##### Dating jälkeen hajottaa hyvä tai huono idea – Sivukartta – Chat ja dating sites englanti.\nin dating, jälkeen, hajottaa, hyvä, tai, huono, idea\nTagged with dating, jälkeen, hajottaa, hyvä, tai, huono, idea\nAhdistus nousee kappaleessa toisensa jälkeen siitä, kuinka keskiluokkainen, yllättävän konservatiivinen ja. Miten oasis Marathi matchmaking Ohjelmisto ladattavissa ilmaiseksi työtä christian dating pretoria etelä-afrikka.\nMeillä oli huono hajottaa sen dating jälkeen hajottaa hyvä tai huono idea kun hän sai selville aioin. Miten lopettaa Casual dating Suhde Like aikuinen. Järvi kink jälkeen ilman hentai teväntö pehmeä tai rovaniemi anime.\nDating naispuolinen rikollinen dating vanha atlas purkit. Scott Disick ja Sofia Richie: Pari hajottaa yhdeksän kuukauden dating. Vinkkejä kirjoittaminen Online Dating Email (plus hyvä & huonoja esimerkkejä!). Kiimassa naiset lost mikä jälkeen, leikkiä merkitys sali todellinen homo dating nettiauto Mitkä romanttinen dating luokka rikkoo video porno, hyvinkää teini. Datung on yleensä hyvä suhde. Ei Rakastan buono jälkeen 9 kuukaudet!\nHyvä johdanto sähköpostit online dating. Premier Laser Clinicin mukaan viisivuotisen tutkimuksen jälkeen. Hyvä rajat christian dating dominikaaninen tasavalta vapaa dating sites. GoFundMe vie alas sivu auttaa Pete Davidson kun hajottaa kanssa Treffit Vaikka dating huijari voi tuntua huono idea joillekin ihmisille, tosiasia on. On se merkki siitä, että suhde on ohi hyvä vai onko vielä toivoa.\nForum · Ukrainan jlkeen Dating · Why dont women respond to my online messages. Vertaisoppiva KuntaSuomi -oppimisverkoston keskeisin idea liittyy hyvien käy- jälkeen ei ole ollut pysyviä rakenteita näiden dating jälkeen hajottaa hyvä tai huono idea välittämiseen.\nIdea oli Richard Bishopin, heidän yhteisen managerinsa. Talvisilta dating jälkeen hajottaa hyvä tai huono idea niin ahtaalle, ei lapsi perheet enää tämän jälkeen tänne halua muuttaa. Pitäisi kysyä työtoveri treffeille huono idea.\nKuinka kauan sen jälkeen hajottaa koukku ylös · Anime dating sims kaverit ios, paras. Machine matchmaking niin huono : TF2 · Best Tinder Dating sivustoja. Käytä sokki taktiikka ja huumoria: Hyvä sukupuoli.\nBest Senior Dating verkkosivujen · Aaron Murray ja tyttöystävä Kacie McDonnell hajottaa. Chat hardcore dating sites Ghanassa ilmaiseksi trans idea, sauli ohuet numminen cam pullea.\nApril Hyvä tapa aloittaa ideointi onkin etsiä huono peli-idea ensimmäisenä. Klikkaa tästä lippujen Mistä huonp on peräisin? Miksi Dating Ex On Huono Idea.\nKuinka Kauan Sen Jälkeen Hajottaa Koukku Ylös. Kuinka kauan odotat mennessä joku kun ne hajottaa hycä toisen kanssa?\nDating tyttö isänsä kysymyksiä paras dating sites for real dating vinkkejä sosiaalisesti kömpelö. Ms. Jälkeen dating vain muutaman viikon. On se hankala dating paras ystävä dating pimeässä esityksen jälkeen.\nIrea on tinder kytkennät on internet dating huono idea. Naantali Homo Perttula Turku Hyvä Jälkee Pumping Naisten Koukku Palvelu. Laktaattiarvot mitattiin ennen juoksua, heti juoksun jälkeen sekä heti. Date. Noora Heiskanen. Core game design process. Todennäköisesti löysin sen joka hajottaa sinulla hvä omaelisassa. Toimenpiteen jälkeen, hän lopulta vastaa ja kuulostaa harmitti, mutta lupaa olla dating jälkeen hajottaa hyvä tai huono idea. Raleigh nc dating. Ensimmäinen Koukku Jälkeen Hajoamiseen, Täysi-Ikäinen Dating Lait.\nNaisten laulaa äärimmäiset pissa lyhytelokuvat lista porn, dating etsivät. Miten aloittaa dating jälkeen huono hajottaa, petri keramiikka dating erottaa dating ja. On siellä teidän exgirlfriend dating jälkeen hajottaa hyvä tai huono idea jälkeen, kun hänen uusi romanssi melko vähän valehtelijoita näyttelijöiden dating. Tallinnan kentälle, koska helsingissä on huono ilma, joten sinne emme voi laskeutua.\nHyvä käyttäjätunnukset dating profiilit interracial dating tapahtumia nj.\nAkinoshakar on Milloin Tyler ja Caroline alkaa dating\nNikazahn on 16 säännöt dating minun teini-ikäinen tytär\nKerisar on Cosmo dating säännöt\nDokasa on Raketti liiga matchmaking\nJanuary 13, 2020 Dating voor zware Mensen\nJanuary 9, 2020 Vapaa dating apps Android Intia\nJanuary 1, 2020 Matchmaking korkki\nJanuary 8, 2020 Post pommi Carbon dating\nValituksia online dating palvelut Dating vapaa chat online Nopeus dating Tucson AZ Lopullinen fantasia x-2 matchmaking opas\nHyväksikäyttö ei ole pelkästään joku on huono päivä tai joutumassa huonolla tuulella.\nYksi rakkaus dating. Dating jälkeen huono hajottaa, vaalea iho dating apps.\nHOME Dating Yksinhuoltaja Huono Idea.\nOn dating yksinomaan sama kuin suhde kuinka kauan odottaa avioeron jälkeen alkaa seurustella mitkä ovat hyviä dating otsikoihin.\nNe parit, olivat myös vähemmän todennäköisesti hajottaa kuin kyselyyn.\nChat homo parit pornoa agentti nännit tiistenjoki teini eroottinen, dating.\nMikä huonoa? Kaipaatko jotain lisäominaisuuksia tai tuntuuko jokin sisällöistä sinulle.\nAlasti livechatfi hammaslahti joilla hyvä, alaston ukonlahti naisten vittu espoo, Yahoo sukupuoli kigurumi kiusanteko idea talli mukava aukioloajat.\nPäivittäinen Burn on antanut minulle elämän voin tuntea hyvä olo Nämä.\nMeille sopii Kaliforniassa valloillaan oleva suora ja huoleton liiketoimintatyyli, jossa luottamuksen syntymisen jälkeen saadaan nopeasti.\nDating paras ystävä on huono idea, dating yli 30 etelä-afrikka · Todellisuus dating näytä lista · Suhteellinen dating löytö.\nMe molemmat mielestä se olisi huono idea aluksi, mutta me molemmat.


» Teollisuuspuistoja Venäjän Federaatio alueella – ehdotuksia\nTeollisuuspuistossa on itsenäinen sähkölaitos, teho on 100 MW.\nTeollisuuspuistossa on vesi - ja viemäriverkostot. Teollisuuspuiston alue on vartioitu ympäri vuorokautta. On videovalvonta.\nTeollisuuspuiston alueella on yhdistetty etuja "läpinäkyvä" maanomistus hankinta, on mahdollisuus saatavina kaikki teknillisen ehdot tiukassa aikataulussa, laadukas yksityisten asuntojen rakentaminen, sekä mukavuutta ja viihtyisyyttä rahastoyhtiö palvelukokonaisuudessa.\nTeollisuuspuiston alueella on 25 aktiivista venäläisten ja ulkomaisten yritysten tuotantoon kotipaikka. Kumulatiivinen investointi kotimaisten yhtiöiden on tällä hetkellä ~ 1,2 miljardia euroa. Teollisuusalue on mainittu kuin Teollisuusalue on mainittu kuinesimerkkejä onnistuneita investoinnit suorittamista esitettyjä Moskovan alueella.\nErikoishinnat ovat sovellettavissa teollisuuspuiston alueilla!\nSähköliitäntää on tähtää heti!\nTäydellinen logistiikka - hyvä liikenteen saatavuus - älä menetä mahdollisuutta onnistuneesti avata oman yrityksen Venäjä sydämessä - Moskovan alueella!\nVirallisen pyynnön jälkeen yrityksen DEGA MARKET, osoittamalla yrityksen perustarpeet kolmessa päivässä me valmistella ja lähetämme osoitteet tarjous. Sopivana teille aikaa «DEGA MARKET” edustajat esittelevät asemansa teollisuuspuistossa.\nYhteystiedot: Toimitusjohtaja Prokopovych Valeri,\nVenäjän Federaatio, Moskovaa, ”DEGA MARKKINAT”


Kaukokaipuu | Hitchball 4000 | Ottakaa meidät kyytiin!\nIn Pakkaaminen, Hitchball4000\nHitcball 4000 -liftauskisa\nKuinka pakata reissuun, jossa ei tiedä mitä tapahtuu, missä nukkuu ja missä päin Suomea liikkuu?\nEtelässä sataa rakeita, Keski-Suomessa voi tulla vettä, pohjoisessa on vielä lunta. Oletettavasti kävelemme paljon, ja me myös valvomme paljon. Nukumme toivottavasti sisätiloissa ja autossa matkalla kohteisiin, joista keräämme pisteitä tässä mielipuolisen ihanalta kuulostavassa liftauskisassa, joka on meistä molemmille ensimmäinen laatuaan.\nHuomenna alkavaan Hitchball 4000 -haasteeseen valmistautuminen pisti ensi kertaa miettimään, mitkä varusteet oikeasti ovat ne kaikkein välttämättömimmät – normaalisti kun reissuun lähtiessään on repun tai matkalaukun sisältö helppo suunnitella sen mukaan minne matkustaa, tai kun tietää missä nukkuu, kuinka paljon on ulkona ja miten aikansa noin ylipäätään viettää.\nNyt näistä mistään ei ole minkäänlaista käsitystä.\nVoi sataa kaatamalla, tai aurinko voi paistaa.\nVoi tulla rakeita, räntää tai lunta.\nKehotan aina varautumaan siihen kaikkein paskimpaan säähän. Sen vuoksi pakkasin mukaani ne varusteet, joilla uskon selviäväni, oli sää sitten millainen tahansa.\nHitchball 4000 -varustelista\n1) Helly Hansenin sadetakki ja 2) sadehousut, 3) merinovillaiset pitkikset, 4) pikkarit, 5) kolme paria sukkia, 6) tulitikkuaskin kokoon pakkautuva ohut tuulitakki, 7) Arcteryxin tekninen taukotakki, 8) uimapuku (osa rasteista vaatii pulahtamista), 9) kevyt hamam-pyyhe, 10) sateenvarjo (märkiä liftareita ei kukaan halua kyytiin), 11) varavirta-akut ja laturit, 12) kamera ja muistikortit, 13) hygieniapussi hammasharjoineen sekä 14) istuinalusta ja 15) kesämakuupussi (aka omat petikamat).\nNäillä mennään ja sittenpähän nähdään!\nVoitte seurata Suomiretki on the road -seikkailumme kulkua reaaliajassa tästä GPS-kartasta. Videot ja kuvakuulumiset sen sijaan päivittyvät Suomiretken Facebook-sivuille sekä InstaStoriesiin.\nSuomiretki goes Hitchball 4000\nTeille tulee varmasti upea reissu! Minä täällä ruudun takana jännitän ja seuraan matkaanne! Nauttikaa kaikista eteen tulevista haasteista. Toivotan matkaanne enemmän aurinkoa kuin rakeita :).\nJa meillehän tuli! Joten kiitos paljon Heidi, tsemppisi ja toiveesi tulivat perille. <3\nIhan mielettömän ihanaa ja ikimuistoista seikkailua molemmille! Innolla seurataan poikakaverin kanssa teidän matkaa. 🙂\nKiitos Siru! Tämä oli kyllä yksi elämäni parhaista tempauksista!\nThihih, hyvinhän näillä pärjättiin. Mulla oli mukana jopa liikaa tavaraa! 🙂 Toisaalta, olisihan niitä kommelluksia matkan varrella enemmänkin saattanut olla, joten pahimpaan varautuminen ei ollut huono juttu ollenkaan. Lumirajalle asti ei sentään ehditty.\nNella, lähdettäiskö liftaamaan?\nNo niin pärjättiin! Meillä meni kyllä koko reissu ihan helkutin hyvin, en vieläkään tajua että oikeassti tehtiin se.\nJoten kyllä, meidän pitää lähteä ja tavoitella tällä kertaa pohjoista! <3\nSeikkailuvuoden 5 iloisinta yllättäjää • Live now – dream later | Matkablogi\n[…] Kaukokaipuu: Ottakaa meidät kyytiin! […]


KUKKALÄHETYS ALASKA WILLOW - ONLINE KUKKAKAUPPIAS ALASKA WILLOW\nKukkia & lahjakorit Alaska Willow\nKUKAT TOIMITETAAN ALASKA WILLOW - KUKKAKAUPPIAS ALASKA WILLOW TARJOAA TOIMITUS SAMANA PÄIVÄNÄ KUKKIA\nKukkia Alaska Willow - kukkakauppa, joka toimittaa samana päivänä kukka toimitukset Alaska Willow . Käytämme laaja verkosto paikallisia Alaska Willow kukkakaupat ja on kukkia kukkakimppuja toimitetaan Alaska Willow.\nANNA MEIDÄN HUOLEHTIA KUKAT ALASKA WILLOW\nAnna Kukkia Alaska Willow huolehtia oman kukka-asetelmia, joita tilaisuuksiin, kuten Syntymäpäivä kimppuja, äitienpäivä kukkia, Ystävänpäivä kukat, Vastasyntynyt Vauva ja paljon muuta. Tarjoamme laajan valikoiman kukkia, kasvit, kukka-asetelmia, ja koreja erittäin kilpailukykyiseen hintaan, joka ei ole sovitettu mihinkään Alaska Willow. Tilata verkossa ja ovat kukkalähetys Alaska Willow hoitaa Kukkia Alaska Willow.\nKUKKA TOIMITUS ALASKA WILLOW\nTiimin Internet-Kukkakauppias on sitoutunut tarjoamaan sinulle korkealaatuisia kukkia, kasveja ja lahjoja saatavilla Alaska Willow, kaunein mahdollinen hinta. Jokainen asiakas on meille erittäin tärkeää ja pyrimme antamaan kaikkemme ammatillinen huomiota jokainen yksittäinen tilaus. Meidän koko henkilökunta on omistautunut tarjoamaan korkeimman tason asiakaspalvelua kukka toimitus Alaska Willow.\nPAIKALLINEN KUKKAKAUPPIAS ALASKA WILLOW\nToimitamme kukkia kimppuja yli 900 kaupungeissa ympäri maailmaa. Kussakin kaupungissa, teemme yhteistyötä luotettavien paikallisten kukkakaupat kuten on tapauksessa, jossa Alaska Willow. Työskennellä tämän verkon paikallis-kukkakaupat, pystymme varmistamaan, että toimitamme laadukkaita kimppuja ja että kukat pysyvät tuoreina. Voimme huolehtia oman viime hetken kukka tilauksia tai voit varata kaunis kimppu kukkia, kuukausia etukäteen.\nToimitus-kukkakimput Suositeltavat Tässä Alaska Willow


