Rekisteröityminen ja ongelmatilanteet - Ruokavirasto\nTraces-ohjelman käyttäminen edellyttää rekisteröitymistä ohjelmaan. Käyttäjätunnuksena toimii sähköpostiosoite, joten rekisteröitymisen vaatimuksena on toimiva sähköpostiosoite. Rekisteröityminen tapahtuu Traces-ohjelman kirjautumissivulla.\nVirkaeläinlääkärit voidaan rekisteröidä vain Ruokavirastossa. Jos olet virkaeläinlääkäri ja tarvitset Traces-tunnuksen, ota yhteyttä Tracesin sisämarkkinakaupan neuvontaan (yhteystiedot kohdassa Neuvonta).\n1. Napsauta alareunan Rekisteröi uusi käyttäjä napsauttamalla tätä -linkkiä.\n2. Esiin tulee käyttäjän rekisteröintipyyntölomake.\n3. Syötä käyttämäsi sähköposti Sähköposti: -kenttään.\n4. Syötä haluamasi salasana Salasana: -kenttään. Salasanan on oltava vähintään 10 merkkiä pitkä ja siinä on oltava vähintään yksi iso kirjain, yksi numero ja yksi erikoismerkki. Salasanan vaihtamisen yhteydessä valitaan turvakysymys ja vastataan siihen. Turvakysymykseen vastataan myöhemmin aina, jos salasana on unohtunut tai käyttäjätili aktivoidaan uudelleen. Salasanaa tulet käyttämään kirjautuessasi ohjelmaan.\n5. Syötä sama sana Salasana (vahvistus): -kenttään.\n6. Syötä käyttäjän etunimi Etunimi: -kenttään.\n7. Syötä käyttäjän sukunimi Sukunimi: -kenttään.\n8. Voit lisätä lisätietoja Puhelin-kenttään tai Lisätietoja-kenttään (esimerkiksi +358 222 22 22).\nYritys/Organisaatio, johon käyttäjä kuuluu, on määritettävä:\n9. Napsauta Organisaatio, yhtiö -kohdan Valitse -linkkiä.\n10. Rekisteröi uusi käyttäjätili - Valitse organisaatio -sivu avautuu\n11. Syötä Maa -kenttään Suomi ja Nimi -kenttään organisaation nimi sekä napsauta Etsi -linkkiä.\n12. Jos yritystä ei löydy, saat yläreunaan punaisen huomautuksen, jossa sanotaan, että enemmän kuin yksi tieto löytyi. Yritä hakua uudestaan lisäämällä esimerkiksi yrityksen tyypin tai aggregaattikoodin hakuehtoihin. (Aggregaattikoodi: Yrityksen rekisteröitymis- tai hyväksyntänumero taikka VAT-numero (eli LY-liikeyhteisötunnus tai arvonlisäverotunniste)). Jos sekään ei auta, napsauta Uusi-linkkiä, jotta voit luoda haluamasi yrityksen/organisaation.\nJos organisaatio harjoittaa tuontia EU:n ulkopuolisista maista, organisaatiolle on määritettävä rajatarkastusasema. Napsauta Määritä rajatarkastusasema -kohdan Valitse -linkkiä. Rekisteröi uusi käyttäjätili - Uusi organisaatio - Valitse viranomainen -sivu avautuu. Syötä Maa -kenttään Suomi ja Nimi -kenttään rajatarkastusaseman nimi (paikkakunta) sekä napsauta Etsi -linkkiä. Napsauta Valitse -linkkiä asianmukaisen rajatarkastusaseman kohdalla.\nEU:n sisämarkkinoilla toimivalle yritykselle ei tarvitse määrittää erikseen viranomaista - se määrittyy ohjelmassa automaattisesti organisaation postinumeron perusteella.\nHuomioi ero rajatarkastusasemien Helsinki, A ja Helsinki, P välillä. A = lentoasema, P = satama.\n13. Palaat takaisin rekisteröintipyyntölomakkeelle.\n14. Organisaation tiedot näkyvät nyt ikkunan Organisaatio, yhtiö -osassa.\n15. Lähetä tiedot napsauttamalla Lähetä-linkkiä.\n16. Näytön yläreunassa näkyvä "Rekisteröi uusi käyttäjätili - Lähetys onnistui" -viesti vahvistaa, että lomakkeen lähetys onnistui. "Uusi käyttäjätili on lähetetty. Vahvistussähköpostiviesti on lähetetty antamaasi sähköpostiosoitteeseen. Kun saat tämän sähköpostiviestin, napsauta heti siinä olevaa linkkiä. Näin vahvistat sähköpostiosoitteesi voimassaolon. Tällöin paikallinen viranomainen voi varmentaa pyyntösi."\nHuom! Lähetys voi toki myös epäonnistua! Korjaa silloin ohjelman huomauttavat virheet ja yritä uudestaan.\n17. Poistu ohjelmasta napsauttamalla Kirjaudu ulos -linkkiä.\n18. Ohjelma lähettää nyt vahvistamisviestin sähköpostitse antamaasi sähköpostiosoitteeseen\n19. Vahvista pyyntö napsauttamalla sähköpostiviestissä olevaa hyperlinkkiä!\n20. Näytön yläreunassa näkyvä "Rekisteröi uusi käyttäjätili - Rekisteröintipyynnön vahvistus" -viesti vahvistaa, että pyynnön lähetys onnistui. "Käyttäjän rekisteröintipyyntösi vahvistaminen on onnistunut. Paikallinen viranomainen varmentaa nyt pyyntösi. Saat sähköpostiviestin, jossa kerrotaan tämän prosessin tulos."\nHuom! Lähetys voi toki myös epäonnistua! Yritä silloin uudestaan.\n21. Jää odottamaan aktivointi-ilmoitusta. Ohjelma lähettää luomispyyntöilmoituksesi varmennettavaksi toimivaltaiselle viranomaiselle sähköpostitse.\n22. Kun toimivaltainen viranomainen on varmentanut käyttäjätunnuksesi, ohjelma lähettää luomisen onnistumisilmoituksen sähköpostitse. Vasta tämän jälkeen voit käyttää ohjelmaa.\nEO-käyttäjillä (Economic Operator, kaupallinen toimija) tarkoitetaan kaikkia toimijoita, jotka tuovat tai huolitsevat sellaisia kolmansista maista tuotavia tuotteita tai eläviä eläimiä, joille tulee tehdä eläinlääkinnällinen rajatarkastus. EO-käyttäjiä ovat siis muun muassa tuojat, huolitsijat, MMM:n hyväksymät tullivarastot ja muonituselintarvikevarastot. Lisäksi EO-käyttäjiä ovat sisämarkkinakaupassa eli EU-maiden välisessä kaupassa toimivat yritykset ja huolitsijat.\nLäänineläinlääkärit ja rajatarkastusasemat varmentavat ja aktivoivat taloudellisten toimijoiden käyttäjätunnuksia (EO-käyttäjä). Saat käyttäjätunnuksen varmentamisesta viestin sähköpostiisi.\nVoi muokata omia nimi- ja puhelinnumerotietojasi kohdassa Muokkaa käyttäjän tietoja. Muita tietoja muun muassa yrityksen tietoja voivat muokata vain läänineläinlääkärit ja rajatarkastusasemat.\nJos saat huomautuksen\n"Virheellinen status - ota yhteys järjestelmävalvojaan"\nKäyttäjätunnustasi ei ole vielä varmennettu. Varmennuksen suorittaa toimivaltainen viranomainen (läänineläinlääkäri tai rajatarkastusasema) ja saat tästä ilmoituksen sähköpostiisi. Katso tarkemmin ohjeen kohdasta 22.\n"Kirjautuminen epäonnistui - tarkista sähköpostiosoite ja/tai salasana'"\nOlet syöttänyt joko sähköpostiosoitteen tai salasanan väärin. Huomaathan, että salasanassa isoilla ja pienillä kirjaimilla on merkitystä.\n"Tili on lukittu, koska virheellisiä kirjautumisyrityksiä oli liian monta.'"\nOlet syöttänyt salasanasi virheellisesti kolme kertaa peräkkäin, jolloin käyttäjätunnuksesi on mennyt lukkoon. Käyttäjätunnuksesi voi avata läänineläinlääkäri tai rajatarkastusasema, jonka valitsit rekisteröitymisen yhteydessä. Virkaeläinlääkärin käyttäjätunnus voidaan avata vain Ruokavirastossa.\nVoit pyytää ohjelmalta salasanaa kirjoittamalla kirjautumissivulle sähköpostiosoitteen ja napsauttamalla Lähetä salasana -linkkiä. Ohjelma lähettää uuden salasanan sähköpostiisi. Käytä tätä salasanaa kirjautuessasi ohjelmaan. Kirjautumisen yhteydessä ohjelma vaatii muuttamaan salasanan, jolloin saat sen taas haluamaksesi.


TAMPEREEN KAUPUNKI TARJOUSPYYNTÖ Dno: TRE: 2668/2016 Keskustahanke (5) - PDF Free Download\nTAMPEREEN KAUPUNKI TARJOUSPYYNTÖ Dno: TRE: 2668/2016 Keskustahanke (5)\nDownload "TAMPEREEN KAUPUNKI TARJOUSPYYNTÖ Dno: TRE: 2668/2016 Keskustahanke 20.6.2016 1 (5)"\n1 (5) TAMPELLAN ESPLANADIN, HELMISENRAITIN JA VERSTAANKADUN RAKENNUSURAKKA, Ranta-Tampella / Tampere 1. Tarjouspyynnön kohde Tampereen kaupungin yhteistyössä Tampereen Kaukolämpö Oy:n, Tampereen Sähköverkko Oy:n ja Tampereen Vesi liikelaitoksen kanssa pyytää tarjoustanne Tampellan Esplanadin, Helmisenraitin, Verstaankadun ja Kiiskisaarenpuiston kevyenliikenteenväylän rakentamisesta tämän tarjouspyynnön ja jäljempänä mainittujen tarjouspyyntöasiakirjojen mukaisesti. Hankintaan sisältyy jäljempänä mainittuja tilaajan optioita. 2. Hankintamenettely Hankintamenettely on avoin EU-kynnysarvon alittavan rakennusurakan hankinta. Hankintailmoitus on julkaistu HILMA palvelussa verkkosivulla: Tarjouspyyntö on julkaistu Tuomi Logistiikka Oy:n Muut tarjouspyynnötverkkosivulla: 3. Urakkamuoto Urakkamuoto on kokonaisurakka urakkaohjelman kohdan 3.1 mukaisesti. Urakoitsija toimii pääurakoitsijana ja lainsäädännön tarkoittamana päätoteuttajana. 4. Urakka-aika Rakennustyöt voidaan aloittaa sitten, kun hankintapäätös on lainvoimainen ja urakkasopimus on allekirjoitettu, arviolta syyskuun puolivälissä Välitavoitteet urakkaohjelman kohdan 9.4 mukaisesti. Urakka tulee olla täysin valmiina\n2 (5) 5. Maksuperuste Urakan maksuperusteena on hinnoiteltavan yksikköhintaluettelon perusteella määräytyvä kokonaishinta urakkaohjelman kohdan 3.2 mukaisesti. 6. Tarjouspyyntöasiakirjat Tarjouspyyntöasiakirjoja ovat: x Tämä tarjouspyyntökirje x Tarjouslomake x Hinnoiteltava määräluettelo ja konetyöhinnat tilaajan optiona x Asiakirjaluettelon mukaiset muut kaupalliset, tekniset ja suunnitelmaasiakirjat Latauslinkki urakka-asiakirjoihin: Lisäksi urakassa noudatettavia tarjouspyyntöasiakirjoja, jotka urakoitsijan on hankittava kustannuksellaan, ovat: x Rakennusurakan yleiset sopimusehdot YSE 1998 x InfraRYL 2006 Rakennusosa- ja hankenimikkeistö ja Määrämittausohje sekä siihen tarjouspyyntöpäivään mennessä tehdyt päivitykset, jotka löytyvät Rakennustieto Oy:n Infra Net- palvelusta. Rakennuttajan nimikekohtaiset määrämittausohjeiden poikkeukset, täsmennykset ja täydennykset on esitetty työselityksissä. x Tarjouspyyntöasiakirjoissa mainitut normit, yleiset työselitykset, julkaisut ja asiakirjat. 7. Vaatimukset urakoitsijalle Tarjoaja, jolla ei voida katsoa olevan teknisiä, taloudellisia tai muita edellytyksiä hankinnan toteuttamiseksi tai joka on laiminlyönyt verojen tai lakisääteisten sosiaalimaksujen suorittamisen Suomessa tai siinä maassa, jossa toimittajan pää-toimipaikka sijaitsee (sijoittautumismaa), suljetaan tarjouskilpailun ulkopuolelle. Tarjouskilpailun ulkopuolelle suljetaan elinkeinonharjoittaja tai yritys, jonka yhtiömies, hallituksen jäsen, toimitusjohtaja tai muussa siihen rinnastettavassa oleva henkilö on määrätty liiketoimintakieltoon. Tarjouskilpailun ulkopuolelle suljetaan elinkeinonharjoittaja tai yritys, jonka velkoja vahvistetulla saneerausohjelmalla tai muussa vastaavassa lainsäädäntöön perustuvassa menettelyssä on järjestelty. Tarjouskilpailun\n3 (5) ulkopuolelle suljetaan myös elinkeinonharjoittaja tai yritys, jolla on erääntyneitä eläkemaksuja. Tarjouskilpailuun ei voi osallistua vaikka erääntyneitä eläkemaksuja koskeva maksusopimus olisi tehty. Tarjouskilpailun ulkopuolelle suljetaan myös elinkeinonharjoittaja tai yritys, jolla on erääntyneitä maksuja Tampereen kaupungille. Mikäli tarjouksen tekijänä on työyhteenliittymä, tulee työyhteenliittymän olla perustettu ennen tarjouksen antamista. Tarjoukseen on liitettävä selvitys työyhteenliittymän perustamisesta. Kaikki tarjoajalta edellytetyt todistukset ja selvitykset on tarjouksen yhteydessä toimitettava kaikkien työyhteenliittymän osakkaiden osalta. Urakoitsijan on liitettävä tarjoukseensa tilaajan selvitysvelvollisuutta koskevan lain (1233/2006) mukaiset selvitykset ja todistukset urakkaohjelman kohdan mukaisesti. Yrityksen ja vastuuhenkilöiden pätevyys on osoitettava urakkaohjelman kohdan mukaisesti. 