guantanamo-vangista.\nMiehelle tarjotaan kämppä ja 90 euroa kuukaudessa diskorahaa.\nJos Suomessa olisi samanlainen käytäntö, niitä suurperheitä ei täällä paljon näkyisi.\n16. tammikuuta 2015 klo 12.59\nVaan Suomesta kautta aikain lähteneille suomalaisille ei ole vastaanottaneissa maissa järjestetty tällaista hoivaus- pamperointi- ja holhouskulttuuria kuin maahamme saapuneille uudisasukkaille viimeiset 25 vuotta.\nMilloin täältä on lähdetty niin itse se on pitänyt itsensä elo kustantaa sekä opettautua uuden maan tavoille ja kielille.\nOn tämä niin uskomatonta sontaa ettei tosikaan. "Kun tämä sotien välinen rauhan aika on käynyt jo kiusallisen pitkäksi" - kuten Lappeenrannassa vaikuttanut lääkintäeverstiluutnantti "Mengele" tapasi lausua...\n16. tammikuuta 2015 klo 15.54\nMuutenhan tuosta kaikesta voi olla täysin samaa mieltä, mutta ainakin toistaiseksi (kop kop) näyttää siltä, että Suomi kaikesta homma-hälinästä huolimatta ei sittenkään tuoreiden numeroiden valossa ole lopullinen etappi kovinkaan monelle humanitääriselle maahanmuuttajalle, joita nämä tiedostavat järjestelyt nimenomaisesti koskevat. Toki tilanne joskus tulevaisuudessa muuttua, jos esimerkiksi Ruotsi vastoin kaikkia odotuksia kiristää omaa linjaansa, mutta viime vuoden lukujen valossa mitään suurta syytä huoleen ei ole.\nItse kahlaan tämän aihepiirin blogit ja foorumit satunnaisesti läpi ja hiukan ihmettelen, kuinka vähälle yllä olevat numerot näyttävät jääneen aiheesta jatkuvasti kirjoittavien keskuudessa. Tai ehkä ei voi sanoa edes vähällä, kuoliaaksi vaiettu raflaavuudestaan huolimatta voisi olla kuvaavampi termi.\n16. tammikuuta 2015 klo 20.17\n20000 tiettyyn samaan kulttuuriin kuuluvaa ihmistä joka vuosi ja jotka päätyvät ajan kanssa samoille asuinalueille on itse asiassa melkolailla paljon. Se on kokonaisen pienen kaupungin verran parissa vuodessa ja jos/kun ne päätyvät kaikki Itäkeskuksen ympäristöön niin siellä paikallisesti tilanne on paha. Tai Turun mamulähiöön tai vähemmissä määrin Tampereelle. Voisin epäillä että 20 000 hengestäm päätyy yli 10000 Ok-seudulle, viitisen tuhatta Turkuun, Tuhat Tampereelle ja ne lout muutama tuhat maksimissaan muualle. Jos heitä olisi vaikka 30000 tai 40000, joka suviten mielestä olisi sekin varmaan vähän, tietäisi se PK-seudulle vuosittain Savonlinnan, Rauman tai Järvenpään verran väkeä lisää. Siis joka hiton vuosi. Ja samoille asuinalueille tietysti kuin aiemmin tulleet.\n16. tammikuuta 2015 klo 22.27\nToinen anonyymi olisi ehkä voinut avata linkittämäni uutisen, niin hän olisi huomannut, että kyseessä ei suinkaan ollut 20000 samaan kansaan tai kulttuuripiriin kuuluvaa ihmistä vaan kyseinen 20000 henkeä jakautui tasaisesti ympäri maailman, lähellä ja kauas, eri kansallisuuksiin ja uskontokuntiin. Jään arvailemaan, oliko kyseessä tahallinen vai tahaton virhe.\nNiille, ketkä eivät jaksa linkkiä klikata, referoitakoon, että niitä kuuluisia "varsinaisia" tai "rikastuttajia" Maahanmuuttoviraston mukaan saapui Suomeen vain muutama tuhat. Mistään 20000 hengen tiettyyn kulttuuripiiriin kuuluvan tulijan invaasiosta on aivan turha asiallisessa keskustelussa tänä päivänä puhua.\nItse asiassa tuo väittämä luku 20000 asettuu oikeaan valoon siinä, että huomioi, että Suomeen 90-luvulta asti "tulvineita" somaleita on noin 15000 kaiken kaikkiaan (lähde: Wikipedia, joka kertoo Suomessa olevan tämän verran somalin kielen puhujia).\n16. tammikuuta 2015 klo 23.09\nTervehdys Vasarahammerille, Taisteluvälineupseerille, Ano1:lle, Ano2:lle ja sitten vissiinkin vielä Ano1:lle & kiitos kommenteistanne.\nVasara: Kas siinäpä olisi toimiva systeemi meillekin.\nTaisteluvälineupseeri: Totta. Eihän tällaista automaattisen elättämisen ja puolestaloukkaantumisen järjestelmää ole ollut koskaan ennen, ennen kuin se on näissä ”humanistisissa” valtioissa laitettu pystyyn. Jos annetaan ja annetaan mitään kyseenalaistamatta, niin varmasti löytyy ottajia.\nAno1 ja Ano2: Kyllähän näissä blogeissa nämä luvut tunnetaan. Tuon turvapaikan saaneiden 1.300:n lisäksi täytyy muistaa, että vaikkei turvapaikkaa myönnettäisikään, saa maahan joka tapauksessa jäädä ns. toissijaisen suojelun perusteella. Suomalaisten kannalta on ihan yksi lysti millä perusteella jäädä voi.\nTämän, mitä nimität homma-hälinäksi ja mihin tämäkin blogi kieltämättä kuuluu, tarkoituksena on pyrkiä pysäyttämään nykyinen kehitys ennen kuin olemme samassa tilanteessa kuin mainitsemasi Ruotsi. Ei liene viisasta, että asiasta aletaan huolestua vasta kun ollaan samassa suossa.\n16. tammikuuta 2015 klo 23.38\nÄskeinen "Ano1" täällä taas.. Jäin hieman ihmettelemään Ykän kommenttia muista perusteista ja syykin siihen selvisi, sillä epähuomiossa parista auki olleesta uutisesta linkitin sen epätarkemman.\nTässä linkissä tarkka jaottelu tulijoiden taustan mukaan:\nJa toisessa lisää aiheesta:\nTuolta siis olettavasti kiinnostavimpia myönteisiä päätöksiä viime vuonna:\nAfganistan yms. eivät mahdu listalle, jossa vähäisimpänä on Filippiinit luvulla 415.\nToki olen Ykän kanssa samaa mieltä, että syy, millä maahan jäädään, on täysin merkityksetön keskivertoveronmaksajan tontilta katsottuna. Enkä nyt tietenkään näitä lukuja aivan sellaisenaan niele, on esimerkiksi täysin epäselvää, miten perheenyhdistämiset näissä karkeloissa kirjataan.\nSiitäkin olemme samaa mieltä, että asia kannattaa hoitaa, ennen kuin kehnot ovat housuissa. Mutta lievää liioittelua on kuitenkin joissakin Homman ketjuissa havaittavissa.\nJa tähänhän nimenomaan tiedostavat piirit tarttuvat, "turhaa pelottelua". Tämä on siinä mielessä kaksiteräinen miekka, että äkkiä asiasta ääntä pitävät on leimattu kuin sadun sudesta huutelija ja tosipaikan tullen käy juuri niin kuin sadussa ikään.\n16. tammikuuta 2015 klo 23.56\nTämä ano joka syyttelee minuä vääristelystä lukujen suhteen ei itse taida olla niiden kanssa kovin sinut.\nTurvapaikanhakijoita, jotka saavat jäädä maahan tavalla tai toisella on hieman vaihtelevasti vuosittain 3000-7000, viimeisten parin vuoden ollessa noita pienempiä lukuja, mutta kuten tänäänkin olemme saaneet lukea, luku on jälleen tälle vuodelle nousussa ja vastaanottokeskuksissa pedataan jo lisää sänkyjä.\nNoista jonkin sortin tänne jäämisluvan saaneista ei-työ tai opiskeluperäisistä, joista nuo yllä olevet luvut ovat, jättävät liki 90%:sti perheenyhdistämishakemuksen.\nPitkällä aikavälillä heidän tänne tulevien perheenjäsentensä määrä on noin kaksinkertainen tuohon aiempaan Suomeen jäämisluvan saaneisiin nähden eli jos tulijoita oli ko. vuonna 6000, niin heidän perheenjäseniään tänne tulee 12000 ja jos 3000 niin 6000. Noin suunnilleen. Nämä perheenyhdistämisen kautta tulevat vaimot, lapset ja isovanhemmat eivät ole turvapaikanhakijoiden määristä kertovissa tilastoissa lainkaan, mutta ovat kokonaismaahanmuuton tilastoissa.\nKantasuomalaisten puolisoja tulee noin 500-700, kuka mistäkin. Tässä luvussa ovat myös kansalaisuuden saaneiden aiempien maahantulijoiden puolisot.\nEli on todella harhauttavaa sanoa että maahanmuuttajista on vain sen ja sen verran turvapaikanhakijoita (jotka saavat luvan jäädä tänne jollain perusteella melkolailla varmasti, 90%, ja loppujakaan jotka ovat mekein kaikki ns. Dublin tapauksia eli muualla Euroopassa jo olekelleita, ei saada mitenkään karkotettua ja ed facto saavat jäädä ja saavat sosiaaliturvan) koska heidän lisäkseen tulee tuplamäärä sukulaisia ja kylänmiehiä. Silloin aletaankin olemaan noissa luvuissa mitä kerroin. Eikä määrän tarvitse paljoa kasvaa kun ollaan noissa suuremmissa luvuissa, koska perheenyhdistäminen.\n17. tammikuuta 2015 klo 0.07\nTervehdys Ano1:lle ja Ano2:lle vielä. Ano2 tuon jo aika tarkkaan tuossa selvittikin. Ja tulee muistaa, että jos vaikkapa Somaliasta tullut ei saa oleskelulupaa, niin kuinkas monesta karkoituksesta olette kuulleet. Meillä on hovioikeuden ennakkotapaus, jota noudatetaan ja sen mukaan ei karkoiteta, jos ei ole omaa suostumusta.\nJoissain Hommaforumin ketjuissa on varmasti liioittelua, mutta minä en sille oikein mitään voi. Toisaalta Homman viestimäärä on valtavan suuri ja moderaattorit siellä perkaavat sitä enemmän kuin mitään muuta keskustelupalstaa missään. Siitä huolimatta, jo massan suuruudesta johtuen huteja varmasti sattuu.\nMolemmat toivat pointtinsa esille, ja toivon, että herrasmiehinä ette sen pahemmin toistenne kurkkuun käy.\n17. tammikuuta 2015 klo 0.19\nEihän toki kurkkuun käydä. Etenkin kun vaikuttaa että Ano1 on vain puutteellisilla tiedoilla liikkeellä, eikä valehtelemassa vastoin parempaa tietoaan, kuten jotkut valitettavasti ovat.\n17. tammikuuta 2015 klo 0.28\nOmalta kohdaltani muistutan vielä siitä, että niin tämä kuin aikaisemman kirjoituksen tarkoituksenahan ei ollut laskea humanitaarisen maahanmuuton kokonaismäärää, vaan muistuttaa, että Suomessa on suomalaisia ihmisiä, jotka ovat valmiit antamaan aivan kaiken, mitä siitä suunnasta vaaditaan. Ja kun mietitään Helsinkiä, niin näillä ihmisillä on jopa mahdollisuus toteuttaa hulluutensa.\n17. tammikuuta 2015 klo 0.33\nOikeastaan kyse on samasta ongelmasta, eli nämä vihervassarit ja suviskokkarit yms. saavat Helsingissä tuon luovan tuhon aikaan koska liian moni ihminen pitää ongelmaa vielä liian pienenä.\nOnkin mitä ilmeisintä että tästä ongelmaa liian pienenä pitävästä sakista ei kukaan työskentele millään sellaisella alalla, jossa ongelmiin reagoiminen vasta niiden iskettyä päin tuuletinta olisi hengelle tai omaisuudelle vaarallista. Tai jos työskentelee, niin luoja minut pelastakoon sellaisen lentäjän, kirurgin tms. kynsiin, joka ryhtyy toimentpiteisiin vasta kun onnettomuus tai vahinko on jo tapahtunut, eikä tee mitään estääkseen onnettomuuden.\n17. tammikuuta 2015 klo 0.55\nAno1 käyttää lähteenään Maahanmuuttoviraston lukuja, joihin onkin jo viitteet yllä. Jos Maahanmuuttovirasto julkaisee oleskeluluvista harhauttavia lukuja, niin olisi mielenkiintoista kuulla, mistä niitä totuudenmukaisia lukuja on saatavilla ja mitä ne ovat. En ole nähnyt uutisia nähnyt somalialaisten karkoituksesta kuin en myöskään venäläisten karkoituksista, mutta en silti usko, että jokainen jalkansa rajan yli saanut somali ja venäläinen saa jäädä maahan.