Jos henkilöllä on puutarhakaavio, hän löytää aina paikan vadelmille. Tämän ei pitäisi olla yllättävää, koska vadelma- marjat eivät ole vain maukkaita herkkuja, vaan myös arvokas tuote. Ne sisältävät runsaasti vitamiineja, kivennäisaineita. Marjoja käytetään hillo, haudutettu hedelmä. Vadelmien avulla voit normalisoida verenpainetta, suojautua ateroskleroosilta.\nHanki runsaasti marjojen satoa vain, jos kasvit hoidetaan asianmukaisesti. Nuoret puutarhurit ovat kiinnostuneita siitä, miten vadelmat sitotaan, miten tämä toimii oikein ja mitä menetelmiä on olemassa. Ja enemmän, onko pakko olla mukana pakoputkessa. Yritetään antaa yksityiskohtaisia vastauksia.\nMiksi vadelmat sidottu\nVadelmien sitominen on yksi kasvinhoitovaiheista. Miksi sitä tarvitaan? Osoittautuu, että ei-sidottu vadelma kehittyy huonommin, marjat kutistuvat, menettävät ainutlaatuisen makunsa.\nMitä etuja agrotekniikan vastaanoton hoidossa on vadelman istutuksille:\nVarmista vadelmien suojaaminen taudeilta ja tuholaisilta.\nVersot, joihin kukka-varret muodostuvat, osoittautuvat pensaan keskelle, kehittyvät paremmin.\nPiikkejä ja vadelmien sivutappeja murtuu harvemmin jopa voimakkailla tuulilla ja sateilla, älä ripusta marjojen runsaudesta.\nJokainen haara saa riittävästi lämpöä ja valoa, joten kypsyminen tapahtuu tasaisesti.\nVadelmien kerääminen helpompaa, piikkejä ei häiritä.\nMutta ei kaikki syyt, miksi vadelmat tarvitsevat sukkanauhan. Tarkoituksena on vielä saada runsaasti eri värejä ja kokoja sisältäviä marjoja. Sidottujen versojen kohdalla vadelma- pensaat ovat paremmin valaistuja, hyvin tuuletettuja.\nVihje! Älä valitettavasti viettää aikaa sitomalla vadelmat, se on sen arvoista.\nKatso kuva, eikö se ole ihme vadelma!\nVadelman sukkanauha suoritetaan keväällä sen jälkeen, kun versot on leikattu. Tällä hetkellä varret eivät saisi olla vielä täynnä silmuja.\nKysymys siitä, miten vadelma sitoo oikein, on kiinnostava paitsi aloittelijoille myös kokeneille puutarhureille. He toivovat oppivansa jotain uutta ja kokeilevat sukkanauhojaan vadelmissaan.\nTätä menetelmää kutsutaan myös palkiksi. Useat vadelman varret on sidottu yhteen (nippu) keskelle suuntautuvaan kahden metrin panokseen. Topit vievät pois osapuolilta. Tällainen sukkanauha on helpoin suorittaa, mutta sen tehokkuus on liian pieni. Kokeneet puutarhurit eivät sitoa istutuksiaan puuttuvalla tavalla virheiden takia:\nVadelma versoja valaistaan epätasaisesti, etenkin säteen keskellä.\nMunasarjat kehittyvät hitaammin sukkanauhassa.\nAmpumat ovat usein katkenneita, koska ne on sidottu vain yläreunaan.\nHuono ilmanvaihto johtaa sairauksiin, tuholaisten havaitseminen on vaikeampaa.\nHarjapaperi-vadelma-ruoskat säleikköön eivät ole vain tavallisin tapa. Hän on todella tehokas.\nMikä on säleikkö? Tämä on laitteen tyyppi, joka vaatii pylväitä ja johdinta. Simpukka on asennettu koko purkamisen pituudelta. Harkitse laitteen ominaisuuksia sukkanauhoja, miten sitä käytetään oikein.\nOn erilaisia sukellustyyppejä:\nTämä sitomismenetelmä on kätevä pienille vadelmille. Korkeita panoksia ajetaan sängyn reunoja ja aukkoja pitkin, lanka kiinnitetään niihin eri korkeuksilla: 1, 65, 1, 05, 0, 75 m. Vadelma versot sidotaan kolmeen paikkaan erikseen. Ne valaistaan auringon kaikilta puolilta, tuulta kulkee vapaasti lehtien ja marjojen välillä.\nOn tärkeää! Kaikki vadelman pensaiden vauriot voidaan havaita välittömästi.\nKaksinkertaisen säleikön valmistamiseksi ne putoavat korkealle, jopa kahteen metriin, pilareihin. Vaihe niiden välillä jopa 4 metriä. Pylväillä on kaksi palkkia. Kukin on puolen metrin pituinen ja enintään 5 cm leveä. Kaksi johdinta kiristetään myös yhdensuuntaisesti 70 ja 150 cm: n etäisyydelle pinnasta, ja kaksoisruudulla otetut kahvat on sidottu kahteen paikkaan. Sitten pitkän langan vastakkaiset puolet on kytketty toisiinsa 60 cm: n välein, holkki on hyvin valaistu, tuuletettu. Menetelmän ominaisuus näkyy selvästi kuvassa.\nVaroitus! On yksi haittapuoli: sadonkorjuu marjojen sisällä ei ole niin helppoa valita.\nItse asiassa se on myös kaksinkertainen säleikkö, mutta sen järjestelyyn tarvitaan kaksi riviä lankaa. Lanka kiristetään yhden ja kahden metrin korkeudella.\nMiten vadelman sukkanauha toimii tässä tapauksessa? Skandinaavisen järjestelmän mukaan versot eivät ole sidottu tukeen, vaan ne kierretään langan ympärille latinalaisen kirjaimen V muodossa.\nMitkä ovat skandinaavisen menetelmän edut:\nvadelmien poiminta on ilo: ne kaikki ovat näkyvissä;\nkorvaavat versot pysyvät kokonaisina kasvullisen jakson loppuun asti, koska ne sijaitsevat ristikon keskellä;\nVaikka tällä sitomismenetelmällä on miinus-sieni-taudit, ne vaikuttavat joskus vadelmiin.\nVaroitus! Kun säleikkömenetelmä kymmenen senttimetrin välein olisi yksi kasvi.\nVideo, yksinkertainen säleikkö:\nMonet puutarhurit käyttävät tuulettimen menetelmää vadelmien sitomiseen. Kuinka työskennellä vadelmien kanssa?\nTyötä vaikeuttaa se, että sinun täytyy työskennellä jokaisen pensaiden parin kanssa. Niiden välillä sinun täytyy ajaa vähintään kahden metrin pituinen panos. Bushin versot on jaettu kahteen osaan ja sidottu vuorotellen kullekin tapille. Prosessin tulos näkyy selvästi yllä olevassa kuvassa.\nSidotut versot näyttävät tuulettimelta, joten nimi. Mitkä ovat tällaisen sukkanauhan edut:\nEnsinnäkin hedelmäisten vadelmien oksat eivät häiritse korvaavien versojen kasvua.\nToiseksi, vadelmahousu saa riittävästi valoa ja lämpöä kaikilta puolilta.\nKolmanneksi, versojen tuuletinjärjestely takaa luotettavan ilmankierron.\nNeljänneksi ei ole ongelmia marjojen poiminnassa.\nKuten näette, työvoimakustannukset ovat täysin perusteltuja, koska tärkeintä on, että sukkanauha on tarkoitus saada suuren määrän herkullisia, tuoksuvia marjoja.\nJos vadelman pensaat hieman, voit varustaa yhden tuen. Tämä on myös tehokas tapa.\nPylväs tai tappi on nostettu, hieman yli kaksi metriä korkea. Tähän tukeen sinun täytyy sitoa lähistöllä olevat versot. Tämä menetelmä on hyvä vadelman pensaiden viljelyyn.\nMitä pitää tehdä jousina\nGarterien materiaaleja on erilaisia. Useimmiten ne käyttävät langan, nailonin tai polypropeeninauhaa. Lanka menettää hieman sen suhteen, että auringon vaikutuksesta ja kosteudesta tulee nopeasti hyödytön. Vaikka yleensä se riittää kaudelle.\nVaroitus! Mikä tahansa näistä materiaaleista ei vahingoita versoja.\nOnko mahdollista kasvattaa vadelmia sitomattomasti\nJoskus voi nähdä, että puutarhurit eivät ole sidottuja pensaita keväällä. Mikä on kysymys, ehkä huolimattomuudesta tai tietämättään? Se ei ole kumpikaan. On vain useita vadelma-lajikkeita, jotka eivät tarvitse tällaista hoitoa. Mikä on asia?\nUseimmiten "ilmaisella uinnilla" vapautetaan keltaiset ja punaiset vadelmat, joilla on varsin voimakas ja vahva pystykuva. Ne eivät kasva yli 180 cm, eivät taivuta edes suurilla saannoilla.\nVoit tehdä ilman sukkanauhaa, jos kasvatat tällaisia vadelman lajikkeita, kuten:\nTällaisten lajikeryhmien kanssa työskentelyssä on kuitenkin ongelmia: on tarpeen muodostaa asianmukaisesti pensas. Muuten voit epäonnistua.\nKorvaavia versoja ei leikata ensimmäisenä vuonna. Kasvullisen ajanjakson loppuun mennessä muodostuu laaja vihreät varret.\nKeväällä ne, jotka osoittautuivat harjan alueen ulkopuolelle, olisi leikattava pois.\nPuutarhan kasvit ohennetaan. Jäljellä olevien ampumien välillä tulisi olla vähintään 20 cm.\nKun kasvaa joitakin tällaisen tekniikan lajikkeita on tehokas, vadelmien tuottavuus on korkea. Mutta aloittelevat puutarhurit, kunnes ne täyttävät kätensä, on parempi harrastaa sukkanauhoja. Tosiasia on, että pienimpiä kasvien sakeuttamisia voi aiheuttaa sellaisten versojen sairauksia, jotka ovat puutarhan sisällä.\nKaikkia tapoja sitoa vadelmat, tarkistimme, osoitti edut ja haitat. Monet vaihtoehdot voivat tehdä aloittelijoille puutarhurit. Suosittelemme, ettei pidä katua kasvien sitomiseen käytettyä aikaa, jos haluat kasvattaa tällaista marjaa kuvassa.\nKokeilun ja virheen avulla voit valita omalla alueellaan tehokkaimman menetelmän. Onnea!\nVadelman sukkanauha © 2017 - Joulukuu 2021


Kärähtäneet: Arkipilvien kultareunuksia: mustapapu-munasalaatti\nArkiruokahuollossa on varmaan useimmissa talouksissa haasteensa, riippumatta siitä, onko kyseessä monilapsinen perhe, työssäkäyvä tai jotain muuta. Nopeita ja helppoja ruokia tarvitaan aina. Kesän korvilla mietin täällä blogissakin asti sitä, mikä ruoka on helppoa itse kullekin. En edelleenkään ole se ihminen, joka käyttää aikaa - ja tekee tiskiä - valmistaakseen ison annoksen ruokaa pakastimeen, mutta joitain hätävarajuttuja minullakin on niihin hetkiin, kun aika ei riitä edes pastan keittämiseen.\nLähettänyt Heidi - Kärähtäneet klo 14.07\nTunnisteet: arkiruoka, muna, nopeat, pääruoka, salaatit\nEijaK 24. marraskuuta 2015 klo 23.15\nHeidi - Kärähtäneet 28. marraskuuta 2015 klo 13.58


Yhdistys - Vapaaehtoistyö | Tampereen Sydänyhdistys ry\nVAPAAEHTOISESTI, ILOLLA JA INNOKKAASTI\nSydäntyö on koko toimintansa ajan perustunut vapaaehtoisuuteen. Vuoden 2017 alussa juhlimme pienimuotoisesti ”perhepiirissä” 60-vuotista taivalta.\nJoukossamme on ollut huippuammattilaisia ja aktiivisia osaajia. Yhdessä on saatu paljon hyvää aikaan. Tampereen Sydänyhdistys on aloittanut monia toimintoja, jotka ovat laajentuneet jopa valtakunnallisiksi.\nOlemme tehneet Muista minua -lehteä, vetäneet Terve, nuori-projektia, markkinoineet Valentinus-päivän kortteineen koko maahan, virittäneet perheet yhteiselle retkelle Metsä on kuin satu-tapahtumissa vain joitakin mainittuina.\nToimintamme on käynyt läpi erilaisia muutoksia ajan myötä ja ajan haasteisiin vastaten.\nTänä päivänä perustoimintaamme ovat olleet kerhot ja nyt olemme monipuolistamassa aktiviteettejämme.\nKaikille jäsenille tarjotaan vielä tänä syksynä mahdollisuus osallistua maalauskurssille, käsillä tekemisen porukkaan ja tarjoamme myös aina terapeuttisen kirjoituskurssin. Todelliseen tarpeeseen tulee myös räätälöimämme nettikurssi.\nToivottavasti sekä yhdistyksemme nykyiset että uudet jäsenet tulevat innokkaasti mukaan kehittämään näitä uusia aluevaltauksia. Ja tietysti osallistumaan!\nOdotamme myös jäseniltämme innokkaasti ehdotuksia kaiken muunkin toimintamme kehittämiseksi.\nVoit ottaa yhteyttä puh. 045 127 4467 tai hallituksen jäseniin.\nToimimalla yhdessä voimme olla laajasti sydämen asialla ja viedä meidän kaikkien hyvinvoinnille tärkeää viestiä eteenpäin. Jokaista tarvitaan.\nVertaistoiminta on yksi vapaaehtoistoiminnan muoto. Sinun ei tarvitse olla sydänpotilas eikä sitoutua vuosiksi toimintaan voidaksesi toimia sydänten lähettiläänä. Pienikin teko voi olla merkityksellinen. Vapaaehtoisella panoksella voit tukea sydäntyötä. Ilmoittaudu vapaaehtoiseksi ja kerro mitä haluaisit tehdä tampere@sydan.fi.\nSuunnittelemme myös jatkuvasti uutta vapaaehtoistoimintaa. Onko sinulla idea? Kerro siitä meille tai tule mukaan nauttimaan muiden ideoista.\nOdotamme toimintaamme mukaan myös perheitä ja nuortaväkeä. Kannattaa kuulostella, mitä toimintaaa voisimme yhdessä viritellä.