8. Tarjouksen antaminen Tarjous on tehtävä suomen kielellä ja tämän tarjouspyynnön liitteenä olevilla tarjouslomakkeilla. Muulla tavoin ilmoitettuja hintoja ei oteta huomioon. Hinnan varaumia ei hyväksytä. Tarjoaja ei saa tehdä hinnoiteltavan määräluettelon tilaajan antamiin tietoihin mitään lisäyksiä, poistoja tai muutoksia. Tarjoajan on täytettävä em. tarjousasiakirjoihin niissä pyydetyt tiedot. Hinnoiteltavaan määräluetteloon on merkittävä hintatiedot kaikille luettelossa oleville suoritteille. Hinnoiteltavassa määräluettelossa esitetyt työmäärät eivät velvoita tilaajaa tilaamaan ko. töitä tai määriä. Tarjoaja on velvollinen tarkastamaan tilaajan toimittamat tarjousasiakirjat sekä ilmoittamaan havaitsemistaan puutteista tai virheistä. Ilmoitus on tehtävä tarjouksen laskenta-aikana viimeistään keskiviikkoaamuun klo mennessä. Osatarjousta ei huomioida, eikä vaihtoehtoisia tarjouksia hyväksytä. Tilaaja ei myöskään maksa korvausta tarjouksen tekemisestä. 9. Tarjouksen toimittaminen\n4 (5) Urakkatarjous tulee toimittaa suljetussa kirjekuoressa keskiviikkoon klo mennessä Tampereen Kaupungin kirjaamoon: Tampereen kaupunki Kirjaamo Puutarhakatu 6 PL TAMPERE Tarjouskuoressa on oltava merkintä: Ranta-Tampellan urakkatarjous 2668/ Valintaperuste Valintaperusteena on halvin kokonaishinta. 11. Tarjouksen hylkääminen Tilaaja hylkää tarjouspyynnön vastaiset tarjoukset ja tarjoukset joissa urakoitsijalle esitetyt vaatimukset eivät täyty sekä myöhästyneet tarjoukset. Tilaaja voi perustellusta syystä ja ilman korvausvelvollisuutta hylätä kaikki tarjoukset. 12. Tarjouksen voimassaolo Tarjous on antajaansa sitova 3 kuukautta tarjouksen jättämiselle asetetusta määräajasta lukien. 13. Tarjouksen julkisuus Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain perusteella tarjoukset ovat yleisesti julkisia sopimuksenteon jälkeen. Tarjouskilpailuun osallistuneet saavat halutessaan tarjoukset nähtäväkseen jo päätöksenteon jälkeen. Siksi tarjous on pyrittävä laatimaan siten, ettei se sisällä liike- tai ammattisalaisuuksia. Mikäli liike- tai ammatti-salaisuuksien sisällyttäminen on kuitenkin järkevän tarjouksen tekemiseksi välttämätöntä, tulee liike- tai ammattisalaisuuksiksi\n5 (5) määritellyt tiedot ilmoittaa erillisellä liitteellä, jonka on oltava selkeästi merkitty. Hinta ei ole liikesalaisuus. 14. Optiotehtävät Tampereen kaupunki voi tilaajan optiona teettää valitulla urakoitsijalla RantaTampellan alueen rakennustöitä vuosien aikana. Optioiden yhteisarvo ei ylitä tämän urakan arvonlisäverotonta kokonaishintaa. Optiotöiden hinta neuvotellaan hinnoiteltavan määräluettelon yksikköhintojen ja Kalusto ja lisälaitteet / konetyöhinnat tilaajan optiona perusteella. 15. Lisätiedot Mahdolliset tarjouksen laadintaa koskevat kysymykset on esitettävä sähköpostitse klo mennessä talous- ja hankintavastaava Pekka Ranta, osoitteella Tilaajan toimesta tehtävät muutokset, lisäselvitykset ja tulkinnat julkaistaan mennessä Tuomi Logistiikka Oy:n Muut tarjouspyynnötverkkosivulla: Tilaaja edellyttää, että tarjoaja seuraa internetissä olevaa tarjouspyyntösivua tarjousaikana. Suullisesti annetut lisäselvitykset ja ilmoitukset eivät sido tilaajaa. TAMPEREEN KAUPUNKI Tampereella Tero Tenhunen hankejohtaja\nTAMPERE HANKINTAILMOITUKSEN LIITE Keskustahanke Dno:TRE:8276/ /2016\nTAMPERE HANKINTAILMOITUKSEN LIITE Keskustahanke 25.11.2016 Dno:TRE:8276/02.07.01/2016 ; RANTA-TAMPELLAN KANAVA JA SILLAT, VAIHE 1 -RAKENNUSURAKKA, TAMPERE Hankinnan kohde Hankintamenettely Keskustahanke


self help – Radikaalia mielenterveyttä\nLue koko teksti: Laurie Penny: http://thebaffler.com/blog/laurie-penny-self-care\n12 heinäkuun, 2016 radikaaliamielenterveytta\tfeminismi, lainaukset, self help\tJätä kommentti\n[kuvassa valokuva kahdesta punakantisesta passista. Niiden päällä on puinen leimasin. Ne ovat vihreällä alustalla]\nJäin perjantaina kesälomalle päivätöistäni. Olen aidosti etuoikeutettu paitsi siinä mielessä, että minulla ylipäätään on töitä, myös todella onnekas, koska mielenterveysongelmistani huolimatta kykenen työskentelemään vieläpä niin, että saan pitää palkallisen loman. Monille itseni kaltaisille persoonallisuushäiriöisille tämä on mahdotonta tai mahdollista vain ajoittain. Lue loppuun →\n3 heinäkuun, 2016 napakettu\tetuoikeudet, kokemuksia, normit, persoonallisuushäiriö, self help, syrjäyttäminen\tJätä kommentti


Ratikkarenessanssi tukee päästöttömästi kestävää kaupunkisuunnittelua | Tekniikkatalous\nMikko Suhonen, 24.2.2020 07:30\nVielä 2000-luvun alussa raitiovaunujen puolustaminen koettiin Suomessa vanhanaikaiseksi puuhasteluksi. Nyt kaikissa Suomen suurimmissa kaupungeissa joko toteutetaan, suunnitellaan tai ainakin harkitaan uusia raitioteitä. Monelle se on joukkoliikenteen suosikki ja liki päästötön tapa liikkua paikasta toiseen.\nRatikkaa onkin helppo puoltaa osana kestävää kaupunkirakentamista.\nPääkaupunkiseudulla ratikkarenessanssi nytkähti toden teolla liikkeelle, kun Jokeri-bussilinja osoitti tarpeen suuremmalle joukkoliikennekapasiteetille. Vastaukseksi haasteeseen löydettiin Raide-Jokerin, nopean raitiotieyhteyden, rakentamisen aikaistaminen.\nModernit, nopeat pikaraitiotiet puhalsivat uutta uskottavuutta ratikoiden rooliin tiivistyvän maankäytön ja kaupungistuvan yhteiskunnan liikkumistarpeiden palvelemisessa. Pian pääkaupunkiseudulla käynnistyy myös Kruunusillat-hanke, ja Kalasataman ratikka-allianssia valmistellaan.\nRatikoiden renessanssi ei ole kuitenkaan vain pääkaupunkiseudun ilmiö. Tampereella ollaan jo pitkällä rakennustöissä. Vantaalla, Turussa ja Oulussa suunnitellaan oman raitiolinjan rakentamista, ja Lahtikin on selvittänyt duoraitiotien toteutusmahdollisuutta. Myös muualla Euroopassa on käynnissä useita ratikkahankkeita ja 2000-luvulla uusia raitioteitä on otettu käyttöön jo 108 kaupungissa!\nSilti juuri suomalaiset ratikat kiinnostavat maailmalla. Meillä on tartuttu rohkeasti modernien raitioteiden kehittämiseen. Suurta mielenkiintoa herättävät erityisesti ratikkahankkeiden allianssitoteutukset. Avoin toimintatapa ja ratkaisujen hakeminen yhdessä tekevät vaikutuksen.\nSuomi nähdään pikaraitioteiden edelläkävijänä – vaikka teemme niitä nyt ensi kertaa.\nRatikka ei ole koskaan pelkkä liikennehanke\nTiiviisti rakennetuissa kaupungeissa toimiva joukkoliikenne on yhä tärkeämpi vetovoimatekijä ja ratkaisu tilanteeseen, jossa moottoriteiden varret täyttyvät tyhjistä toimitiloista. Kysyntä kasvaa ratojen ja joukkoliikennereittien läheisyydessä. Siksi Helsinginkin isoja sisääntuloväyliä halutaan muuttaa bulevardeiksi, joiden varsilla asutaan, tehdään töitä ja kuljetaan lähes päästöttömillä raitiovaunuilla.\nRatikka tukee myös kestävää maankäyttöä ja infraa, ja siksi ratikkahanke on aina muutakin kuin liikennehanke. Radanvarsirakentaminen on osa pitkäjänteistä ja kestävää kaupunkisuunnittelua kiskojen pysyessä paikoillaan vähintään 50 vuotta.\nIhmiset ja yritykset voivat nojata päätöksenteossa radan ja raitiotien varaan: ostaa asunnon tai valita toimitilan sijainnin.\nIlmastovastuu vaatii joukkoliikenteen ja liikkumisen kehittämistä\nLiikkuminen ja liikenne on ollut murroksessa jo usean vuoden ajan monissa Euroopan kaupungeissa, kertoo myös Urban Insight -raporttimme.\nKaupunkien jatkuvasti tiivistyessä liikenteen solmukohdissa liikkuu luonnollisesti yhä enemmän ihmisiä. Joukkoliikenne onkin avainasemassa ilmastonmuutoksen torjunnassa ja päästötavoitteiden saavuttamisessa.\nLiikennemäärät vähenevät, kun kaupunkibussi vaihtuu uuteen raitiovaunuun, jolla kulkee kerralla jopa 210 matkustajaa. Matkaketjussa julkisen liikenteen ohella voidaan hyödyntää yhä enemmän myös kaupunkipyöriä, kun kaupunkipyöräverkosto laajenee kaupungeissa ja Suomessa yhä useammalle paikkakunnalle. Raitiovaunu-kaupunkipyörä-ketju toimii jo erinomaisesti suuressa osassa pääkaupunkiseutua ja kiinnostus kestäviin matkaketjuihin Suomessa vain kasvaa.\nSamalla laskevat liikenteen päästöt ja melu. Puhdas ja hiljainen ratikka parantaa kaupunkien ilmanlaatua ja auttaa meitä saavuttamaan tiukat päästötavoitteet.\nOn hienoa, että meillä on raidehankkeisiin osaamista, jolla varmistetaan laadukas lopputulos ja minimoidaan rakentamisen aikaiset haitat kaupunkiympäristössä. Kestävä kehitys ohjaa työtämme ja auttaa meitä suunnittelemaan yhä puhtaampaa ja toimivampaa liikkumista kaupungeissa.\nOtetaan siis raitiotiet avosylin vastaan!\nMikko Suhonen, Liikennesuunnittelun asiantuntija, Sweco


Phil Spencer mietiskelee Gearsien tulevaisuutta | Livegamers\nPhil Spencer mietiskelee Gearsien tulevaisuutta\nGears of War -pelisarjasta ei ole juuri kuulunut sitten Gears of War: Judgmentin jälkeen. People Can Flyn kehittämä Judgment ei yltänyt myynniltään samalle tasolle aiempien, Epic Gamesin Gears-pelien kanssa.\nEpic Games kehittää parhaillaan Unreal Engine 4:ää, ja ennemmin tai myöhemmin studio tuo Xbox 360:llä menestystä niittäneen pelisarjan uudelle sukupolvelle.\n”Teimme mielestämme hyvää työtä Judgmentin kanssa, mutta se ei ehkä yltänyt tasoltaan samalle viivalle aiempien julkaisujen kanssa. Arvostelut ja myyntiluvut tekivät sen selväksi. Mielestäni meidän täytyy ottaa askel taaksepäin Epicin kanssa ja ajatella asiaa… En tahdo käyttää sanaa ”reboot”, mutta meidän täytyy ajatella mitä teemme sarjalle, ja kuinka laajennamme sitä mitä se aiemmin oli”, Phil Spencer kertoo Microsoft Studiosilta.\n”Keskustelen usein Epicin henkilöiden kanssa, ja he ovat erittäin kiireisiä juuri nyt. Mielestäni he ovat sanoneet, että Gears on tällä hetkellä hieman taka-alalla heillä. Kun aiheesta tulee ajankohtainen ja tilaisuus aukeaa, olisi mielestäni hienoa istua alas ja miettiä pelisarjan tulevaisuutta heidän kanssaan. Mielestäni he ovat oikea studio työskentelemään pelin parissa” , hän jatkaa.\n”Mielestäni pelisarjasta voisi tehdä, en tiedä, hieman synkemmän. Pelisarja oli suuri menestys 360:lla, mutta sillä ei silti ole samanlaista juonta tai maailmaa kuin esimerkiksi Halolla tai muulla.”\nGears of War -pelisarjan ”isä” Cliff ”CliffyB” Bleszinski jätti Epic Gamesin viime vuonna.