\nVastakommenttina on heitelty jos jonkinlaista numeroa ilmoille vailla mitään lähdeviitteitä. Vaikka tämä nyt onkin anonyymiä tai nimimerkkipohjaista blogi/nettikeskustelua, niin varmaankin jokainen täälläkin voi myöntää, että Maahanmuuttoviraston luvut ovat hippusen verran uskottovampia kuin vailla mitään lähdeviitettä tarjotut anonyymin kommentoijan luvut?\n17. tammikuuta 2015 klo 0.56\nTämä mamujen asutus toimii silleen, että tulemme huomaamaan, että heille annetaan uusia ja kookkaita asuntoja hyvämaineisilta ja siisteiltä alueilta.\nNo tästähän syntyy tietty pirunmoinen poru, jolla ei kuitenkaan ole mitään vaikutusta.\nMutta kas, muutaman vuoden kuluttua alue on mamujen asuttamana pahoin ghetottunut.\nNeliöhinnat ovat pudonneet alle puoleen ja whiteflight on toteutunut.\nTällöin voivat poliitikot marisijoille selvittää, että eihän sinne kukaan muu edes halua mennä asumaan ja neliöhinnatkin ovat sitä mitä ovat, joten ei heille mitään luksusta tarjota.\nRuotsissa on tällä hekellä yli 200 ns. mamualuetta ja n.55 "No-Go" aluetta, jota hallitsevat eri rikollisjengit, suurin osa maahanmuuttajataustaisia.\nTiedostava rakentaminen on onnistunut erinomaisesti.\n17. tammikuuta 2015 klo 1.09\nNyt multa menee Anot sekaisin. Oletan että ensin oli Ano1 ja sitten seuraan liittyi Ano3. Tämän vuoksi olisi hyvä, jos kommentoijat kehittäisivät itselleen jonkun nimimerkin. Beckerin tunnistin sentään satavarmasti.\nAno2: Olet tässä aivan oikeassa.\nAno3: Noissa luvuissa on myönnetyt oleskeluluvat, ei toissijaisen suojelun perusteella maahan jääneet. Ja kylläpä ne somalit jäävät maahan. Tuossa on asiaan liittyvä uutinen:\nJa tuossa KHO:n päätös, johon käytäntö perustuu:\nEn muuten tiedä, saako mistään lukuja niistä ihmisistä, jotka ovat saaneet jäädä Suomeen joko toissijaisen suojelun tai humanitaarisen suojelun perusteella. Valtiovaltahan ei yleensäkään edes halua kertoa, mitkä humanitaarisen maahanmuuton kokonaiskustannukset ovat. Tämähän on peruja jo Thorsin ajoilta, jolloin hän ilmoitti, että niitä ei voi laskea.\nBecker: Juuri tuota Ruotsin mallia yritetään torjua.\n17. tammikuuta 2015 klo 1.23\n17. tammikuuta 2015 klo 9.03\nPahoittelut Ykälle ja muille, jos Anot menevät sekainen, olen sama "Ano1", joka on postannut nuo viitteet lukuihin ja pyytänyt muunlaisia lukuja lähdeviitteinen.\nEn siis missään nimessä kiistä, etteikö tilanne voisi olla toinen ja toissijaisista oleskeluluvista on varmaankin jokainen tämän blogin lukija tietoinen. Kuitenkin, en näe kovin mielekkääksi kommentoida muutama kommentti ylempänä esitettyjä lukuja, jotka ovat ristiriidassa Maahanmuuttoviraston ja oikeastaan myös Tilastokeskuksen lukujen kanssa (sillä perusteella, että jos vuosittain tulisi huomattavasti tuota suurempia määriä somalin kielisiä Suomeen, Tilastokeskuksen luvut somalin puhujista eivät pitäisi paikkaansa).\nTilastokeskuksen luvut somalin puhujista löytyvät tämän Wikipedian artikkelin takaa, lähdeviite 1 siellä:\n17. tammikuuta 2015 klo 9.54\nTervehdys Anolle ja jo aikaisemmin kommentoineelle Ano1:lle & kiitos kommenteistanne.\nAno: Eikös se Käpylä, samoin kuin Kumpula ollut sitä kovasti vihreää aluetta.\nAno1 (jos kommentoit enemmän, niin ota itsellesi joku nimimerkki, helpottaa vastaamista): Tuo 14.769 somalin kielen puhujaa on kyllä minusta melko paljon, ja tuohan luku oli vuodelta 2012. Nyt eletään vuotta 2015, joten luku ei ole ainakaan pienentynyt. Ja näistä nettoveronmaksajia ei juurikaan löydy. Yksikään kommentoijista muuten, samoin kuin varsinainen kirjoitukseni ei kommentoinut somalien absoluuttista määrää Suomessa, ennen kuin sinä puutuit aiheeseen. Kyseiset kommentit tulivat sen jälkeen.\nKirjoitus, samoin kuin kommentit koskivat sitä, että löytyy suomalaisia, jotka ovat halukkaita antamaan halukkaille aivan kaiken, sen mitä ne vaativatkin. Sinä kommentoit aivan eri asiasta.\nJoko sinä tai joku muu Ano ei uskonut, että Suomesta ei karkoiteta. Kysyi lähteitä ja sai niitä.\nMinulle on nyt epäselvää, että hyökkäätkö sinä kirjoitustani vastaan, vai jotain muuta?\n17. tammikuuta 2015 klo 11.41\nTavallisesti julkisista investoinneista päätetään kustannus-hyötylaskelmien perusteella. Usein laskelmat ovat optimistisia, jotta oikea päätös saadaan tehtyä, esimerkkinä tästä on länsimetro tai Kemi-Tornio-moottoritie.\nNeuvostoliiton kaatumisen jälkeen olemme tehneet kolme erittäin kauaskantoista ja kallista investointia ihan mutu-pohjalta ilman mitään kunnollisia investointilaskelmia.\nEnsimmäinen oli päätös avata rajat somaleille 1991 ja muulle kehitysmaaperäiselle maahanmuutolle. Mitään kustannus-hyötylaskelmia ei le koskaan esitetty, itse asiassa on väitetty, ettei se ole mahdollista. Kuitenkin nyt valmistellaan suurta sote-uudistusta, eikä siinä ole ollut ongelmia laskea kustannuksia, tosin laskelmien realistisuudesta voi sitten keskustella.\nToinen päätös oli EU:iin liittyminen ja kolmas luopuminen markasta ja siirtyminen euroon. Kummastakaan ei esitetty mitään kunnollisia laskelmia.\nOn tämä merkillistä. Luultavasti syynä laskemisen vaikeuteen on se, että tulokset olisivat poliittisen eliitin mielestä aivan vääriä. Eihän se nyt käy, että väärät ihmiset olisivat oikeassa!\n17. tammikuuta 2015 klo 15.27\nMietin tässä, mistä muslmit voisivat seuraavaksi vihastua saatuaan ilmaiset kymmenhuoneiset perheasuntonsa kahdella sisäänkäynnillä.\nEi kestäisi kauaakaan, kun huomattaisiin wc-istuimia loukkaavasti suunnatuiksi. Ja sitten täysi äbäwäbälä päälle.\n17. tammikuuta 2015 klo 16.29\nTervehdys Matille ja Anolle & kiitos kommenteistanne.\nMatti: Kommenttisi osuu harvinaisen hyvin kohdalleen. Nostan hattua. Tuosta sote-uudistuksesta niin minä kuin varmaan moni muukin kaltaiseni yksinkertainen ihminen on kyllä ajatellut, että kun suhteellinen verorasite koko ajan kasvaa, niin kuinka voi olla mahdollista, että julkishallinnon suorittavat palvelut pienentyvät ja keskittyvät suuriin keskuksiin. Mihin se veroraha sitten katoaa?\nAno: Mitä todennäköisemmin loukkaantuminen ja vihastuminen jatkuisi. Onhan suomalainen yhteiskunta opettanut heille viestin: ”Vaikka olemmekin vauras maa, olemme henkisesti heikkoja ja tulemme suostumaan jokaiseen vaatimukseenne ja oikkuunne. Ja kaiken varalta olemme palkanneet ammattilaisia keksimään niitä vielä kaiken varalta lisää.\n17. tammikuuta 2015 klo 23.38\nTäälläpä vielä se "Ano1" viimeisen kerran tästä aiheesta.\n"Minulle on nyt epäselvää, että hyökkäätkö sinä kirjoitustani vastaan, vai jotain muuta?"\nMielestäni "hyökkäys" on melko vahva termi yhteydessä, jossa olen itse ainoana keskustelijana tuonut lähdeviitteellisiä numeroita esille. Avauskommentissa mainitsin kiinnostuksestani tuoreisiin numeroihin, jotka sitten kyseenalaistettiin:\n"Itse kahlaan tämän aihepiirin blogit ja foorumit satunnaisesti läpi ja hiukan ihmettelen, kuinka vähälle yllä olevat numerot näyttävät jääneen aiheesta jatkuvasti kirjoittavien keskuudessa."\nOtetaan nyt yksi täysin esimerkki, joka sotii mitä tahansa vartissa tehtävää laskutoimitusta vastaan, mutta jota mielellään täälläkin toistellaan:\n"Joko sinä tai joku muu Ano ei uskonut, että Suomesta ei karkoiteta. Kysyi lähteitä ja sai niitä."\nJa se "lähde" oli KHO:n tunnettu päätös, jossa ei suinkaan sanota, että ketään ei enää koskaan Suomesta karkoiteta, vaan tilapäinen oleskelulupa myönnetään, jos maasta poistaminen ei onnistu:\nMitä tämä käytännössä sitten tarkoittaa, niin voimme käyttää tuoreimpia Tilastokeskuksen numeroita samalta vuodelta 2013 osoitteesta [a]. Jos esimerkkinä jälleen aiemmin mainitut somalit, niin 2012 somalin puhujia Suomessa oli 14 769 ja 2013 heitä oli 15 789 eli kasvua vuodessa 1020 henkilöä. Jos sitten tarkastelemme Maahanmuuttoviraston lukuja vuodelta 2013 osoitteesta [b], niin opimme, että oleskelulupa myönnettiin 760 Somaliasta tulleelle (syystä tai toisesta, esim. KHO:n päätöksen takia tai perheenyhdistämisen johdosta), mutta 2104 Somaliasta tullutta hakijaa sai kielteisen päätöksen. Tässä kohtaa voimme jo huomauttaa, että 1020 < 2104. Vuonna 2013 Somaliasta tuli lisäksi 217 turvapaikanhakijaa tilaston [c] mukaan.\nKun laskemme ylläolevia lukuja yhteen, huomaamme todellakin, että somalin kielisten määrä on lisääntynyt vuonna 2013 (=1020) useammalla kuin mitä myönnettyjä oleskelulupia (760) ja turvapaikanhakijoita (217) on ollut yhteensä (1020-760-217=43). Löydämme siis 43 hengen selittämätön kasvun somalin puhujissa Suomessa vartin tutkimuksen perusteella.\nÄkkiseltään tässä joku voisi arvailla, että syntyvyys, poismuutto, jne selittävät pienet heitot eri virastojen välisissä luvuissa, mutta ehkä täällä tiedetään taas paremmin.\nKuten sanottu, en aio itse palata tähän aiheeseen enää, mutta onhan se nyt aika surkeaa, että aihepiiri yleisesti ottaen kiinnostaa niin paljon, että foorumeilla ja blogeissa kirjoitetaan satoja ellei peräti tuhansia kommentteja asiasta joka ikinen päivä, mutta tälläisiä vartissa tehtäviä laskelmia, jotka vievät pohjaa yleisiltä uskomuksilta, ei tunnu olevan kenelläkään hirveästi intoa harrastaa.\n20. tammikuuta 2015 klo 20.35\nTervehdys, Ano. Niin kuin totesin, minua ärsytti se, että puutuit eri asiaan, mitä kirjoitukseni käsitteli ja mitä kommentoijat olivat kommentoineet. Mitä itse asiaan, niin paljonko olet kuullut somalien palautuksista?Jussi Halla-aho tuskin kelpaa sinulle lähteeksi, mutta hänkin totesi:\n”Taustalla on Korkeimman hallinto-oikeuden aiemmin kuluvana vuonna tekemä laintulkinta (KHO:2013:78), jonka mukaan henkilölle on myönnettävä ulkomaalaislain (301/2004) 51 §:n nojalla tilapäinen oleskelulupa, jos hän ei suostu vapaaehtoiseen paluuseen eikä vastaanottava maa suostu pakkopalautukseen. Jos olosuhteet eivät kahden vuoden aikana muutu, henkilölle myönnetään jatkuva oleskelulupa.”\nJa näistä karkoittamisista, mistä minä puhuin oli kyse juuri näistä tyypeistä, joista todetaan, että ei ole perustetta turvapaikalle, mutta toissijaisen tai humanitaarisen suojelun perusteella saa jäädä maahan. Karkoituksia toki on, mutta niitä ei sitten ihan vähällä tule ja se vaatii jo huomattavan määrän rikoksia. Ja sen, että vastaanottava maa suostuu siihen pakkopalautukseen.\nMitä tulee omassa kirjoituksessani oleviin lukemiin, niin siinä puhuttiin 530:sta perheestä, minkä vahvistivat jopa vihreät. Ja siihen kirjoitus perustui.\nJotenkin luulen, että kirjoituksesi olisi kannattanut laittaa Hommaforumille. Siellä olisi varmaan laitettu pystyyn asiaan liittyvä keskustelu. Ja eihän sinua tietysti mikään estä tekemästä sitä vieläkään. Saat viestillesi enemmän huomiotakin. Hommaforumin lukijamäärät kun ovat selvästi suuremmat kuin tämän blogin.\n21. tammikuuta 2015 klo 11.44\nANTERO LÄRVÄNEN JA ANTISEMITISMI\nKALJUPÄISIÄ UUTISHAVAINTOJA OSA LIX\nTIEDOSTAVA VASTINE KEHITYSAVUN ARVOSTELIJOILLE\nYRJÖPÄ VAAN HYVINNIIN, PERSKELES\nLOUKKAUS JA UHKA\nHALLINTOALAMAINEN JA EPÄILYKSEN PIRU\nJE SUIS SEPPO\nKALJUPÄISIÄ UUTISHAVAINTOJA OSA LVIII\nTyövoimapulaan norsuja Afrikasta\n12 vuotta sitten: maksimielintaso, veroja, sakkoja ja Hyvä Ihminen\nMikä onkaan hälyttävää?\nSuomeen tarvitaan transpolin rinnalle dysforiapoli