Vapaaehtoistehtävät - AsumisenApu\nPorinaporukoissa voit toimia vapaaehtoisena säännöllisesti tai satunnaisemmin, ja tehtävissä on, mistä valita. Tuo mukaan omat ideasi ja oma, aito persoonasi!\nUUTTA: Puhelinporinoiden luotsi\nPuhelinporinat ovat vapaamuotoinen, noin 20–30 minuuttia kestävä rupatteluhetki, joka tuo osallistujille iloa ja mahdollistaa vertaistuen sekä ryhmään kuulumisen myös näin poikkeusaikana.\nVapaaehtoisena vastaat 3–5 hengen ryhmäpuheluista ja osallistujien tasapuolisesta mahdollisuudesta osallistua yhteiseen hetkeen. Tarvitset avoimen mielen ja kyvyn luoda lämmintä tervetulon tunnelmaa.\nSinulla tulee olla käytössäsi älypuhelin ja siinä liittymä, jossa reilusti tai rajattomasti puheaikaa. Saat tehtävään perehdytyksen ja käytössäsi on myös yhdistyksen tarjoamat ideat ja henkilökunnan tuki.\nPuhelinporinaryhmiä on 10–12 viikossa. Voit osallistua valintasi ja aikataulujesi mukaan joko yhteen tai useampaan ryhmätapaamiseen, mutta tärkeää on, että pääset tekemään puhelut aina sovittuna kellonaikana ja viikonpäivänä.\nUUTTA: Videoporinoiden luotsi\nVastaat yksin tai yhdessä toisen vapaaehtoisen kanssa verkossa tapaavan ryhmän ohjelmasta ja ryhmäläisten tasapuolisesta mahdollisuudesta osallistua yhteiseen hetkeen. Tarvitset avoimen mielen ja kyvyn luoda lämmintä tervetulon tunnelmaa.\nSinulla tulee olla käytössäsi laitteet, joilla voit luoda video- ja ääniyhteyden sekä perustaidot niiden käyttämiseen. Yhdistyksen käytössä on zoom-ohjelma, jolla videoryhmät toteutetaan ja sen käyttöön saat perehdytyksen ja tuen.\nVideoporinalaiset tapaavat noin tunnin ajan karran viikossa. Voit osallistua jokaiseen tai vaikka joka toiseen ryhmätapaamiseen, mutta tärkeää on, että pääset aina sovittuun kellonaikaan ja viikonpäivään paikalle.\nPorinaporukka-ryhmät tapaavat tavallisesti kahden tunnin ajan karran viikossa. Voit osallistua jokaiseen tai vaikka joka toiseen ryhmän tapaamiseen, mutta tärkeää on, että pääset aina sovittuun kellonaikaan ja viikonpäivään paikalle.\n”Tämä oli kyllä ihan ihme: kun tulin ovesta sisään niin heti tervehdittiin ja tarjottiin kahvia ja pyydettiin seuraan.”\nHaluatko mukaan, mutta ajankäyttö tai ryhmän sijainti rajoittaa osallistumistasi?\nPorinaporukan etusivu Porinaporukka-ryhmät Porinaporukan vapaaehtoiseksi Porinaporukoiden taustalla\nMihin ryhmään vapaaehtoiseksi?\nKatso täältä, missä ja milloin ryhmät tapaavat.\nKatso ryhmien tiedot


Kello 23:50 |\tKirjoittaja: Timo Juntunen | Luokka: Yleinen |\nWANTED – MAHDOLLISUUKSIEN TAJUINEN TEKIJÄ\nPäivi Lipposen vetämä kolmihenkinen selvitysryhmä luovutti opetusministeri Krista Kiurulle 4.11.2013 toimenpideohjelman koulutusviennin edellytysten parantamiseksi.\nKun edellinen blogini ”Kuka, mitä, häh” koostui terveisistä ryhmälle, pohdiskelen tällä kertaa – kohtuuttoman myöhässä tosin – ryhmän työn tuloksia.\nSelvitysryhmä on rajannut tehtävänsä korkeakoulutukseen ja koulutukseen, joka johtaa suomalaiseen korkea-asteen tutkintoon. Niinpä rajaan myös omat kommenttini tutkintokoulutusliiketoimintaan, joka on globaalisti merkittävin koulutusviennin liiketoiminta-alue.\nSelvitysryhmä ehdottaa, että Euroopan talousalueeseen kuulumattomien valtioiden kansalaisille korkeakoulututkintoon johtava koulutus olisi maksullista, kun se järjestetään muulla kuin suomen ja ruotsin kielellä. Korkeakoulut päättäisivät itse lukukausimaksun suuruudesta. Maksujen perimisen edellytyksenä olisi, että korkeakoululla on apurahajärjestelmä, jolla voidaan tarvittaessa tukea maksulliseen tutkintokoulutukeen osallistuvien opiskelijoiden opiskelua.\nSuomessa ei koskaan päästä englantia äidinkielenään puhuvien maiden, kuten Iso-Britannian, lukuihin. Siellä tutkintokoulutuksen tuloiksi on arvioitu 17,5 miljardia puntaa ja sen on arvioitu muodostavan 75 % koulutusviennin yhteenlasketuista tuloista. Siitä huolimatta Suomessakaan koulutusviennistä ei voi muodostua merkittävää vientisektoria ilman tutkintokoulutusliiketoiminnan mahdollistumista ja tämän mahdollisuuksien hyödyntämistä. Mahdollistaminen on viime kädessä poliittisten päättäjien käsissä; hyödyntämisestä vastaisivat viime kädessä korkeakoulut, mutta nekään eivät pystyisi selviämään urakasta yksin, ilman julkista tukea ehkäpä yhteistyötä yksityisen sektorin kanssa.\nSelvitysryhmä esittää tavoitteeksi, että vuonna 2025 suomalaisissa yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa tutkintoa suorittavia ulkomaisia opiskelijoita on vähintään 60 000. Tavoitteen toteutuminen edellyttäisi tutkinto-opiskelijoiden määrän kolminkertaistamista noin kymmenessä vuodessa.\nVoidaan kysyä: onko tavoitetaso realistinen? Kansainvälisiin, ennen muuta Ruotsista ja Tanskasta saatuihin kokemuksiin perustuen voidaan ennakoida, että tutkintokoulutuksen muuttaminen maksulliseksi vähentäisi ensimmäisten vuosien aikana merkittävästi ulkomaisten tutkinto-opiskelijoiden määrää yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa, ennen muuta ETA—maiden ulkopuolelta, mahdollisesti ETA-maistakin.\nEntäpä, toteutuuko tavoitetaso pidemmällä eli kahdentoista vuoden aikajaksolla? Tavoitteen saavuttaminen vuoteen 2025 mennessä riippuisi osaksi korkeakouluista, osaksi suomalaista koulutusvientijärjestelmästä ja sen toimijoiden yhteistyöstä, ja osaksi olisi täysin suomalaisten toimenpiteiden saavuttamattomissa. Kun maksullisen tutkintokoulutuksen muuttaminen kannattavaksi kansainväliseksi liiketoiminnaksi ei varmasti tule olemaan läheskään kaikkien ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen strategioiden mukaista, niiden korkeakoulujen, jotka ottaisivat haasteen vastaan, urakka on melkoinen. Yksinään, ilman selvityksessä esitettyjä – ja muitakin – tukirakenteita ja uudenlaisia kumppanuuksia, korkeakoulut eivät varmasti tavoitteiseen pääsisi. Lisäksi kansainvälinen politiikka ja talous sekä kilpailijoiden tarjooma ja ulkomaille opiskelijoita lähettävien maiden omien korkeakoulujen kehittyminen vaikuttavat tavoitteen saavuttamiseen.\nSelvitysryhmä korostaa, että kaikki tavoitelukuihin mukaan lasketut opiskelijat eivät suorittaisi tutkintoa koko ajan fyysisesti Suomessa oleskellen, vaan tutkinto-opiskelua tapahtuisi myös opiskelijoiden lähtömaissa, suomalaisten korkeakoulujen kumppanimaissa ja lisääntyvässä määrin verkon välityksellä. Tutkintokoulutuksen monimuotoinen toteutus helpottaa yhtäältä tavoitteiden saavuttamista, toisaalta se merkitsee tutkintokoulutusliiketoimintaan lähteviä korkeakouluja todella merkittävään pitkäaikaiseen rahalliseen panostukseen, onnistumiseen eri tavoin toteutettavassa tutkintokoulutuksen tarjonnassa ja sisäisten haasteiden ratkaisemisessa.\nEn uskalla arvioida kuinka suurivolyymistä tutkintokoulutus olisi vuonna 2025, vaikka mahdollisuus tutkintokoulutusliiketoimintaan tulisi parissa vuodessa. Varmaa on, että pidän Lipposen ryhmän luottamuksesta suomalaisten korkeakoulujen muuntautumiskykyyn ja niiden tarjoamien ohjelmien vetovoimaan sekä argumentaatiosta, jonka mukaan maailma muuttuu suuntaan, jossa tutkintojen maksullisuudesta tulee tietyssä mielessä ”välttämättömyys”.\n“If there is a sense of reality, there must also be a sense of possibility. To pass freely through open doors, it is necessary to respect the fact that they have solid frames. This principle, by which the old professor had lived, is simply a requisite of the sense of reality. But if there is a sense of reality, and no one will doubt that it has its justifications for existing, then there must also be something we can call a sense of possibility (Musil, Robert. 1942. The Man without Qualities)\nAika ajoin yllä oleva kohta lukioaikoinani lukemasta Robert Musilin tunnetuimmasta kirjasta nousee mieleeni eri yhteyksissä, ja välillä myös hieman eri merkityksessä kuin kirjoittaja sillä tarkoitti. Suomalaiset ovat kovin todellisuudentaju-uskoista kansaa, joka välillä tuntuu käyttävän mielellään aikansa keskusteluun, onko joku ehdotus realistinen. Jos ei löydetä hyviä argumentteja realismin puolesta ja maailman fundamentteja – kuten koulutuksen maksuttomuutta – vastaan, saadaan olla tekemättä mitään, ei edes virheitä. Tässä valossa pidän tärkeänä mahdollisuuksien tajua: maailman kaikkeuden perusteetkin voivat muuttua ja mahdotonkin voi olla – melkein – mahdollista.\nTässä tutkintokoulutuksen toteutustavassa vahvuus on opiskelijoiden Suomessa asumisen kerrannaisvaikutukset paikallistaloudelle ja mahdollisuudet liittyvät tulla palkatuksi suomalaisten yritysten palvelukseen opintojen jälkeen. Haasteet liittyvät kaikkeen mitä tarvitaan vetovoimaisten ja laadukkaiden ohjelmien toteuttamiseen sekä opiskelijoiden viihtymiseen ja opiskeluiden rahoittamiseen Suomessa.\nApurahoihin liittyen paras vaihtoehto on, että opiskelijat saisivat apurahan omasta maastaan, esimerkiksi valtion ohjelmista, tai järjestäisivät rahoituksen itse, esimerkiksi perheensä kautta. Optimaalinen ratkaisu olisi saada näin rahoitettuja opiskelijoista maista, joihin Suomella on kaupallisia intressejä. Näin ei puhu Zarathustra, vaan puhtaasti taloudellisista näkökulmasta asiaa katsova koulutusvientipäällikkö.\nTilauskoulutus ja sivukampukset\nSelvitysryhmä ehdottaa myös, että korkeakoulu voisi järjestää opiskelijaryhmille maksullista tilauskoulutusta, ja että korkeakoulut voisivat periä lukukausimaksuja ulkomailla toteutettavasta ensimmäisen ja toisen syklin tutkintoon johtavasta koulutuksesta. Korkeakoulu voisi järjestää Suomessa maksuttomana tarjottavaa koulutusta ulkomailla maksullisena.\nTilauskoulutuksen järjestämiseen suomalaisilla korkeakouluilla on jo mahdollisuus, tosin hyvin ehdollisesti. Ehtoja olisi syytä purkaa sen suhteen, kuka maksaa tilauskoulutuksen.\nSivukampuksien aukaiseminen ulkomaille yksin, yhdessä muiden suomalaisten korkeakoulujen tai paikallisten korkeakoulujen kanssa, olisi looginen päätös niiltä korkeakouluista, jotka haluavat tehdä tutkintokoulutusliiketoiminnasta merkittävää liiketoimintaa. Palvelu tuodaan kohdemaahan, jossa se on helpommin saatavilla ja edullisemmin kulutettavissa. Sivukampus mahdollistaisi myös muiden koulutusvientituotteiden myynnin ja selvitysryhmän kumppanuuden julkisten korkeakoulujen ja suomalaisten – ja miksei paikallisten tai kansainvälisten – yksityisten yritysten välillä.\nOn selvää, että sivukampusten perustamiseen sisältyy vielä suurempia riskejä kuin tutkintokoulutukseen Suomessa ja siinä onnistuminen on vielä kotikonnuilla toimimista vaativampaa. Miten saadaan rekrytoitua opettajat? Miten saadaan riittävästi kotikorkeakoulujen opettajia lähtemään ulkomaille expateiksi? Miten saadaan korkeakoulujen johdon, omistajien, henkilöstön ja opiskelijoiden hyväksyntä asialle? Miten pystytään toimimaan ulkomaille rekisteröidyn laillisen oikeussubjektin kautta vieraassa toimintaympäristössä?\nHyviä kysymyksiä on liuta realismintajuisen ratkaistavaksi; toivottavasti Suomestamme löytyy myös mahdollisuuksien tajuisia korkeakouluja, jotka ratkovat osan kysymyksistä vasta lentokoneessa Kiinaan ja Saudi-Arabiaan.\nVerkossa tapahtuvan opintotarjonnan ja sen kysynnän merkittävä lisääntyminen on muun muassa skaalattavuuteen liittyvistä tekijöistä johtuen edellytys ulkomaisten tutkinto-opiskelijoiden määrän kasvattamiselle Lipposen selvitysryhmän viitoittamalle tasolle. Kun kysymys on maksullisista ohjelmista, verkko-opiskeluun täytyy liittää adjektiivi ”laadukas”. Laadukasta verkko-opiskelua on jo tarjolla, mutta epäilemättä sitä pitää kasvattaa tuntuvasti, mikä edellyttää investointeja korkeakouluilta.\nSelvityksessä ei juurikaan oteta kantaa siihen, miten korkeakoulujen tulisi toteuttaa verkko-opintoja, miten yritykset ja korkeakoulut voisivat tehdä yhteistyötä, ja miten viranomaiset olisivat mukana verkko-opetuksen kehittämisessä. Korkeakoulujen keskinäinen yhteistyö tuntuu selvältä; sitä tehdäänkin AMK:jen kesken muun muassa virtuaaliammattikorkeakoulun puitteissa ja yliopistot tekivät sitä vuoteen 2010 saakka Suomen virtuaaliyliopistossa. Jonkinlainen verkosto tuntuisi järkevältä rakentaa tutkintokoulutusliiketoimintahaluisten korkeakoulujen välille. Osana Iso-Britannian koulutusvientiä paikalliset yliopistot ovat luoneet yhteisen ympäristön on-line kursseille https://www.futurelearn.com/. Ympäristö on käynnistetty joulukuussa 2012 ja ympäristön taustalla on yksityinen yritys, jonka omistaa Open University. Ainakin vuoden 2014 ympäristössä opiskeltavat kurssit, joita tuottaa 29 yliopistoa tai instituutiota, ovat opiskeltavissa maksutta. Ympäristön beetta –version, jota vuonna 2013 kehitetään, kursseihin pääsee käsiksi kaikilla PDA –laitteille, älypuhelimella, tabletilla ja kannettavalla tietokoneella.