Rule of law -blogi: helmikuuta 2019\n139. Oikeuskansleri vaatii oikeusavustajan luvan peruuttamista\n1. Oikeuskansleri Tuomas Pöysti on valittanut Helsingin hovioikeuteen oikeudenkäyntiavustajalautakunnan päätöksestä, jolla lautakunta ei peruuttanut moitittavasti menetelleen oikeudenkäyntiavustajan toimilupaa vaan määräsi ainoastaan seuraamusmaksun. Oikeuskanslerin ratkaisu on päivätty 20.12.2018, mutta se on julkistettu vasta 19.2.2019. Seuraavassa (kappaleet 2-8) oikeuskanslerin asiasta antama tiedote.\n2. Oikeuskansleri pitää ilmeisen virheellisenä oikeudenkäyntiavustajalautakunnan ratkaisua, jossa lautakunta ei peruuttanut moitittavasti menetelleen oikeudenkäyntiavustajan lupaa vaan määräsi vain seuraamusmaksun. Oikeuskansleri vaati tekemässään valituksessa Helsingin hovioikeutta kumoamaan lautakunnan päätöksen ja peruuttamaan oikeudenkäyntiavustajan luvan toimia oikeudenkäyntiavustajana ja -asiamiehenä.\n3. Oikeuskansleri painotti valituksessaan oikeudenkäyntiavustajan päämiesten oikeusturvan suojaamista ja heidän perusoikeuksiensa turvaamista. Hänen mukaansa oikeudenkäyntiavustajan asianmukainen toiminta on oleellinen osa perustuslaissa ja kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa turvattua oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin.\n4. Oikeuskanslerin mukaan oikeudenkäyntiavustajan toistuva ja samankaltainen moitittava menettely on ollut vakavaa ja laiminlyönnit ovat kohdistuneet kaikkiaan seitsemään päämieheen. Kaikki päämiehet ovat olleet haavoittuvassa asemassa olevia turvapaikanhakijoita, joiden mahdollisuudet valvoa oikeuksiaan ja etujaan ovat lähtökohtaisesti tavanomaista heikommat. Viime kädessä kyse on voinut olla asiakkaiden oikeudesta henkeen, terveyteen ja turvallisuuteen.\n5. Luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja oli toiminut avustajana useissa turvapaikka-asioissa, ja hänen oli todettu menetelleen lupalakimieslaissa säädettyjen velvollisuuksien vastaisesti. Hän ei muun muassa ollut useissa tapauksissa tiedottanut saamistaan hallinto-oikeuden päätöksistä asiakkailleen valitusaikana ja yhdessä tapauksessa lainkaan. Lisäksi hän ei ollut toimittanut valituksia tai valituslupahakemuksia tuomioistuimelle määräajassa. Hän oli myös jättänyt vastaamatta useisiin korkeimman hallinto-oikeuden selvityspyyntöihin ja sähköpostitiedusteluihin.\n6. Asianajajaliiton valvontalautakunta oli esittänyt oikeudenkäyntiavustajalautakunnalle, että se peruuttaisi oikeudenkäyntiavustajan luvan. Oikeudenkäyntiavustajalautakunta päätti kuitenkin määrätä oikeudenkäyntiavustajalle kurinpidolliseksi seuraamukseksi 3 000 euron seuraamusmaksun. Se perusteli lievempää seuraamusta sillä, että oikeudenkäyntiavustajan moitittavaan menettelyyn oli voinut vaikuttaa hänen vähäisestä kokemuksesta johtuva ammattitaidon puutteensa.\n7. Oikeuskansleri katsoi valituksessaan, että vähäistä kokemusta ja ammattitaidon puutetta ei tule ottaa huomioon seuraamusta alentavana tekijänä. Velvoitteiden laiminlyönnin sekä seuraamusta ankaroittavien ja lieventävien seikkojen arvioinnissa olisi tullut ottaa huomioon laiminlyöntien merkitys päämiesten oikeuksien toteutumisen kannalta. Oikeuskansleri viittasi siihen, että lupalakimieslain pääasiallisena tavoitteena oli nostaa oikeudenkäyntiasiamiesten työn laatutasoa ja siten parantaa asianosaisten oikeusturvaa ja asianmukaisen oikeudenhoidon edellytyksiä (LaVM 40/2010 vp – HE 318/2010 vp). Järjestelmän kehittämisen tavoitteena oli, että toisen asiaa voi ajaa tuomioistuimessa vain ammatillisesti pätevä ja ammattieettisesti moitteeton asiamies (Komiteanmietintö 2003:3).\n8. Oikeuskanslerin mukaan oikeudenkäyntiavustajalautakunnan ratkaisu oli ristiriidassa myös sen kanssa, että lupalakimieslain mukaan avustajan tulee kieltäytyä ottamasta tehtävää vastaan, jos hänellä ei ole sen edellyttämää ammattitaitoa. Oikeuskanslerin mukaan asiassa ei myöskään ollut sellaisia yksittäistapauksellisia olosuhteita, jotka suhteellisuusperiaate huomioon ottaen olisivat puoltaneet lievempää seuraamusta.\n9. Näin siis oikeuskansleri tiedottessaan. Sanoisin, että aika napakkaa ja jopa hieman kiivasluontoista tekstiä ylimmältä laillisuusvalvojaltamme! Tiedote on epätavallisen laaja ja yksityiskohtainen, ja siinä luetellaan ja "tuomitaan" kaikki lupalakimiehen toiminnassa ilmenneet "synnit".\n10. Asiassa on kyse siis siitä, että turvapaikka-asioita hoitanut lupalakimies on useissa tapauksissa laiminklyönyt velvollisutensa. Valituksessa on kyse siitä, millainen seuraamus, joka on luonteeltaan kurinpidollinen, juristille tulisi langettaa. Lupalakimiesten laiminlyöntejä on käsitelty jokin aika sitten paljon julkisuudessa. Voidaan kysyä, olisko oikeuskansleri ollut yhtä tiukka, jos kysymys ei olisi nimenomaan turvapaikka-asioita hoitaneen lupajuristin laiminlyönneistä, vaan tämän tavanomaisempien asoiden hoitamisessa tapahtuneesta moitittavasta menettelystä.\n11. Ko. oikeudenkäyntiavustajista, jotka eivät siis ole asianajajia, eli ns. lupalakimiehistä, säädetään luvan saaneista oikeudenkäyntiavustajista annetussa laissa (715/2011), joka tuli voimaan vuoden 2013 alussa. Laissa on säännöksiä muun muassa luvan myöntämisen edellytyksistä (2 §), oikeudenkäyntiavustajalautakunnasta, luvan hakemisesta, pitkä luettelo luvan saaneen avustajan velvollisuuksista (8 §), avustajien valvonnasta, avustajalle määrättävistä kurinpidollisista seuraamuksista, valvonta-asian käsittelystä ja muutoksenhausta oikeudenkäyntiavustajalautakunnan päätökseen (25 §).\n12. Lupalakimies on oikeuskanslerin, asianajajien valvontalautakunnan ja oikeudenkäyntiavustajalautakunnan valvonnan alaisia (8 §). Luvan peruuttamisesta ja seuraamusmaksun määräämisestä päättäminen kuuluvat oikeudenkäyntiavustajalautakunnalle. Kurinpidollisia seuraamuksia ovat luvan peruuttaminen, seuraamusmaksun määrääminen, varoitus ja huomautus. Seuraamusmaksu on vähintään 500 euroa ja enintään 15 000 euroa.\n13. Oikeudenkäyntiavustajalautakunnassa, joka on riippumaton ja jonka asettaa valtioneuvosto, on viisi jäsentä, joista yksi on tuomari hovioikeuksista, yksi tuomari hallinto-oikeuksista tai erityistuomioistuimista, yksi tuomari käräjäoikeuksista, yksi lupalakimies sekä yksi oikeustieteellistä tutkimusta ja opetusta edustava jäsen. Kullakin jäsenellä on henkilökohtainen varajäsen. Lautakunta valitsee keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Lautakunnan jäsenet ovat sivutoimisia.\n14. Lautakunta on päätösvaltainen, kun läsnä on puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja ja vähintään kaksi muuta jäsentä tai varajäsentä (malli 1+2). Vuonna 2017 lautakunta piti 12 kokousta; lautakunnan toimintakertomusta vuodelta 2018 ei ole vielä julkaistu. Luvan saaneella oikeudenkäyntiavustajalla, jota valvonta-asia koskee, ja oikeuskanlserilla on oikeus valittaa valvonta-asiassa annetusta oikeudenkäyntiavustajalautakunnan päätöksestä. Valitusaika on 30 päivää ja se alkaa siitä päivästä, jona päätös on annettu tiedoksi. Valitusinstanssina on Helsingin hovioikeus.\n15. Oikeudenkäyntiavustajalautakunnan jäsenet vuosina 2018 ja 2019:\nPuheenjohtaja, hovioikeuden presidentti Marianne Wagner-Prenner, Rovaniemen hovioikeus\nVarajäsen, hovioikeudenneuvos Antti Vaittinen, Vaasan hovioikeus\nVarapuheenjohtaja, professori (emer.) Pekka Viljanen, Turun yliopisto\nVarajäsen, professori Tuula Linna, Helsingin yliopisto\nJäsen, laamanni Marja Virtanen, Etelä-Savon käräjäoikeus\nVarajäsen, käräjätuomari Pekka Päivänsalo, Helsingin käräjäoikeus\nJäsen, markkinaoikeustuomari Markus Mattila\nVarajäsen, hallinto-oikeustuomari Jaana Moilanen, Helsingin hallinto-oikeus\nJäsen, luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja Filip Markelin, Helsinki\nVarajäsen, luvan saanut oikeudenkäyntiavustaja Timo Rissanen, Espoo\nLautakunnan toimintakertomus vuodelta 2017\n16. Oikeusturvan kannalta on hyvä asia, että oikeudenkäyntiavustajalautakunnan päätöksistä saa valittaa tuomioistuimelle. Tiedossa ei ole, onko myös seuraamusmaksun saanut oikeudenkäyntiavustaja valittanut lautakunnan päätöksestä. Jos on, niin hän tuskin saa valituksellen samanlaista julkisuutta kuin oikeuskansleri omalle valitukselleen. Ulkopuoliset henkilöt eivät tiedä lautakunnan päätöksen yksityiskohtia.\n17. Oikeuskansleri ja oikeudenkäyntiavustajalautakunta ovat todenneet, että lupalakimieslakiin sisältyy tulkinnanvaraisia ja epäselviä säännöksiä sekä puutteita, jotka vaikeuttavat lain soveltamista. Muutostarpeita on katsottu ilmenneen muun muassa luvan myöntämisen edellytyksissä (perehtyneisyys, rehellisyys ja ilmeinen sopimattomuus), valvonnan laajuudessa, luvan peruuttamisen edellytyksissä, avustajien palkkioriitojen käsittelyssä sekä oikeuskanslerin muutoksenhakuoikeuden laajuudessa. Näitä kysymyksisä käsitellään oikeusministeriön helmikuussa 2018 laatimassa arviomuistiossa. Syyskuussa 2018 ministeriö on julkaissut lausuntotiivistelmän lupalakimiesjärjestelmän muutostarpeista (OM:n mietintöjä ja lausuntoja 30/2018).\n18. Miten lupakimieslakia olisi muutettava on jo toisen "messun" asia. Oma näkemykseni on, että maassa ei pitäisi olla lainkaan erillistä lupalakimiesjärjestelmää, vaan kaikkien oikeudenkäynnissä esiintyvien asiamiesten ja avustajien tulisi olla asianajajia. Ilmaisin tämän käsityksen jo tuomioistuinlaitoksen kehittämiskomitean mietinnössä 2003 (KM 2003:3 s. 276). Minusta oli jo tuolloin selvää, että oikeudenkäyntiasiamies ja -avustajajärjestelmän tulisi rakentua SAL:n organisaation varaan rakentuvalle asianajajamonopolille.\n19. Ehdotukseni ei saanut kannatusta ja sittemmin on valittu malli, joka perustuu erilliseen lisenssi-eli lupajärjestelmään, jossa luvan myöntää Asianajajaliitosta erillinen elin, siis oikeudenkäyntiavustajalautakunta. Järjestelmä on sekava ja turhan byrokraaattinen, sanalla sanoen vähemmän järkevä. Ruotsissa eikä ilmeisesti juuri muuallakaan ole käytössä vastaavanlaista dualistista järjestelmää. Suomessa on huomattavan paljon lupalakimiehiä, muistamani mukaan heitä olisi noin 1 800.\nLähettänyt Jyrki Virolainen klo 21.2.19 10 kommenttia:\nTunnisteet: asianajajamonopoli, kurinpitoseuraamus, lupalakimiehet, oikeudenkäyntiavustajalautakunta, oikeuskansleri, Pöysti Tuomas, turvapaikka-asiat\n138. Antti Tapanila: Perheväkivaltaa saksalaisittain - N.K. v. Saksa (2018)\n1. Julkisuudessa on viime aikoina toistuvasti käyty keskustelua seksuaalirikostuomioista ja niihin liittyvästä rangaistusten mittaamisesta. Kritiikki on kohdistunut liian lieväksi koettuun rangaistuskäytäntöön. Vähemmälle huomiolle on jäänyt väkivaltarikollisuus, joka sekin muodostaa mielenkiintoisen aihealueen niin menettelyn kuin seuraamusten kannalta. Omat kokemukset perheväkivaltajutuista niin syyttäjänä kuin tuomarina ovat tuottaneet pohdintoja siitä, minkälaisia prosessuaalisia reunaehtoja liittyy tapausten hoitamiseen. Suomessa huomion arvoista on myös se, että perusmuotoisesta pahoinpitelystä (rikoslaki 21:5) vähimmäisrangaistus on sakko. Vertailun vuoksi voi todeta, että Ruotsissa perusmuotoisesta pahoinpitelystä tuomitaan vankeusrangaistus (brottsbalken 3:5), ellei kysymys ole vähäisestä teosta, jolloin on mahdollista tuomita sakkoa.\n2. Tällä erää ei ole tarkoitus syventyä pahoinpitelyrikosten seuraamuksiin lähemmin vaan keskittyä perheväkivaltajuttuihin liittyviin todistelun ongelmiin. Kiinnostavan esimerkin näistä tarjoaa heinäkuussa 2018 annettu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisu N.K., joka koski Saksaa. Tapaus osoittaa, että perheväkivalta on valitettavasti yleismaailmallinen ilmiö ja sitä koskevia juttuja joudutaan käsittelemään eri maiden tuomioistuimissa.\n3. Tapaus N.K. sisälsi vakavanlaatuista parisuhdekumppaniin kohdistunutta väkivaltaa. Asianomistajaa oli kuulusteltu tutkintatuomarin johdolla siten, että teosta epäillyn oikeus olla läsnä kuulustelussa oli evätty, koska muuten oli vaarana, että asianomistaja ei todistaisi tai kertoisi totuutta. Epäilty oli pidätetty ja hänelle oli määrätty puolustaja. Oikeudenkäynnissä asianomistaja oli kieltäytynyt todistamasta, jolloin hänen sijastaan oli kuultu tutkintatuomaria sekä sellaisia todistajia, jotka olivat tehneet asianomistajasta havaintoja.\n4. Alioikeus oli tuominnut N.K:n kuuden vuoden ja kuuden kuukauden vankeusrangaistukseen teosta, joka oli sisältänyt asianomistajan polttamista savukkeella, päähän lyömistä, puisella kävelysauvalla hakkaamista, potkimista, kuristamista sekä pakottamisen kirjoittamaan kirjeen asianomistajan entisen rakastajan vaimolle. N.K. oli lisäksi pakottanut asianomistajan seksuaalisiin tekoihin. N.K. oli aikaisemmin tuomittu useita kertoja silloisiin kumppaneihinsa kohdistuneista pahoinpitelyistä. Asianomistaja oli päässyt pakenemaan asunnolta, jolloin oikeudessa todistajina kuullut olivat tehneet hänestä havaintoja tuoreeltaan.\n5. Alioikeuden tuomio oli perustunut tutkintatuomarin ja todistajien kuulemiseen. Lisäksi todistajina oli kuultu niitä poliiseja, jotka olivat puhuttaneet asianomistajan välittömästi asunnolta pakenemisen jälkeen. Reaalitodisteena oli esitetty tunnustuskirje, jonka N.K. oli pakottanut asianomistajan kirjoittamaan. N.K. ei ollut halunnut oikeudessa lausua asiasta mitään.