Juonilyhennelmä auttaa, kun on kiire.\nEtusivu » 7 veljestä kiireiselle\nAleksis Kiven Seitsemän veljeksen juoni lyhyesti, luku luvulta.\nJukolan talo sijaitsee eteläisessä Hämeessä. Karhunmetsästyksessä kuollut isäntä on jättänyt talon viljelykset hunningolle, emäntä on jäänyt huolehtimaan talosta seitsemän poikansa kanssa. Veljeksistä vanhin on Juhani, seuraavaksi tulevat kaksoset Tuomas ja Aapo, Simeoni sekä kaksoset Timo ja Lauri. Veljessarjan nuorin on nimeltään Eero. Nuorena pojat olivat välillä aika vallattomia. Kerran, Eeron vielä ollessa äitinsä helmoissa kotona, kuusi vanhinta veljestä varasti naapurista kananmunia ja karkasi sitten metsään. Karkulaisten elämä metsässä kesti muutaman päivän ennen kuin äiti apujoukkoineen löysi heidät. Seurasi kova löylytys.\nÄidin kuoltua huoleton meno talossa jatkui, kunnes Aapo puhui veljilleen järkeä: talon työt on saatava käyntiin ja lukemaankin pitäisi jokaisen oppia tullakseen yhteiskunnan täysivaltaiseksi jäseneksi. Aapo saa kannatusta, sitä paitsi Juhani on sitä mieltä, että talo tarvitsee myös emännän. Hän tunnustaa jo pitkään katselleensa Männistön Venlaa sillä silmällä. Lauria lukuun ottamatta kaikki veljekset tekevät saman tunnustuksen. Tappelun ollessa jo puhkeamassa Aapo ehdottaa, että he antavat Venlan päättää, kenet hän haluaa miehekseen. Tähän tyytyvät kaikki, sen lisäksi päättävät he lopultakin opetella lukemaan.\nVeljekset lähtevät porukalla kosimaan Venlaa. Lauri jää vahtimaan veljiensä tavaroita sillä aikaa kun muut menevät sisälle Männistön mökkiin. Eero aukaisee muille oven, mutta jää itse ulkopuolelle. Kosinta ei onnistu, Venlan äiti lähettää pojat kiivaasti ulos. Pohtiessaan epäonnensa syytä veljet kohtaavat naapurikylän Toukolan poikia, jotka Kissalan Aapelin klarinetin säestyksellä laulavat pilkkalaulun Jukolan pojista. Seitsemän miehen voima suututtaa veljekset niin, että syntyy tuima taistelu, jonka toukolalaiset häviävät. Nöyryyttääpä Juhani vielä yhtä toukolalaista pannen tämän hakemaan abc-kirjansa ojasta, minne se on tappelun tuoksinassa lentänyt, ja antamaan sille suukon.\nVeljekset päätyvät Sonnimäen harjulle miettimään tappelua ja omaa elämäänsä. Lähtö lukkarin luo lukemaan opettelemaan on vääjäämättä edessä. Timo laulaa Juhanin pyynnöstä oravasta.\nVeljekset ovat lukkarin koulussa. Muutama päivä on jo kulunut ja lukkari on kovasti kurittanut veljeksiä, erityisesti hidasoppisia Juhania ja Timoa. Vain Eero on päässyt lukemisen alkuun, muut vielä opettelevat kirjaimia. Mieli synkkänä opettajansa ankaruudesta pojat päättävät karata lukkarin tuvasta. He rikkovat ikkunan ja kohta jo juoksevat vapauteen kohti Sonnimäkeä. Siellä he jälleen suunnittelevat tulevaisuutta peläten samalla yhteiskunnan tuomiota.\nOhi kävelee romaniperhe, jota paikalliset kutsuvat Rajamäen rykmentiksi. Perheen isä Mikko on kuohari ja äiti Kaisa kuppari. Veljekset ryhtyvät sanailemaan Mikon ja Kaisan kanssa ja laulavat heistä pilkkalaulun. Kaisa kiroaa veljekset ja ennustaa, että heidän saunansa ja tupansa palaa poroksi ja he joutuvat surkeina ja suojattomina metsän armoille. Veljekset uhittelevat edelleen ja lähettävät Kaisan mukana ikäviä terveisiä rovastille ja lukkarille.\nVeljet viettävät yönsä ulkosalla. Ennen nukkumaanmenoa Aapo kertoo tarinan kahdesta rakastavaisesta, jotka tytön isä suutuspäissään surmaa. Keskellä yötä veljekset heräävät kauheaan meteliin, pappilan riihi palaa. Hätäkellojen soitosta ja muusta hälinästä järkyttyneet veljekset päättävät viettää loppuyön Tammiston Kyöstin luona.\nVeljekset palaavat kotiin pahasti runneltuina toukolalaisten jäljiltä. Timo lämmittää saunan, jotta veljekset pääsevät hoitamaan haavojaan. Kuumaksi lämmitetty sauna roihahtaa palamaan ja palaa poroksi yön aikana veljesten huomaamatta. Veljekset pohtivat maailman oikeutta ja sitä, mikä olisi paras tapa huolehtia sen toteutumisesta. He pelkäävät itse joutuvansa oikeuden eteen.\nLautamies Mäkelä tulee vaatimaan miehiä tilille heidän Kaisan kautta lähettämistään ilkeistä terveisistä rovastille ja lukkarille. Mäkelä patistaa samalla miehiä lukemaan. Ajan voittamiseksi Juhani sanoo, että he aikovatkin opetella lukemaan Männistön Venlan ja hänen äitinsä avustuksella. Mäkelän mentyä veljekset toteavat olevansa joka suunnalta niin ahtaalla, että he tekevät päätöksen jättää Jukolan talo kymmeneksi vuodeksi ja lähteä Impivaaran metsään rakentamaan elämäänsä siellä. Alun perin Laurin esittämään suunnitelmaan ovat nyt kaikki valmiit ryhtymään.\nKevään tullen veljekset kokoavat tavaransa ja suuntaavat tiensä kohti Impivaaraa, Jukola jätetään nahkapeitturin haltuun. Mukana on uskolliset koirat Killi ja Kiiski, silmäpuoli hevonen Valko, kissa ja kukko, jonka tehtävänä on kertoa päivän alkamisesta. Tunnelma on raskas, mielialan kohottamiseksi Aapo kertoo tarinan käärmeitten kuninkaasta ja ratsastajasta.\nEnsimmäisen yön veljet viettävät avoimen taivaan alla. Heti aluksi he päättävät, että joukon johtaja on Juhani, mutta hänen pitää noudattaa kohtuutta määräyksissään. Jos joku kuitenkin niskuroi kovasti vastaan, hänet karkotetaan Impivaarasta. Veljekset eivät saa unta uuden elämän edellä, Aapo kertoo tarinan kalveasta immestä viihdyttääkseen veljiään. Tarina kiihdyttää miesten mieliä ja Juhani muistelee Turun matkalla näkemiään kaupunkilaisia naisia.\nSimeoni näkee metsässä loistavan valopilkun ja pelästyttää koko porukan, joka pelkää nyt peikon tai kummituksen vaanivan heitä. Jokainen ottaa nuotiosta kekäleen ja heittää sen kummituksen suuntaan. Selviää, että peikko onkin heidän oma yksisilmäinen Valkonsa. Helpottuneena veljekset käyvän levolle uudessa ympäristössään.\nImpivaaran pirtti on valmistunut. Veljekset ovat ahertaneet koko kesän, ja nyt on komea talo, joka toimii myös saunana, valmis miesten asua. He ovat myös metsästäneet ahkerasti, joten varastot ovat täynnä ruokaa.\nJouluiltana lämmitetään pirtin kiuas ja veljekset ryhtyvät viettämään iloista joulua syöden, juoden ja saunoen. Juhani haastaa veljeksiä painimaan kanssaan, Tuomas voittaa hänet helposti, Aapo ymmärtää hävitä vanhemmalle veljelleen, Timo on kova vastus ja Juhanin uho kasvaa. Eero laulaa Juhania irvistelevän laulun ja meno yltyy yhä hurjemmaksi. Samassa syttyy talo palamaan, tuli etenee nopeasti ja veljekset huomaavat pian olevansa avojaloin pelkissä paidoissa keskellä erämaan pakkasta. Heidän on pakko lähteä nopeasti juoksemaan niine hyvineen kohti Jukolan taloa. Matka on kylmä ja vaikea, sudetkin uhkaavat heitä välillä. He pääsevät Jukolaan huonossa kunnossa ja järkyttyneinä.\nTaas uusi kevät. Veljekset ryhtyvät rakentamaan uutta pirttiä Impivaaraan. Entistä ehompi pirtti valmistuu ja veljekset ryhtyvät taas metsästämään. Joskus iltaisin pirtissä vierailee mieluinen vieras, Taula-Matti, joka kertoilee laajasti omista huikeista metsästyskokemuksistaan. Taula-Matin värikkäät kertomukset, jotka loppuvat aina toteamukseen ”sitten me ryypättiin”, innostavat veljekset omalle karhunmetsästysretkelle.\nKarhu saadaankin kaadetuksi täpärästi juuri ennen kuin se ehtii käydä kiinni Timoon. Ilo loppuu kuitenkin lyhyeen, metsästä rymistää veljeksiä kohti seitsemän Viertolan härkää. Aikamoisen temmellyksen jälkeen veljekset saavat härät tapetuiksi vain huomatakseen, että kimppuun on käymässä peräti 33 hurjapäistä härkää. Veljesten ei auta muuta kuin paeta. Heidät pelastaa suuri hiidenkivi, jolle he pääsevät kiipeämään. Veljekset ovat turvassa, mutta härkälauman vankeina korkealla kivellä. Aapo kertoo ajan kuluksi tarinan uskonritarista, joka vangitaan vuodeksi vuoren uumeniin.\nVeljekset ovat neljättä päivää Hiidenkivellä nälkäisinä, härkien ympäröiminä. Lauri juo viinaa ja alkaa sättiä veljiään. Päätetään, että se joka ei tottele Juhania, heitetään härkien eteen. Lauri pitää pilasaarnan, jossa hän parodioi kirkollisia menoja. On vähällä, ettei Tuomas sysää Lauria alas kiveltä. Lopulta tappelu päättyy ja Lauri nukahtaa. Yhtäkkiä Timo keksii, että heillä on vielä kivääreitä, joilla he voivat ampua härät. Näin tehdään. Dramaattisen paukuttelun jälkeen veljekset pääsevät vihdoin paistamaan nuotiolla häränlihaa. Viertolan herra, härkien omistaja, tulee paikalle katsomaan teurastusta. Juhani käyttää uhmakkaan puheenvuoron Viertolan herralle.\nVeljeksillä riittää nyt lihaa syötäväksi, niin paljon, että he tarvitsevat liikuntaa. Pojat päättävät lyödä kurraa eli pelata kiekkoa. Jaetaan joukkueet, joista toiseen kuuluvat Juhani, Simeoni ja Timo, toiseen Tuomas, Aapo ja Eero. Häviävälle joukkueelle määrätään rangaistukseksi syödä illalla häränlihaa, kymmenen naulaa (4,25 kg) jokaiselle. Lauri ei halua osallistua peliin, vaan hän lähtee metsään tutkimaan luonnon yksityiskohtia. Juhani, Simeoni ja Timo häviävät pelin ja joutuvat syömään valtavan määrän lihaa. Aamulla lautamies Mäkelä tulee kutsumaan veljeksiä käräjille härkien tappamisesta. Käy ilmi, että myös rovasti on vaatimassa poikia tilille, ja sitä varten pitäjään on tulossa 50 kasakkaa panemaan Jukolan poikia kuriin.\nPojat jäävät miettimään, miten he korvaavat härät Viertolalle. Aapon idea on ehdottaa Viertolalle, että he ryhtyvät kaskiviljelijöiksi ja maksavat härät viljalla. Viertola suostuu kauppaan. Viisi päivää veljekset huhkivat metsässä ja kaatavat suuren kasken. Kolme päivää he lepäävät. Sen jälkeen lähdetään metsälle, ja saaliiksi saadaan mm. ilves. Seuraavana kesänä poltetaan kaski. Tuli karkaa, ja lopulta poikien on riisuttava housut, kasteltava ne lähteessä ja sammutettava niillä palo.