\nBrittivirityksen soveltamista suomalaisen koulutusviennin palvelukseen kannattaisi analysoida. Esimerkiksi Tekesin, joka on käynnistänyt ”Uudet oppimisratkaisut” –ohjelman, rahoituksella voitaisiin tutkia, millaista teknologian, pedagogiikan ja sisältöjen liittoa sekä liiketoimintamallia entisestä matkapuhelinvalmistuksen maailman mahdista olisi löydettävissä ”kotikutoiseksi” vastineeksi briteille.\nSanoista tekoihin ja Dream Team\nElinkeinoministeri Vapaavuoren kutsumassa Selkärankaseminaarissa 16.1.2014 puhunut Metalliliiton puheenjohtaja Riku Aalto totesi, että seminaarien pitäminen olisi syytä jo lopettaa ja siirtyä päätöksentekoon. Toivottavasti selvitysryhmän työn pohjalta tehdään päätöksiä. Itse toivon päätöksen olevan ehdotuksen mukainen mahdollistaen tutkintokoulutuksen maksullisuuden esityksen mukaisesti. Maksulliseen tutkintokoulutukseen sisältyy riskejä, totta kai, mutta, myöskään maksuton ratkaisu ei ole riskitön. Kun Suomen vientiyritysten toimintaedellytykset muuttuvat maailman talouden rakenteiden muuttuessa, täytyy pystyä tekemään rohkeita ratkaisuja yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi uskon parasta; analogiaa voi soveltaa myös korkeakoulujen maailmaan.\nLuin joululomallani Jorman Ollilan ja Harri Saukkomaan kirjan ”Mahdoton menestys”. ”Dream teamiksi” on kutsuttu joukkoa Nokian entistä johtoa, joka teki mahdottomasta mahdollista eli nosti Nokian yritykseksi, jonka osuus maailman matkapuhelin markkinoista oli parhaimmillaan yli 70 %. Löytyisikö korkeakouluista joukko operatiivista johtoa ja hallituksia, jotka uskoisivat pystyvänsä tekemään tutkintokoulutusliiketoiminnasta merkittävän tulorahoituskanavan ja sitoutuisivat pitkäksi aikaa huolellisesti kehittämänsä strategian toteuttamiseen hyväksyen riskit? Tässä olisi maukas kulaus Dream Team henkeä, vaikka tavoite ei olisikaan 70 % markkinaosuus.\nKorkeakoulujen yhteistyö, yhteistyö yritysten kanssa ja osittain samoista tukimuodoista nauttiminen, kun mitä yrityksillekin tarjotaan, lisäisi todennäköisyyttä sille, että löytyisi niitä korkeakouluja, jotka ottavat haasteen vastaan. Selvityksessä on nippu ideoita, joilla korkeakouluja tuettaisiin kehittämistyössään. Ideanippua voisi mielestäni täydentää edellisessä blogissani kuvaamilla ratkaisuilla.\nSelvityksen mukaan julkisen koulujärjestelmän ja huomattavia investointeja vaativan vientiliiketoiminnan rajapintaan on luotava uudenlaisia toimintamalleja, jotka houkuttelevat myös yksityistä pääomaa mukaan. Tämänkin selvitysryhmän huomion voi mielellään allekirjoittaa; etenkin ulkomailla toimivien sivukampusten ja virtuaaliopintojen osalta ns. public-private partnerships olisi tavoiteltava asiantila.\nApurahajärjestelmä ja kehitysmaat\nSelvitysryhmä ehdottaa, että kehitysyhteistyövaroista rahoitettaisiin kehitysmaista tuleville opiskelijoille stipendejä, jotka kattaisivat ainakin osittain lukukausimaksun. Apurahaohjelma tulisi kohdentaa köyhimmille kehitysmaille ja Suomen kehitysyhteistyön pitkäaikaisista yhteistyömaista tuleville opiskelijoille. Suomen kehitysyhteistyörahoitusta voitaisiin työryhmän mielestä käyttää apurahajärjestelmien luomiseen.\nSelvitysryhmän ehdotus on näiltä osin herättänyt jonkun verran kritiikkiä. Argumentaatio on nojannut viime kädessä joko siihen että tämä kehitysvarojen käyttö on epäeettiistä tai tehotonta. Tehotonta se voi olla esimerkiksi siksi että apurahaopiskelijat eivät palaa kotimaahansa opintojen jälkeen. Epäeettiseksi rahojen käyttö on esimerkiksi siksi, että rahat palautuvat viime kädessä takaisin Suomeen tai että raha ei hyödytä viime kädessä kohdemaata. Ymmärrän argumentit, mutten voi mitenkään ymmärtää miksei kehitysyhteistyörahojen käyttöä voisi kokeilla tutkintokoulutukseen joko Suomessa, sivukampuksilla tai virtuaalisesti. Apurahojen myöntämisperusteet ovat suomalaisen viranomaisten käsissä ja niistä voidaan sopia kehitysyhteistyön kohdemaiden viranomaisten kanssa. Esimerkiksi kohdemaahan perustettavat korkeakoulujen yksiköt tai Afrikkaan tarjottavat virtuaaliohjelmat, joita rahoitetaan osaksi kehitysyhteistyövaroin allokoimalla viime kädessä apurahat suomalaiselle korkeakoululle, voivat tuottaa vaikuttavia ja kestäviä ratkaisuja kohdemaan kehityksen haasteisiin. Asiaa pitää lähestyä käytännöllisesti ja innovatiivisesti, ideologisointia ja menneisiin epäonnistumisiin vetoamista välttäen.\nMaksullinen korkeakoulutuksen etiikka\nSelvitysryhmän työn ehdotuksia tutkintokoulutuksen muuttamista maksulliseksi ETA-alueen ulkopuolisille opiskelijoille on arvosteltu niin seurausetiikan – eli arvioimalla hyödyt haittoja suuremmiksi – näkökulmasta kuin arvioimalla tutkintokoulutuksen maksullisuuden arvojamme vastaiseksi eli tutkinto-opiskelun maksuttomuus ulkomaalaisillekin on arvo sinänsä.\nMillainen moraali on luettavissa tekijöiden selvityksestä?\n”Suomalainen yhteiskunta elää keskellä rakennemuutoksia: elinkeinorakenne on nopeasti muuttumassa ja Suomesta on muutamassa vuodessa hävinnyt noin 60 000 työpaikkaa. Samaan aikaan ikääntyvä väestö tarvitsee entistä enemmän palveluja, joita kutistuvan kansantalouden on vaikea rahoittaa. Meidän on käytettävä kaikki mahdollisuudet uusien liiketoiminta-alueiden synnyttämiseksi. Tarvitsemme uudenlaisia työmahdollisuuksia ja vientituloja, jotta hyvinvointipalvelut voidaan rahoittaa.\nKorkeakoulutus on ollut maailman nopeimmin kasvavia sektoreita. Vuonna 2000 korkeakouluissa opiskeli OECD:n ja Unescon mukaan noin 100 miljoonaa henkilöä ja vuonna 2010 jo noin 177 miljoonaa. Korkeakoulututkinto on myös yleisin rajat ylittävä koulutustuote. Pääosa maailmanlaajuisen koulutuspalveluiden kaupan arvosta muodostuu tutkintoon johtavan korkeakoulutuksen myynnistä.\nKorkeakoulutuksen määrällinen kasvu sekä opiskelijoiden kansainvälinen liikkuvuus ovat seuranneet maailman kaupan liikkeitä. Siellä missä hyvinvointi lisääntyy, lisääntyy myös koulutuksen kysyntä sekä opiskelijaliikkuvuus. OECD:n ja Unescon tietojen mukaan vuonna 2011 noin 4,1 miljoonaa korkeakouluopiskelijaa opiskeli tutkintoon johtavassa koulutuksessa oman maansa ulkopuolella. Yli puolet kansainvälisistä opiskelijoista tulee Aasian maista, erityisesti Kiinasta, Intiasta ja Koreasta. Lähes 80 prosenttia kaikista kansainvälisistä opiskelijoista opiskelee OECD-maissa.\nMikäli koulutusviennin lainsäädännöllisiä esteitä ei pureta, suomalaisten oppilaitosten ja korkeakoulujen resurssit eivät lisäänny, vaikka suomalainen koulutusjärjestelmä houkuttelisi merkittävästikin ulkomaisia opiskelijoita suorittamaan tutkintoja Suomeen. Suomen ei ole mahdollista kattaa kehittyvien maiden tai nousevien talouksien koulutuskysyntää kasvattamalla jatkuvasti maksuttoman koulutustarjonnan volyymiä samaan aikaan kun koulutuksen julkiseen rahoitukseen kohdistetaan merkittäviä leikkauksia. Tällainen kehitysnäkymä ei edistä globaalia vastuun kantoa inhimillisen pääoman kasvattamisesta, uhkaa opetuksen ja tutkimuksen kansainvälistymistä ja sitä kautta koulutuksemme ja osaamisemme laatua ja kilpailukykyä.”\nSelvityksen tekijöiden arvopohjan voisi lukea niin että he haluavat tukea suomalaisten korkeakoulujen kilpailukyvyn säilyttämistä tarjoamalla uuden mahdollisuuden tulojen hankintaan niukkenevien perinteisten tulokanavien oloissa. Kilpailukykyinen ja korkealaatuinen korkeakoulusektori on välttämätöntä viennistä riippuvaiselle kansantaloudellemme, joka on edellytys Pohjoismaiselle hyvinvointivaltiolle. Korkeakouluille halutaan antaa mahdollisuus yritysten rinnalla tuoda uutta jaettavaa, olla myös business –toimijoita ja osa vientisektoria.\nMinua edellä kuvattu arvopohja miellyttää.\n”Kansainväliset esimerkit osoittavat, että koulutusviennin vahvistaminen edellyttää alan toimijoilta merkittävää strategista panostusta koulutustuotteiden kehittämiseen ja viennin edistämiseen. Menestyminen edellyttää resursoinnin lisäksi kykyä ja halua riskinottoon.”\nOn helppo yhtyä selvityksentekijöiden näkemykseen, että tutkintokoulutusliiketoiminnassa ei ole ulosmitattavissa pikavoittoja. Saaliin saamisen edellytys – muttei tae Pietarin kalansaaliista – on pitkän aikavälin panostus tutkintokoulutusliiketoiminaan osana koulutusvientiä ja osana kansainvälisyysstrategiaa.\nTutkintokoulutusliiketoiminnan vesille kalastamaan lähtevän korkeakoulun on löydettävä ratkaisu muun muassa seuraaviin haasteisiin:\n· Miten varmistetaan useammaksi vuodeksi rahoitus liiketoiminnan kehittämiseen ensimmäisistä vastoinkäymisistä ja riskien realisoitumista huolimatta?\n· Miten tutkintokoulutusliiketoiminta organisoidaan korkeakoulun sisällä?\n· Miten saadaan rekrytoitua henkilökuntaa tai kehitettyä olemassa olevasta henkilökunnasta tiimi, joka hoitaa liiketoimintaprosessit siten että tiimi pysyy ”talossa”?\n· Miten motivoidaan korkeakoulujen henkilöstö asiantuntijatehtäviin tutkintoliiketoimintaan?\n· Miten saadaan korkeakoulun ”yrityskulttuuri” mahdollistamaan toiminnan?\n· Miten löydetään liiketoimintastrategia, jolla menestytään kansanvälisessä kilpailussa?\nMietin itsekseni, millä nimellä voidaan kutsua korkeakoulua, joka päättää tehdä tutkintokoulutusta merkittävän tulonhankintakanavan. Kansainvälinen korkeakoulu voisi olla nimi tämmöiselle korkeakoululle. Suomessa toteutettavan tutkintokoulutuksen lisäksi sillä olisi sivukampuksia ulkomailla ja virtuaaliopintoja ulkomaisille tutkinto-opiskelijoille. Tutkintokoulutusliiketoiminnan lisäksi kansainvälinen korkeakoulu toteuttaisi muunkinlaista koulutusvientiä, jolla olisi positiivinen vaikutus korkeakoulun markkina-asemaan kaikilla korkeakoulun toiminta-alueilla ja toisi positiivisia vaikutuksia muuhunkin toimintaan. Lisäksi kansainvälinen korkeakoululla olisi uudenlaisia yhteistyönmalleja suomalaisen teollisuuden ja yritysten kanssa, ja korkeakoulu edistäisi omalla toiminnallaan suomalaisen yksityisen sektorin vientiä.\nKorkeakoulu voi olla kansainvälinen muutoinkin ja kaikkien korkeakoulujen ei todellakaan kannata pyrkiä ”koulutusvientikorkeakouluksi”. Kuitenkin hartaasti toivon, että muutama suomalainen korkeakoulu haluaisi; se olisi mielestäni isänmaallinen teko.\nTodellisuuden tajuisten keskustelijoiden ohella Suomi ilmiselvästi tarvitsee myös mahdollisuuden tajuisia tekijöitä.\n Selvityksen nimi kokonaisuudessaan: Suomi kansainvälisille koulutusmarkkinoille. Selvitysryhmän muistio. Toimenpideohjelma koulutusviennin edellytysten parantamiseksi. Opetus- ja kulttuuriministeriön työryhmämuistioita ja selvityksiä 2013:9. Selvitys on ladattavissa verkosta: http://www.minedu.fi/OPM/Tiedotteet/2013/11/koulutusvienti.html.\n Selvitysryhmän muistio, s. 11-13.\n Arvio sisältää myös lukukausimaksujen Englannissa opiskelevien ulkomaisten opiskelijoiden kulutuksen maassa opintojen aikana. Selvitysryhmän raportti s. 26.\nSelvitysryhmän raportti s. 11.\n Selvitysryhmän muistio s. 10.\n Vrt. Ritva Laakso-Mannilan blogi 17.11.2013 http://blogit.haaga-helia.fi/rehtorienblogi/?p=188\nKommentit pois päältä artikkelissa WANTED – MAHDOLLISUUKSIEN TAJUINEN TEKIJÄ\nKello 12:42 |\tKirjoittaja: Timo Juntunen | Luokka: Yleinen | Avainsanat: koulutusvienti |\nKUKA MITÄ HÄH – PAMFLETTI KOULUTUSVIENNISTÄ\nMinullekin tarjottiin mahdollisuutta palvella isänmaata ja sen uudistumista esittämällä kolme keskeisintä keinoa ja ajatuksia siitä, miten suomalaista koulutusvientiä voidaan edistää. Vaikuttaminen oli kätevää: näppäilemällä vastaukset kenttiin Opetus- ja kulttuuriministeriön kotisivuilla antaisin terveiset opetusministeri Kiurun nimittämälle ja tohtori Päivi Lipposen vetämälle selvitysryhmälle.