\n6. Ihmisoikeustuomioistuin sovelsi tapaukseen ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 3(d) kohtaa, joka koskee syytetyn oikeutta kuulla syyttäjän todistajia. Tapauksessa N.K. muodostui vastakuulusteluoikeuden toteutumisen kannalta ongelmalliseksi, että N.K. ei ollut voinut kuulustella tapahtumista kertonutta asianomistajaa missään oikeudenkäynnin vaiheessa. EIT totesi ratkaisussaan, että tutkintatuomarin ja poliisien kuulemiselle oli hyväksyttävä peruste eikä menettely ollut mielivaltaista. Asianomistajan tutkintatuomarin luona antama kertomus ei myöskään ollut ainut näyttö syytteen tueksi, vaan se sai tukea muiden todistajien kertomuksista. Todistajat olivat tehneet havaintoja asianomistajan psyykkisestä tilasta ja vammoista heti pahoinpitelyn jälkeen. Tapausta ratkaissut alioikeus oli lisäksi perustellut asianomistajan kertomusta koskevan arviointinsa huolellisesti. Syytetyllä oli ollut oikeus vastakuulustella todistajana kuultu tutkintatuomari oikeudenkäynnissä.\n7. Johtopäätöksenään EIT totesi, että sopimuksen 6 artiklan 1 ja 3(d) kohtia ei ollut loukattu, vaikka N.K. ei ollut voinut esittää kysymyksiä asianomistajalla missään oikeudenkäynnin vaiheessa. Merkitystä ei ollut silläkään, että kansalliset viranomaiset eivät olleet määränneet N.K:lle puolustajaa asianomistajan kuulusteluja edeltävästi. EIT totesi tästä, että kansalliset viranomaiset olivat ottaneet riskin, koska asianomistajan kieltäytyminen todistamasta oikeudessa oli ennakoitavissa. Toisin kuin EIT:n suuren jaoston tapauksessa Schatschaschwili v. Saksa (2015) tämä ei kuitenkaan ollut vaikutukseltaan ratkaisevaa syytetyn oikeuksien kannalta. Schatschaschwilissa ongelmaksi nimittäin muodostui, että epäillylle ei ollut määrätty puolustajaa, joka olisi hänen puolestaan voinut osallistua todistajien kuulusteluihin esitutkintavaiheessa.\n8. EIT on soveltanut tapauksessa N.K. arviointikriteereitään siitä, missä olosuhteissa on hyväksyttävissä, että syytetty ei ole voinut vastakuulustella syyttäjän ns. avaintodistajaa. Kriteereitä on kehitetty EIT:n suuren jaoston tapauksessa Al Khawaja ja Tahery v. Yhdistynyt kuningaskunta (2011) sekä edellä mainitussa tapauksessa Schatschaschwili. Arviointikriteereistä ensimmäinen koskee vastakuulusteluoikeuden rajoittamisen syytä. Yleensä kysymys on niistä perusteista, joiden vuoksi todistajaa ei voida kuulla oikeudessa vaan todisteena joudutaan käyttämään hänen esitutkintakertomustaan. Syynä voi olla todistajan kuolema kuten tapauksessa Al Khawaja tai tavoittamattomissa oleminen ulkomaille siirtymisen vuoksi (Schatschaschwili). Asianomistajan kuuleminen tapauksessa N.K. puolestaan estyi siksi, että asianomistaja käytti hänelle laissa suotua oikeutta kieltäytyä todistamisesta. Toinen arviointikriteeri liittyy todistajan kertomuksen merkitykseen osana kokonaisnäyttöä. Mitä keskeisemmästä todisteesta on kysymys, sitä pidättyvämmin tulee suhtautua vastakuulusteluoikeuden rajoittamiseen. Kolmantena kriteerinä arvioidaan tasapainottavia tekijöitä, jotka kompensoivat vastakuulusteluoikeuden rajoittamista. Nämä voivat liittyä avustajaa koskevan oikeuden toteuttamiseen, huolelliseen näytönarviointiin ja ratkaisun seikkaperäiseen perustelemiseen, mutta myös niihin toimiin, joihin tuomioistuin on ryhtynyt pyrkiessään ensisijaisesti toteuttamaan vastakuulusteluoikeuden oikeudenkäynnin kuluessa.\n9. Tapauksessa N.K. vastakuulusteluoikeuden rajoitus kohdistui ainoaan välittömään todisteeseen perheväkivaltatilanteesta, joten kysymys oli epäilemättä ratkaisevasta todisteesta. Vaikka asianomistajan kuulustellut tutkintatuomari oli kuultavana oikeudenkäynnissä, hänen kertomuksensa oli ainoastaan kuulopuhetodistelua siitä, mitä asianomistaja oli hänelle kertonut kuulustelutilanteessa. Syytetyn kannalta tutkintatuomarin vastakuulustelu ei siten ollut kovin merkityksellinen tapa kompensoida vastakuulustelun rajoittamista. Toisaalta vastakuulusteluoikeuden rajoittamiselle oli hyväksyttävä peruste, koska asianomistaja oli kieltäytynyt todistamisesta. Asianomistajan kertomus sai merkittävästi tukea muusta todistelusta, joka oli ristiriidatonta asianomistajan kertomaan. Voidaan arvioida, että ilman asianomistajan kertomuksesta riippumatonta todistelua, jolla oli itsenäistä näyttöarvoa asiassa, syyte olisi kansallisesti voitu hylätä tai ainakaan menettelyn ei olisi katsottu olleen linjassa ihmisoikeussopimuksessa turvattuihin oikeuksiin. Tapaus N.K. edustaa asianmukaista punnintaa, kun asianomistajan kieltäytymisoikeuden käyttäminen on tosiasiassa rajoittanut mahdollisuuksia todistelun esittämiseen.\n10. Tapaus N.K. on mielenkiintoinen myös siitä näkökulmasta, että Suomessa on uudistettu todistelua koskevaa lainsäädäntöä 1.1.2016 lukien. Lainsäätäjä on pyrkinyt eräillä tavoilla turvaamaan perheväkivaltajuttujen asianomistajan asemaa ja rikosvastuun toteutumista. Perheväkivaltajutuille on tyypillistä, että syytetylle läheinen asianomistaja ei halua oikeudenkäynnissä todistaa ja vetoaa laissa hänelle suotuun kieltäytymisoikeuteen (OK 17:17.1). Kieltäytymismahdollisuus voidaan kuitenkin murtaa, jos on syytä epäillä, että asianomistaja ei ole käyttänyt oikeuttaan vapaaehtoisesti (OK 17:18.2). Mahdollisuus kieltäytymisoikeuden murtamiseen ja esitutkintakertomuksen käyttämiseen on lain sanamuodon mukaan ainoastaan silloin, kun asianomistaja ei ole esittänyt oikeudenkäynnissä vaatimuksia. Tähän liittyy uuden lainsäädännön ongelmakohta, koska ei ole mitenkään tavatonta, että asianomistaja esittää vaatimuksia ja samanaikaisesti kieltäytyy todistamisesta. Tuomioistuin joutuu siis hankalaan tilanteeseen punnitessaan sitä, voidaanko kieltäytymisoikeus murtaa. Tästä kysymyksestä jopa prosessioikeuden tutkijat ja lainvalmistelijat ovat esittäneet keskenään eriäviä kannanottoja.\n11. Lainsäädäntöön liittyvien ongelmien ohessa perheväkivaltajuttujen näyttöasetelma on yleisesti ottaen haasteellinen. Väkivaltatilanteelle ei juuri koskaan ole silminnäkijöitä – harvoin edes sellaisia välittömästi tilanteen jälkeen havaintoja tehneitä kuin tapauksessa N.K. Ainoat varmuudella totuuden tietävät ovat siten syytetty ja asianomistaja. Syytetyllä ei ole velvollisuutta todistaa eikä käytännössä edes pysyä totuudessa, joten ainut käytettävissä oleva edes jollakin tavalla luotettava kertomus on asianomistajan. Jos hän kieltäytyy oikeudenkäynnissä todistamisesta, joudutaan käyttämään joko esitutkintakertomusta tai hylkäämään se todisteena, jos siihen on OK 17:18.2:sta johtuva peruste. Selvää on, että esitutkintakertomuksen hylkääminen todisteena johtaa myös syytteen hylkäämiseen, ellei muuta välitöntä näyttöä tapahtumista ole.\n12. Näyttöasetelman vaativuus edellyttää tuomioistuimelta huolellista näytönarviointia. Keskeistä tämän kannalta on se, onko asianomistajassa mahdollisesti todetuille vammoille muuta selitystä kuin syytteessä tarkoitettu teko. Tällöin puhutaan ns. vaihtoehtoisesta selityksestä, joka taas liittyy rikosasioiden tuomitsemiskynnykseen. Jos syyllisyydestä jää varteenotettava epäily, syyte on hylättävä. Useimmiten tällainen syytteelle vaihtoehtoinen tapahtumainkulku esitetään syytetyn puolustuksen taholta. Tuomioistuimen tehtävänä on arvioida, jääkö puolustuksen tarjoama selitys poissulkematta esitetyn näytön perusteella. Vaihtoehtoiselta tapahtumainkululta edellytetään sitä, että se on yleisesti ottaen järkevä ja saa tukea todistusaineistosta. Vaihtoehtoisen tapahtumainkulun on siten selitettävä näytöstä tehtäviä päätelmiä.\n13. Jos tilanne on vaikkapa sellainen, jossa paikalle hälytetty poliisipartio havainnoi ja valokuvaa asianomistajan vammoja eikä paikalla ole epäillyn ja asianomistajan lisäksi muita henkilöitä, ainoa mahdollinen selitys väkivallan ohella on vammojen syntyminen tapaturmaisesti. Jos – ja toisinaan kun – epäilty tarjoaa selityksenä jonkin täysin epäuskottavan tapahtumainkulun, näyttöasetelma jo lähtökohtaisesti tukee merkittävällä tavalla asianomistajan kertomaa, jos hän on esitutkinnassa kertonut joutuneensa väkivallan kohteeksi. Tällaisessa tilanteessa esitutkintakertomuksen tueksi voi riittää jo se, että paikalle saapunutta poliisia kuullaan ja todisteena esitetään valokuvia tai lääkärinlausunto asianomistajan vammoista. Toki merkitystä on myös sillä, kuinka seikkaperäisesti ja johdonmukaisesti asianomistaja on esitutkinnassa kertonut tapahtuneesta.\n14. Tapaus N.K. osoittaa konkreettisesti, minkälaisia näyttöön ja todistelumenettelyyn liittyviä ongelmia sisältyy perheväkivaltajuttuihin, jotka ovat edelleen valitettavan yleisiä tuomioistuimissa. Lainsäädännössä ei ole pystytty niihin varautumaan parhaalla mahdollisella tavalla, joten vastuu rikostapausten huolellisesta selvittämisestä, näytön keräämisestä ja oikeudessa esittämisestä sekä arvioimisesta on jäänyt pitkälti rikosprosessia hoitaville viranomaisille, niin poliisille, syyttäjälle kuin tuomioistuimille. Jokaisella niistä on merkittävä rooli siinä, että rikosvastuuta pystytään asianmukaisesti toteuttamaan tinkimättä kuitenkaan prosessuaalisista oikeusturvatakeista, joiden perimmäisenä tarkoituksena on estää syyttömien tuomituksi tuleminen.\n15. Tapausta N.K. on tarkasteltu laajemmin samoin kuin muuta aihepiiriä koskevaa EIT:n ja kotimaista oikeuskäytäntöä ”Kontradiktorisuutta syytetyn oikeutena” käsittelevässä kirjassani, jonka Tietosanoma on julkaissut tammikuussa 2019. Kirja on tarkoitettu rikosprosessia hoitaville lakimiehille ja muille aiheesta kiinnostuneille. Pyrkimyksenä on ollut kuvata vastakuulusteluoikeuteen ja todistelumenettelyyn liittyviä ongelmakohtia sekä tarkastella uutta kotimaista lainsäädäntöä tältä kannalta. Omana toiveenani on, että lainkäytön ammattilaiset saavat kirjasta tukea työhönsä pyrkiessään hoitamaan tehtävänsä korkealla ammattitaidolla.\nLähettänyt Jyrki Virolainen klo 21.2.19 5 kommenttia:\nTunnisteet: EIT N.K. v. Saksa (2018), kontradiktorisuus, kuulemisperiaate, oikeudenmukainen oikeudenkäynti, perheväkivalta, Tapanila Antti, vastakuulustelu (todistajan)\n137. KKO esittää: Vanhan myllyn tarina (KKO 2019:13)\nMämmen mylly Äänekoskella (Kuva Terho Vuorinen)\n1. Tässä kommentoiva ratkaisu tuo mieleen vanhan laulun tai iskelmän nimeltä Vanhan myllyn taru. Sen on säveltänyt 1950 -luvun alkupuolella Toivo Kärki ja sanoittanut Reino Helismaa. Kappaletta soitettiin radiossa etenkin 1950- ja -60 -luvulla. Sen ovat laulaneet levylle ainakin Matti Louhivuori ja Metrotytöt, Tapio Rautavaara ja Metrotytöt, Katri-Helena ja Souvarit.\n1a. Niin vanha mylly kertoa vois monta tarinaa/mut niitä kuulla harvan sydän saa/se kuulla saa, ken vanhan myllyn kieltä tajuaa/sen kivi kuiskaa, ratas rupattaa.\n2. Viljan jauhamiseen tarkoitettuja kotitarvemyllyjä oli aiemmin runsaasti, vähintään yksi joka pitäjässä tai isommassa kylässä. Vesimylly saa käyttövoimansa virtaavasta vedestä, kuten koskesta. Siinä virtaava vesi pyörittää siipiratasta tai turbiinia, jonka liike käyttää myllyssä olevaa koneistoa tai laitetta. Vesimyllyt olivat yleisiä 1900-luvun alkupuolelle saakka.\n3. Myllynpito ja jauhatusoikeus ovat luonnollisesti antaneet aihetta moniin riitoihin ja oikeudenkäynteihin. Finlexissä minituista korkeimman oikeuden (KKO) ennakkopäätöksistä löytyy hakutermillä "mylly" 12 ratkaisua, joista useimmat koskevat 1930 -luvulla ratkaistuja tapauksia, viimeisin "kunnon myllytapaus" on vuodelta 1957 (KKO 1957 II 62).\n4. Tänään annettu uusi myllyratkaisu KKO 2019:13 koskee Äänekosken Mämmenkoskella toiminnassa olleen myllyn lopettamista ja kotitarvikejauhatusoikeuden irtisanomista. Tosin ennakkopäätöksen otsikossa ei mainita asiasanoina jauhatusoikeus tai mylly, vaan ainoastaan sellaisia juridisia termejä kuten sopimus, olosuhteiden muuttuminen, sopimuksen irtisanominen, sopimuksen sitovuus ja vahingonkorvaus. Asiasa on toki kyse myös sopimuksen tulkinnasta.\nRatkaisuseloste KKO 2019:13\n5. Minusta myös "jauhatusoikeus" olisi ollut syytä mainita ennakkopäätöksen otsikossa asiasanana, sillä siitähän tapauksessa on juuri kysymys. Ehdotin hieman aikaisemmin Ruotsin korkeinta oikeutta käsittelevässä kirjoitussarjassa, että KKO voisi ryhtyä "matkimaan" naapurimaan ylintä oikeutta nimeämällä ratkaisemiaan tapauksia nasevasti kuvaavilla sanoilla. Ratkaisu KKO 2019:13 olisi helppo nimetä vaikkapa sanoilla vanha mylly tai jauhatusoikeus, miksei myös Mämmen mylly.\n6. KKO:n ratkaisun otsikko kuuluu näin:\nKotitarvemyllyjen osakkaat olivat vuonna 1895 myyneet kiinteistönkaupoilla myllykiinteistöt ja koskiosuudet. Kauppakirjoissa oli sovittu myyjien ikuisista vastikkeettomista jauhatusoikeuksista. Sopijapuoleksi tullut yhtiö oli kesäkuussa 2011 irtisanonut jauhatusoikeuksia koskevat sopimukset päättymään saman vuoden loppuun mennessä, jolloin yhtiön omistaman myllyn toiminta päättyi. Osa osakkaista vaati kanteella ensisijaisesti jauhatusoikeuden pysyttämistä ja toissijaisesti korvauksia sopimuksen oikeudettomasta irtisanomisesta. Korkeimman oikeuden ratkaisusta ilmenevin perustein katsottiin, että yhtiöllä oli ollut oikeus irtisanoa sopimus ja että yhtiön käyttämä irtisanomisaika oli ollut kohtuullinen.\n7. Muotoilu on toki korrekti ja noudattaa KKO:n perinteistä tyyliä. Otsikkoa voidaan toki hieman kritsoida sanonnan "korkeiman ratkaisuista ilmenevin perustein" osalta, koska se on itse asiassa tarpeeton. On näet muutenkin selvää, että KKO on perustanut ratkaisunsa eli johtopäätöksen (tuomiolauselman) juuri perusteluista ilmeneviin perusteisiin, so. faktoihin ja niihin sovellettuihin normeihin, ja vain niihin.