\nVeljekset leikkaavat viljan ja toimittavat suurimman osan jyvistä Viertolaan. Sovitaan, että koko velka tulee kuitatuksi, jos Viertola saa vielä kauraa Jukolan mailta, hirret uuteen riiheen ja 40 häränvuotaa. Viljaa jää myös Jukolan omiin tarpeisiin, ja niinpä Juhanin ja Timon ehdotuksesta veljekset ryhtyvät viinanpolttoon. Alkaa päiväkausia kestävä juopottelu. Vain Lauri kieltäytyy alkoholista. Mikkelinpäivän lähestyessä Simeoni ja Eero lähetetään hevosrattailla Hämeenlinnaan hankkimaan rommia, pullo-olutta, nahkiaisia, silliä ja pullaa. Maksuna on rukiita ja viinaa.\nLopulta Simeoni ja Eero palaavat kotiin tyhjin käsin ja krapulaisina. Vastaanotto pelottaa heitä, ja Simeoni pakeneekin metsään. Eero saa selkäsaunan. Kun Simeonia ei ala kuulua päiväkausiin kotiin, veljekset hätääntyvät ja lähtevät etsimään häntä. Simeoni löytyy. Alkaa kertomus saapasnahkatornista. Simeoni on nimittäin Hämeenlinnan-matkallaan nähnyt pikku-ukkoja: hän kertoo tavanneensa saatanan, jonka kanssa hän on mennyt saapasnahasta tehtyyn torniin. Sieltä hän on nähnyt koko maailman: Englannin, Turkin, Pariisin ja Amerikan. Paholainen on ennustanut maailmanlopun. Nyt myös Lauri kertoo nähneensä unessa, kuinka hirmumyrsky on viskaissut Jukolan pojat tuuleen.\nVeljekset pelästyvät kahta ennustusta ja päättävät heti seuraavana päivänä lähteä kirkkoon katumaan syntejään. Viinapannu hävitetään. Matkalla kirkkoon veljekset tulevat Tammiston pihalle, jossa on meneillään huutokauppa. Käy ilmi, että veljekset ovat seonneet viikonpäivissä ja nyt onkin maanantai. Toukolaiset tulevat paikalle, ja pian syntyy ankara tappelu heidän ja Jukolan poikien välille. Tammiston Kyösti tulee Jukolan veljesten avuksi, ja näin he pääsevät pakenemaan paikalta.\nTammiston pihan tapahtumien jälkeen veljekset pelkäävät tappaneensa toukolaisia. He miettivät vaihtoehtoja, miten voivat välttää vankilatuomion. Lopulta he päättävät liittyä sotaväkeen. Tiellä he tapaavat nimismiehen, joka yllättäen vakuuttaakin, ettei poikia uhkaa mikään rangaistus. Myös rovasti on nimismiehen mukaan leppynyt. Aapo käy vielä kylällä varmistamassa, mitä Jukolan pojista puhutaan. Minkäänlaista kaunaa ei kukaan kanna, vaan päinvastoin toivotaan, että veljeksistä tulee kunnon miehiä.\nPojat päättävät vihdoin opetella lukemaan. Aapon idea on lähettää Eero jahtivoudin luo opettelemaan lukemista. Sen jälkeen nuorin veli opettaisi taidon muille veljeksille. Aapo ehdottaa myös, että Impivaaraan rakennetaan kunnon uudistalo ja siihen kuuluvat rakennukset. Näin veljeksillä olisi kaksi taloa. Muut suostuvat ehdotuksiin. Kun Eero palaa opettamaan veljilleen lukutaitoa, hän ei malta olla härnäämättä heitä ja saa tästä hyvästä selkäsaunan. Timolle ja Juhanille lukeminen on kaikkein vaikeinta.\nVeljekset viljelevät peltojaan ja rakentavat uutta navettaa. Kun talvi lähestyy, he harjoittelevat taas lukemista. Ensimmäisenä taidon saavuttaa Eeron jälkeen Lauri, sitten Aapo, Simeoni ja Tuomas, lopulta myös Timo. Kun muut lähtevät metsälle, Juhani vielä opettelee aapista. Kevääseen mennessä hänkin osaa aapisensa ulkoa.\nKesällä halla vie Jukolan viljan. Aapo ymmärtää, että tulevaisuudessa hallan voi välttää vain kuivattamalla suon. Suurimman osan suosta he saavatkin ojitettua. Kun vielä riistakin vähenee metsästä, veljekset joutuvat näkemään nälkää. Seuraavana kesänä halla vie taas viljan. Suo ojitetaan nyt kokonaan. Riistaa on entistäkin vähemmän, ja näin seuraa toinen nälkävuosi. Eero kannustaa siihen, että veljekset lähtevät vielä korpeen etsimään ruokaa, ja jos riistaa ei löydy, he lainaavat talosta leipää ja herneitä. Karhu saadaankin kaadettua. Keväällä veljekset saavat saaliikseen myös kaloja ja sorsia.\nSyksyllä veljekset lähtevät rovastin luo osoittamaan lukutaitoaan. Lauri todetaan koko Toukolan kylän parhaaksi lukijaksi. Rippikirkosta jokainen poika saa palkinnoksi nahkakantisen Uuden testamentin. Veljekset ahkeroivat pellolla ja hankkivat talliinsa kaksi varsaa ja navettaan kymmenen nautaa. Myös rakennustyöt jatkuvat: pihaan rakennetaan sauna ja pirttiin tehdään ikkunat. Veljesten hyvä maine leviää kylässä. Aapo kuvailee, miten tärkeää talonpidolle on löytää hyvä vaimo. Luvun lopussa veljekset lähtevät kalastamaan.\nKertoja kuvailee Jukolan poikien muuttokuormaa, kun he matkaavat takaisin vanhaan kotiinsa. Kotiinpaluu on hyvin tunteikas. Veljekset päättävät kutsua tulojuhlaan jokaisen, joka tulee tiellä vastaan. Vastaan tulevatkin lukkari, Rajamäen rykmentti, Kolistimen ukko sekä Männistön muori Venla-tyttärensä kanssa. Aapo lähtee lukkarin kanssa kutsumaan Toukolan poikia juhlaan. Jukolassa Männistön muori kertoo Juhanille, että heidän puolestaan Venla voi nyt tulla Juhanin vaimoksi. Juhani on onnesta hämillään.\nKun väki on koolla, lukkari pitää tunteikkaan puheen. Juodaan kahvia, olutta ja viinaa. Tanssitaan katrillia ja polskaa Rajamäen Mikon viulun säestyksellä. Juhlat jatkuvat aamuun asti.\nLuvussa kerrotaan veljesten elämästä yksilöinä ja perheensä parissa. Jukolan talo jaetaan kahtia: vanhaa Jukolaa asuu Juhani, uutta Aapo. Samoin Impivaara jaetaan kahtia Tuomaan ja Laurin kesken. Timo saa Kekkurin torpan, Eero Vuohenkalman torpan. Vain Simeoni jää naimattomaksi ja päätyy asumaan Juhanin taloon. Simeoni ja Timo juovat vielä joskus viinaa, muut veljekset eivät siihen koske.\nJuhanin ja Venlan elämä on enimmäkseen onnellista. Kerran Juhani kiroaa heinäpellolla sadetta ja joutuu siitä niin kovaan synnintuntoon, että muuttaa käytöstään. Hänestä tulee herännyt, hän alkaa käydä kirkossa entistä useammin ja käyttää körttivaatteita. Simeoni on saita, mutta luotettava kotimies, jos Juhanin perhe on käymässä muualla. Kerran, sorruttuaan viinaan, Simeoni yrittää itsemurhaa. Juhani kuitenkin pelastaa veljensä.\nAaposta tulee pitäjään uusi lautamies. Hänen vaimonsa on Konkkalan Hindrika. Aapo on myös parantaja ja hieroja. Tuomaan vaimo on Härkämäen tytär. Tuomaasta tulee hyvin antelias: hän auttaa kerjäläisiä ja ottaa myös kaksi kasvattilasta, joita hän kasvattaa samalla tavalla kuin omiaan. Laurin vaimo on Kuokkalan talon tytär, Timon vaimon kaksoissisar. Vaimo on luonteeltaan kova eikä aina ymmärrä, miksi Lauri viipyy mielellään retkillään metsässä. Timon vaimo on hellämielisempi, mutta hänkin tulistuu, jos Timo – yleensä kekrin aikoihin – naukkailee miesporukassa viinaa. Eerosta tulee jahtivouti. Hänelle tulee kerran viikossa sanomalehti, ja joskus hän kirjoittaa siihen itsekin yhteiskunnallisia asioita. Hänen vaimonsa on Seunalan Anna, herkkätunteinen nainen, jolla sanotaan olevan myös yliluonnollisia kykyjä. Koko romaani päättyy veljesten ja heidän perheidensä yhteiseen joulunviettoon.


Vastuullinen ravitsemus elintarviketeollisuudessa - parastapirkanmaalta.fi\n10 kesäkuun @ 12:30 - 15:00\nVastuullisuus on vahva trendi. Uusissa Pohjoismaisissa ja suomalaisissa ravitsemussuosituksissa kestävyysnäkökulma integroidaan aiempaa vahvemmin ravitsemussuosituksiin.\nRavitsemustiedon luotettavuus on osa elintarviketeollisuuden vastuullisuutta. Ravitsemussuositusten ja -trendien ymmärtäminen auttaa hahmottamaan omia kehittämistarpeita. Kuluttajien ruokavalinnoissa vastuullisuudella on yhä tärkeämpi rooli ja sen huomiointi on välttämättömyys. Koulutuksessa asiantuntijamme pureutuvat näihin haasteisiin.\nKoulutuksen jälkeen osallistuja ymmärtää paremmin ravitsemuksellista kokonaisuutta ja tuotetiedon vastuullisuutta. Koulutus toteutetaan tehokkaana verkkokoulutuksena MS -Teams alustalla 10.6. klo 12:30-15:00.\nTilaisuuden järjestää Foodwest.\nelintarviketeollisuus, Foodwest, ravitsemustieto, vastuullisuus


Opiskelijoille neljä ammattitaidon Taitaja-SM-mitalia | Etelä-Savon ammattiopisto\nOpiskelijoille neljä ammattitaidon Taitaja-SM-mitalia\nEsedun opiskelijat saivat ammattitaidon Taitaja-SM-kisoissa neljä mitalia. Kultaa tuli mäntyharjulaiselle Santeri Liukkoselle autokorinkorjauksessa sekä kangasniemeläiselle Aleksi Kiurulle metsäkoneenkäytössä, pieksämäkeläinen Tiia Mökkönen sai hopeaa hiusmuotoilussa ja savonlinnalainen Antti Kokkonen pronssia metsäkoneenkäytössä. Ammattitaidon Taitaja-SM-kisat käytiin 15.-18.5.2017 Helsingissä.\n”Taitaja-joukkueemme saavutus ylitti odotukset. Neljä mitalia seitsemän kilpailijan tiimillä on hieno suoritus. Kultamitali on todella tiukassa SM-kisoissa ja nyt saimme niitä kaksi”, iloitsee joukkueen johtaja, koulutuspäällikkö Pekka Orava.\nAutokorinkorjauksessa käytiin tiukka taisto kultamitalista ja Santeri Liukkonen voitti lopulta puolen pisteen erolla. Lajin päätyössä, pintapellin vaihdossa, Liukkosella loppui aika kesken ja hän ei ehtinyt viimeistellä työtä täysin loppuun. Onneksi Liukkosen vahvuus oli alan ohjelmistojen käytössä. Nuori taitaja suoriutuikin erinomaisesti kahdesta ohjelmistotehtävästä, joista toisessa tehtiin korjauskustannuslaskelma ja toisessa korin sähköinen mittaus.\nLiukkonen sai myös lajikohtaisen tunnustuspalkinnon parhaana suojainten käyttäjänä. Liukkonen valmistuu toukokuun lopussa autokorinkorjaajaksi. Hänen valmentajanaan toimi opettaja Vesa Pyrhönen.\nMetsäkoneenkäytössä kultaa saanut Aleksi Kiuru teki tasaisen hyvää työtä kaikissa kilpailun osa-alueissa. Kiurun ylivoimaisesti vahvin osa-alue oli metsäkoneella ajo, sillä nuori mies on ajanut metsäkonetta työkseen työssäoppimispaikassaan. Kiuru opiskelee metsäalaa toista vuotta Pieksämäellä. Metsäalan valmentajina ovat toimineet opettajat Pekka Hulkkonen (Pieksämäki) ja opettaja Jari Taavitsainen (Mikkeli.)\nEsedun opiskelijoiden sijoitukset ja pisteet Taitaja-finaalissa 2017\nSijoitus 1, Santeri Liukkonen (pisteet 68.50), kotipaikka Mäntyharju\nSijoitus 2, Tiia Mökkönen (pisteet 70.90), kotipaikka Pieksämäki\nSijoitus 8, Natalia Nyassi (pisteet 47.67), kotipaikka Mikkeli\nSijoitus 1, Aleksi Kiuru (pisteet 86.55), kotipaikka Kangasniemi\nSijoitus 3, Antti Kokkonen (pisteet 83.82), kotipaikka Savonlinna\nTalonrakennus (muuraus ja laatoitus)\nSijoitus 8, Bernhard Valentin (pisteet 46.49), kotipaikka Mikkeli\nSijoitus 6, Emma Lampinen (pisteet 85.47), kotipaikka Mikkeli\nKatso kuvia kisoista\nKuvassa: Santeri Liukkonen Taitaja-finaalissa tekemässä kilpailutehtäviä.