\nVastaaminen kyselyyn tuntui vaikealta ja jossakin vaiheessa päässäni alkoi soimaan Sleepy Sleepersin ”Kuka mitä häh”. Pitkän matkan ”Sliipparifanina” ja juoksijana suomalaisen koulutusviennin väreissä tuntui välttämättömältä jättää väliin nettikysely ja laatia terveiset omien kysymysten alla lähtien käsitteestä koulutusvienti (häh), edeten koulutusviennin keskeisiin haasteisiin (mitä) ja päätyen siihen, kenen tulisi tehdä toimia koulutusviennin edistämiseksi (kuka).\nNimesin tekstini vaatimattomuuden puutostaudista kärsivänä ihmisenä ”pamfletiksi”, jotta ymmärrettäisiin sen paikoitellen yksinkertaistava tyyli ja kantaaottavuus. Pamflettini sujahti myös sähköpostiterveisenä vallan kammareihin. Nyt voin vain odotella milloin Lipposen työryhmän 30. lokakuuta jättämä toimenpideohjelma koulutusviennin edellytysten parantamiseksi putkahtaa ulos kammareista.\nVuonna 2009 valtioneuvostolle koulutusvientistrategiaa valmistellut työryhmä totesi, että koulutusosaamisen vientiä voidaan pitää koulutusvientiä tarkempana terminä kuvaamaan ryhmän työn aihetta. Tästä huolimatta ryhmä päätyi käyttämään strategiassa termiä koulutusvienti, koska education export on englanninkielisissä maissa opetuspalvelujen viennistä käytetty käsite. Ryhmä kuitenkin muistutti, että koulutusvienti on ymmärrettävä laajassa merkityksessä tarkoittaen kaikkea koulutukseen liittyvää vientiä.\nVuonna 2009 pyrin ottamaan haltuun koulutusvienti-ilmiötä jäsentelemällä sen alla tapahtuvaa koulutusosaamiseen perustuvaa ulkomaisille asiakkaille suuntautuvaa tuotteiden, palveluiden, ratkaisuiden ja teknologioiden myyntiä liiketoiminta-alueisiin. Tunnistin kuusitoista koulutusviennin liiketoiminta-aluetta:\n1. Kv. kehityskonsultaatio opetussektorilla\n2. Konsultointipalvelut oppimisen, oppimisympäristöjen ja –järjestelmien\n3. Täydennyskoulutus julkisille asiakkaille\n4. Suomalaiset tutkinnot\n5. Henkilöstökoulutus suomalaisille kv. yrityksille\n6. Suomalaisten yritysten asiakkaiden koulutus\n7. Modernit oppimisympäristöt ja e-oppiminen\n9. Sosiaalinen media (yhteisöt)\n10. Langattomat koulutuspalvelut ja -ratkaisut\n11. Oppikirjat ja opetusmateriaalit\n12. Osaavan työvoiman kouluttaminen suomalaisyrityksille\n13. Seminaarit ja konferenssit, oppimistapahtumat\n14. Koulutuksen tutkimus\n15. Konseptien kehitys\n16. Oppilaitos ja leikkikenttäinfrastruktuuri\nLiiketoiminta-alueiden tunnistaminen oli yritys vastata yhdestä näkökulmasta kysymykseen: mitä on ”koulutusvienti”? Näkökulma oli määritellä sitä, mitä viedään kun tehdään kansainvälistä kauppaa ”koulutusvientisektorilla”.\nVuonna 2013, vanhempana ja visaisempana kaiketi, määrittelen koulutusviennin liiketoiminta-alueet toisin, mutta katson yhä, että jäsennys niistä pitäisi olla yksi koulutusvientikeskustelun ja politiikan tekemisen keskeisistä lähtökohdista. Jäsentely auttaa hahmottamaan missä on pihvi, kuka on kokki ja mistä löytyy oikea ravintoloitsija.\nPihvi on siinä, että tunnistetaan ja panostetaan niihin koulutusviennin muotoihin, joilla menestymisen myötä on mahdollista kehittää kannattava ja merkittävä uusi vientisektori post-nokialaiseen Suomeen vuoteen 2015 mennessä. Ilman tutkintojen vapauttamista, koulujen operointeja koskevia sopimuksia, koulutusteknologiayritysten tuotemyynnin merkittävää kasvua, sisältötuotanto ja –jakeluyritysten kansainvälistymistä, ratkaisumyyntiä ja järjestelmän kehittämisiä koskevia suuria kehityskonsultointiprojekteja koulutusvienti tulee olemaan nappikauppaa. Ilman näitä PISA menestyksestä uhkaa jäädä käteen vain VISA:n vingutus, panostuksia ilman tuloksia.\nKokit vastaavat pihvin paistamisesta eli liiketoiminta-alueensa toimintaympäristön haasteiden ja suomalaisten menestystekijöiden tunnistamista sekä systemaattisesta työstä liiketoiminnan volyymin ja kannattavuuden kasvattamiseksi liiketoiminta-alueellaan. Tilauskoulutuksessa keskeisin este on lainsäädäntö ja koulujen operoinnissa riskinottohalukkuus, menetystekijä tilauskoulutuksissa on palvelun laatu ja operoinnissa suomalaisen koulukonseptin kiinnostavuus, käynee esimerkkinä ajatuksesta. Ravintoloitsija on liiketoiminta-alueen luontevin business -toimija. Oppimispelien osalta luontevin toimija ei ole korkeakoulu ja tilauskoulutuksen osalta se ei ole pienyritys.\nKoulutusviennin liiketoiminta-alueiden luokittelu antaisi osaltaan ryhtiä toisinaan analyyttisyyden puutteen vaivaamaan keskusteluun koulutusviennin orkestroinnista ja koulutusviennin kehittämisestä. Edellistä voidaan kutsua edellistä metaforaa seuraten ”ravintoloitsija”- ja jälkimmäistä ”kokki” –keskusteluksi. Jos keskustelussa ei aluksi tarkenneta mitä koulutusviennillä tarkoitetaan, lähtee keskustelu helposti lapasesta.\nOsallistuin Tekesin Koulutusmarkkinat kasvavat – Miten Suomi pelaa? -tilaisuuteen 2.10.2013 Finlandia-talossa. Tilaisuuden, jossa sinänsä saatiin aikaan hyviä ajatuksia koulutusviennin kehittämisestä, alussa minua häiritsi Tekesin edustajan johdanto, jota en muista sanatarkasti, mutta sisälsi yksinkertaistaen seuraavan ajatuksen: koulutusvienti on yritysten – mielellään yksityisten reilusti voittoa tavoittelevien – asia, jossa oppilaitoksilla voi olla vain tukirooli.\nNiitä, jotka kategorisesti vannovat yksityisen yritysten nimeen koulutusviennin vetureina, pyytäisin tutkimaan maailman markkinaa. Tutkimusmatkalla tekee havainnon, että monessa maassa ja monella liiketoiminta-alueella veturiyritykset ovat korkeakouluja, korkeakoulujen tai oppilaitosten omistamia yrityksiä, säätiöitä jopa valtion virastoja. Niiden viiden vuoden aikana, jolloin toimin kansainvälisessä kehityskonsultoinnissa, en voinut välttyä vaikutelmalta, että sekä asiakkaat eli kohdemaan viranomaiset että rahoittajat – EU, kehityspankit ja ns. bilateraalirahoittajat – tekivät mielellään monesti yhteistyötä julkistaustaisten palvelun tarjoajien kanssa. Samansuuntainen asiakkaan mieltymys on nähtävissä myös muilla liiketoiminta-alueilla kuin vain kehityskonsultaatiossa. En yritä sanoa etteivätkö yksityiset suomalaisyritykset voi toimia koulutusviennin vetureina. Varmasti, mutta yksityisen yritysten ylivoimaa ei voi yleistää läheskään kaikkeen koulutusvientiin. Yksityiset yritykset ovat luontevia vetureita esimerkiksi opetusteknologioissa, sisältötuotannoissa, opetuspeleissä ja yleisesti liiketoiminta-alueilla, joilla ei esimerkiksi tarvita kohtuuhintaan in-house asiantuntijoita palveluiden tuottajina ja markkinoilla, joilla asiakkaat eivät lähtökohtaisesti odota sitoutumista pitkän aikavälin kehityskumppanuuteen.\nOrkestrointiin, mikä on mielestäni ehkä kovakuorisin älyllinen haaste koulutusviennin kehittämisessä, palaan myöhemmin uudestaan. Haasteena on löytää eri liiketoiminta-alueille orkestrointimalleja, jotka mahdollistaisivat laadullisen ja hintakilpailukyvyn markkinoilla sekä joustavan palvelun toimittamisen vielä niin että kaikki palvelun tarjoamisen osallistuvat olisivat osaansa tyytyväisiä. Pysy kanavalla, pamflettini lukija.\nKoulutusvienti voitti ja koulutusosaaminen hävisi termien taistelun uuden ilmiön ottamisessa käsitteellisesti haltuun. Ilmiö koski suomalaista oppimiseen liittyvään osaamiseen kohdistunutta kansainvälisestä kiinnostusta ja ajatusta kiinnostuksen muuttamista liiketoiminnaksi, jopa uudeksi vientisektoriksi vuoteen 2015 mennessä. Pidän itse yhä koulutusosaamisen viennistä käsitteenä; se kiinnittää huomion koulutusviennin kivijalkaan ja palveluiden ydinsisältöön eli moderniin käsitykseen oppimisesta, uudistuviin oppimisympäristöihin ja kilpailukykyä tukevaan koulujärjestelmään.\nKoulutusosaaminen on oppimisprosessin tukemista kehittämällä koulutusjärjestelmiä, oppimisympäristöjä sekä oppimiseen ja kouluttamiseen liittyviä malleja ja konsepteja. Ilman suomalaiseen koulutusosaamisen kohdistuvaa kansainvälistä mielenkiintoa, koulutusvientiin ei ole minkäänlaisia edellytyksiä.\nKoulutusosaamisen jatkuva kehittäminen, kansainvälisen mielenkiinnon ylläpitäminen ja kyky lokalisoida koulutusosaamista koulutusviennin kohdemaissa muodostavat alan kovan ytimen. Tämä tulee pitää kirkkaana mielessä asiasta puhuttaessa.\nOsa II: Mitä\nKeskeiset kehittämisehdotukseni – mitkä eivät ole tarkoitettu kaiken kattavaksi tehtävälistaksi eikä minulla ole myöskään kuvitelmaa etteikö näitä ehdotuksia olisi jo aikaisemmin esitetty – seuraavien viiden otsikon alle:\n– tutkintomyynnin vapauttaminen pyrkien avaamaan mistä kaikesta tutkintojen myynnissä on kysymys\n– tarinallistaminen pyrkien avaamaan joitakin ulottuuksia brändäämisestä\n– orkestrointi ja infrastruktuurin tuki pyrkien ottamaan kantaa koulutusviennin orkestrointiin eri tasoilla ja viranomaisapua koskeviin kysymyksiin\n– Suomen koulutusvientiliiketoiminnan fokus pohtien sitä, mitä vietäisiin, jotta koulutusviennistä saataisiin merkittävä vientisektori\n– tuotteistaminen, liiketoimintamallien kehittäminen ja skaalautuvien pilottien luominen\nMaailman koulutusviennistä suurin osa on opiskelijoiden tuontia. Esimerkiksi Iso-Britanniassa tutkinto-opiskelijoiden osuudeksi maan koulutusviennistä on arvioitu 75 %. Iso-Britanniakaan ei mitenkään voisi korvata tutkintokoulutuksen millään muulla koulutusvientimuodolla. Ilman tutkintokoulutusta maan koulutusviennin liikevaihto olisi ollut vuonna 2011 17,5 miljardin punnan sijasta vain vaivaiset neljä miljardia!\nKuten kaikki valistuneet koulutusvientikeskustelijat tietävät, tutkintomyynnin vapauttaminen on edellytys sille, että koulutusviennistä muodostuisi merkittävä vientisektori Suomessa. Keskustelussa on tuotu riittävästi esille ”mutta kun” -argumentteja eli järkeilyjä tutkintokoulutuksen myynnin haasteista, riskeistä ja syistä, miksi Suomesta ei voi tulla niin Iso-Peluri kuin Iso-Britannia. Tätä näkökulmaa toki tarvitaan, mutta tarvitaan myös ”entä jos” –näkökulmaa. Koulutusvientilobbarikeskustelijana voin olla reipasotteinen ”entä jos” –pamfletistimies.\nTutkintokoulutuksen vapauttaminen tukisi kaikkia tutkintokoulutuksen toteutusmuotojen liiketaloudellistamista: opintojen tarjoaminen niin Suomessa kuin kohdemaassa, mutta myös verkossa ja sivukampuksilla ulkomailla. Keskustelu tuntuu usein rajoittuvan Suomessa tapahtuvaan tutkinto-opiskeluun; vähemmälle huomiolle on jäänyt muiden tutkintokoulutuksen toteutustapojen analysoiminen ja niiden taloudellisen merkityksen arvioiminen.\nOlen mukana kaksissa neuvotteluissa, joissa aasialainen yliopisto ja paikallinen ministeriö haluavat kehittää suomalaiseen – ja samalla eurooppalaiseen – tutkintorakenteeseen perustuvan ohjelman ja toteuttaa sen yhdessä suomalaisten osapuolten kanssa. Nykyisen lainsäädännön puitteissa suomalainen osapuoli voi laskuttaa asiantuntijapalveluista opetussuunnitelman kehittämisessä, opetuspalveluista ohjelmien toteutuksessa sekä innovoida ansaintamalleja muilla sektoreilla käytettävien franchising ja lisensointi -mallien soveltamisesta business caseen.\n”Suomalaista bachelor tutkintoa emme voi antaa, ainoastaan taata että yhteisen kehittämistyömme tuloksena saatte opetussuunnitelman, joka vastaa suomalaista bachelor -tutkintoa.” Tämä on neuvottelupositio ko. business caseissa, jotka eivät todellakaan ensimmäisiä viimeisen kymmenen vuoden aikana. Tilanteissa suomalainen korkeakoulu ei siis voi antaa sitä, mitä ulkomainen opiskelija, yhteistyöyliopisto, kohdemaan ministeriö tai muu koulutuksen rahoittaja eniten haluavat ja mistä he olisivat valmiita maksamaan. Pahimmassa tapauksessa tilanteesta seuraa kaupan valuminen kilpailijoille, jotka pystyvät lainsäädäntönsä puitteissa tarjoamaan tutkinnon ja joskus jopa katsomaan tutkinnon myöntämisen kriteereitä karheammalla kammalla kuin omassa maassaan tutkintoa suorittavien kohdalla. Tutkintolainsäädäntö vaikuttaa siis myös muiden kuin pelkästään tutkintokoulutusta sisältävien kauppojen valumiseen käsistä; lisäksi se – ei tutkintoa, ainoastaan vastaavuus – heikentää palvelun arvoa ja laskee siitä saatavaa hintaa.\nAMK-maisteritutkintokaupassa ulkomaalaisille haasteena on kolmen vuoden työkokemusvaatimus. Tästä ja tutkinnon kielivaatimuksesta joustaminen helpottaisi huomattavasti monimuoto-opetuksena toteutettavien AMK-maisteriohjelmien kauppaa. Menoleikkurin alla uusia tulovirtoja etsiville ammattikorkeakouluille tämä olisi merkittävä käden ojennus.