\n8. Ratkaisu on annettu viiden jäsenen kokoonpanossa. Kuten Ruotsin HD:tä koskevassa kirjoitussarjassani mainitsin, naapurimaan ylin oikeus ilmoittaa aina avoimesti, kuka jäsenistä on toiminut asiassa referenttinä eli ns. tarkastavana jäsenenä, joka vastaa ensi sijassa mm. ratkaisun perustelujen laatimisesta. Suomen KKO tai KHO ei julkista sanottua tietoa milloinkaan, mitä pidän epäkohtana ja avoimuuden puutteena. Ratkaisun taltiokappaleeseen asia kyllä merkitään, mutta asianosaisilta lienee kohtuutonta edellyttää, että heidän tulisi tiedustella asiaa aina KKO:n kirjaamosta tai esittelijältä.\n9. Myllypaikkakunnan lehdessä eli Äänekosken kaupunkisanomissa kyseistä oikeusriitaa selostettiin 17.2.2016 eli viikko ennen Keski-Suomen käräjäoikeus tuomion antamista otsikolla "Ikuinen jauhatusoikeus vuodelta 1895 vietiin - Mämmen myllyn osakkaat vaativat Metsä Boardilta liki 5,7 miljoonan korvauksia. Lehtijutun mukaan kanteen nostaneet Mämmen myllyn 15 osakasta ihmettelivän oikeudessa, että "eikö ikuinen olekaan ikuista"? Yksi heistä oli MTK:n valtuuskunnan puheenjohtaja Tommi Luntila, joka vaati 14 muun osakkaan tavoin lähes 380 000 euron korvauksia.\n10. Oikeusriidan keskiössä oli Mämmenniemen johtokunnan ja Metsä-Boardin edeltäjän, Äänekoski Oy:n vuonna 1895 tekemä kauppakirja, jolla jakokunnan tilat myivät Mämmenkosken myllykiinteistönsä jakokoskiosuutensa teollista toimintaa aloittamassa olleelle yhtiölle. Kauppakirjan mukaan "ostaja on velvollinen antamaan meidän taloille ikuisesti vuosittain kelvollisen jauhatuksen, ryynityksen ja lesetyksen vapasti tullitta", siis korvauksetta. Kyse oli tilojen eli osakkaiden oikeudesta jauhattaa viljaa kotitarpeekseen.\n11. Metsä-Board Oyj purki sopimuksen kesällä 2011 ensisijaisena syynä oli myllärin eläkoityminen ja jauhatuksen vähyys. Yhtiön tytäryhtiö ilmoitti maksavansa osakaille kohtuullisen korvauksen jauhatusoikeuden menettämisestä. Myllyn toiminta lakkasi vuoden 2011 lopussa, vaikka sitä vastustaneet 15 osakasta olivat etukäteen ilmoittaneet, etteivät he hyväksy irtisanomista.\n12. Kaiki kolme oikeusastesstta hylkäsivät "niskoittelevien" osakkaiden nostaman kanteen yksimielisesti, käräjäoikeus 24.2.2016 ja Vaasan hovioikeus 23.2.2017. Hovioikeuden tuomiosta kului siis vielä kaksi vuotta, kunnes KKO tuli asiassa samaan tulokseen. Alemmat oikeudet lausuivat myös siitä, että kotitarvemyllyn osakkaiden vaatimukset olivat vanhentuneet, kun kanne oli nostettu vasta tammikuussa 2015, vaikka se olisi tullut panna vanhentumislain mukaan vireille viimeistään vuoden 2014 loppuun mennessä. KKO sen sijaan katsoi, ettei kantajien vaatimusten vanhentumisesta ollut enää tarpeen lausua, koska kanne oli tullut jo asiaperusteilla hylätyksi.\n13. KKO:n perustelut noudattavat jo tutuksi tullutta seikkaperäistä linjaa, joka kertoo ns. oikeustieteellisen metodin tai perustelutavan käytöstä. Ts. KKO:n jäsenet (plus esittelijä) ovat yhteisvoimin laatineet asiasta kelpo tutkielman, joka olisi ilman muuta hyväksytty ja vieläpä maininnalla "oivallinen", jos kyse olisi ollut oikeustieteellisessä tiedekunnassa laaditusta siviilioikeudellisesta gradusta.\n14. Epäilevät tuomaat voivat kenties kyseenalaistaa, oliko edes valitusluvan myöntäminen ja asian tutkittavaksi ottaminen KKO:ssa ollut tarpeen, koska oikeusriita on jokseenkin yksinkertainen ratkaista ja jo alemmat oikeudet olivat tulleet asiassa samaan tulokseen, jota voidaan ilman muuta pitää ainoana oikeana ratkaisuvaihtoehtona. Tästä lienee turha kitistä, sillä emme voi mitään sille, että lain mukaan KKO valikoi vuosittain parista tuhannesta tapauksesta tutkittavakseen sellaiset hieman yli 100 tapausta, joita se itse pitää tutkimisen ja ennakkopäätöksen antamisen arvoisina.\n15. Jos korkeasti oppineet ja kaiken kokeneet neuvokset haluavat perustella myös sinänsä helppoja ja yksinkertaisia tapauksia niin maan perusteellisesti, niin siitä vaan! Ei meidän muiden tarvitse tästäkään mieltämme pahoittaa, sillä eihän meidän, luojan kiitos, tarvitse lukea noita perusteluja sanasta sanaan, vaan usein jopa ratkaisuotsikon eli ns. oikeusohjeen silmäily riittää.\nLähettänyt Jyrki Virolainen klo 13.2.19 11 kommenttia:\nTunnisteet: jauhatusoikeus, KKO 2019:13, myllyt, Mämmen mylly, sopimuksen sitovuus, sopimuksen tulkinta\n136. Ruotsin Högsta domstolen, osa V\n1. Ruotsin korkeimman oikeuden (HD) toimintakertomuksen 2018 lopussa esitellään asiamääriä, myönnettyjä valituslupia ja käsittelyaikoja koskevia tilastotietoja.\n2. HD myönsi vuonna 2018 kaikkiaan 137 valituslupaa. Määrä on suurempi kuin KKO:lla, sillä Suomen ylin oikeuaste myönsi viime vuonna ainoastaan 117 valituslupaa. Vuonna 2017 KKO myönsi 137 valituslupaa, eli yhtä paljon kuin Ruotsin HD viime vuonna. Suomen KKO:n myöntämien valituslupien määrä on noin 6,5 prosenttia saapuneiden valituslupahakemusten määrästä, sillä noita hakemuksia tehtiin vuonna 2018 noin 1 800. Ruotsin HD:ssa mainittu prosenttiluku jää alle 3 prosenttiin, sillä sinne tehtiin v. 2018 hovioikeuksien ratkaisuista 4 782 valituslupahakemusta.\n3. Entäpä sitten ennakkopäätöksinä julkaistujen ratkaisujen eli prejudikaattien lukumäärä? Niitä HD julkaisi viime vuonna 93, vuonna 2017 mainittu luku oli 108 ja sitä edellisenä vuonna (2016) 104. Nämä luvut vastaavat yllättävän hyvin Suomen KKO:n julkaisemien ratkaisujen määriä. Se julkaisi viime vuonna 92, vuonna 2017 98, vuonna 2016 100 ja vuonna 2015 105 ratkaisua ennakkopäätöksenä. Olisikohan KKO:ssa epävirallisesti päätetty, että ennakkopäätösten lukumäärän on syytä olla "sadan kieppeillä"?\n4. Miten myönnetyt valitusluvat ja julkaistut ennakkopäätökset jakautuvat oikeusaloittain? Tässä suhteessa naapurimaiden ylimpien oikeusasteiden välillä on lähtökohtaisesti yksi selvä ero. Suomen KKO:ssa tilastoidaan - kuten tuomioistuintilastoissa yleensäkin - vain siviiliasioita ja rikosasioita, edelliset merkitään diaarin S- asioina, jälkimmäiset puolestaan R -tunnuksella. Ruotsissa sen sijaan oikeusaloja on tässä suhteessa kolme, sillä siellä asiat jaotellaan rikos- ja siviiliasioiden lisäksi myös prosessioikeudellisiin asioihin; tätä tarkoittaen myös HD:ssä on T-asioiden (riitajutut) ja B-asioiden (rikosjutut) myös muita eli juuri prosessioikeudellisia asioita tai kysymyksiä (Ö-asiat).\n5.. Suomen KKO myönsi vuonna 2017 valituslupia (yht. 137kpl) oikeusaloittain seuraavasti: riiita-asioissa 47, vakuutusoikeusasioissa 4, maaoikeusasioissa 9 ja rikosasioissa 77 valituslupaa; maa- ja vakuutusasiat on luokiteltava tietenkin riita-asioiksi. Vuonna 2016 KKO myönsi valituslupia useammin riita- kuin rikosasioissa, luvut olivat 75 ja 60. Viime vuodelta mainittuja lukuja ei ole vielä saatavissa. KKO:n tilastoissa ei ole eritelty, missä suhteessa julkaistut ennakkopäätökset voidaan jakaa oikeusaloittain, eikä tilastoista siis ilmene, miten usein valituslupa on itse asiassa myönnetty prosessioikeudellisen kysymyksen perusteella.\n6. Ruotsin korkeimman oikeuden tilastoista ilmenee, että myönnetyt valitusluvat jakautuivat oikeusaloittain seuraavasti: rikosasiat 29, siviiliasiat 35 ja prosessioikeudelliset asiat 29 kappaletta. Vuonna 2017 mainitut luvut olivat 25 (rikos), 39 (siviili) ja 44 (prosessi) ja vuonna 2016 puolestaan 29(rikos), 36 (siviili) ja 39 (prosessi) sekä vuonna 2015 27(rikos(, 32 (siviili) ja 43 (prosessi). Julkaistut ennakkopäätökset jakautuivat puolestaan oikeudenalojen mukaan vuonna 2018 näin: (35 (rikos), 48 (siivili) ja 54 (prosessi).\n7. Havaitaan siis, että HD myöntää ja julkaisee ennakkopäätöksiä aika tasaisesti kolmen oikeudenalan kesken ja että prosessioikeus "kilpailee" aivan tasavertaisesti rikosoikeuden ja siviilioikeuden kanssa ollen useana vuonna jopa kärkisijalla. Prosessioikeduen harrastajaa tieto ei juuri yllätä, ja luulisin, että tilanne on Suomen KKO:ssa suurin piirtein samankaltainen, (Pitänee eri blogijutussa selvittää asiaa KKO:n osalta tarkemmin). Prosessoikeuteen luetaan tällöin myös konkurssi- ja insolvenssioikeudelliset asiat, samoin ylimääräistä muutoksenhakua koskevat hakemusasiat.\n8. On vielä syytä mainita, että Ruotsin HD käsittelee ja ratkaisee valitusluvan myöntämistä koskevista asioista peräti 94,1 prosenttia yhden jäsenen kokoonpanossa ja loput eli vain 5, 6 prosenttia 3-jäsenisessä jaostossa. Suomessa yhden jäsenen valituslupakokoonpano tuli mahdolliseksi vasta tämän vuoden alusta.\n9. Sullisista käsittelyistä eli pääkäsittelyistä toimintakertomuksessa ei esitetä tilastotietoja. Suomen KKO toimittaa suullisen käsittelyn - meillä ei KKOn osalta jostakin syystä haluta käyttää ilmaisua pääkäsittely - aika usein, viime vuonna 13 asiassa ja vuuonna 2017 kymmenessä asiassa. Näyttää siltä, ettei Ruotsin HD ole tässä suhteessa juuri sen "ahkerampi".\n10. Ylimpien tuomioistuinten käsittelyajoista lopuksi sen verran, että meillä KKO käsittelee valituslupahakemukset keskimäärin noin 5 kuukaudessa hakemuksen saapumisesta; tämä tieto perustuu KKO:n 1.1.2019 julkaisemaan tiedotteeseen. Valitusasian käsittely kestää valitusluvan myöntämisen jälkeen kyseisen tiedotteen mukaan "noin vuoden" , joten valitusluvan saaneen asian kokonaiskäsittelyaika on "keskimäärin 16-18 kuukautta".\n11. Ruotsin HD:n käsittelyajat ovat selvästi lyhyemmät, mikä osaltaan johtunee siitä, että Suomen KKO:ssa valituslupahakemuksia ei ole tähän mennessä voitu käsitellä ja ratkaista yhden tuomarin kokoonpanossa. Toimintakertomuksen mukaan HD ratkaisee valituslupaa koskevat hakemukset yksijäsenisessä kokooonpanossa keskimäärin 2,5 kuukaudessa ja 3-jäsenisessä kokoonpanossa puolestaan 3,3 kuukaudessa. Valituslupahakemuksen läpikäyneen valitusasian kokonaiskäsittelyajan pituus on toimintakertomuksen mukaan keskimäärin 13,7 kuukautta.\n12. Kun puhutaan käsittelyajoista, olisi syytä muistaa vielä yksi asia. Valitusaika hovioikeuden ratkaisusta KKO:een on Suomessa yhä edelleen 60 päivää, kun se käräjäoikeudesta hovioikeuteen valitettaessa on vain 30 päivää. Tässä suhteessa ei ilmeisesti ole tapahtunut sadan vuoden aikana tapahtunut muutosta. Ruotsissa ollaan tässä(kin) suhteessa joutuisampia, sillä valitusaika, jonka kuluessa myös valituslupahakemus on tehtävä, on vain neljä viikkoa sekä hovioikeuteen että korkeimpaan oikeuteen valitettaessa. Määräaikaa voidaan hyväksyttävän syyn takia toki pidentää, kuten Suomessakin. Nykyoloissa myös Suomessa olisi korkea aika siirtyä KKO:een valitettaessa nykyistä puolta lyhyempään valitusaikaan, joka voitaisiin määritellä päivien sijasta viikkoina.\nLähettänyt Jyrki Virolainen klo 11.2.19 12 kommenttia:\nTunnisteet: asiamäärät (KKO), ennakkopäätökset, Högsta domstolen, tuomioistuintilastot, valitusajat, valitusluvat\n135. Ruotsin Högsta domstolen, osa IV\n1. Ruotsin korkeimman oikeuden (Högsta domstolen, HD) ratkaisuista on syytä aluksi todeta, että tuomioiden tai päätösten perustelukappaleet on numeroitu, mikä helpottaa ratkaisun luettavuutta ja erityisesti myöhemmin ratkaisuista ilmeneviin kannanottoihin viittaamista. Suomessa KKO on omaksunut saman tavan ensimmäisen kerran vuonna 2004, mutta KHO:n kotisivuillaan julkaisemissa ratkaisuissa kappeiden numerointi ei ole käytössä.\n2 . HD otti pari vuotta sitten käyttöön ratkaisujen nimeämisen, joka tapahtuu yhdellä tai kahdella sanalla, mutta josssa ei juuri koskaan käytetä asianosaisten tai valittajan nimeä. Tämä tapa on laajasti käytössä monien muidenkin maiden ylimpien oikeuksien julkaistuissa ratkaisuissa. Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisut nimetään valituksen tehneen henkilön mukaan; esimerkiksi Salduz (-tapaus 2008), Zolotukhin -tapaus (2009) tai Nuutinen v. Finland 2000). HD nimeää nyt myös vanhempia eli esimerkiksi vaikkapa 1990 -antamiaan ratkaisuja. Nimet ovat näppärästi keskittyjä ja niissä on vältetty turhaa pönötystä; esimerkiksi Mama Africa, Smyckesköpet, Biobanken, Hästen Closseau, Fåtöljen, Leksaksaffären i Vimmerby.\n3. Esimerkkeinä ratkaisujen nimikkeistä voidaan mainita HD:n ratkaisu "Cross cheking" 10.6.-18 (NJA 2018 s. 591). jossa jääkiekkoilijan poikittaisella mailalla ottelussa suorittaman taklauksen katsottiin toteuttavan pahoinpitelyn tunnusmerkistön. Ratkaisussa "Högskolsavgiften" 17.4.-18 (NJA 2018 s. 266) todettiin, että ulkomaalaisella opiskelijalla oli oikeus saada tietty osa lukukausimaksusta takaisin hänen korkeakoulussa saamansa puutteellisen opetuksen takia. Smitning -ratkaisussa (NJA 2018 s. 394) HD katsoi, toisin kuin käräjäoikeus ja hovioikeus, että autoilijan tuomitseminen sakkoon liikennepaosta ei rikkonut hänen oikeuttaan oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Ratkaisussa Flyget till Antalya 15.3.-18 puolestaan päädyttiin siihen, että kantajat, joiden lento Turkin Antalyaan oli myöhästynyt hieman yli kolme tuntia, olivat menettäneet oikeuden vaatia korvausta lentoyhtiöltä, koska he olivat reklamoineet asiasta vasta sitten, kun myöhästymisestä oli kulunut yli kaksi vuotta.\n4. Marginalen -nimisessä päätöksessä 19.12.2018 katsottiin, että hovioikeuden olisi tullut myöntää valittajalle suomalaista jatkokäsittelylupaa vastaava tutkintalupa (prövningstillstånd). Näin siksi, että hovioikeudelle esitetetyn uuden todisteen perusteella oli syytä epäillä käräjäoikeuden ratkaisun oikeellisuutta ja hovioikeuden olisi tullut sallia kyseisen todisteen esittäminen käräjäoikeuden laiminlyömän materiaalisen prosessinjohdon vuoksi. Valittajan vastapuolena HD:ssa oli Marginalen Bank.\n5. KKO:lle ja miksei myös KHO:lle voidaan ilman muuta suositella vastaavanlaiseen nimikäytäntöön siirtymistä. On käytännössä hieman hankalaa viitata perusteluissa esimerkiksi aiemmin annettuun ennakkopäätökseen ratkaisuun KKO 2001:50, koska ratkaisun numero ei kerro mitään siitä, millaisesta tapauksesta ratkaisussa on ollut kyse.