OPETUSMATERIAALI. petolähettiläille OPETUSMATERIAALI. susilähettiläille - PDF\nDownload "OPETUSMATERIAALI. petolähettiläille OPETUSMATERIAALI. susilähettiläille"\n1 OPETUSMATERIAALI OPETUSMATERIAALI susilähettiläille petolähettiläille\n2 Lukijalle Tämä on Luonto-Liiton susiryhmän opetuspaketti, joka on tarkoitettu ensisijaisesti peruskoulun 7 9-luokkalaisille ja lukiolaisten opetusmateriaaliksi. Ideanamme on, että tämän paketin avulla opettajat tai vapaaehtoiset voivat pitää kouluissa tai miksei muuallakin oppitunteja, joiden tavoitteena on lisätä tietämystä sudesta, sen elintavoista ja suojelusta sekä hälventää susipelkoa ja -vihaa. Paketti sisältää valmiin tuntirungon yhtä oppituntia (45min) vastaavalle ajalle sekä vihjeitä ainakin toista samanpituista jaksoa varten. Ei ole tarkoitus, että kaksoistunnin aikana kaikkea kansion sisältämää aineistoa käytettäisiin, vaan kukin puhuja itse valitkoon ne osiot, jotka hän tunteihin sisällyttää. Ensimmäisellä oppitunnilla on hyvä keskittyä suden elintapoihin. Toisella tunnilla voidaan sitten paremmin keskittyä väittelyyn, keskusteluun ja ajatustenvaihtoon, kun kaikkien pohjatiedot ovat hieman yhteneväisemmät. Osa opetusvinkeistä on valinnaisia: sovellettuina ensisijaisesti 7 8-luokkalaisille tai toisaalta sitä vanhemmille. Tästä suosituksesta voi poiketakin, mikäli se tuntuu perustellulta. Pidä tunti omalla tyylilläsi. Älä lue muistiinpanojasi suoraan paperista. Ennemminkin sinun kannattaa kirjoittaa koulutuksen pohjalta oma tukisanalistasi. Tämä on opetuspakettimme kolmas, uudistettu versio. Otamme vastaan kommentteja aineiston parantamiseksi. Kolmannen, uudistetun painoksen koostajana haluaisin kiittää aikaisemman materiaalin koonneita Allu Arrestoa ja Mia Valtosta, pakettia kommentoineita Maarit Rintalaa, Ilona Hankosta, Heidi Salosta, Sami Säynevirtaa ja Marija Walldenia, Luonto-Liiton susiryhmäläisiä sekä taitosta Eero Astalaa. Helsingissä kesällä 2011 Aura Yliselä Susikampanjavastaava 2\n3 Ennen vierailua Mistä kannattaa huolehtia ennen vierailulle lähtemistä? Soita tai lähetä sähköpostia noin viikkoa ennen vierailuasi sille opettajalle, jonka tunnille olet menossa. Tarkista, että teillä on sama käsitys siitä, milloin vierailusi on. Tarkista milloin tunti alkaa ja päättyy, kouluissa on käytössä erilaisia järjestelmiä. Jos tunnet vähäisintäkään epäilystä siitä, missä koulu sijaitsee tai miten sinne pääsee, kysy opettajalta. Varmista myös, onko tunti 45 vai 90 minuutin mittainen, ja pidetäänkö välissä tauko vai ei. Kerro lyhyesti, mitä tunnit tulevat pitämään sisällään. Varmista, että tiedät, minkä ikäisiä kuulijasi tulevat olemaan ja kuinka suuri luokka on kyseessä. Muistuta, että tarvitset tunnilla PowerPoint -laitteiston. Kerro, että haluat opettajan olevan tunneilla läsnä. Älä anna lupaa yhdistää esimerkiksi rinnakkaisluokkia samalle tunnille. Liian ison yleisön kanssa on vaikea saada aikaan vuorovaikutusta. Voit pyytää opettajaa keräämään oppilailta etukäteen kysymyksiä aiheeseen liittyen. Näin saat ennakkokäsityksen, millainen on oppilaiden tiedon ja kiinnostuksen taso. Opettaja voi lähettää oppilaiden kysymykset sinulle etukäteen sähköpostitse, tai antaa ne paperilapuilla vierailupäivänä. Joillakin vierailuilla, esimerkiksi sellaisilla jotka järjestetään koulun ympäristöpäivänä tai vastaavana erikoistilaisuutena, tunti saatetaan pitää koulun auditoriossa. Varmista, että tiedät etukäteen millaiseen tilaan olet menossa pitämään tuntia, ja mahdollistaako tilaratkaisu esimerkiksi ryhmätöiden tekemistä. Tarkista opettajalta saamiesi ohjeiden pohjalta reitti kouluun ja mahdolliset linja-auto- ym. yhteydet. Tee oma tuntisuunnitelmasi, käy asiat paperilla kohta kohdalta läpi. Varmista, että kuvat ja oheismateriaali ovat kasassa ja aineisto muutenkin esitysjärjestyksessä. Mikäli harjoittelet puhettasi etukäteen, huomaa, että esitystilanteessa puhe yleensä nopeutuu hieman, mikä kannattaa huomioida ajankäyttöä suunnitellessa. Saman tunnin pitää yleensä myös toisella tai kolmannella kerralla ensimmäistä nopeammin. Oppitunnin pituus ei käytännössä ole koskaan neljääkymmentäviittä minuuttia, sillä luokkaan asettautuminen ottaa aikansa. Oppitunti olisi päätettävä viimeistään kellon soittoon, koska sen jälkeen kukaan ei enää sinua kuuntele. Tässä paketissa olevalla materiaalilla pystyt pitämään kaksi oppituntia, mutta kaikkea tietoa sudesta et tästä löydä. Et luultavasti löydä aineistosta edes vastauksia kaikkiin kysymyksiin, joita sinulle vierailuilla tehdään. Kannattaa siis valmistautua lukemalla myös muuta susikirjallisuutta. Voit myös suoraan myöntää, jos et tiedä vastausta johonkin ky- 3\n4 symykseen. Ota kysymys ylös ja kysy apua kouluvierailukoordinaattorilta tai Luonto-Liiton toimistolta. Voit välittää vastauksen oppilaille opettajan kautta myöhemmin. Muista, että harjoitus tekee mestarin. Ensimmäisellä pitämälläsi oppitunnilla ei ole häpeä sanoa, että käyt aineiston läpi ensimmäistä kertaa! Vierailupäivänä Vierailupäivänä muista olla ajoissa. Tekniikka voi aina pettää ja PowerPointin käyttöönotossa voi mennä pitempään kuin arvioit. Tallenna myös opettajan puhelinnumero puhelimeesi, jos satut eksymään viime metreillä. Laita materiaalisi järjestykseen ja kokeile luokassa, että laitteet toimivat. Jätä tuntisuunnitelmasi esille lunttilapuksesi. Varmista, että näet tunnilla koko ajan kellon, jotta voit seurata ajan kulumista. Tunnilla Aloittaessasi tunnin esittele itsesi ja kerro, että olet Luonto-Liiton petolähettiläs. Voit halutessasi kertoa itsestäsi muutakin, esimerkiksi mistä olet kotoisin, mikä on koulutustaustasi tms. Voit myös halutessasi kertoa lyhyesti, miksi suurpetoasiat kiinnostavat sinua. Pyri puhumaan rauhallisesti. Tarkkaile puhenopeutta, äläkä anna sen nopeutua kovin paljoa tavanomaisesta, sillä verkkaisempaa puhetta on miellyttävämpää kuunnella. Kevennä sanottavaasi huumorilla, jos mahdollista. Sinun ei tarvitse olla mikään koomikko, mutta liika vakavuus puuduttaa kuulijat varmasti. On aivan normaalia jännittää luokan edessä puhumista ensimmäisillä kerroilla. Tottumuksen karttuessa kipsi kyllä häviää. Jos joku heittää höpinäksi ja selkeästi häiritsee tuntia, huomauta siitä hänelle. Moinen yllätyshyökkäys vieraan taholta voi vaientaa lörpöttelijän ja yleensä viimeistään siinä vaiheessa luokassa oleva opettajakin havahtuu pitämään kuria, mikä onkin hänen tehtävänsä, eikä sinun. Etene suunnittelemassasi järjestyksessä, mutta uskalla improvisoida, jos vaikka luokan kommentit tarjoavat siihen tilaisuuden. Mikäli luokka kyselee aivan mahdottoman paljon ennen kuin ehdit päästä edes perusasioita läpi, sano, että kysymyksiin palataan ja joihinkin voi tulla vastaus jo matkan varrella. Voi olla vaarana, että kadotat tunnin punaisen langan, jos heittäydyt jutustelemaan maailmoja syleilevän laajoja aivan alkumetreillä. Varaudu siihen, että tapaat hyvin erilaisia luokkia. Joissain luokissa ei kerta kaikkiaan ole tapana vastata kysymyksiin tai pohtia yhtään mitään. Toiset luokat taas saattavat 4 innostua puhumaan vähän liikaakin tai aiheen vierestä.\n5 Kouluvierailijan kannalta mykät ryhmät ovat tietenkin kaikkein pahimpia. Siinä sinä seisot ja yrität olla vuorovaikutteinen, vaikka voisit yhtä hyvin puhua metsän puille. Jos kukaan ei tunnu haluavan vastata kysymyksiisi, mieti, ovatko ne liian vaikeita tai helppoja. Kummassakin tapauksessa luokka reagoi toisinaan jähmettymällä. Kannusta oppilaita miettimään ratkaisuja. Muista, että usein väärät vastaukset jäävät paremmin mieleen, kuin lopulta lypsämisen jälkeen saatu oikea. Ellet saa hyviinkään kysymyksiin vastausta, vastaa itse ja mene eteenpäin. Hetken aikaa luokkaa tunnusteltuasi huomaat kyllä, miten sille kannattaa esittää asiat. Jos huomaat, että aika loppuu kesken, jätä jotain suosiolla pois. Muista, että yleisö ei tiedä mitä kaikkea ajattelit sanoa. Voit aina sanoa, että lisätietoa susista löytyy netistä ja todella kiinnostuneet voivat liittyä Luonto-Liiton susiryhmään tai petolistalle ja seurata ajankohtaiskeskustelua sudensuojelusta. Lopuksi Älä puhu koko tuntia itse, koeta aktivoida oppilaat tekemään edes hetkeksi jotain muuta kuin nuokkumaan hiljaa pulpeteissaan. Paketin lopussa on muutamia ideoita vuorovaikutuksen lisäämiseksi. Sinun kannattaa keksiä mahdollisuuksien mukaan lisää. Olet menossa puhumaan aiheesta, joka herättää intohimoja. Monella kuulijalla voi olla valmiiksi hyvin selkeä ja perusteltu kanta asioista, ainakin omasta mielestään. Jotta et heti tunnin aluksi saisi kuulijoita puolustukselliseen takalukkoon, aloita helpommasta päästä kertomalla suden elintavoista. Kun tunneilla edetään poliittisempiin teemoihin, vältä kärjistyksiä, äläkä mustamaalaa ketään. Muista, että edessäsi voi istua metsästäjiä, koiransa puolesta pelkääviä, karjatilallisten perillisiä tai suden maastossa kohdanneita. Koska Luonto-Liiton susiryhmä on tuottanut tämän paketin, se on nimenomaan tämän ryhmän näkökulma aiheeseen, eikä sinun tarvitse muuta väittääkään. Pyrimme siihen, että asiatiedot ovat oikein, emmekä ole aivopesemässä ketään. Kiperissä mielipidekysymyksissä, joihin et löydä vastausta koulutuksista tai luentopaketista, voit suoraan kertoa oman perustellun mielipiteesi, muistaen mainita että edustat silloin vain omaa henkilökohtaista näkökulmaasi. 5\n6 Powerpoint-esitysten jälkeen Lopputunti voidaan viettää keskustellen kaikesta. Kannattaa korostaa, että arvostat oppilaiden mielipiteitä, vaikka ne olisivatkin tyystin toisenlaisia kuin sinulla. Muistuta, että pidät arvossa asiallista keskustelua, jossa kaikki osapuolet voivat tuoda julki tosiasioihin perustuvat kantansa. Tarjoa oppilaille tilaisuutta vaikka tiukkaankin väittelyyn, jos he siihen haluavat ryhtyä. Kehota kuulijoita tekemään nyt myös kysymyksiä sinulle kaikesta susiin liittyvästä. Varaudu siihenkin, että kysymyksiä voi tulla täysin teeman ulkopuoleltakin, kuten kotkista tai ahmoista. Haistele ensimmäisen ja toisen tunnin kuluessa, miten hyvin ryhmä mahtaa innostua keskustelemaan. Jos epäilet, ettei keskustelua juuri synny, vähennä sen osuutta pidentämällä muiden osioiden kestoa. Väkisin ei kannata kuitenkaan vääntää asiaa. Jos kaikki on käyty läpi, eikä kukaan halua enää sanoa mitään, voit toki lopettaa tunnit aiemminkin. Älä ole huolissasi, kyllä se hyvin menee! Ainakin olet menossa kertomaan aiheesta, joka kiinnostaa. 