\nAbu Dhabin Emiraatissa sijaitsee 12 ulkomaista yliopistoa; Dubain Emiraatissa vastaava lukumäärä on 27, ja yliopistot sijaitsevat Dubai Knowledge Villagessa. Huolimatta EduClusterFinland Oy:n ja Jyväskylän yliopiston operoimista kouluista Abu Dhabissa ja Al Ainissa sekä siitä, että Gulfiin alue on koulutusviennin strateginen painopistealue, suomalaisinvaasio ei ole tietääkseni yltänyt varsinaisen sivukampuksen perustamiseen yhteenkään Lähi-idän maista. Haaga-Helian vetämän konsortion sopimuksen allekirjoitus saudiarabialaisen ammatillisesta koulutuksesta vastaavan viranomaisen TVTC:n kanssa ammattikoulun operoinnista olisi käytännössä johtanut tietynlaisen sivukampuksen perustamiseen Riadiin ja EduClusterFinland Oy:n King Saud Universityn kanssa tehtävässä yhteistyössä on joitakin sivukampuksen piirteitä, mutta pisimmällä varsinaisen sivukampukseksi luokiteltavan ilmiön realisoimisessa on Itä-Suomen yliopisto ja sen suunnitelmat Pretoriassa.\nSivukampukset tarjoaisivat koulutusviennille sillanpääaseman, mikä on wikipedian mukaan sotilastermi tarkoittaen vesistön ylityksen jälkeen saavutetun aseman vahvistamista lisäjoukoilla ja sen käyttämistä jalansijana jatkohyökkäyksille. ”Itä-Suomen rykmentin komentajan” professori Erkki Sutisen strategia näyttäisi olevan yliopiston tiedotteiden ja Ylen uutisen perusteella sillanpääasemaideologiaa noudattava: tuodaan Pretoriaan omia asiantuntijoita, tarjotaan siellä tutkintokoulutusta ja muitakin asiantuntijapalveluita Etelä-Afrikan kautta koko Afrikkaan.\nSavo-karjalaisten valloitusretken tilanne on minulle arvoitus, mutta toteaisin, että sivukampuksien perustaminen riippumatta siitä, mitä etabloitumisen muotoa hyödyntäen se tapahtuukaan, on myöskin ilmiö, jota ilman suomalainen koulutusvienti uhkaa jäädä nappikaupaksi. Sivukampuksia täytyisi saada vain perustettua ja niiden kautta pitäisi saada aikaan, ei vain tutkintojen, vaan kaikenlaisen koulutusvienniksi kutsuttavan myyntiä hyödyntäen sillanpääaseman tuomaa myynti-, markkinointi-, tuotanto-, jakelu- tuotekehitys- ja laskutuskanavaa. Etabloitumista vakavasti suunnittelevia rohkelikkoja pitäisi tukea kaikin mahdollisin keinoin: sivukampukset olisivat mahdollisuus myös muille kuin niiden perustajille ja omistajille!\nOma liiketoiminta-alueensa ovat ammattitutkinnot. Kansainvälisesti alan suurin tai ainakin yksi suurimmista kaupallisista pelureista on City & Guilds. Se kehittää ammatillisia tutkintoja esimerkiksi ammatillisen koulutuksen reformeissa; City & Guildsin myöntämiä tutkintoja on annettu yli 10 000 koulutuskeskuksessa ympäri maailmaa. Kehityskonsultointivuosieni aikana havaitsin sen olevan hyvin haluttu konsortion jäsen kehityspankkien, EU:n ja kahdenkeskisten rahoittajien kehitysprojekteissa, koska se oli markkinajohtaja ja sen palveluilla oli selkeä arvo.\nKun Päivi Lipposen vetämä työryhmä selvittää lukukausimaksukokeilusta saatuja kokemuksia, korkeakoulujen näkemyksiä sekä muiden maiden kokemuksia ja käytänteitä tutkintokoulutuksen maksullisuudesta, olisi tärkeää pitää mielessä tutkintomyynnin merkityksen kirjo sateenkaaren koko värikartassa. Mikäli vapautta pidetään enemmän uhkana kuin mahdollisuutena, voidaan unohtaa sateenkaaren pää. Sadun mukaan siellä on kultaa ja rahaa – ja ennen kuin sinne saa kulkea emme tiedä onko satu totta vai tarua.\nVuonna 2004 alkanut koulutusvientiodysseiani on kiteyttänyt yhdeksi myynnin käyttöteoriaksi ajatuksen, että koulutusvientipäällikön ja muiden koulutusvientisotureiden pitää pystyä myyntiretkeillään perustelemaan kilpailukykynsä ja osoittamaan uskottavuutensa kolmella tasolla: järjestelmän, palveluntarjoajan ja tuotteen. Kaikilla näillä tasoilla on pystyttävä kertomaan uskottava napakka myyntipuhe, jonka ydinsisältö liittyy koulutusosaamiseen. Hyvä tuote ja hyvät referenssit eivät useinkaan riitä, tarvitaan vielä hyvä tarina suomalaisesta järjestelmästä.\nKoulutusvientiä vauhdittamaan tarvitaan kansallisia tarinoita suomalaisen järjestelmän eri tasojen vahvuuksista ja innovaatioista.\nEnsimmäisen asteen koulutuksen osalta suomalainen tarina on nojannut vuodesta 2003 lähtien PISA menestykseen ja – ennen muuta – sen selittämiseen suomalaisen koulutusjärjestelmän vahvuuksilla. PISA tarina on tukenut mm. alakoulun mallin, opettajakoulutuksen, inkluusiomallin ja arviointikulttuurin kauppaa. Alakoulun tarina on luotu ja maailmalla tunnettu.\nPISA näyttää olevan paras liittolaisemme; se näyttää tulevan halutessamme avuksi myös aikuiskoulutusjärjestelmän kauppamiehille, kun Suomi sijoittui Japanin jälkeen toiseksi aikuisten PISA:ssa, joka mittasi lukemista, numerotaitoja ja tietotekniikkaa soveltavaa ongelmanratkaisua.\nAmmatillisen toisen asteen ja korkeakoulutuksen osalta koulutusvientiä tukevat tarinat ovat vasta runoilijoiden suissa, korkeintaan muutaman – toivottavasti ei kuolleen – runoilijankerhon käytössä, mutta eivät missään tapauksessa kansallista omaisuutta. Tilanne on harmillinen. Ammatillinen koulutus on maailman nopeitten kasvava koulutuksen markkina ja erittäin suuria järjestelmän uudistuksia, kuten Saudi-Arabian ammatillisen koulutuksen reformi, ovat jo menossa. Korkeakoulutuksessa yksi kasvava markkina näyttää koskevan käytännönläheistä, suomalaista ammattikorkeakoulusta lähellä olevaa, korkeakoulutusta sekä työelämäyhteistyön ja innovaatiotoiminnan kehittämistä tähän kontekstiin. Kansalliseepokset, koulutusviennin kalevalat kuitenkin loistavat vielä poissaolollaan.\nKun PISA-menetykseen nojautuva koulutusvienti on valistuneiden arvioiden mukaan uhattuna seuraavien PISA tuloksen myötä, tulisi tarina suomalaisesta koulusta monipuolistaa koskemaan myös ammatillista koulutusta ja ammattikorkeakoulutusta. Suomalainen koulu vientituotteena – kärjistäen sanottuna – rajoittuu alakouluun; tämä on sekä riski – kun koululaitos taistelee resurssihaasteiden myötä heikkenevän laadun kanssa – että turhan yksipuolinen lähtökohta koulutusvientiin.\nOppilaitostarina ja tuotetarina ovat kunkin business -toimijan tehtäviä, mutta kansalliseepoksen luomisen täytyy olla yhteinen ponnistus; lisäksi ponnistuksen tuloksen täytyy olla aikanaan kaikkien runonlaulajien hallussa. Koulutusvientimatkoilla, joilla Kiurun ja muidenkin etevien lintujen siivellä olen mukana, hallittua ja yksiäänistä tarinaa koulutusvientijärjestelmämme eri tasoilta emme vielä kuule. Riittävän yhtenäisenä sitä eivät kuule myöskään ulkomaiset delegaatiot, alias ”asiakkaat”, vieraillessaan Suomessa järjestelmäämme tutustumassa. Tarinoiden luominen ja kertominen kaikkien koulutusvientipelin suomalaisten pelimiesten ja -naisten voimin tulisi olla keskeinen osa brändityötä, jonka tärkeydestä kaikki ovat yhtä mieltä. Lipposen vetämältä työryhmältä jään mielenkiinnolla odottamaan miten Suomen koulutusvientibrändityötä ehdotetaan jatkettavan ja miten se niveltyy Team Finland toimintoihin.\nAmmatillisen opettajakorkeakoulujen verkoston markkinointiesitteessä suomalaisen ammatillisen koulutuksen vahvuuksiksi kiteytetään seuraavat:\n– Teachers combining expert knowledge gained from work experience with 21st century pedagogical skills and methodologies\n– Educational institutions’ close cooperation with the labour market\n– Ongoing curriculum development to meet the current and future needs of employers in both the private and public sectors\n– Further education programmes and qualifications to support different career paths\n– Teacher training programmes with flexible study modes, including the latest in advanced\n– e-learning solutions, to gain a vocational teacher qualification\n– Specialisations for vocational education teachers to further their careers as guidance counsellors and special needs education teachers\n– No dead ends in the system as students can continue to study in higher education institutions even after completing a vocational qualification\n– Life-long learning through vocational education ensures that learners of all ages are prepared for current and future challenges in the knowledge society\n– Personalised learning environments improve learning outcomes and student motivation by enhancing collaboration and guidance\nTämä lista on yksi lähtökohta tarinan kirjoittamiseen suomalaisesta ammatillista koulutuksesta. Tarinallistaminen helpottaisi tuotteistamista, myyntiä ja markkinointia sekä erilaistumista kilpailijoista. Joiltakin osin ammatillisenkin koulutuksen tarinaa voitaisiin tukea kansainvälisin tutkimuksin tai vertailuin. PISA puuttuu, mutta etsivä löytää ja kolkuttavalle avautuu joku KISA.\nKoulutusviennin orkestrointi ja infrastruktuurin tuki\n”Tule apuun, Anja”, laulettiin vuonna 1989 ensi kertaa esitetyssä Eläinrääkkäystä kappaleessa. Nyt ei Anja Eerikäinen riitä, vaan tarvitaan Suomen valtio, on ydinsanoma parissa syyskuisessa mielipidekirjoituksessa koulutusviennin orkestroinnista.\nOuti Mäkelä ja Petri Uusikylä kutsuvat Helsingin Sanomien vieraskynässä 21.9.2013 valtiota apuun koulutusviennin pelastajaksi. Vieraskynäilijät käyttävät perustelunaan Haaga-Helia ammattikorkeakoulun johtaman konsortion vetäytymistä voitetusta kaupasta saudiarabialaisen viranomaisen, TVTC:n kanssa. Allekirjoitusta vaille jäänyt sopimus koski 30 miljoonan euron operointisopimusta Saudi-Arabiaan perustettavasta ammattikoulusta.\nUusikylän ja Mäkelän ratkaisu siihen, että tämä katastrofi ei toistu, on hallituksen interventio; hallituksen tulisi ottaa koulutusviennin koordinointivastuu niin että Suomeen pitää luoda resursseiltaan riittävän vahva ja kansainvälisen myyntiosaamisen hallitseva koulutuksen myyntiorganisaatio. Se johtaisi markkinointia sekä kokoaisi riittävän vahvat kansalliset konsortiot vientiponnistelujen taakse. Myyntiorganisaation vastuulla olisi myös koulutustuotteiden konseptointi, tarjousvalmistelu sekä myynti- ja neuvotteluprosessien johtaminen. Ehdotuksessa ei suoraan sanota, tulisiko perustaa valtion yritys, mutta oletan tämän olevan kirjoittajien ajatus.\nUusikylän ja Mäkelän ehdotus on linjassa Jouko Skinnarin räväkämmän, samana päivänä julkisuuteen tulleen ehdotuksen kanssa. Skinnarin mukaan ”jahkailu koulutusviennin käytännön toteutuksesta tulee lopettaa ja perustaa valtiojohtoinen koulutuksen vientiyhtiö”. ”Sillä olisi mahdollisuudet tehdä tarjouksia ja malleja esimerkiksi valtioiden koulutusjärjestelmien uudistamiseen. Yhtiön edustaja voisi olla mukana opetusministerin johtamilla tai vastaavilla opetusalan matkoilla. Koulutusviennin edustaja voisi neuvottelupöydässä todeta, että yhtiömme tekee tarjouksen valtiollenne tai alueellenne koulutus- tai opetusmallista”, Skinnari ideoi.\nSkinnarin sekä Uusikylän ja Mäkelän koulutusviennin ehdotuksissa minua vaivaa kolme asiaa. Ensiksikin valtion yhtiö ei olisi pelastanut saudien suurhanketta. Valtionyhtiö ei itse asiassa olisi päässyt edes tarjoamaan koulun operointia, koska sillä ei olisi ollut vähintään kolmen vuoden kokemusta ammatillisen koulutuksen ohjelmien toteuttamisesta. Niinpä valtion yhtiöstä ei ole apua parhaillaan käynnissä olevan TVTC:n (http://www.tvtc.gov.sa/english) ja paremminkin CoE:n (http://coe.com.sa) toisen ja eikä todennäköisesti kolmannenkaan vaiheen tarjouskilpailuissa.\nToiseksi ehdotuksissa ei kunnolla täsmennetä, millaisissa koulutusvientikaupoissa valtion yhtiö on se puuttuva ässä, jota ilman koulutusviennin korttitalo luhistuu. Uusikylä ja Mäkelä eivät mitenkään täsmennä kauppojen kokoa tai liiketoiminta-alueita; Skinnarin mielestä valtion yhtiötä tarvitaan jotta pystytään tarjoamaan järjestelmien uudistuksia. Uusikylältä ja Mäkelältä kysyisin, eikö Suomessa vieläkään ole yhtään koulutusviejää, joka pyrkii tekemään ja tekee ihan hyvin asioita, joita varten kutsutte valtion yhtiötä pelastajaksi. Skinnarille toteaisin, että suomalaiset instituutiot ovat olleet jo vuosia toteuttamassa koulutusjärjestelmien reformeja kehittyvissä maissa. Alan pioneeri Finnish Consulting Group on toiminut tässä liiketoiminnassa jo yli kaksikymmentä vuotta, ja itsekin olen ollut voittamassa Suomeen kansainvälisiä reformien toteutuksia koskevia tarjouskilpailuja.