\n6. Ratkaisu KKO 2019:11, joka koskee asianajajalle liian suuren palkkion johdosta määrättyä kurinpitoseuraamusta, voitaisiin nimetä otsikolla "Kuriton asianajaja" tai "Ahne asianajaja"; ratkaisu KKO 2019:10 nimellä "Happo78 plus"; tapaus KKO 2019:9 yksinkertaisesti nimellä "ARA"; KKO 2019:8, jossa oli alunperin kyse 30 euron velkomuksesta, otsikolla "Pikavippi" tai "Vain 30 euron tähden"; prejudikaatti KKO 2019;7 otsikolla "Editio" (KKO puhuu perusteluissaan vain asiakirjan esittämisvelvollisuudesta); KKO 2019:6 nimellä "Avunantajan vastuu"; ratkaisu KKO 2019:4 "Rikosuhrimaksu" ja ratkaisu KKO 2019:2 puolestaan otsikolla "Postihuume II".\n7. Ruotsin HD:n kotisivuillan julkaisemissa ratkaisuissa ei selosteta laajasti alempien oikeusasteiden eli käräjä- ja hovioikeuden ratkaisuja; tässä suhteessa Suomen KKO:n kirjoitustapa on toisenlainen, jolloin siihen kuluu myös enemmän aikaa. Sitä vastoin julkisessa oikeustapauskokoelmassa (NJA, Nytt Juridiskt Arkiv II) selostetaan käräjäoikeuden ja hovioikeuden ratkaisut kokonaisuudessaan sekä HD:n osalta myös esittelijän mietintö, jollei jutussa ole toimitettu pääkäsittelyä. Ruotsin HD:ssa eri mieltä ratkaisusta olevat jäsenet eivät hyväksy esiittelijän mietintöä sellaisenaan, vaan kirjoittavat nähdäkseni aina oman eriävän lausumansa. HD:n ratkaisut sekä niitä ennen asiassa annetut alempien tuomioistuinten ratkaisut selostetaan kokonaisuudessaan myös yksityisellä lagen nu -sivustolla.\n8. Perustelukäytännösttä voiddaan tässä mainita sen verran, että Suomen KKO on nykyisin ajanut Ruotsin HD:n ohi, mitä perustelujen laajuuteen ja seikkaperäisyyteen tulee. Aika usein tuntuu siltä, että KKO perustelee ratkaisujaan jopa tarpeettoman yksityiskohtaisesti ja laajasti. Tuoreena esimerkkinä ennakkopäätös KKO 2019:11, jossa on todella yksityiskohtaisesti perusteltu mm. kysymystä siitä, olisiko hovioikeuden tullut toimittaa asiassa valittajana olevan asianajajan vaatima pääkäsittely; tämä asia olisi selvinnyt toki huomattavasti lyhyemmilläkin perusteluilla. Ratkaisun perusteluja olisi muutoinkin voitu huomattavasti tiivistää, jolloin ratkaisun luettavuus ja ymmärrettävyys olisi parantunut. Ylipitkiä perusteluja harva tuomioistuimen ja asiaosaispiirin ulkopuolinen henkilö jaksaa juuri edes lukea. Ruotsin HD:n tuomarit tiivistävät sanottavansa, käyttävät mahdollisimman lyhyitä virkkeitä ja kirjoittavat perustelut muutenkin napakasti ja ymmärrettävästi tarpeetonta toistoa ja jaarittelua välttäen.\n9. Selvä ero kahden naapurimaan ylimpien oikeuksien välillä vallitsee myös oikeuskirjallisuuteen viittaamisen osalta. Suomen KKO viittaa perusteluissaan oikeuskirjallisuuteen varsin harvoin, noin viidessä ratkaisussa vuosittain, jolloin tuomioistuin julkaisee keskimäärin sata prejudikaattia; KHO on tässä vielä pidättyvämpi. Ruotsin HD ei toki syyllisty mihinkään ylenmääräiseen viittaamiseen, mutta silloin kun siihen on aihetta, oikeuskirjallisuuden kannanottoja tuodaan esiin lyhyesti. Tämä ei toki tarkoita, kuten Suomessa usein arvellaan, että juttuja ratkaistaisiin suoraan sen mukaan, mitä oikeuskirjallisuudessa on esitetty.\n10. Yhtenä esimerkkitapauksena oikeuskirjallisuuteen viittaamisesta voidaan mainita HD:n edellä jo lyhyesti selostettu Marginalen -tapaus, jonka HD ratkaisi 19.12.2018 antamallaan päätöksellä. Referenttinä tapauksessa toimi tuore oikeusneuvos Eric M. Runesson, joka on väitellyt oikeustieteen tohtiksi ja julkaisut paitsi yksityisoikeudellisia, myös prosssioikeudellisia teoksia ja artikkeleja. Prosessioikeutta eli mm. materiaalista prosessinjohtoa koskevassa Marginalen -asiassa HD viittasi perusteluissaan tunnettujen prosessualistien P.O. Ekelöfin, Peter Fitgerin, Bengt Lindellin ja Peter Westbergin teoksiin. Tällainen perustelutapa on omiaan vahvistamaan yliopistotutkijoiden ja tuomioistuinten vuoropuhelua ja yhteistoimintaa.\n11. HD:n puheenjohtaja Anders Eka korostaa esityksessään johtamansa tuomioistuimen tiedotuksen ja erityisesti sen ulkoisen kommunikaatiota, jota on jo Stefan Lindskogin päällikkökaudella pyritty lisäämään. Tästä suomalaisilla tuomioistuimilla ja myös KKO:lla olisi paljon opittavaa. KKO:ta, Helsingin hoviokeutta ja markkinaoikeutta lukuun ottamatta suomalaisten yleisten tuomioistuinten - eritoten käräjäoikeuksien - ulkoinen tiedotustoiminta on yhä edelleen aika paljon lapsen kengissä.\n12. HD:n kansliapäällikkö Måns Wigrén on kirjoittanut toimintakertomukseen jutun "Högsta domstolen land och riket runt". Siinä kerrotaan mm. HD:n edustajien eri käräjäoikeuksiin ja hovioikeuksiin tekemistä vierailuista ja toisaalta alempien tuomioistuinten, syyttäjä- ja asianjajakunnan edustajien sekä oikeustieteen opiskelijaryhmien vierailuista korkeimmassa oikeudessa. Ensimmäisellä "kiertomatkalla" HD:n silloinen puheenjohtaja Stefan Lindskog, kansliapäällikkö Wigrén, oikeussihteeri Linda Strömberg ja hallinnollinen viskaali Linda Heikkilä kävivät 22.-23. tammikuuta 2018 Östersundin käräjäoikeudessa ja Nedre Norlannin hovioikeudessa. Seuraava matka tehtiin Uumajan käräjäoikeuteen ja Övre Norlannin hovioikeuteen. Näitä vierailuja HD teki viime vuonna kaikkiaan 15 kertaa. HD:n edustajat vierailivat vuonna 2018 myös Suomen KHO:n ja myöhemmin KKO:n 100-vuotisjuhlissa. HD järjestää myös ennakkopäätöspalavereja (prejudikatmöte), joissa mm. asianajajat ja syyttäjät voivat kertoa, mistä kysymyksistä olisi tarpeen saada HD:n uusia ennakkopäätöksiä.\nLähettänyt Jyrki Virolainen klo 8.2.19 4 kommenttia:\nTunnisteet: Högsta domstolen (Ruotsi), KKO 2019:11, oikeuskirjallisuuteen viittaaminen (tuomiossa), ratkaisujen nimet (oikeudessa), valitusluvat\n134. Ruotsin Högsta domstolen, osa III\n1. Jatkamme tutustumista Ruotsin korkeimpaan oikeuteen (HD) tuomioistuimen viime vuodelta laaditun ja pari viikkoa sitten julkaiseman toimintakertomuksen valossa.\n2. HD:n jäseneksi vuonna 2017 nimitetty oikeusneuvos Malin Bonthron kertoo ensivaikutelmistaan HD:n palveluksessa otsikolla "Den första tiden som justitieråd" (s. 13-14). Bonthron (synt. 1967) valmistui juristiksi 1991 ja sai 1999 tuomarikoulutuksen suoritettuaan nimityksen Svean hovioikeuden asessoriksi, jolla on kelpoisuus hakea vakinaista tuomarin virkaa. Pari vuotta asianajotoimistossa työskenneltyään Bonthron siirtyi oikeusministeriöön ja toimi siellä erilaisisssa, lähinnä lainvalmistelua koskevissa tehtävissä - erityisalana tekijänoikeus - lähes 20 vuotta vuoteen 2017 saakka, viimeksi nimikkeellä rättschef.\n3. Tämän jälkeen toimintakertomuksessa seuraa laaja lähes 20 sivua käsittävä jakso otsikolla "Vägen till prejudikat". Siinä selostetaan yksityiskohtaisesti tuomioistuimeen saapuvien valituslupahakemusten ja valitusten käsittelyvaiheita. Esitys sisältää seuraavat jaksot: överklagande kommer in, inledande granskning, förberedelse - tillståndsprövning, förberedelse - slutlig prövning, slutlig prövning, avgörandet färdigställs ja avslutad åtgärden.\n4. Jakson alussa on kaksi videota otsikoilla "Högsta domstolens roll" ja "Vägen till prejudikat". Niissä kerrotaan - lähinnä ei-juristeja silmällä pitäen - lyhyesti HD:n roolista prejudikaattituomioistuimena ja HD:n toiminnan pääpiirteet. Kun Ruotsin käräjäoikeudet ratkaisevat vuosittain n. 170 000 ja kuusi hovioikeutta n. 25 000 riita- ja rikosasiaa, antaa HD vuodessa keskimäärin vain 100 ennakkopäätöksenä julkaistavaa ratkaisua. Vastaavanlaista videoaesitystä voidaan suositella myös Suomen ylimmille tuomioistuimille, kuten myös hovioikeuksille ja käräjäoikeuksillekin. Ehkä asia saadaan kuntoon kun tuomioistuinvirasto on aloittanut toimintansa.\n5. Valituslupahakemukset ja valitukset otetaan vastaan kirjaamossa, mistä ne jaetaan tiettyjen toimenpiteiden jälkeen kahdelle valmisteluyksikölle. Kumpaakin yksikköä johtaa tuomari - ei siis HD:n jäsen - joka on toimikauden ajan vapaalla omasta virastaan. Yksikköön kuuluu valmistelujuristeja, joita tuomioistuimessa oli viime vuonna seitsemän, n. 30 oikeussihteeriä sekä joukko virkalijoita (beredningshandläggare, domstolshandläggare). Valmistelujuristit, jotka avustavat oikeussihteereitä, ovat nuoria tuomioistuinharjoittelun suorittaneita (notariemeriterade) juristeja, joiden toimikausi on kaksi vuotta ja joiden työt jatkuvat HD:n jälkeen esimerkiksi hovioikeuden viskaalina tai asianajoimiston palveluksessa.\n6. Tässä yhteydessä on syytä mainita, että Ruotsissa ei ole enää aikoihin ollut käytössä varatuomarin (vicehäradshövding) tittelin myöntämistä tuomioistuinharjoittelun suorittaneille juristeille. Siitä luovuttiin Ruotsissa lopullisesti lähes sata vuotta sitten vuonna 1926. On selvää, ettei kyseinen nimike ole Suomessakaan vastannut pitkiin aikoihin alkuperäistä tarkoitustaan, joten siitä voitaisiin aivan hyvin luopua. Mutta tietäen, miten innokkaasti suomalaiset ovat kaikenlaisten arvonimien ja kunniamerkkien perään, on helppo ennustaa, että meillä varatuomarin arvonimen myöntäminen tulee säilymään ikuisesti! Sama koskee herastuomarin arvonimen myöntämistä lautamiehille, Ruotsissa siitäkin on luovuttu jo kauan sitten.\n7. Ruotsin korkeimpaan oikeudelle tehdään vuosittain hovioikeuden ratkaisuista noin 5 000 valitusta, joista ainoastaan kaksi prosenttia johtaa valitusluvan myöntämistä edellyttävään varsinaiseen tutkintaan. Selvät tapaukset, joita on 90 prosenttia valituksista, ratkaistaan oikeussihteerin esityksestä yhden jäsenen kokoonpanossa jo kuukauden kuluessa siitä, kun valitus oli saapunut oikeuden kirjaamoon. Jos jäsen ei hyväksy oikeussihteerin ehdotusta tai asia on epäselvä, kysymys valitusluvan myöntämisestä siirretään kolmen jäsenen kokoonpanoon, jonka ratkaisu saadaan yleensä kolmen kuukauden kuluessa valituksen saapumisesta.\n8. Oikeussihteerit ovat, useimmiten tuomioistuinharjoittelun jälkeen, suorittaneet varsinaisen tuomarikoulutuksen ja saaneet sen jälkeen nimityksen hovioikeuden asessoreiksi. KKOssa ja KHO:ssa tuttua jakoa oikeussihteereihin, vanhempiin oikeussihteereihin ja esittelijäneuvoksiin ei ole, ja oikeussihteerin tehtävä on aina määräaikainen kestäen neljä vuotta. Osa oikeussihteereistä voi työskennellä Tukholman ulkopuolella, esimerkiksi Malmössä tai Göteborgissa. Toimikautensa päätyttyä oikeussihteerit voivat jatkaa tuomarinuraa käräjäoikeuden tai hovioikeuden tuomareina.\n9. Valitusluvan saaneiden asioiden jatkokäsittely eli juttujen varsinainen (asiallinen) tutkinta voi tapahtua joko suullisessa pääkäsittelyssä tai, kuten on tavallista, kirjallisessa esittelymenettelyssä esittelijän laatiman muistion ja ratkaisuehdotuksen pohjalta. Jos asiassa tomiteaan päääsittely, ratkaistaan asia siinä esitetyn aineiston pohjalta, eli istunnon jälkeen ei pidetä enää esittelyä; Suomen KKO:ssa tilanne on, outoa kyllä, tässä suhteessa erilainen. Ruotsin HD:n lakiin perustuva käytäntö on välittömyysperiaatten mukainen, KKO:n ei.\n10. Kullekin asialle määrätään ennen esittelyä referentti (referent) eli jäsen, joka ensi sijaisesti vastaa asian käsittelystä; KKO:ssa ja täkäläisissä hovioikeuksissa häntä kutsutaan tarkastavaksi jäseneksi. Asiat käsitellään normaalisti viiden jäsenen kokoonpanossa, jossa tapauksen selostaa muille jäsenille, ei esittelijä niin kuin Suomessa tapahtuu, vaan referentti, joka myös ilmaisee ratkaisun sisällöstä päätettäessä ja mahdollisessa äänestyksessä ensimmäisenä oman kantansa. HD ilmoittaa kirjallisessa ratkaisussaan, kuka jäsenistä on toiminut referenttinä. Tämä mainitaan myös julkaistuissa oikeustapauskokoelmissa (Nytt juridiskt arkiv, NJA). Myös tältä osin menettely eroaa KKO:n omaksumasta käytännöstä.\n11. Jonkin ajan kuluttua esittelytilaisuuden jälkeen pidetään vielä återställning -niminen istunto, joka on eräänlainen uusinta- tai tarkistuskäsittely. Siinä jaoston kanta lyödään lopullisesti lukkoon myös ratkaisun kirjoitusasun osalta ja eri mieltä olevilla jäsenillä on tilaisuus esittää äänestyslausumansa. Referentti jättää viikkoa ennen kokousta muille jäsenlle viimeistellyn luonnoksen ratkaisusta sekä lyhyen prejudikaattiotsikon.\n12. KKO:ssa ei samanlaista käsittelyvaihetta ei tunneta. Siellä asiakirjat kiertävät esittelyn kaikilla jäsenillä ja kiertoajasta voi tulla hyvinkin pitkä. Toisinaan ratkaisun asiasisältökin saattaa muuttua "kierrolla" täysin erilaiseksi siitä, mihin esittelyssä oli päädytty. Lisäksi on otettava huomioon tuomioistuinlain 16 luvun 3 §, jonka mukaan tuomari on toimivaltainen lainkäyttöasiassa senkin jälkeen, kun hän ei enää ole tuomarin virassa, jos hän on ratkaissut asian tai osallistunut sen ratkaisemiseen monijäsenisen kokoonpanon jäsenenä virkasuhteensa aikana.\n13. Tämä voi ja on käytännössä myös johtanut siihen, että KKO:n ratkaisun allekirjoittaa tuomari, joka on jäänyt virastaan eläkkeelle aikoja sitten. Näin tapahtui juuri äskettäin annetussa ratkaisussa KKO 2019:8, jonka on jäsenenä allekirjoittanut kaksi "eläkeläistuomaria", joista toinen on eläköitynyt jo 1.9.2017 ja toinen 1.5.2018.Tällaisessa tilanteessa ratkaisuun olisi syytä merkitä antamspäivän lisäksi myös esittelypäivä, jolloin asia on KKO:n omaksuman käytännön mukaan ratkaistu. Näin ei kuitenkaan tapahdu.\nEsitys jatkuu vielä hieman myöhemmin julkaistavassa IV-osassa.\nLähettänyt Jyrki Virolainen klo 5.2.19 3 kommenttia:\nTunnisteet: ennakkopäätökset, esittelijät (oikeuden), Högsta domstolen (Ruotsi), KKO 2019:8, korkein oikeus (KKO), prejudikaatit, varatuomari\n139. Oikeuskansleri vaatii oikeusavustajan luvan p...\n138. Antti Tapanila: Perheväkivaltaa saksalaisitta...