6\n7 Lisävinkkejä Voit käyttää alla olevia opetusvinkkejä esimerkiksi jos sinulla on käytettävissäsi luokan kanssa enemmän aikaa, jos haluat elävöittää jollain tavalla ensimmäistä oppituntia, tai jos haluat korvata jonkin tässä esitellyistä osioista jollain toisella. Sudenpennun vuosi; Oppilaat tekevät oppimansa perustella pienryhmissä ryhmätyön sudenpennun ensimmäisestä vuodesta. Valmis työ voi olla perinteinen seinälehti tai vaikkapa sarjakuva, johon on kuvattu pennun ensimmäisen elinvuoden tärkeimmät tapahtumat. Oppilaat kaipaavat esityksen teon tueksi varmasti lisämateriaalia, kuten susista kertovia kirjoja. Voit myös monistaa valmiiksi jostain kirjasta tai tulostaa netistä muutaman sivun mittaisen kuvauksen pennun kehityksestä. Ryhmätyön tekeminen vie aina yllättävän paljon aikaa ja voikin olla, että se vaatisi parikin oppituntia. Voi siis käydä niin, ettet näe niitä valmiina. Jos ette käy töitä luokan kanssa yhdessä läpi, tarkista ryhmittäin, että asiat ovat tuotoksissa oikein. Tämä tehtävä on varmaankin enemmän kotonaan yläkouluikäisten kuin lukiolaisten keskuudessa. Gallup-kysely; Voit tehdä luokassa kyselyn monestakin asiasta mitataksesi oppilaiden mielipiteitä. Nopein tapa on tietenkin tehdä kysely, johon vastataan kättä nostamalla. Menetelmän heikkous on siinä, että kavereiden mielipiteet saattavat vaikuttaa äänestystuloksiin. Paperilla kerättävät vastaukset ovat astetta luotettavampia, mutta vastausten purku on toisaalta työläämpää, hitaampaa ja tylsempää. Aiheita voisivat olla esimerkiksi: Montako sutta arvelet Suomessa olevan (anna muutama vastausvaihtoehto)?, montako sutta Suomessa pitäisi mielestäsi olla? Oletko joskus nähnyt suden? Oletko nähnyt sudenjälkiä? Mitä mielestäsi pitäisi tehdä, jotta susien tekemät vahingot pienenisivät (tässäkin kannattaa antaa valmiita vaihtoehtoja)? Keksi itse lisää! 7\n8 Mielipidejana; Jos haluat aktivoida ryhmää lisää ja käytössäsi olevat tilat antavat myöten, voit myös käyttää ns. mielipidejana -menetelmää, ja pyytää oppilaita asettumaan janalle oman mielipiteensä mukaisesti. Esimerkiksi luokan toinen seinä voi olla täysin samaa mieltä ja toinen seinä täysin eri mieltä, keskikohta en osaa sanoa. Sinä annat mielipideväittämän, vaikkapa Sudella on oikeus elää kaikkialla Suomessa, ja oppilaat asettuvat paikoilleen oman mielipiteensä mukaisesti. Voit kysellä oppilailta, miksi he valitsivat tietyn sijainnin janalla. Tämä menetelmä vaatii jo luokalta melko hyvää ryhmähenkeä, ettei toisten oppilaiden mielipide pääse vaikuttamaan liikaa vastauksiin. Roolipeli; Jaa luokassa rooleja niin, että aina muutama oppilas kuuluu ikään kuin samaan ryhmään. Jokaiselle ryhmälle kannattaa antaa lappunen, johon olet kirjoittanut, mitkä ovat heidän mielipiteittensä ydinajatukset. Rooleja voivat olla esim. lampaistaan tai vasikoistaan huolestuneet karjankasvattajat, sutta pelkäävät marjastajat, koiransa sudelle menettäneet metsästäjät, sudensuojelijat, Maa- ja metsätalousministeriön virkamiehet ja ulkomaiset susituristit. Voisiko itse susi olla yksi hahmoista? Kerro pelin alussa, että hahmot ovat kaikki kokoontuneet paikalle pohtimaan, mitä seudun susikannalle pitäisi tehdä tai mitä susien läsnäolo edellyttää paikkakunnalla. Sinä toimit pelinjohtajana ja ohjailet keskustelua eteenpäin paitsi jakamalla puheenvuoroja pelaajille, niin myös tekemällä huomautuksia pelaajien kommenttien perusteella ja myös kommentteja saadaksesi. Pelin kesto riippuu täysin käytettävissä olevasta ajasta ja myös siitä, miten hyvin oppilaat sisäistävät roolinsa. Ainakin 20 minuuttia siihen kannattaa kuitenkin käyttää. Roolipeli sopii paremmin lukiolaisille. nnankatu 26, 5. krs Helsinki p


Anouk Studio Archives - Bo LKV\nSiluettina seinällä – Anouk Studio\nStailauksen periaatteisiimme kuuluu kunnioittaa kiinteistön arkkitehtuurisia elementtejä ja esitellä tila seesteisenä ja ilmavana. Mutta joskus pelkistetyt valkoiset seinät eivät riitä luomaan sitä erityistä tunnelmaa. Tähän Anouk Studio on ollut arvokas yhteistyökumppani sekä monen stailauksen pelastaja! Julisteen ei pidä viedä koko tilan huomiota, pelkästään luoda tausta jossa silmä lepää. Siinä Anouk Studio on onnistunut. Anouk Studion juliste-mallisto on koristanut kohteidemme kohteiden seiniä jo muutaman kuukauden ajan, mutta ihailumme ei ole suinkaan tyyntynyt. Mm. Jonathan Kröllin viivapiirrokset tuovat sopivasti hienostuneisuutta sisustukseen ärsyttämättä näkymää liikaa.\nAnouk studion perustajien Mindi Pekolan ja Heikki Korhosen tavoite on kehittää Suomen painotaiteen kuvioita/näyttämöä ja tehdä taiteesta helposti lähestyttävää ja haluttua. He käyttävät 100% kierrätettyä paperia ja valmistavat kehyksensä kotimaisesta männystä. Kerrankin kotimainen julistekauppa jossa on sitä kainsainvälistä hyvää vibaa!\nAnouk Studio julkaisee neljä mallistoa vuodessa, joista poimimme suosikkijulisteemme stailauksiin jatkossakin!


Suomelta vahva edustus MM-ajotaitokilpailuihin Belgiaan - Konepörssi.com\nRaskaan liikenteen ammattikuljettajien ajotaidon maailmamestaruuskilpailut käydään Belgiassa 28.-30.9.2018. Ajotaidon MM-kilpailut järjestetään joka toinen vuosi kansainvälisen kuljettajajärjestö UICR:n jäsenmaissa. Edellisen kilpailun järjesti Rahtarit ry Suomen Jyväskylässä kesällä 2016. Suomi on isännöinyt kilpailua myös vuosina 1979 ja 1984.\nHanna Haanpää, Sami Leppänen, Harry Winqvist, Petri Haikara, Ville Alanen, Matti Komonen, Jaakko Punkero, Timo Sulin, Pentti Havi, Jyrki Korpelainen, Jouni Jaakola-Siimes, Sami Hakala, Vesa Rahkola, Jouni Siekkinen, Jukka Haanpää, Tero Sikkara, Petri Pohjoiskoski ja Timo Kima. Kuvasta puuttuvat Roope Juutilainen ja joukkueen huoltaja Anna-Kaisa Lehtinen.\nKilpailussa kuljettajat suorittavat ajotaitoradalla tarkkuutta ja huolellisuutta vaativia tehtäviä, mukaan lukien peruutus- ja arviointitehtäviä. Menestyminen edellyttää erinomaista ajoneuvon käsittelytaitoa. Teoriakokeessa kilpailijoiden tulee hallita myös kuljetusalaan liittyvät lait ja asetukset.\nBelgian kilpailu on järjestyksessään 31. ja sinne odotetaan yli 140 kilpailijaa 13 eri jäsenmaasta. Rahtarit ry:n ja samalla Suomen virallinen edustusjoukkue on valittu vuosien 2016 ja 2017 SM-Ajotaito kilpailujen tulosten perusteella. Joukkue on kokonaisuudessaan erittäin vahva koostuen niin kilpailukonkareista kuin ensikertalaisistakin. Mukana on myös neljä hallitsevaa maailmanmestaria: Harry Winqvist (kuorma-autosarja), Pentti Havi (linja-autosarja), Jukka Haanpää (täysperävaunusarja) ja Petri Haikara (taloudellinen ajo).\nMM-tasolla paremmuudesta kilpaillaan seitsemässä eri sarjassa: kuorma-auto, linja-auto, puoliperä, täysperä, nuoret (enintään 21 vuotta), pakettiauto sekä taloudellinen ajo. Rahtarit ry lähettää kilpailuun täyden joukkueen, joka tarkoittaa kolmea kuljettajaa neljässä ensin mainitussa sarjassa. Lisäksi joukkueessa on lähtökohtaisesti yksi edustaja kolmeen muuhun sarjaan sekä tänä vuonna vielä puolustavat maailmanmestarit. Joukkuetta johtaa Hanna Haanpää.\nEco – taloudellinen ajo Haikara Petri ja Pohjoiskoski Petri


Haastavan tilanteen vuoksi teollisuuden kasvu hidastuu, kun taas tuotekehityksen ja materiaalivalintojen merkitys korostuu entisestään. Vaikka telakoilla näillä näkymin joudutaan hidastamaan nykyisten tilauskirjojen tekemistä, ei tekijöiden kannata unohtaa etsiä uusien materiaalien mahdollisuuksia. Muovi- ja komposiittimateriaalit tarjoavat toimivia ratkaisuja meriliikenneteollisuuden vaativiin käyttökohteisiin. Kevyet, kestävät ja käyttökohteeseen optimoidut ratkaisut luovat kilpailukykyä ja vapauttavat bruttopainosta enemmän tilaa uusille innovaatioille, esim. kevyt ja laadukas Alucore, joka sopii sekä sisä- että ulkokäyttöön tai kirkkaat muovilevyt, joita voidaan käyttää tartuntariskin torjumiseen risteilyaluksilla mm. pisarasuojat ravintoloihin ja myymälöihin.\nAlucorea voidaan käyttää esim. ulkotiloissa parvekkeiden väliseinissä PVDF pinnoituksen ansiosta.\nAlucore on erittäin kevyt ja jäykkä MED hyväksytty alumiinikomposiittilevy, joka sopii sekä sisä- että ulkokäyttöön. Ulkokohteissa käytetään pinnoitettua Alucorea (PVDF pinnoite) korroosiosuojan varmistamiseksi. Alucore levy on visuaalisesti houkutteleva, laadukas ja viimeistelty pintamateriaali, jota on helppo käsitellä työstö- ja asennusvaiheessa.\nPalosuojattu polykarbonaatti (PC FR) soveltuu meriteollisuudelle kirkkaana muovina käyttökohteisiin (mm. koneiden ja laitteiden suojat), joissa vaaditaan paloluokitusta, iskunkestävyyttä, lämmönsietokykyä sekä hyvää mekaanista lujuutta. Paloluokitus materiaalille on UL 94 V-0. Palosuojatun polykarbonaatin lisäksi meillä on valaisinpuolelle suunnattu palosuojattu ja diffuusoiva muovilevy PC FR DX LED.\nMuovimateriaalien hyödyt meriteollisuuden näkökulmasta:\nhyvä iskunkestävyys (esim. PC)\nmahdollisuus hyvään säänkestoon\nmateriaalien monipuoliset työstömahdollisuudet\nmuovien valmistuksen pieni hiilijalanjälki suhteessa esimerkiksi metalleihin\nMahdollisuudet muovimateriaalien käyttökohteelle ovat laajat. Pääset tutustumaan tarkemmin materiaalivaihtoehtoihin ilmaisesta Meriliikenneteollisuus oppaastamme, lataa opas alla olevasta kuvasta tai tästä linkistä. Mikäli tarvitset lisätietoja tai haluat keskustella aiheesta, klikkaa tästä.\nMuovi- ja komposiittimateriaalit tarjoavat toimivia ratkaisuja meriliikenneteollisuuden vaativiin käyttökohteisiin.