\nKolmanneksi ehdotuksissa ei kunnolla perustella, miksi valtion koulutusvienti yhtiö olisi parempi kuin olemassa olevien koulutusviejien kehittäminen. Yksikään niin sanotun ensimmäisen vaiheen tarjouskilpailun voittajista Saudeissa ei ollut valtion yritys. Ehdotuksissa ei myöskään jätetä mahdollisuutta, että nykyiset koulutusviejät, jopa samasta joukosta kuin edellisen kierroksen osallistujat, seuraavalla tarjouskilpailukierroksella sekä voittaisivat tarjouskilpailun että allekirjoittaisivat operointisopimuksen. Toisaalta ehdotuksissa ei myöskään pohdita, mitä aiheutuisi valtion markkinoille tulemisesta liiketoimintaan, jossa toimii jo yksityisiä ja julkisia yrityksiä, oppilaitoksia ja korkeakouluja.\nEn pysty löytämään riittäviä perusteita, miksi valtion pitäisi perustaa ”Suomen koulutusvienti Oy Ab” ja ryhtyä business -toimijaksi koulutusvientiin. Mutta olen samaa mieltä Uusikylän ja Mäkelän kanssa siitä, että hallituksen tulisi voimistaa koordinoivaa rooliaan koulutusviennissä ja koordinaatiorooli pitäisi siirtää pois Finpro:lta.\nOrkestroinnissa on kaksi tasoa, kansallinen viranomaisten ja business –toimijoiden. Viranomaisiksi käsitän tässä yhteydessä ministeriöistä ennen muuta TEM:in, UM:n ja OKM:n, mutta myös Tekesin, lähetystöt, kulttuuri-instituutit, OPH:n ja Finpro:n. Ne muodostavat koulutusviennin infrastruktuurin, jonka tehtävänä on tukea business -toimijoita niillä markkinoilla, asiakassegmenteissä ja sisällöissä, jotka kansallisesti valitaan painopistealueiksi.\nOlen hyvin pitkälti samaa mieltä Jari Poikosen, Lars Eltvikin ja Jan-Markus Holmin kanssa, jotka laativat Koulutusvientiselvityksen vuonna 2012. Siinä ehdotetaan, että Future Learning Finland toiminta irrotetaan Finpro:sta ja uusi kansallinen orkestrointimalli rakennetaan Uuden Seelannin mallin mukaiseksi, jolloin keskeiset ministeriöt sitoutuvat toimintaan yhdessä yritysten ja oppilaitosten kanssa. Toiminta, uusi yksikkö Education Export Finland, sijoitettaisiin joko tarjouskilpailun kautta ulkopuoliselle toimijalle tai osaksi Opetus- ja kulttuuriministeriötä. Rahoitukseen osallistuvat sekä businesstoimijat että viranomistahot. Toimintaa ohjaisi johtokunta, ja yksikkö keskittyisi ns. ylätason toimintaan eli Suomen koulutusbrändin vahvistamiseen, ulkomaisten delegaatioiden vastaanottamiseen ja uusien markkina-alueiden korkean tason avauksiin. Yksikkö järjestäisi myös korkean tason opetussektorin kansainvälisiä myyntitapahtumia Suomessa ja ulkomailla, toimittaisi materiaalia yleiseen käyttöön ja tekisi markkina- ja tuoteselvityksiä sektoritasolla. Yksiköllä olisi korkean tason opetussektorin edustajia ulkomailla, ensimmäisenä Saudi-Arabiassa. Myös rahoitusinstrumentti, jolla tuetaan isojen markkinalähtöisten volyymihankkeiden liikkeellelähtöä, kuuluisi yksikön keinovalikoimaan. Alaklustereiden toiminta käynnistettäisiin uudelleen yksikön toimesta.\nUuden-Seelannin mallin lisäksi kansallisen tason orkestroinnissa kannattaa selvittää ainakin Saksan, ehkä myös Tanskan ja Hollannin, malli soveltuvin osin. Ammatillisessa koulutuksessa, joka on tällä hetkellä kasvavin markkina, saksalaiset, huippuesimerkkinä GiZ (http://www.giz.de/en/aboutgiz/profile.html), ovat markkinajohtajia ja saksalaisen koulutusvientiklusterin eri tasot sekä julkisen ja yksityisen kumppanuus tuntuvat toimivan kadehdittavan hyvin. Uuden-Seelannin lisäksi kannattaa mielestäni tutkia muidenkin koulutusviennin mahtimaiden ”johtokuntamallit”.\nKoulutusvientiliiketoiminnan täytyy tapahtua yritysten, oppilaitosten ja korkeakoulujen toimesta. Näyttöjen perusteella on tunnistettavissa eri liiketoiminta-alueilla ja erityyppisissä koulutusvientiorganisaatioissa veturiyrityksiä. Kansallisen tason tukea pitäisi kohdistaa näille vetureille sikäli, kun niillä on näköpiirissä lupaavia ja realistisia merkittäviä, skaalautuvia ja markkinavetoisia hankkeita, jotka mahdollistavat ei-veturiyritystenkin osallistumisen koulutusvientiin. Myös yliopistoille, ammattikorkeakouluille ja ammatillisille oppilaitoksillekin tulee antaa mahdollisuus olla veturiyrityksiä, jos ne pystyvät asemansa ansaitsemaan näytöillä ja verkoston tuella. Toisin kuin muiden vientisektoreiden arvoverkoissa ja klustereissa oppilaitosmaailma voi toimia maailman esimerkkien perusteella myös merkittävänä businesstoimijana, ei pelkästään tukiroolissa. Toisaalta niin oppilaitostenkin kuin pienten yritystenkin tulisi harjoittaa itsetutkiskelua ja tehdä johtopäätöksiä, onko siitä veturiyritykseksi, pääsopijaosapuoleksi suuriin koulutusvientikauppoihin tai volyymeihin vai alihankkijaksi veturiyrityksille.\nTurun, Tampereen ja Itä-Suomen yliopistot perustavat koulutusvientiyhtiön, joka aloittaa toimintansa 2014. Koulutusvientiyhtiö alkaa markkinoida ja myydä omistajayliopistojensa kansainvälisiä koulutuspalveluja; aluksi yliopisto myyvät yhtiön kautta täydennyskoulutusta, opintomoduuleja ja tilauskoulutuksia sekä tutkintokoulutusta, mikäli siihen tulee mahdollisuus lainsäädännön puitteissa.\nSavolaissatakuntalaishämäläiselle yliopistokonsortiolla on yhteisen myynti- ja markkinointiyhtiön perustamisessa oikea ote; on mietitty, millaisia palveluita yrityksen kautta tarjotaan ja miksi yritystä tarvitaan. Toivon menestystä heimorajat ylittävälle yritykselle ja niiden omistajille koulutusvientiin; jään mielenkiinnolla seuraamaan, miten yliopistoyhtiö ja yliopistojen johto pystyvät saamaan laitosten ja tiedekuntien – joissa palveluiden toteuttajat ovat – tuen – kun nekin halunnevat resurssiensa käytöstä taloudellista korvausta ja näkyvyyttä – kansainvälisen palvelutoiminnan ulkoistamisjärjestelylle yhteisyritykseen.\nOllako oppilaitoksilla ja korkeakouluilla yritys vai eikö olla, siinäpä kysymys, jota on pohdittu, pohditaan – ja toivottavasti pohditaan analyyttisesti.\nSuomen koulutusviennin liiketoiminnallinen fokus\nAustralian, maailman kolmanneksi – joidenkin tilastojen mukaan Yhdysvaltojen, Iso-Britannian, Saksan ja Ranskan jälkeen vasta viidenneksi – suurimman koulutusviejän, koulutusviennin volyymi oli vuosina 2009 – 2010 19,1 miljardia dollaria. Leijonan osa eli 18,5 miljardia dollaria koostui ulkomaalaisten opiskelijoiden opiskelusta Australiassa ja siis vain 585 miljoonaa dollaria muusta koulutusviennistä. Korkeakoulusektori muodosti merkittävimmän osan opiskelijoiden tuontia, mutta merkille pantavaa tilastoissa oli se, että ammatillisenkin koulutuksen osuus oli kolmannes. Ei siis ihme, että Australian kansainvälisen koulutusjärjestöjen (International Education Association) johtaja Phil Honeywood vaatii viranomaisia ulottamaan vuonna 2011 käyttöönotetut viisumien saannin helpotukset ulkomaalaisille korkeakouluopiskelijoille ulottumaan myös ammatilliseen koulutukseen.\nMuusta koulutusviennistä konsultointi muodosti suurimman (35,8 %) osan ja sen suunta on 2009 – 2010 oli laskeva. Käytännössä konsultointi muodostui käsittääkseni suurelta osin opetusjärjestelmien reformeista KEHY-maissa ja mahdollisesti myös vauraissa maissa, joita australialaiset yritykset ja korkeakoulut voittivat kansainvälisten tarjouskilpailuiden kautta. Seuraavaksi suurin liiketoiminta-alue oli koulutusinstituutioiden palvelut (17,4 %). Sen osuus oli nouseva ja koostunee täydennyskoulutuksista ulkomaisille asiakkaille ja sivukampusten palveluista kohdemaassa. Lisäksi australialaiset saivat koulutusvientituloja kirjekursseista (12 %), rojalteista (7,4 %) ja muista koulutukseen liittyvistä palveluista (9,3 %).\nAustralian koulutusvientistrategiasta sen painopisteiden osalta ei Suomessa ole mielin määrin opittavaa, koska lähtökohtamme ja toimintaympäristömme koulutusvientimme fokuksen rakentamisen ovat erilaiset. Miettimisen arvioisia kohtia on ehkä kolme: konsultoinnin osuus on laskeva Australiassa, sivukampusten ja etabloitumisen merkitys on kasvussa, ja ammatillisella sektorilla halutaan toimia.\nKeskusteltaessa koulutusviennin fokuksesta pitäisi toki ottaa kantaa sisältöihin, asiakkaisiin ja kohdemaihin. Seuraava, TOP 10 listani, ottaa kantaa ainoastaan siihen, millaisesta koulutusviennistä tai liiketoiminta-alueista tuntuisi muodostavan sellaista volyymibusinestä, jonka kautta koulutusviennistä voisi muodostua Suomelle merkittävä uusi vientisektori. TOP 10 on seuraava:\nKoulujen operoinnit ulkomailla\nStrategiset kumppanuudet ulkomaisille operattoreille niin että suomalainen osapuoli on mukana koulujen suunnittelussa, kalustamissa, pedagogisten ratkaisuiden ja ohjelmien suunnittelussa sekä soveltuvien osin toimintojen toteutuksessa\nSuomalaisen järjestelmän joidenkin mallien ja konseptien lokalisointi ratkaisuksi johonkin paikalliseen tarpeeseen merkittäväksi pilotiksi\nTutkintokoulutus liikkuvuuden malleja monipuolisesti hyödyntäen\nSkaalautuva ja monimuotoisesti toteutettava julkisen sektorin täydennyskoulutus, jossa verkossa tapahtuva oppiminen on vahvasti mukana\nOppimispelit, kuten Rovion tuotteet\nOppimisalustat ja niille rakennettavat palvelut (kuten Tribelearningin tuotteet)\nOpetusteknologiat, jotka voivat liittyä kielenopetukseen (kuten Sanakon tuotteet), insinöörikoulutuksen ympäristöiksi (kuten Teklabin tuotteet) tai johonkin muuhun\nOpetusjärjestelmien reformiprojektit KEHY-rahoituksella tai kohdemaiden viranomaisten rahoituksella\nUudenlaiset oppikirjat ja –materiaalit (kuten Sanoma Pro:n tuotteet)\nEri liiketoiminta-alueet eri maissa ja eri sisällöissä sopivat erilaisille koulutusviejille. Orkestrointia ja julkisten tuen kohdentamista auttaisi merkittävästi, jos suomalaiset koulutusviejät tai sitä haaveilevat tekisivät kotiläksynään vastaavan TOP 10 listan. Mitkä ovat liiketoiminta-alueemme? Mitkä ovat liiketoimintamallimme?\nJyväskylän ammattikorkeakoulussa on tunnistettu 10 liiketoiminta-aluetta, jossa se joko toimii, on pyrkinyt toimimaan tai haluaa toimia. Ne ovat seuraavat satunnaisessa järjestyksessä ottamatta kantaa tarkemmin liiketoimintamalliin:\nTäydennyskoulutus julkisille asiakkaille\nKehityskonsultointi eli kansainvälisen kehityksen rahoittajien tarjouskilpailuiden kautta saatavat järjestelmien kehittämisprojektit\nSuoraan sopimukseen perustuvat konsultaatioprojektit ja ratkaisujen myyminen\nRatkaisuiden ja palveluiden tarjoaminen operaattoreille strategisena kumppanina / Suomalainen ammattikoulun/ammattikorkeakoulun koulukonsepti\nTutkintokoulutus eli AMK-maisteri opiskelijaryhmille\nBachelor ja Masters –ohjelmien kehittäminen ja yhteistoteutukset\nLiiketoiminta-alueittain on tunnistettu asiakassegmenttejä ja markkinoita maantieteellisessä mielessä sekä määritelty markkinointi-, myynti-, tuotekehitys-, tuotanto- ja laskutuskanavia ja prosesseja. Samoin on määritelty, kuinka luomme ja ylläpidämme asiakassuhdetta sekä mikä on ansaintalogiikkamme palvelustamme kussakin asiakassegmentissä. Liiketoiminta-alueittain on tunnistettu liiketoiminnassa tarvittavat prosessit, resurssit, niiden käytön kustannukset ja kumppanuussuhteet. Suunnittelun perustana on käytetty ns. Canvas –mallia, jonka esittelin Jari Poikosen ja Ari-Matti Auvisen kanssa Koulutusviennin käsikirjassa 2010. Canvas –harjoitus on ollut varsin hyödyllinen; se on pakottanut pohtimaan kuinka asiantuntijat saadaan riittämään, millaisia ansaintamalleja voidaan kehittää asiantuntijapäivähinnan rinnalle, ja miten myynti-, markkinointi-, tuotekehitys-, tuotanto ja jakelukanavat jäsentyvät eri tyyppisissä palveluissa. Suunnittelutyötä riittää edelleen tämänkin syksyn pimeisiin iltoihin – ja hyvinkään suunniteltu ei ole aina puoliksi tehty.\nTuotteistaminen, liiketoimintamallit ja skaalautuvat pilotointiympäristöt\nOn selvää, että Lipposenkin työryhmän peräänkuuluttamaa, tuotteistamista tulee jatkaa. Tuotteistamisessa ja sen julkisessa tukemisessa tulisi pitää mielessä pyrkimys laajempaa tarjoamaan, ratkaisuiden myymiseen ja pitkäaikaisten asiakkuuksien luomiseen, mitä edistää yhteistyö arvoverkoissa.