Samsung SGH-V200 -ongelmat | Matkapuhelinfoorumi - Suosituin matkapuhelinpalsta\nSamsung SGH-V200 -ongelmat\nKeskustelu osiossa 'Samsung', aloittaja ruzina, 28/3/04.\nElikkäs, taloudesta löytyy 2 kpl kyseistä luuria (soneran liittymät) ja molemmissa on samoja ongelmia: Saatat päivän ihmetellä, kun ei tule puheluita eikä viestejä, ja kas kummaa, kun itse yrität soittaa johonkin niin puhelin soittaa normaalisti, jonka jälkeen tulee päivän viestiryöppy heti perään.\nEli jonkinlaisessa jumissa se ilmeisesti on, koska mitään se ei vastaanota. Joskus se ei sitten edes suostu soittamaan ja siinä vaiheessa auttaa vain virtabootti.\nMitähän noille voisi tehdä? Ärsyttävää kun ei koskaan tiedä, joutuvatko sinua tavoittelevat ihmiset vain kuuntelemaan vastaajan viestiä.\nMolemmat puhelimet on saksasta tilattu, joten on vähän epäselvää huollon suhteen, voiko sen viedä suomessakin normaalisti huoltoon? ettei tule mitään yllätyslaskuja. Molemmat puhelimet on alle vuoden vanhoja.\ned: ja omasta puhelimestani kamera on jäykistynyt =)\nsaksa kuuluu eu:hun .. joten huoltaminen muissa eu maissa on ilmaista, myös suomessa. eli huolto pelaa, ei hätää. ja kannattaa myös huoltaa nuo luurisi, ei taida kotikonstein saada korjattua.\nJeppe !, 28/3/04\nMulla oli sama vika V200 puhelimessa.\nOli takuuta jäljellä ja vein giganttiin takaisin. Puhelin päivitettiin huollossa ja nyt toimii hyvin. Toimii muuten jotenkin paremmin kuin uutena.\nSe akkukin rupesi pitämään virtaa paljon paremmin päivityksen jälkeen.\nMitähän puhelin puuhaili itsekseen kun vei ennen niin paljon virtaa?


ARKTISIA ASIOITA: helmikuuta 2014\nMitä pitäisi ajatella, kun lomaan on kaksi tuntia? Mahtava tunne, tulihan se sieltä, niin minä ehkä nyt ajattelen. Tämä on ollut ehkä pahin alkuvuosi ikinä. Hitaasti toipilaana tuolla kävelylenkkeillessäni mietin, kuinka jouluna hehkutin, että tästä vuodesta tulee hieno. Ei pitäisi näemmä ikinä manata tuolla tavalla. Koskaa ei tiedä, milloin iskee tauti. Jotenkin joululomalla olin niin innoissani, mutta nyt olen lähinnä kauhuissani. Liika innostuneisuus tuppaa minun kohdallani myös tarkoittamaan hommien haalimista ja stressaantumista.Työkuviot menevät uusiksi eikä se enää tunnukaan niin innostavalta, vaan lähinnä hermostuttaa. Onneksi on loma.\nLomalla aion vain olla kiireettömästi. Toivottavasti aurinko paistaisi ja pääsisimme rinteeseen ja hiihtämään. Tunturit taitavat jäädä käymättä, mutta onhan sitä täälläkin mäkeä ja latua. Pukeutumisinnostuskaan ei oikein ole ottanut tuulta purjeisiin. Talvikengät ja -takit kyllästyttävät. Viime aikoina olen lähinnä vieraillut mieheni kaapilla, tässä tulosta. Miksi miehille tehdään niin paljon parempia kollareita ja järkevämpiä printtejä? Tässä tosin printti on aika unisex, kälyn tuliaisia jorpakon takaa. Tykkäisin printeistä, mutta kuten todettua, live, love, laugh -tekstit ei uppoa. Onneksi tänä keväänä näkyy hiukan variaatiota, ranskan kieli esimerkiksi uppaa minuun kuin kuuma veitsi voihin. Nuo kollarit vedin kuormasta, kun mies tilasi itselleen lökäreitä H&M:ltä. Nämä olivat hänelle pienet, mutta minä pidin ne. Täydellistä matskua! Eivät löpsähdä heti niin kuin naisten kollarit.\nHuomenna aion mennä töistä salille ja treenailla ihan varovasti hiukan painoilla. Eilen kävin rvp:ssä, ja kylläpä se tuntuikin hyvältä! Lihkaset tärisivät ihan pienestä treenistä, vaikka otin niin varovasti, ettei tullut kuumakaan. Onneksi pohjakunto on niin hyvä, että superrankaksi lupailti tunti ei ottanut koville ollenkaan. Huomenna voisi kiusata vatsaa ja peppua hiukan lisää, rantekeleihin on enää kolme kuukautta, Korcula on my mind... ;)\nHuomenna haen myös jotain simppeliä helppoa ruokaa ja ehdottomasti kimpun tulppaaneja. Saikkupäivieni ilo olivat nämä keltaiset tulppaanit. Ensin ne olivat kaikki maljakossa, mutta niiden alkaessa nuupahtaa rakentelin osasta asetelmia pyöreään maljakkoon. Tulppaani saivat viikon lisäaikaa. Toisen tulppaanit leikkasin ihan lyhyeksi ja laitoin laseihin. Ne elivät niin ikään viikon lisää. Kaiken kaikkiaan yksi kimppu ilahdutti kahden viikon ajan. Se on aika hyvä hinta-laatu-suhde viiden euron kimpulle.\nLähettänyt Satu klo 19.31 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: arki, elämä, muoti, sisustus, terveys\nTänä vuonna meni Arctic Design Week ohi sairastelun vuoksi. Sehän siis päättyy tänään, ja tapahtumaa on ollut monenlaista. Tänä vuonna olisi päässyt hienojen näytösten lisäksi vierailemaan taiteilijoiden työpajoilla, mutta enpäs nyt päässyt mukaan. Kylläpä harmittaa. En yhtään epäile, etteikö se olisi vieläkin mielenkiintoisempi kuin viime vuonna. Kiinnostuneet, oikaiskaapas tänne katsomaan, mitä hienoa näinkin pohjoisessa saadaan aikaan dissainin saralla.\nSairastelulle saatiin onneksi kuitenkin lopulta nimikin: mykoplasma. Sitä mukaa löytyi lääkitys, joka vei lämmöt ja tykytykset hiiteen. Toivottavasti antibiooteilla saadaan tämä onneton pöpö pois. Palan todellakin halusta jo päästä liikkumaan. Toisaalta nyt on ollut aikaa katsella seiniä ja pohtia sisustusta. Lomalle on suunnitelmissa maalausta ja tapetointia. Tosin, jos sää on hieno, hiihto menee kaiken edelle. Myös olympialaiset on tullut toipilaana vahdattua paremmin kuin koskaan. En tiennytkään mitä kaikkia ihmeen lajeja on olemassa, heh... :D\nViime viikolla saikkupäivänä paistoi ihanasti aurinko, ja kuvailin muutamia yksityiskohtia lisää. Alkaa näyttää todella mustavalkoiselta, mikä miellyttää tällä hetkellä todella paljon. Valkoinen on jotenkin raikas ja musta tuo särmää. Ehkä kaipaan tämän hektisen elämän rinnalle jotakin tosi simppeliä ;) Tosin eiköhän tämä tästä nyt pikkuhiljaa rauhoitu. Alamme jo siirtää ajatukset kesään ja pihaan töiden ja opiskeluiden sijaan.\nTässäpä näitä kuvia nyt kuitenkin. Verhot ovat uudet. Koivuprintit päätyivät olohuoneeseen, vaikka tarkoitin ne ihan muualle. Keittiön paneeliverhot puolestaan pyörähtivät kapoiksi, sillä paneelit eivät sopineet ollenkaan tunnelmaan. Tyynynpäälliset ovat kaikki tekstipäällisiä ja paksua raitaa lukuun ottamatta H&M Homesta. Paksu raita on Pentikiltä ja saamenkielinen teksti on löytynyt joskus jostain jo paikkakunnalta lähteneestä sisustusliikkeestä. Pidän noista saamelaispäällisistä kyllä tosi paljon, kerrankin tekstissä on jotakin oikeaa symboliikkaa eikä vain latteita toteamuksia elämän ihanuuksista. Tai itse asiassa, mistäpä minä tiedän, mitä niissä sanotaan.... mieheni mummo oli suvun viimeinen saamenkielinen, mutta hän meni mullan alle jo kuutisen vuotta sitten. Saa paljastaa, jos joku ruudun takana hallitsee kielen ;)\nHuomenna toivon, että viimeisetkin lämmöt ovat laskeneet ja jaksan iloitella mäessä. Olemme varanneet 90 min opetusta lautailuun Oukulla. Tarkoituksena olisi oppia hiukan lisää laudan hallintaa, jotta voimme viikon päästä lomien koitettua käydä vaikkapa Pyhällä, Luostolla tai Suomulla (Kemijärvellä) laskemassa jonakin päivänä. Sormet ristiin, että kukaan ei sairastu tai satu mitään muutakaan yllättävää. Mukavaa viikkoa!\nTunnisteet: arki, elämä, Lappi, sisustus, terveys\nOn onni, että on löytänyt kumppanin, joka katselee maailmaa yhtä avoimin silmin kuin itse. Tai no ei onneksi aivan yhtä avoimin, realismin ääni tulee kyllä sieltä suunnasta, jos jostakin innostun yks kaks liikaa... Nyt on kuitenkin hurahdettu yhdessä. Aiemmin postailinkin tämän talven uudesta harrastuksesta, lautailusta. Mies on ollut nyt viitisen kertaa laudalla pikku höntsämäissä, mutta viime maanantaina ensimmäisen kerran ihan oikeassa mäessä.\nHarkkailimme ensin tasapainoa pienillä kukkulailla ja Ounasvaaran yläpäässä siten, että laskimme vähän matkaa ja kävelimme ylös. Olimme siis hissienkin yläpuolella, joten emme olleet kenenkään tiellä. Se oli mainio tapa aloittaa, ja aika nopeasti miekkonen löysi tasapainon. Onneksi olen itse käynyt lautailukoulut pariin kertaan viimeisen kymmenen vuoden aikana, joten tiesin, että ensimmäisen kerran jälkeen epätoivo voi iskeä. Siitä noustiin onneksi nopeasti, ja maanantaina ihka oikealla lautailutunnilla ei nähty montakaan pannua. Siinä oli lautailuopettaja ymmällään, kun "ensikertalainen" veti lumi pöllyten. Kuvassa hän kurvailee etualalla.\nHauskaa sitä oli katsellakin. Alunperin minun piti olla mukana, mutta pitkittynyt kuumeilu esti rinteeseen menon. Olin myös maanantain kytkettynä Holter-mittariin, joka seuraili sydänääniäni. Siltä rintamalta kuuluu sellaista, että olen hylännyt Buranan, se on mitä todennäköisimmin kaiken pahan alku ja juuri. Nappailin pari tablettia päivässä parin viikon ajan pieneen flunssaan ja kuumeeseen. Siitä seurasi rytmihäiriöitä ja närästystä. Ottakaatte tämä siis huomioon, mikäli olette yhtä fiksoituneita Buranaan kuin minä. Pidemmästä käytöstä voi seurata myös aivoverenkierron häiriöitä.\nKipulääkkeiden käytön lopettamisen jälkeen kuumeet humpsahtivat asteella ylös ja tämän viikon olen kirjaimellisesti viettänyt sohvalla. Kauheat omantunnontuskat on toki siitä, mitä töissä mahtaa tapahtua ja kuinka kollegat jaksavat hoitaa minun työni omansa ohella. Sellainen stressiä lievittävät tekijän kuitenkin on tämän viikon aikana saatu aikaiseksi, että lähetin viimeisen esseeni.\nOnko mitään hienompaa tunnetta kuin laittaa kirjaston kirjat kassiin\nja mapittaa paperit kaappiin? Hiphei :)\nKoska olen valmistunut taas kerran (cum laude) ja hienosti pätevämmäksi pätevöitynyt, itseni mieliksi annoin luvan itselleni hankkia tuon alesta löytyneen lasten pörröisen fleecen. Se tuli tarpeeseen, kuten näkyy. Kengät ovat jo vanhempi löytö, mutta niitä ei ole vielä täällä näkynyt. Olen haaveillut neule-Uggeista jo kauan, mutta en ole sulattanut suolaista kahden ja puolen sadan euron hintaa arkikengistä. Nyt ne irtosivat alle satkun, joten ei jäänyt yhtään syytä olla klikkaamatta, eikä kaduta. Pohja on samaa valkoista lampaankarvajäljitelmää kuin fleecekin. Tykkään tunkea toppahousun lahkeet kengän sisään, tulee ulkoilulookistakin vähän katu-uskottavampi. Eipä sillä..kyllä näillä leveysasteilla kehtaa käydä muuallakin kuin rinteessä näissä vermeissä :P Tosin tällä kasiviikolla paikallisessa Revontulikeskuksessa hiihteli poikkeuksellisen suuri määrä Neverfulleja.. epäilen, että yksikään monikaan niistä ei ole paikallisia ;) Videolla pikkaisen multitalenttimieheni laskua 20 minuutin harjoittelun jälkeen. Uskomatonta, eikö totta? Mitähän sitä seuraavaksi... Golfia? Curlingia? Paippia? Parisprinttiä? Heh, ehkä ei, mutta onneksi joku osaa, ja Rovaniemi juhlii tänään kultapoika Samia! Mie olen niiiiin onnellinen Samin puolesta, tätä on odottanut kokon kaupunki jo kymmenen vuotta :) Onnea Sami ja Iivo! Onnea Suomen hiihto, kyllä tästä taas noustaan.\nLähettänyt Satu klo 12.38 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: arki, Lappi, liikunta, muoti, terveys, ulkoilu\nCa' De' Medici juustojen kera\nTänään on soinut koko päivän päässä "Because I'm Happy....". Soittivat sitä aamulla abeille, mutta kyllä se mullekin kelpasi :) Tänään tuntuu siltä, että kyllä tämä tästä taas iloksi muuttuu. Oli ihanaa käydä ulkona kävelemässä oikein lääkärin määräyksestä ja nauttia ihanasta raittiista ilmasta.\nHuomenna minulla on taas ilta itselleni. Suunnitelmissa on joogaa, venyttelyä ja infrapunasaunaa, kunnon hemmottelua. Jostakin on saatava ehdottomasti myös tummaa suklaata ja valkoviiniä, ne nimittäin sopivat erinomaisesti yhteen. Söin ennen suklaata punaviinin kanssa, mutta joku ammattilainen kerran kehotti kokeilemaan raikasta pirskahtelevaa valkoviiniä. Se ei sammuta suklaan makua ja yhdistelmästä ei tule tunkkainen.\nHomejuustojen ja muiden tuhtien juustojen ystäville punaviini puolestaan sopii. Erityisesti homejuuston kanssa täytyisi olla viini, jossa on mahdollisimman paljon sokereita. Silloin happamuus taittuu makeudella. Vasemmalla oleva Ca'De'Medici on täydellinen pari sinihomejuustolle (sokeria 14g).\nEn ole tainnutkaan mainita, mutta olemme mieheni kanssa intohimoisia viiniharrastajia. Mieheni erityisesti lukee jokaisen viiniarvion ja kahlaa viinilehden vuosikirjan kannesta kanteen. Viikonloppuisin yhytämme aina suosikkimyyjämme kertoilemaan uutuuksista ja valitsemaan kanssamme sopivaa viiniä. Tämä homejuustoviini oli viime viikon vinkki :)\nvuoden viini: Riesling Kung Fu Girl, sopii itämaisen ruoan kanssa, myös suklaan, erityisesti chilisuklaan\nZinfandelia kotitekoisille burgereille.\nViini todellakin on tehty ruoalle, ja paitsi suosituksia, myös etiketin tekstejä kannattaa lukea. Jos viinin ja ruoan liitto on täydellinen, tuntuu kuin viiini ympäröisi ruoan suussa. Kumpikaan ei nouse hallitsevaksi ja maut täydentävät toisiaan. Tosin erinomainenkin liitto lässähtää usein siihen, että viiniä ei nautita oikeassa lämpötilassa. Usein sanotaan, että punaviinin tulisi olla huoneenlämpöistä, mutta tällä huoneenlämmöllä viitataan historiallisen Euroopan sisälämpötilaan, joka oli noin 18 astetta. Jos kotona siis on suositeltu 21 astetta, viinin aromit eivät pääse oikeuksiinsa, pieni jäähdytys on paikallaan. Valkoviini puolestaan on usein liian kylmää. Sen tulisi olla asteiltaan noin 13-14, joten se kannattaa nostaa pöydälle lämpenemään hiukan ennen ateriointia.