Ihmeellinen elämä: Torstain touhuja\nMä käynnistyn aamuisin hitaasti, siis oikeasti hitaasti. Me ei ehditä kovinkaan usein ulkoilemaan ennen Islan lounasta ja päikkäreitä, mutta eilen asiaan tehtiin poikkeus! Oltiin sovittu mun äidin kanssa, että se tulee meille asti vastaan, koska sillä on vaan yksi lapsi hoidossa ja lähdetään sitten kävelemään niille päin. Me herättiin koko konkkaronkka jo seiskan aikaan, mistä en ollut kovinkaan innoissani, mä kun olen varsin aamu-uninen. Milo on päättänyt jo useampana aamuna, että seiskalta herääminen on ihan jees ja hän todellakin vaatii viihdytystä heti heräämisestään eteenpäin. Noh, ei se mitään, oltiinpahan ainakin ajoissa valmiina. Äiti oli ehdottanut aikaisemmin, että entäs jos se ottaa Islan istumaan omiin tuplikkaisiin, niin mä saisin työnnellä meidän Gessleinejä. Sehän passasi mulle vallan hyvin, onhan yhden lapsen rattaat kevyempi työntää ja nuo rattaat ei oo päässeet pitkään aikaan ulkoilemaan kunnolla, koska yleensä liikutaan tuplarattailla.\nMatka porukoille ei oo tosiaankaan paha, joku 3-4km. Ilma vaan oli tosi hiostava ja olin pukenu itelleni ihan liikaa vaatetta päälle, kun ottaa huomioon, että työnnän rattaita ja viimeinen kilsa on ylämäkeä :D Noh, ei ollu ainakaan kylmä! Oli outoa kävellä pitkästä aikaa porukoiden luokse, me kun ei olla oltu siellä koko kesänä, kun äiti on ollu lomalla ja porukat on viettäneet sen takia koko kesän mökillä. Vaikka Isla olikin heränny jo seiskalta, ei likka suostunut rattaissa nukkumaan, kun oli niin paljon nähtävää ja pitihän vieruskaveriakin kiusata parhaansa mukaan aukomalla lenkkareiden tarroja, tönimällä ja läpsimällä. Ennen lounasta jäätiin vielä vähäksi aikaa kiikkumaan lähipuistoon ja sitten suunnattiin sisälle koko konkkaronkan voimin. Isla tuumas heti, että tuttu paikka ja lelut oli levitelty valehtelematta muutamassa minuutissa. Yleensä jos Isla herää seiskalta, tarvii likka päikkärit jo ennen lounasta. Eilen oli kuitenkin niin paljon aktiviteettia, että likka sammui vasta kahdentoista aikaan ja nukkui 40 minuuttia, joten voitte kuvitella miten kiva iltapäivä meillä oli...\nIhanaa lähtee välillä vähän kotoa pois niistä tutuista nurkista pyörimästä. Sitä paitsi, aika kuluu paljon nopeammin, kun ei tarvitse olla muksujen kanssa itekseen. Iltapäivällä Miika tuli hakemaan meidät töiden jälkeen ja suunnattiin kotia kohti :) Isla nukkui koko päivän aikana tunnin päikkärit ja nekin kahdessa osassa, joten oli likka muuten aika väsynyt puoli yhdeksän aikaan, vaikka olikin vielä hyvällä tuulella.\nOi kun sitä osaisi useammin lähteä kotoa pois muksujen kanssa, se vain tuntuu niin haasteelliselta, kun hommaan ei oo tottunu - ollaanhan me oltu puoli kesää mökillä. Noh, arki alkaa kun ihmiset palaa töihin ja ehkä meitäkin näkee enemmän ihmisten ilmoilla ;)\nAnonyymi 10. elokuuta 2013 klo 14.01\nHei, kirjoitin sun blogin osoitteen osoitekenttään ja viskas jonnekki sivustolle mistä olis pitänyt alkaa tilailla iphoneja tai ipadeja.. Ihmettelin vähä aikaa et mikäs Tää homman nimi on.. Niin ja sitä ennen siis oli joku et juuri tämän blogin lukija on arvottu käyttäjäkyselyyn..???\nSanni / Ihmeellinen elämä 10. elokuuta 2013 klo 22.12\nMitähän ihmettä? Aika outo juttu, kun en oo ite tollaiseen törmännyt ja ei oo aikaisemminkaan tuollaisesta ongelmasta ilmoituksia tullut. Olihan osoite varmasti oikein?\nKapusha 10. elokuuta 2013 klo 17.25\nMeillä on herätty vauvasta asti 5-7 aikaan!:D Parin kuukauden jakso oli sellanen että saatoin istua vauvan kanssa olohuoneessa musakanava päällä ja kello näytti 4:45 :D Mutta sillon oli vielä helppoa kun poitsu nukkui 2-3 päikkärit!:D\nJa mä olen aamusin jossain koomatilassa ekan tunnin eli ei kannata kysyä mitään mihin ei tahdo vastausta!;D Nykyään saa jo nukkua 7 asti,mutta mulle se on silti liian aikaista. Ja kun pitää puuro onnistua keittämään ja 9 olla jo ulkona niin huh :D Tuo tyyppi kun tarvii koko ajan jotain menoa ja meininkiä tai muuten on yhtä huutoa!:o\nJa noi 40min päikkärit on tullu liian tutuiks täällä jo... Pari viikkoa menny noilla unilla ja mä kun kerkesin jo juhlia kun poika oppi nukkumaan sisällä kunnon unet. :/\nSanni / Ihmeellinen elämä 10. elokuuta 2013 klo 22.16\nIsla heräsi jossain vaiheessa 6-7 aikaan, mutta nykyään ollaan yleensä nukuttu onneks 8-9 asti. Mitä aikaisemmin joudun heräämään, sitä hitaammin käynnistyn ja koomaan vaan :D Ja jotenkin on olevinaan aina aamulla kädet täynnä hommaa (sitä kyllä riittää), että ulos lähteminen venähtää iltapäivälle, ellen oo supernopea :D Meillä Isla nukkuu yleensä tuohon aikaan 1h 10min päikkäreitä (siis mikä ihmeen sisäinen kello sillä on???) ja illalla sitten vielä tunnin päikkärit :)\nKapusha 13. elokuuta 2013 klo 20.34\nMielenkiinnolla odotan mahdollista töihinpaluuta...:o Töissä pitäis olla 8 joten se tarkoittaa että entisen 30min sijaan mun on pakko herätä vielä aikaisemmin ja siinä koomassa saada lapsen hoitotavarat mukaan,itseni ihmisen näköiseksi ja pukea oikeat vaatteet päälle,muistaa pukea lapsi,päästää koira ulos ja ottaa se vielä sisällekkin,käynnistää auto ja viedä lapsi hoitoon... Nou nou nou :D\nEnnen poitsua töihin lähtö aamuisin oli sellanen rutiini jonka tein 99% unessa vielä.. Välillä vasta työmatkalla havahduin että oon jo menossa ;D\nSanni / Ihmeellinen elämä 13. elokuuta 2013 klo 21.52\nMä kans kauhistelen jo kouluun palaamista lähinnä sen kannalta, että miten saan ihteni liikkeelle niin nopeasti, kun pitäis :D


Användning av 3D-maskinstyrning inom infrabraschen : Ab Tallqvist Infra Oy\nHögnabba, Andreas (2017)\nTämän opinnäytetyön tavoitteena on ollut luoda suomenkielinen käyttöohjekirja Trimblen GCS900-koneohjausjärjestelmälle. Käyttöohjekirja tehtiin Ab Tallqvist Infra Oy:lle. Osatavoitteena on myös ollut kehittää koodilista joka sopisi toteumapisteiden nimeämistä varten jokaiselle työmaalla.\nOpinnäytetyön teoriaosassa esitetään 3D-koneohjauksen toiminnan ja BIM-mallinuksen osuus nykypäivän infraprojekteissa. Haastattelu alan ammattilaisten kanssa antaa ymmärtää, että vielä on muutamia ongelmia 3D-piirrustuksien kanssa rakennusvaiheessa.\nKäyttöohjekirja kehitettiin Trimblen englanninkielisten ohjekirjojen avulla ja käytännön kokeilujen kautta. Laadunvalvonnan perusteet tulevat Yleisistä inframallivaatimuksista. Toteumapisteiden koodilista kehitettiin keskustelemalla yrityksen mittavastaavan kanssa ja käyttämällä InfraBIM nimikkeistö v1.6-listaa pohjana. Koodilistassa on numeeriset koodit jokaiselle rakennusosalle, esimerkiksi 1321 tarkoittaa paalut, 1322 tarkoittaa paalulaattaa.\nLopputuloksena on käyttöohjekirja nimeltään Koneohjauksen käyttö työmaalla, laadunvalvonta ja huolto. Ohjekirja esittää miten käytetään koneohjausta tavalla, jolla varmistetaan työn laatu ja mitkä huoltotoiminpiteet konekuskin pitää tehdä työmaalla. Ohjekirjassa kerrotaan myös, miten tallennetaan pisteen mittatiedot, kalibroidaan kauha, päivitetään suunnitelmatietoja ja kuinka helposti korjataan usein esiintyviä vikoja.\nOhjekirjaa tullaan nyt testaamaan työmailla ja korjaamaan saadun palautteen avulla. Jatkossa tullaan kehittämään ohjekirjoja muihin yrityksessä käytettäviin koneohjausjärjestelmiin ja oma ohjekirja huoltoryhmälle.


Etusivu > Tilastot > Työvoimatutkimus > 2020 > huhtikuu > Työllisyys heikkeni huhtikuussa vuodentakaiseen verrattuna\nTyöllisyys heikkeni huhtikuussa vuodentakaiseen verrattuna\nTilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan työllisiä oli vuoden 2020 huhtikuussa 56 000 vähemmän kuin vuosi sitten. Työttömiä oli lähes saman verran kuin vuoden 2019 huhtikuussa. Työvoiman ulkopuolella olevia piilotyöttömiä oli 88 000 enemmän kuin vuotta aiemmin. Työllisyysasteen trendiluku oli 73,5 prosenttia ja työttömyysasteen trendiluku 6,8 prosenttia.\nTyöllisyysaste ja työllisyysasteen trendi 2010/04–2020/04, 15–64-vuotiaat\nHuhtikuun kausitasoitettujen tietojen mukaan työllisyysasteen trendiluku oli 73,5 prosenttia ja maaliskuussa 73,4 prosenttia. Työttömyysasteen trendiluku oli huhtikuussa 6,8 prosenttia. Työttömyysasteen trendiluku on pysynyt viime kuukausina lähes ennallaan.\nTyöllisiä oli vuoden 2020 huhtikuussa 2 464 000 (virhemarginaali ±36 000), mikä oli 56 000 vähemmän kuin vuotta aiemmin. Työllisiä miehiä oli 27 000 vähemmän ja naisia 28 000 vähemmän kuin vuoden 2019 huhtikuussa.\nTyöllisyysaste eli työllisten osuus 15–64-vuotiaista oli huhtikuussa 70,1 prosenttia, kun se vuotta aiemmin oli 71,2 prosenttia. 15–64-vuotiaiden miesten työllisyysaste laski viime vuoden huhtikuusta 1,3 prosenttiyksikköä 70,5 prosenttiin ja naisten työllisyysaste laski 1,0 prosenttiyksikköä 69,7 prosenttiin.\nTyöttömiä oli Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan vuoden 2020 huhtikuussa 217 000 (virhemarginaali ±21 000), mikä oli lähes saman verran kuin vuotta aiemmin. Työttömiä miehiä oli 120 000 ja naisia 97 000.\nTyöttömyysaste oli huhtikuussa 8,1 prosenttia, kun se vuotta aiemmin oli 8,0 prosenttia. Miesten työttömyysaste laski viime vuoden huhtikuusta 0,1 prosenttiyksikköä 8,6 prosenttiin. Naisten työttömyysaste nousi 0,3 prosenttiyksikköä 7,5 prosenttiin.\n15–24-vuotiaita nuoria oli huhtikuussa yhteensä 609 000. Heistä työllisiä oli 229 000 ja työttömiä 77 000. Työvoimaan, eli työllisiin ja työttömiin, kuuluvien nuorten määrä oli näin ollen 307 000. Nuorten 15–24-vuotiaiden työttömyysaste, eli työttömien osuus työvoimasta, oli huhtikuussa 25,2 prosenttia, mikä oli 1,8 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuotta aiemmin. Nuorten työttömyysasteen trendi oli 18,4 prosenttia. 15–24-vuotiaiden nuorten työttömien osuus samanikäisestä väestöstä oli 12,7 prosenttia.\nTyövoiman ulkopuolella olevia oli vuoden 2020 huhtikuussa 1 451 000, mikä oli 66 000 enemmän kuin vuotta aiemmin. Työvoiman ulkopuolella olevista oli piilotyöttömiä 196 000, mikä oli 88 000 enemmän kuin vuoden 2019 huhtikuussa.\nTyöllisyyden muutokset 2019/04 – 2020/04 Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan, 15–74-vuotiaat\nVäestö yhteensä 4 124 4 133 0,2\nTyövoima yhteensä 2 739 2 681 –2,1\nTyölliset 2 520 2 464 –2,2\n– palkansaajat 2 194 2 149 –2,1\n– yrittäjät ja yrittäjäperheenjäsenet 325 315 –3,2\nTyöttömät 220 217 –1,0\nTyövoiman ulkopuolella olevat 1 385 1 451 4,8\n– piilotyöttömät 108 196 81,2\nTyöllisyysaste, 15–64-vuotiaat 71,2 70,1 –1,1\nTyöttömyysaste 8,0 8,1 0,1\nTyövoimaosuus 66,4 64,9 –1,5\nTyö- ja elinkeinotoimistoissa oli huhtikuun 2020 lopussa kaikkiaan 433 000 työnvälityksen säädösten mukaisesti työttömäksi työnhakijaksi tilastoitua. Työttömien työnhakijoiden määrä oli 203 000 korkeampi kuin edellisen vuoden huhtikuussa.\nTyöttömyys nousi huhtikuussa edellisen vuoden vastaavasta ajankohdasta kaikkien elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten (ELY) alueilla; eniten Uudellamaalla (115 %), Varsinais-Suomessa (106 %), Etelä-Pohjanmaalla (105 %) ja Pohjanmaalla (100 %). Työttömien työnhakijoiden määrä lisääntyi vähiten Kainuussa (50 %), Pohjois-Karjalassa (60 %), Keski-Suomessa (60 %) ja Etelä-Savossa (61 %). Huhtikuun lopussa työ- ja elinkeinotoimistoihin ilmoittautuneita kokoaikaisesti lomautettuja oli 164 000, mikä oli 152 000 enemmän kuin vuosi sitten.\nAktivointiasteeseen laskettavissa palveluissa oli huhtikuun lopussa yhteensä 111 000 henkilöä, mikä oli 19 000 vähemmän kuin edellisen vuoden huhtikuussa. Palveluiden piirissä oli 4,1 prosenttia työvoimasta.\nTyöttöminä työnhakijoina työ- ja elinkeinotoimistoissa oli 56 000 alle 25-vuotiasta työtöntä. Heidän määränsä oli 28 000 suurempi kuin edellisen vuoden huhtikuussa. Työ- ja elinkeinotoimistoihin ilmoitettiin huhtikuussa 50 000 uutta avointa työpaikkaa eli 19 000 vähemmän kuin edellisen vuoden huhtikuussa.\nMuutokset 2019/04–2020/04 työ- ja elinkeinoministeriön työnvälitystilaston mukaan\nTyöttömät työnhakijat 230 433 88,6\n– yli vuoden työttömänä olleet 63 67 6,8\nPalveluissa yhteensä 130 111 –14,5\n– työllistetyt 25 22 –11,5\n– työvoimakoulutuksessa, valmennuksessa 25 24 –3,6\n– työ- ja koulutuskokeilussa 10 6 –42,8\n– vuorotteluvapaasijaisena, kuntouttavassa työtoiminnassa, omaehtoisessa opiskelussa työttömyysetuudella 70 60 –15,2\nUudet avoimet työpaikat työ- ja elinkeinotoimistoissa 69 50 –27,2\nLiitetaulukko 1. Työvoimatutkimuksen keskeisimmät tunnusluvut sukupuolen mukaan 2019/04 - 2020/04 (27.5.2020)\nLiitetaulukko 2. Väestö työmarkkina-aseman ja sukupuolen mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitetaulukko 3. Väestö sukupuolen ja iän mukaan 2019/04 - 2020/04 (27.5.2020)\nLiitetaulukko 4. Työvoima sukupuolen ja iän mukaan 2019/04 - 2020/04 (27.5.2020)\nLiitetaulukko 5. Työvoimaosuudet sukupuolen ja iän mukaan 2019/04 - 2020/04 (27.5.2020)\nLiitetaulukko 6. Työlliset sukupuolen ja iän mukaan 2019/04 - 2020/04 (27.5.2020)\nLiitetaulukko 7. Työllisyysasteet sukupuolen ja iän mukaan 2019/04 - 2020/04 (27.5.2020)\nLiitetaulukko 8. Työlliset ammattiaseman mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitetaulukko 9. Työlliset työnantajasektorin mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitetaulukko 10. Työlliset aluehallintovirastojen (AVI) mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitetaulukko 11. Osa-aikatyölliset sukupuolen mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitetaulukko 12. Osa-aikatyöllisten osuus kaikista työllisistä sukupuolen mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat, % (27.5.2020)\nLiitetaulukko 13. Palkansaajat työsuhteen tyypin mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitetaulukko 14. Palkansaajat työsuhteen tyypin mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat, % (27.5.2020)\nLiitetaulukko 15. Työttömät sukupuolen ja iän mukaan 2019/04 - 2020/04 (27.5.2020)\nLiitetaulukko 16. Työttömyysasteet sukupuolen ja iän mukaan 2019/04 - 2020/04 (27.5.2020)\nLiitetaulukko 17. Työttömyysasteet aluehallintovirastojen (AVI) mukaan 2019/04 - 2020/04, 15-74-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitetaulukko 18. Kausi- ja satunnaisvaihtelusta tasoitetut sarjat 2020/04 (27.5.2020)\nLiitekuvio 1. Työllisyysaste ja työllisyysasteen trendi 2010/04 - 2020/04, 15 - 64-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitekuvio 2. Työttömyysaste ja työttömyysasteen trendi 2010/04 - 2020/04, 15 - 74-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitekuvio 3. Työllisyysaste ja työllisyysasteen trendi 1989/01 - 2020/04, 15 - 64-vuotiaat (27.5.2020)\nLiitekuvio 4. Työttömyysaste ja työttömyysasteen trendi 1989/01 - 2020/04, 15 - 74-vuotiaat (27.5.2020)\nLaatuseloste: Työvoimatutkimus (27.5.2020)\nISSN=1798-7830. huhtikuu 2020. Helsinki: Tilastokeskus [viitattu: 25.5.2022].