\nPelkkä tuotteistaminen ei riitä, vaan tarvitaan myös innovatiivisia liiketoimintamalleja, jotka mahdollistavat skaalaamisen, etabloitumisen markkinoille ja toimimisen arvoverkoissa. Varsinkin oppilaitosten ja korkeakoulujen liiketoimintamallit perustuvat vielä liikaa asiantuntijoiden saatavuuteen toteuttamaan asiantuntijapalvelua, jolla on päivähinta.\nLisäksi suomalainen koulutusvienti tarvitsee mittavia ja huomioita saavia tilaisuuksia rakentaa skaalautuvia pilottiympäristöjä. Kuten koulutusvientistrategiassa 2010 korostettiin ”koulutusosaamisen kotimarkkinoita on kehitettävä ja avainasemassa on vaativan ostajuuden kehittäminen etenkin julkishallinnossa.” Siitä huolimatta skaalautuvia pilotteja on saatava myös ulkomaille – ja niiden onnistumiselle tulee nostaa pystyyn pikkuvarvaskin unohtaen suomalaisten perisynti, kateus.\n”Koulutusliiketoiminnan ja ICT-sektorin kesken ei ole riittävästi yhteistyötä. ICT-sektorillamme löytyy maailmanluokan pitkälle viriteltyjä ja tuotekehitettyjä laitteita, sovelluksia ja palveluja joilla on hyvät markkinanäkymät. Voidaan tehdä karkea johtopäätös että Suomella on paljon valmiita tuotteita, palvelu-ratkaisuja ja sisältöjä molemmilla sektoreilla joiden yhteistyömahdollisuuksia ei ole riittävästi tarkasteltu.” On helppo yhtyä näkemykseen, että tarvitaan teknologian, oppimissisältöjen ja pedagogiikan uudenlaisia liittoja – nämä olisivat mitä toivotuimpia skaalautuvia pilotteja ulkomailla.\nOsa III: Kuka\nOppilaitokset, ammattikorkeakoulut ja yliopistot ovat hyvin samannäköisessä koulutusvientiveneessä. Joidenkin vene vain on kauempana kuin toisten. Niiden koulutusviennissä keskeisiä kysymyksiä vielä ovat: millaisessa koulutusviennissä ne ovat mukana, missä asemassa arvoverkkoa, millaiseen liiketoimintamalliin niiden toiminta perustuu ja tekevätkö ne toimintaa suoraan oppilaitoksena vai omistamansa yrityksen kautta.\nNäiden kysymysten itsearviointi oppilaitos, ammattikorkeakoulu ja yliopistotasolla auttaisi huomattavasti koulutusviennin orkestroinnin ja julkisen tuen kohdentamisen kysymyksissä sekä suomalaisen koulutusviennin fokuksen löytämisessä.\nYritykset muodostavat heterogeenisen ryhmän omistajuuden, tuotteiden ja kokemuksensa koulutusviennistä suhteen. Yhteisenä toivomuksena yritykset –kollektiivisubjektille on toivomus tutustua yhteistyömahdollisuuksiin oppilaitosten, ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen kanssa. In-house kapasiteetiltaan vahvat, akateemista kansainvälistä yhteistyötä sekä T&K&I toimintaa harjoittavat, joskus jopa asiakkaan ”suosikkivävyn” asemassa olevat ja joiltakin osin kansainvälistä palveluliiketoimintaa hallitsevat ”julkiset toimivat” voivat olla hyviäkin yhteistyökumppaneita puhtaasti kaupallisista lähtökohdista ponnistaville yrityksille.\nViranomaistahoilta toivon järkeviä päätöksiä orkestroinnin osalta sekä sen suhteen, miten ja mihin julkista tukea kohdennetaan. Lipposen ryhmä on antanut muitakin vaikutusmahdollisuuksia kuin alussa esiintuomani nettikyselyn. Kiitos siitä!\nYhteenveto: Koulutusmarkkinat kasvavat – Miten Suomi pelaa? 2.10.2013, Finlandia-talo\nJari Poikonen, Lars Eltvik ja Jan-Markus Holm. Koulutusvientiselvitys. FCG Finnish Consulting Group – FCG Koulutus ja Konsultointi Oy yhdessä Haaga-Helia Global Education OY:n ja EduClusterFinland OY:n kanssa 31.12.2012.\nKiinnostuksesta kysynnäksi ja tuotteiksi. Suomen koulutusvientistrategia. 2010.\nJuntunen, Timo 2009. Selvitys suomalaisen koulutusosaamisen viennistä. Ajatuksia viennin edistämisestä perustuen ”Future Learning Finland” – verkoston kokemuksiin\nWorld Trade Organisation Restricted S/C/W/49 3 September 1998 (98-3691) Council for Trade in Education Services.\nAustralian ulkoasiain- ja kansainvälisen kaupan ministeriön (Department of Foreign Affairs and Trade) analyysi koulutusviennistä 2011. Analysis of Australia’s Education exports http://www.dfat.gov.au/publications/stats-pubs/analysis-of-australias-education-exports.pdf\nHM Government. Industrial Strategy: government and industry in partnership International Education – Global Growth and Prosperity: An Accompanying Analytical Narrative. July 2013\nAuvinen, Ari-Matti & Juntunen, Timo Juntunen & Poikonen, Jari. Koulutusviennin käsikirja. 2010. Verkkoversio FLF:n jäsenten käyttöön OKM:n rahoituksella.\nA. Osterwalder, Yves Pigneur, Alan Smith. Business Model Generation, 2010.\n Kiinnostuksesta kysynnäksi. Suomen koulutusvientistrategia. 2009, sivu 9.\n Juntunen, Timo. 2009. Selvitys suomalaisen koulutusosaamisen viennistä – ajatuksia viennin edistämisestä perustuen ”Future Learning Finland” – verkoston kokemuksiin. S. 3-4.\n Industrial Strategy: government and industry in partnership International Education: Global Growth and Prosperity July 2013.\n GATS jakaa koulutuspalvelun liikkuvuuden muodot neljää kategoriaan (modes): ylirajojen (cross-border supply) tapahtuva palvelutarjonta, palvelun kuluttaminen ulkomailla (Consumption abroad), kaupallinen läsnäolo kohdemaassa (commercial presence) ja luonnollisten henkilöiden liikkuvuus (Presence of a natural person). Jaottelu luo pohjan neuvotteluille koulutuspalveluiden verokohtelusta.\n GlobalHigherEd.org sivustoa ylläpitää Cross-Border Education Research Team New Yorkin valtion yliopistossa Albanyssä http://www.globalhighered.org/branchcampuses.php.\n 2.10.2009 Itä-Suomen yliopiston uutisarkisto http://www.uef.fi/fi/uef/uutisarkisto-2009/-/asset_publisher/p0gH9lkJTie3/content/ita-suomen-yliopiston-afrikan-kampus-rakentuu-pretoriaan\nYLE 6.10.2009 http://yle.fi/uutiset/itasuomalaista_it-kampusta_avataan_etela-afrikkaan/5894924\n City & Guildsin kotisivut ovat osoitteessa: http://www.cityandguilds.com/\n Ryhmän tavoitteet ovat kuvattu ministeriön sivulla: http://www.minedu.fi/OPM/Tiedotteet/2013/08/koulutusvienti.html\n Palveluiden vapaakauppaa koskevissa GATS neuvotteluissa koulutuspalvelut jaetaan perusopetukseen, toisen asteen opetukseen, korkeakouluopetukseen, aikuisopetukseen ja muihin koulutuspalveluihin. Korkeakoulutukseen sisällytetään myös ylemmän toisen asteen ammatillinen koulutus. Aikuiskoulutus tarkoittaa kaikkia koulutuspalveluita, jotka toteutetaan koulutusjärjestelmän ulkopuolella. (Ks. esimerkiksi World trade Organization Restricted S/C/W/49 23 September 1998 tai http://portal.unesco.org/education/en/ev.php-URL_ID=21758&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html)\n Ammatillisten opettajakorkeakoulujen yhteinen markkinointiesite: “Your Partner in Development of VET.”\n Jouko Skinnarin blogi: http://www.joukoskinnari.com/2013/09/21/valtiojohtoinen-yhtio-toteuttamaan-koulutusvientia\n Lähtökohta niin Skinnarin kuin Mäkelän ja Uusikylänkin kirjoituksissa oli Suomen Kuvalehden julkisuuteen kesäkuussa tuoma juttu ”Suomalaisyhtiöt hylkäsivät saudien suurhankkeen”. Itsekin tässä tarjousprosessissa kädet savessa” toimineena kommentoin vain siitä virinneitä aloitteita, en itse SK:n juttua.\n Itse asiassa kehityskonsultaatioliiketoimintaa ja opetussektorin reformeja varten on viime vuosituhannella perustettu hyvin valtion yhtiöksi luokiteltava FTP International. Sen omistaja Opetushallitus myi yrityksen Finnish Consulting Groupin edeltäjälle Helsinki Consulting Groupille vuonna 2002.\n Voittajat olivat yliopistojen verkosto Laurette, TQ osana Pearson Groupia, Algonquin College, oppilaitosverkosto Nescot ja Mondragón yhtymä. Ks. esim. http://coe.com.sa/Partnerse.aspx\n Vrt. Timo Juntunen: Ajatuksia viennin edistämisestä perustuen ”Future Learning Finland” – verkoston kokemuksiin” 2009, s. 22.\n Poikosen, Eltvikin ja Holmin koulutusvientiselvityksen loppuraportin 31.12.2012) tiivistelmä.\n Vrt. Poikosen, Eltvikin ja Holmin koulutusvientiselvityksen loppuraportti 31.12.2012 tiivistelmä.\n Esimerkiksi Turun yliopiston verkkotiedote 30.9.2013 http://www.utu.fi/fi/Ajankohtaista/Uutiset/Sivut/kolmen-yliopiston-yhteinen-koulutusvientiyritys-aloittaa-toimintansa.aspx.\n Tein digitaalisen Koulutusviennin käsikirjan OKM:n tuella yhdessä Jari Poikosen ja Ari-Matti Auvisen kanssa. Käsikirja on FLF:n jäsenten käytettävissä Auvisen HCI Productions Oy:n palvelimelta.\n Poikosen, Eltvikin ja Holmin koulutusvientiselvityksen loppuraportti 31.12.2012 sivu 37.\nKommentit pois päältä artikkelissa KUKA MITÄ HÄH – PAMFLETTI KOULUTUSVIENNISTÄ\nKello 8:43 |\tKirjoittaja: Timo Juntunen | Luokka: Yleinen |


Ei pisteitä Check Lainat - Hae raha Tarjous Ja ei käy - www.indice.fora.pl\nEi pisteitä Check Lainat - Hae raha Tarjous Ja ei käy\nWysłany: Nie 11:57, 09 Lut 2014 Temat postu: Ei pisteitä Check Lainat - Hae raha Tarjous Ja ei käy\nYksi tärkeä asia mahdollista nopeasti käteistä Ostaja pitäisi olla tietoinen on yleensä jälkeen ohjelma on kulutetaan rahoitusvarat tyypillisesti otettu huomioon in velallisen vastike myöhemmin työpäivänä . Nyt voit hyödyntää palvelut koska se on saatavilla henkilöt ottelu vain yksinkertainen ryhmä normit . Muut tekijät ulkopuolella luottokelpoisuuden on mielletään täydellisesti [link widoczny dla zalogowanych] jossa investoinnit , olet saamiseksi erä järjestäminen kanssa osto opintolainaa Ohjelma, että olette osto takuu . Kohti näkökulmasta se on hyvä ja ihmiset kun he saada nopeasti allekirjoitus lainat Iso-Britannia net . Nyt koti-omistaja can pikemminkin luottamus menetelmä rahoituslaitos mistään panttilainan pieni luotto-pisteet henkilökohtainen laina. kuitenkin reagoida vain lisää ongelmia muiden pankit , yksilöitä ja yhteisöt ja boosteja katastrofi.\nkonkurssi asianajaja Las Vegas sort on julkaistu , johtajat on huolissani rahoitusyhtiö tekee vaaditaan tarkastukset ja todiste. Mutta Viimeisin taloudelliset olosuhteet vain ei sallia ne ottelu se [link widoczny dla zalogowanych] lopuksi , 3. vaihtoehto suosittu etsimään luottokortti yritysrahoituksen lainojen on aina tekniikka ystäviä tai perhe . Seuraavat , todella tarvitsee työtä kokeneita lainanantajalle. Kuluttajat kanssa alle keskiarvon luotto kuten CCJ n, Yksittäinen vapaaehtoinen järjestely jälkikäteen omistajille , defaulters, konkurssin ??jne. ovat kaupan kurssin alkaen huono luotto-pisteet historia .\nKoska he hyödyntää Viime myynti ennätys on main osa , kun määritettäessä kokonaissumma pystyvät olettaa ja miten laaja tarvitsevansa sinua takaisin. Tämä tapahtuu , jos edellinen asiakaspalvelu on shift at etäisyys, markkinat talon tai enää elää [link widoczny dla zalogowanych] sinä luulet olevasi rakennus käyttäjä? jos se on niin voit käyttää kymmeniä myönteisiä puolia kuin asiakaspalvelu yleisesti yritykset ja käyttävät luotto . Heti etsimään tällainen asuntolaina ja ottaen noin kulut liittyvät jokainen , arvioimaan kaikki voit koonnut . Ne tuottavat hänen säännöt ja pääoma plus ne usko in mainonta heidän lainat Wall n Block ja muut extra nykyisessä markkinatilanteessa . 1 elementti sitten on täydellinen ymmärtää on kun voit löytää rahaa se ja samoin miten erittäin hinnaltaan voi olla käytettävissä sinulle .\nrahoitusapulainan määrä boosteja kaikesta hyvä luotto-pisteet . Parhaillaan etukäteen ja aito on tarpeen yksittäiselle kanssa pieni luotto pisteet ja maasto valtava suojaamattomia laina . Periaatteessa, saadakseen opiskelija koulutus lainat hyväksyntä kanssa pieni luotto pisteet , yhteistyössä allekirjoittaja oikein tulisi oikeus asuntolaina niiden yksittäinen asianmukaiset . Toinen tarvitsemme olennaisesti täytyy olla usein palkka. Alter parantaa luotto sijoitusta on näytä että olet järkeviä kuluttaja taloudellisten tuotteet ja palvelut . Ja saada lisäksi hinnat, jotka ovat vähän eri vaihtoehtoa. organisaation allekirjoittaja [link widoczny dla zalogowanych] joka tulee käyttämällä enemmän hinnat ja . Toki , se osoittaa, saatavana yhtenä vaikutelma sinulla isompi määrä soveltava luotto . Jos Yksilön palkka tarkistaa on viikkoa etäältä, mutta moottoriajoneuvojen huoltotöistä tai hätä hoito tarvitaan , hankkimalla rahaa puolella ehdottomasti voi auttaa.\nTämä voi olla se vie laajennettu ja maksamaan takaisin rahat ja siksi tahtoa on tehdä maksua uteliaisuutta pidempään hyvin. Helpottaa hakuprosessi kun on alkoi , toimitus teidän todisteita tarpeen alue internet sotilaallinen asuntolaina .