\nSe varmaan kaikille onkin tuttua, että viinin olisi syytä hengitellä ennen nauttimista. Jos punaviinissä on tanniineja, se vaatii vähintää puolen tunnin hengitysajan pöydällä ennen lasiin asettamista. Lasissa pyörittelykään ei ole turhaa hupia, vaan päästää ilmakuplat viiniin sekaan ja jälleen nostaa aromeja esiin. Oih... miten alkoikin niin tehdä mieli punaviiniä... ;) Noh, huomiseen jaksaa odottaa. Mukavaa viikonloppua! Meillä se alkaakin ihania wanhojen pyörähtelyjä katsellessa.\nMayu Syrah pororuoille.\nLähettänyt Satu klo 21.18 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: arki, elämä, ruoka, terveys, viini\nViime päivät minulla on soinut repeatilla päässä biisi Black and Yellow. Siihenpä nimittäin rajoittuvat kevään värit. Sininenkin putosi kuin huomaamatta pois, niin houkuttelevia ovat mustavalkeat tekstiilit. Jotain raikasta pitää kuitenkin lomaan saada, nyt on hakusessa keltaisia tyynyliinoja. Yleensä H&M Home pelastaa tällaisen tilanteen, mutta nyt sieltä ei löydy oikeaa sävyä.\nOllappa kuin Olavi-pupu ja ottaa rennosti päivästä toiseen....\nTosin viikonlopun jälkeen en ole paljon sävyjä ehtinyt miettiä. Kävin eilen lataamassa itseäni Lapin Keskussairaalassa. Rytmihäiriötä saatii kaapattua nauhalle ja todettua, että ne ovat vaarattomia. Mutta. Silti. Kyllähän se tuntui hurjalta olla kiinni sairaalasarjojen tapaan sydänkoneessa. Oikeastaan menin vain verikokeeseen testauttamaan, oliko minulla edellisenä iltana ollut rytmiksiä, mutta koskapa verikoe oli niin järkyttävä tilanne, meinasin pökrätä ja tunsin sydämen alkavan heittää häränpyllyä. Sitten olinkin jo vaakatasossa ja tuijottelin komeaa virolaislääkäriä.\nKuuden tunnin aikana ehtii miettiä paljon asioita, mutta sainpahan kerrankin luvan kanssa levätä.Mietin siinä myös syömättömyyttä. Naisena sitä aina silloin tällöin skippailee aterioita ja iloitse muutaman sadan gramman keventymisestä yön aikana. Noh, siinä kun olin ollut aamusta alkaen syömättä ja verensokerini mitattiin, se oli tipahtanut lukemaan 2,7. Seuraavassa hetkessä olin jo tiputuksessa. En oikeasti ole ajatellut, että syömättä oleminen voisi olla noin vaarallista, mutta tuossa kolkuteltiin jo kooman rajoja. Tänään olen opetellut terveellisemmän syömisen lisäksi myös säännöllistä syömistä. Kokeilin enne joulua 5:2-dieettiä ja mietin vain siinä maatessani, miten siinäkin kokeilussa olisi voinut käydä. Kyllä sitä on naisena tyhmä näin 30-vuotiaanakin vielä. Ollappa mies.\nUusia tyynyliinoja H&M homesta.\nTuollaisen kokemuksen jälkeen sitä osaa taas arvostaa omaa kotiaan ihan eri lailla. Sisustusintokin lisääntyi, tekisi mieli tehdä tästä ihana pesä, mutta tarvitsisin sponsorin. Onneksi tyynynpäällisillä saa nopeasti aikaan pieniä muutoksia. Verhotkin sain vaihdettua viikonloppuna. Niistä kuvia tuonnempana. Ei ihme, että tuollaisen tehokkuuden jälkeen joutuukun hetkeksi lataamaan akkuja ihan kirjaimellisesti. Kunhan tämä pieni opiskelurumba viimeistään kolmen viikon päästä loppuu, lupaan rakastaa itseäni paljon enemmän kuin tähän asti ja lopettaa turhan stressaamisen. Mukavaa pikkulauantaita ;)\nLähettänyt Satu klo 16.46 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: arki, ruoka, sisustus, terveys\nHiphei, vanhuus on alkanut. Oudot oireet olivat rytmihäiriöitä. Sitä hiukan epäilinkin. Sitä sen sijaan en arvannut, että ne johtuvat mitä todennäköisimmin Buranasta. Herkillä se voi aiheuttaa sydämen ylimääräistä rumbaa. Ei siis ollutkaan niin järkevää nappailla niitä iltaisin helpottamaan milloin mitäkin kolotusta. Niin ikään tammikuun pakkasilla saattoi olla osuutta häiriöihin. Liikunnastakin lääkäri huomautti, epäili ylikuntoa. Myös sisäilmaa epäillään. Minä uskon tuohon Buranaan ja sisäilmaan. Kuinka voisi olla oireilematta, jos työskentelee keskellä remonttia? 70-luvun rakennustaide on lahoavaista sortimenttia.\nJoka tapauksessa tuo pieni löydös sai miettimään tätä ikää. Tästä ei nuoreta enää. Tutkimukset jatkuvat vielä ja saan tarkempia tietoja terveydestäni. Kunhan kokonaiskuva selkenee ajattelin romauttaa ruokailu- ja liikuntatottumukseni ikäiselleni sopivammaksi. Aloitin jo ruoasta. En ole koskaan pitänyt rasvasta, mutta jotenkin tuon sydänjutun jälkeen aloin ymmärtää, että rasvahappojakin tarvitaan. Omegaa vetelen toki, mutta nyt olen ottanut päiväohjelmaani pähkinät. Naistenlehdissä käsketään vetää kourallinen. Jos haluaa pysyä sutjakkana ja saada jalan lentämään maratonilla vielä joskus, ei passaa ihan tuollaista kalorimäärää nassuun vetää. Olen aloittanut kahdesta pähkinästä ja kahdesta mantelista päivässä. Murskaan nuo rahkan joukkoon ja laita päälle hunajaa. Sekin lienee tyhjää parempi.\nAnoppi sai minut tilaamaan myös extra-rasvahappoja, linoleja, Golden Tre-en on tuotteen nimi. Mikäli noista saan hyviä käyttökokemuksia, raportoin. Jos ei kuulu mitään, nuolen näppejäni parikymppiä köyhempänä. Niin ikää ajattelin ottaa venyttelyn ja joogan viikottaiseen ohjelmaani. Olen keskittynyt aerobisiin lajeihin, joissa hiki virtaa. Nyt ajattelin rauhoittaa ohjelmaa, ottaa mukaan viikottaista painoharjoittelua ja joogaa tai venyttelyä aineenvaihdunnan parantamiseksi. Kuulun ikäpolveen, jolle Twiggy on Twiggy, ja strong is the new skinny ei uppoa, mutta lihaksen määrä ei tästä itsestään lisäänny, joten jotakin on alettava tehdä säännöllisesti (btw. kuulun myös ikäpolveen, joka alkaa kiljua tuskasta, kun joku kirjoitta alettava tekemään sanokoon KOTUS mitä hyvänsä...). Hyvä silti, että nuoremmat eivät enää ihaile niin anorektista vartalomallia.\nYksi ongelma tähän remppaan jää. Verenpaineeni huiteli lähellä riskirajoja, vaikka en syö suolaa juurikaan. Siitä johtuen natrium-arvot ovat nollassa. Tajusin vasta kotona, että tässähän on käsillä pienehkö dilemma. Miten saan natriumit nousemaan ilman, että verenpaine alkaa kohota? Juomalla 1,5 litraa vichyä päiässä? Jos jollakin on tämä sama ongelma, otan mielelläni vinkkejä vastaan. Keskussairaalaan natrium-lataamoa en haluaisi enää kokeilla. Kuvituksena päivittäinen välipalani ja kököt asukuvat aamulta. Halusin kuvata tuon alemyynneistä ostamani Hunkydoryn paidan, tänään se oli neljättä kertaa päälläni. Ja tänään satoi neljättä kertaa peräkkäin räntää, ei puhettakaan ulkokuvista. Ihana neule se silti on, eikös? Voimia uuteen viikkon -minulle ja teille :)\nLähettänyt Satu klo 18.26 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin\nTunnisteet: asusteet, liikunta, muoti, ruoka, terveys\nH&M:n ja Elloksen välikausikuvastot tulivat eilen ja liimauttivat minut tunniksi unelmoimaan keväästä. Ihana puuteriroosa, jonka bongasin jo syksyllä näyttää olevan kevään väri. Jotakin siinä värissä täytyy saada kevääksi. Roosa näyttää äärettömän hyvältä harmaan kanssa. Suurin materialistinen haaveeni voisi tällä hetkellä olla puuteriroosa kietaisupusero. Sellainen olisi kiva yhdistää farkkuihin tai nahkahousuihin.\nKuvastoa sellaillessani pyrin kuitenkin enimmäkseen miettimään, mitä minulla on jo kaapissa. Kaikkea ihanaa uutta olisi kiva saada, mutta muodin kierto on nykyään niin nopea, että kaapisata alkaa löytyä edellisten kausien jäljiltä samoja sävyjä ja malleja. Esimerkiksi hyviä flared- ja bootcut-lahkeisia farkkujani en ole myynyt skinny leg -kauden aikana. On niin järjettömmän vaikeaa löytää istuvia farkkuja. Tänään vetaisin pitkästä aikaa yhdet leveälahkeiset jalkaani, ja kylläpä ne tuntuivatkin uusilta ja virkistäviltä, vaikka ovat kymmenen vuotta vanhat.\nBootcut-housut saavat vielä majailla ylähyllyllä, ihan vielä en innostu niistä ;)\nKuvastojen selaileminen on älyttömän rentouttavaa. Pidin siitä jo lapsena. Kun aloin tienata, tilasin joskus hetken huumassa kaikkea, mitä halusin ja sitten häpesin isoa pakettia hakiessani. Toki palautin paljon katumuspäissäni. Nyt alan olla jo maltillisempi. Lisäksi nykyään on muitakin nettikauppoja kuin H&M. Jokin suhden siihen on kuitenkin syntynyt jo teininä, ja edelleen merkin vaatteet miellyttävät minua. Laatukin on vuosien varrella parantunut aika huimasti. Enää ei käy niin kuin yläasteen jumppatunnilla, kun kuminauha irtosi jumppahousujen vyötäröstä ja housut humahtivat alas vyötärönauhan jäädessä lanteille. Great. Teinin unelmahetki ;)\nKuvastot ja keväthaaveilu toivat tilatun breikin arkeen. Uskaltauduin viime maanantaina viimein lääkäriin outojen oireiden vuoksi, ja sain määräyksen kaiken kattaviin tutkimuksiin perjantaina. En oikein ole pystynyt ajattelemaan mitään muuta. Tiedättehän tunteen, kun vain kuuntelee omaa kroppaansa koko ajan? Sormet ristiin, että kaikki on kunnossa. Juuri kun pääsin urheilun makuun... plääh. Rinteessä olemme käyneet kuitenkin lautoinemme parina päivänä,se ei ole liian raskasta. Mieheni pysyy jo pystyssä, ja minä onnistuin näyttämään niin aidolta lautailijalta, että venäläinen turisti pyysin minua opettamaan itseäänkin. Siinä sitten kahden kaatuilevan ukkelin kanssa lautailin tunnin verran, hauskaa ;) Mukavaa pikkulauantaita!\nTunnisteet: arki, liikunta, muoti\nLähettänyt Satu klo 19.33 Ei kommentteja: Linkit tähän tekstiin


Yksi yksinkertainen ja edullinen tapa muuttaa sisätilojen huoneen - se tapetointia. Huolimatta siitä, että liimaus prosessi itsessään on melko yksinkertainen, monet tekevät virheitä. Tämän seurauksena, kankaat voivat alkaa irrota, ja nivelet tulevat näkyviin, jopa pintapuolisen tarkastelun seinät.\nLopullinen tulos riippuu alusta ja sen alkuperäiseen tilaan. Joukko toimenpiteitä on puhdistaa seinät vanha kansi ja saastuminen. Siinä tapauksessa, jos pinta on märkä, huomaat sen betoniin. Tosiasia on, että kohonneet kosteus tapetointi ei ole sallittua.\nSeuraavaksi kohdista seinä (tarvittaessa) ja toteuttaa kitti. Loppujen valmistelut, voit aloittaa tapetointia. Aluksi mitataan seinän korkeus ja mitata ensimmäisen rainan. Jos kuvio puuttuu, tai olet valinnut abstraktio, korvaus ei tarvitse. Jos on kuvia alkaa ompeleen rajalla, mutta vasta katkaista kankaalle. Joten leikkaamalla kaikki rullat, kun lopulta täydellinen valmistelutyöhön.\nNyt sulkea kaikki ikkunat ja ovet (sulkea todennäköisyyttä luonnoksen), jolloin liima osa ja alkaa toimia.\nSuosittelemme näiden koostumuksia, jotka valmistajan suosittelemia suoraan. Tämä johtuu siitä, että perusteella tapetti on erilainen. Ja ei voi lähestyä liimaa. Esimerkiksi, leima vinyyli seinänpäällysteet on tehokas vain tiettyjä ratkaisuja. Jos käytät koostumusta paperirainojen, sitten heti seuraavana päivänä irrottamaan arkkia.\nSäännöt tarravalmisteita ilmoitettu pakkauksessa. Ne täytyy vain tehdä.\nPaksuisista kiinni pusku ohuet - puskuun tai limittäin.\nEnsimmäinen raina on sovellettava hyvin huolellisesti, käyttäen johto luotilankaa. Sen jälkeen voit vain seurata tämän maamerkki. Nivelissä, kulmat, on toivottavaa voidella jälkeen tarroja taustakuva harja PVA.\nUseimmiten voidella liimaa taustakuva ylhäältä alas, ja sitten reuna tai seinään (jos sinulla on kuitukankaiden tapetti). Sitten levy saa kyllästää ohjeiden mukaisesti (10-15 minuuttia). Jos kastetulla kankaalla tarpeeksi, kun seinät on muodostettu ilmakuplia.\nValmistettiin lehdet levitetään päittäin puolelle, pitämällä se päälle keskelle. Kaista välttämättä painaa pehmeä tela, tasoittamalla arkin keskeltä reunoille. Erityisen tarkasti tasoittaa saumat ja poista ylimääräinen liima sienellä tai liinalla.\nValmis ajoittain tarkastaa nivelet ja silottaa. Kuplia, jotka eivät pysty poistamaan rulla, punktioneula ja puristimet.\nJos haluat tarran tapetti takana pattereiden tai putkia, kaikki liitokset huolellisesti päällystetään liimalla, ja paikoin koukut tekevät siisti korttipaikkaa. Kun läsnä on muovinen rinnettä joustavan reuna-alueen tapetti välttämättä puhdistaa sen alle. Klo ovet ja ikkunat katkaista reunasta tapetti juuri kuivauksen jälkeen.\nSiten seinä tarra on koko joukko toimintoja, jotka suorittavat melko helppoa, jos seuraa ohjeita ja sääntöjä. Lopuksi: Jos valitset mustavalko tauluja, voit ostaa koriste tarroja taustakuva. Tämä sisustus on kaikkien saatavilla, vaikka se ei vaadi erityisiä taitoja ja tietoja.\nMetallin värjäys: tärkeimmät vaiheet ja vaatimukset\nLämpörekisterin lämmönsiirron laskeminen\nKuinka tehdä tikkaat toiseen kerrokseen: suositukset\nHarjakatolla - hyvät ja huonot puolet.\nEnsimmäinen presidentti Neuvostoliiton: luoja, vai ...?\nSnake - käärme ei ole myrkyllistä\nYaskolka: istutus ja hoito. Kasvava siemenistä yaskolka\nOireita vulvitis: komplikaatioita, hoito\nKeitot lapsille - todellista hyötyä vai perinne?