Vegaaninen proteiinipallo brownie | KoRo Suomi\n25,56 €* per 1 Kilogramma\nLoistava välipala urheilijoille\nEkstra-annos proteiinia 15 x 30 g pakkauksessa\nMaistuu suklaiselta brownielta\nMäärä: Proteiinipallo Brownie 15 x 30 g\nLaji: Proteiinipallo Brownie 15 x 30 g\n🔍 Kuvaus Haluatko nostaa välipalakokemuksesi uusiin ulottuvuuksiin? Kokeile proteiinipalloa brownien makuisena välipalaksi! Sen sisäl… Lisää\nOsta nyt: Proteiinipallo Brownie 15 x 30 g\nHaluatko nostaa välipalakokemuksesi uusiin ulottuvuuksiin? Kokeile proteiinipalloa brownien makuisena välipalaksi! Sen sisältämä proteiini antaa sinulle lisäpotkua jokaista aktiviteettia varten, ja samalla voit kätevästi herkutella.\nNämä proteiinipallot ovat vegaanisia. Pallojen pohjana on taatelia ja lisäksi se on viimeistelty herneproteiinilla, agavesiirapilla, hasselpähkinällä ja kaakaolla. Kuten huomaat: arvostamme hyviä ainesosia ja koitamme käyttää niin vähän ylimääräisiä ainesosia kuin mahdollista!\nUrheilijat kuulolle: Näistä proteiinipalloista saat ekstra energiaa urheilusuoritustasi varten! Mitä odotat? Tilaa nyt proteiinipalloja kätevästi suoraan kotiisi!\nSisältää HASSELPÄHKINÄÄ. Saattaa sisältää pieniä määriä MAAPÄHKINÄÄ, SOIJAA, SEESAMIA ja SULFIITTEJA\nPallo taatelista, hasselpähkinätahnasta, agavesiirapista, herneproteiinista, kaurahiutaleista, kaakaosta ja hasselpähkinöistä.\nKysymyksiä ja vastauksia: Proteiinipallo Brownie 15 x 30 g\nOvatko Bliss Balls vegaanisia?\nKyllä, koska käytämme heraproteiinia herapohjaisen proteiinin sijaan, energiapallomme ovat täysin vegaanisia.\nVoinko tehdä Bliss Balls -palloja itse?\nTietenkin se on mahdollista. Jos toisin kuin proteiinipallobrownie, haluat mieluummin jotain hedelmäistä, voimme suositella Ruokapäiväkirjastamme löytyviä Aprikoosi-energiapalloja, Vadelma- tai Mansikka-Bliss-palloja ja Kookos-energiapalloja.\nOvatko energiapallot terveellisiä?\nEnnen kaikkea tasapainoinen ja monipuolinen ruokavalio on terveellistä. Siksi meidän on vaikea jakaa ruokaa sinänsä hyvään, huonoon, terveelliseen ja epäterveelliseen. Kuten aina, "tasapaino on avainasemassa"! Joka tapauksessa proteiinipallomme sopii nopeaksi ja maukkaaksi välipalaksi aterioiden välissä - brownie-maku mukaan lukien. Makeutamme sen myös taateleilla ja agavesiirapilla ja tarjoamme maukkaan proteiininlähteen herneproteiinilla.\nMistä proteiinipallo-brownie on tehty?\nTodellisen brownien makuelämyksen saamiseksi tarvitsemme taateleita, herneproteiinia, agavesiirappia, hasselpähkinätahnaa, kaurahiutaleita, kaakaota ja hasselpähkinöitä.\nMiksi proteiinipallot ovat pienessä kulhossa ja yksittäin pakattuina?\nEhkä ihmettelet, miksi KoRo, suurin irtotavarapakkausten ystävä, pakkaa jokaisen Bliss-pallon erikseen? Selitämme sen sinulle: Halusimme luoda ihanteellisen välipalan liikkeellä oloa varten täytetyillä energiapalloilla. Olipa kyse sitten urheilun jälkeen, luentojen välissä tai keskipäivän lamaa vastaan toimistossa - energiapallojemme pitäisi yksinkertaisesti löytyä jokaisesta repusta tällaisia tilanteita varten. Siksi olemme kerrankin päättäneet luopua irtotavarapakkauksesta ja laittaa ne sen sijaan pieniin, pyöreisiin kulhoihin. Ne suojaavat palloja raskailta esineiltä ja siten murskaantumiselta. Energiapalloja sisältävät kupit on muuten valmistettu biohajoavasta bagassesta. Tämä on sokeriruo'on puristamisen jäännös. Näin voit helposti kompostoida kuppien pakkausjätteet.\nMitä erityistä proteiinipalloissa on?\nProteiinipallo-brownie on mukana jokaisella matkalla ja herkullinen välipala pieneen nälkään. Tasapainoisena vaihtoehtona suklaapatukoille tai perinteisille makeisille olemme säästäneet ainesosaluettelossa. Taatelipohjainen proteiinipallo on proteiinin lähde herneproteiinin ansiosta, ja se maistuu myös ihanalta ilman yleensä lisättyä rakeista sokeria. Sen sijaan makeutamme sen taateleilla ja agavesiirapilla. Yhdessä hasselpähkinöiden, kaakaon, kaurahiutaleiden ja hasselpähkinätahnan kanssa tuloksena on pehmeä, suklainen pallo, joka maistuu lempibrownieiltasi.\nProteiinipallomme säilyvyysaika on vähintään 12 kuukautta suoraan valmistuksen jälkeen optimaalisissa säilytysolosuhteissa.\nOvatko energiapallot ilman sokeria?\nEnergiapallomme eivät ole sokerittomia. Emme kuitenkaan käytä tavallista raakasokeria, jos sitä tarkoitat. Sen sijaan energiapallot saavat makeutensa taateleista ja agavesiirapista.\nHinnan kehitys "Proteiinipallo Brownie 15 x 30 g"\n5 tähteä (79)\nBrownie-proteiinipallo on miellyttävän makea\nBrownie-proteiinipallo on miellyttävän makea, ja sen sisällä on kevyt chrunch, mistä pidän. Se myös täyttää todella hyvin ja sopii erinomaisesti välipalaksi! Ainoa haittapuoli on se, että yhdennäköisyys brownieen ei ole minun silmissäni niin vahva. Muuten hienoa!\nYksinkertaisesti supermaukas ja täydellinen välipala ennen urheilua!\nMaistuu hyvältä ja voimakkaasti brownien kaltaiselta\nGuter iltapäivän välipala\nTilattu ensimmäistä kertaa, mutta innoissaan :) Ei maistu lainkaan keinotekoiselta, hyvä vaihtoehto proteiinipatukalle, koska se ei maistu lainkaan proteiinijauheelta, mutta se ei myöskään ole vain makea välipala.\nValitettavasti hyvin pieni hintaan nähden -\nValitettavasti hyvin pieni hintaansa nähden - mutta uskomattoman maukas.


Tasasuuntaajaputkisimulaattori | Hifi\nBrinkmann RöNt III on kolmannen sukupolven erillinen putkivirtalähde kaikkiin Brinkmannin levysoittimiin.\nBrinkmannin uusi RöNt III on putkivirtalähde innovatiivisella tasasuuntaajaputkisimulaattorilla. Aiemmin Brinkmann käytti levarivirtalähteissä kiinalaisia tasasuuntaajaputkia. Nyt sen sijaan uudessa RöNt III:ssa on Helmut Brinkmannin kehittämä "tasasuuntaajaputkisimulaattori" (tasasuuntaajaa simuloivaa putki) nimeltä BZ34, joka suorittaa saman toiminnon kuin tasasuuntaajaputki, mutta ilman virran ajelehtimista, putken ikääntymiseen liittyviä ongelmia ja vikaantumismahdollisuuksia.\nMonimutkainen piiri jäljittelee GZ34 NOS Mullard -putken toimintaa ja ääntä. Näin tehdessään BZ34 käyttää samaa oktaaliputkiliitintä kuin 5AR4 / GZ34-tasasuuntaajaputki, jonka se korvaa. Siksi uusi putki voidaan jälkiasentaa olemassa oleviin RöNtII-virtalähteisiin.\nBZ34:n lisäksi RöNtIII sisältää muita piirimuutoksia ja parannettuja muuntajia.\nMuuten RöNtIII on ominaisuuksiltaan ja ulkonäöltään identtinen edeltäjänsä kanssa.\nRöNtIII on saatavana joulukuussa 5 490 euron hintaan.\nBZ34 "Rectifier Tube Simulator" tulee myyntiin vuoden 2021 alussa hintaan 600 €.\nUusi suomalainen superkaiutin\nCD on paras\nSonylta uusi älykaiutin


Vinkkejä leipurille | Onnelasta\nLeivonnassa on paljon pieniä niksejä, joiden avulla on helpompi päästä onnistuneeseen lopputulokseen. Ja niitä tuskin koskaan kuulee liikaa! Isomummon keittokirjoja tutkiessani löysin kirjan ”Hyvä kokki” (Wsoy), jossa oli lueteltu ”Vinkkejä leipojalle”. Lukaisin vinkit läpi ja totesin että joukossa oli monta oikein hyvää niksiä. Hieman muokaten syntyi erinomainen niksilista kaikille kotileipureille!\n– Anna valmiin kakun jäähtyä vuoassaan n. 5 minuuttia ennen sen kumoamista. Jäähtyessään kakku pienenee ja irtoaa vuoasta helpommin.\n– Jos joudut paistamaan kakun lasivuoassa, laita vuoka uunipellin päälle. Tällöin kakku ruskistuu myös vuoan ulkopuolelta.\n– Marenki on hyvä paistaa alumiinifoliolla vuoratulla pellillä, jolloin sen kypsyyden voi todeta siitä, että se irtoaa helposti alustastaan.\n– Piparkakkumuotti irtoaa taikinalevystä helposti, kun sen kastaa jauhoihin jokaisen painalluksen jälkeen.\n– Kakku on kypsä, kun sen reunat alkavat irrota vuoasta tai kun hammastikulla pistettäessä kakun paksuimpaan kohtaan tikkuun ei jää yhtään taikinaa.\n– Kääretorttulevy ei repeile, jos kumoat sen sokeroidulle paperille heti uunista otettuasi, täytät ja käärit rullalle. Erilaiset kreemit sekä kermavaahto lisätään tietenkin vasta jäähtyneelle pohjalle. Kuitenkin, jos käytät vaikkapa hilloa JA kermavaahtoa, levitä hillo jo lämpimälle pohjalle.\n– Muro- ja voitaikinaleivonnaiset kohoavat hyvin, kun niitä pidetään kylmässä ennen paistamista.\n– Leivonnaisten voiteluun voi munan sijasta käyttää siirapilla maustettua vettä, maitoa tai mustaa kahvia.\n– Jos keltuaisia jää jostain käyttämättä, säilyvät ne jääkaapissa 1-2 päivää peitettyinä hyvin. Niitä voi käyttää vaikkapa vaniljakastikkeen suurustamiseen, majoneesiin tai lemon curdin valmistamiseen.\nThis entry was posted on maaliskuu 24, 2011, in Sekalaiset. Bookmark the permalink.\tJätä kommentti\n← Tuotevertailut osa 1\nPersoonallisille leipureille! →