Budjettiesitys 2010: Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalle 2,2 mrd. euroa - liikenne- ja viestintäministeriö\nBudjettiesitys 2010: Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalle 2,2 mrd. euroa\nHallitus esittää liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalalle määrärahoja 2 195 miljoonaa euroa (1 848 miljoonaa euroa ilman arvonlisäveroa) vuodeksi 2010. Summa on 35,5 miljoonaa euroa enemmän kuin vuoden 2009 varsinaisessa talousarviossa.\nMinisteriön vuoden 2010 tärkein hanke eli Seinäjoen ja Oulun välisen Pohjanmaan radan peruskorjaus jatkuu. Peruskorjaus rahoitetaan etsimällä varat niistä hankkeista, joiden määrärahatarve taloudellisen suhdanteen vuoksi pienenee. Seinäjoki-Oulu -hankkeen rahoitus vuodelle 2010 on 40 miljoonaa euroa.\nYlläpitoon yli puolet\nLiikenneverkon ylläpidon ja rakennushankkeiden määrärahoiksi esitetään 1 527 miljoonaa euroa.\nHallitus esittää perusväylänpitoon yhteensä 888 miljoonan euron määrärahaa. Tästä tienpitoon käytetään 536 miljoonaa, radanpitoon 295 miljoonaa ja vesiväyliin 57 miljoonaa euroa.\nPerusväylänpidossa asetetaan etusijalle teiden, ratojen ja vesiväylien jokapäiväinen liikennöitävyys, väyläverkon kunnosta huolehtiminen sekä turvallisuus ja ympäristö.\nTienpidon määrärahoista 33 miljoonaa euroa osoitetaan puukuljetusten edellytysten parantamiseen. Lisäksi puukuljetuksia turvataan Joensuun ja Ilomantsin välisen rataosan korjaustöillä. Tarkoitukseen kohdennetaan 10 miljoonaa euroa. Myös puuterminaaleja ja lastausalueita kehitetään.\nYksityisteiden kunnossapitoon ja parantamiseen hallitus esittää 23 miljoonaa euroa. Määrärahasta lähes puolet kohdennettaisiin erityisesti puukuljetusten kannalta merkittäville yksityisille tieosuuksille.\nKäynnissä olevien liikenneväylähankkeiden jatkamiseen käytetään 428,6 miljoonaa euroa vuonna 2010.\nJälkirahoitus- ja elinkaarihankkeina toteutettuihin ja toteutettaviin liikenneväyliin osoitetaan 66,5 miljoonaa euroa. Uusia näistä hankkeista on kaksi, joiden aloitusmääräraha vuonna 2010 on yhteensä 4 miljoonaa euroa.\nUudet hankkeet ovat Koskenkylän ja Kotkan välinen moottoritieosuus E18-tiellä ja kaksoisraide Kokkolan ja Ylivieskan välisellä rataosuudella. Moottoritiehankkeen sopimusvaltuus on 650 miljoonaa ja investointikustannus 285 miljoonaa euroa. Ratahankkeen vastaavat summat ovat 660 miljoonaa ja 250 miljoonaa euroa.\nKotimaan lentoliikenteen turvaamiseksi lentokenttämaksuja alennetaan merkittävästi kahden vuoden ajan. Osana maksualennuksen toteuttamista alennetaan Finavian voiton tuloutusta 5 miljoonalla eurolla vuonna 2010 sekä toimivan osakeyhtiön osinkoa 5 miljoonalla eurolla vuonna 2011.\nSeinäjoen Rengonharjun ja Mikkelin lentokenttien rakentamiseen ja ylläpitoon esitetään yhden miljoonan euron määrärahaa.\nLiikennevirasto oikeutetaan solmimaan sopimukset kahden maantielautan hankkimisesta enintään 15 miljoonalla eurolla.\nBudjettivuoden aikana hallitus varautuu Kolari-Pajalan ja Soklin kaivosten liikennejärjestelyjen suunnitteluun ja toteutukseen erikseen sovittavalla tavalla. Haminan ja Vaasan ohitustiehankkeet käynnistyvät vuonna 2011.\nLiikenteen tukemiseen ja ostopalveluihin esitetään yhteensä 203,5 miljoonaa euroa.\nKokonaissummasta linja-autoilla ja takseilla harjoitettavan alueellisen ja paikallisen liikenteen ostoihin ja kehittämiseen esitetään 39,8 miljoonaa euroa.\nHelsingin seudun, Tampereen, Turun ja Oulun seutujen kunnille esitetään 7,5 miljoonan euron määrärahaa joukkoliikenteen palvelun parantamiseen ja käytön edistämiseen. Tarkoituksena on kytkeä valtion rahoitus pitkäjänteisiin joukkoliikenteen kehittämisohjelmiin, millä voidaan varmistaa rahoituksen vaikuttavuus.\nJunien lähiliikenteeseen esitetään 10,9 miljoonan euron määrärahaa. Kaukojunaliikenteen ostoihin hallitus esittää 31,4 miljoonaa euroa. Kemijärven yöjunaliikenteeseen osoitetaan 1,2 miljoonaa euroa.\nJoukkoliikenteen käytön lisäämisessä yksi merkittävimmistä yksittäisistä toimista on työsuhdematkalippujärjestelmän uudistaminen ja lipun veroetuuden kasvattaminen.\nSavonlinnan ja Varkauden säännölliseen lentoliikenteeseen budjettiesityksessä on varattu miljoona euroa. Myös paikalliset tahot osallistuvat liikenteen tukemiseen.\nSaariston yhteysalusliikenteeseen vuodelle 2010 esitetään 7,9 miljoonaa euroa ja Saimaan alueen luotsauksen hintatukeen 4,2 miljoonaa euroa. Merenkurkun lauttaliikenteen ostamiseen varaudutaan 250 000 eurolla yhdessä paikallisten ja alueellisten tahojen sekä Ruotsin kanssa.\nMeriliikenteessä käytettävien alusten kilpailukyvyn parantamiseen varataan 95,7 miljoonaa euroa. Tukea myönnetään alusten henkilökunnan palkkojen ennakonpidätysten ja erilaisten työnantajamaksujen sekä vakuutusten hyvittämiseen. Tuen piiriin kuuluvia aluksia arvioidaan ensi vuonna olevan yhteensä noin 120, joista lastialuksia on 105 ja matkustaja-aluksia 15.\nLaajakaistayhteyksien parantamista vauhditetaan. Viestintävirastolla on valtuus jakaa valtiontukea vuoteen 2015 mennessä yhteensä 66 miljoonaa euroa tietoyhteiskunnan palvelujen edellyttämien nopeiden laajakaistaverkkojen rakentamiseen alueille, joilla ne eivät ole kaupallisesti kannattavia.\nVuodeksi 2010 hallitus esittää teleyrityksille maksettaviin avustuksiin sekä niistä aiheutuviin hallintokustannuksiin 12,5 miljoonan euron määrärahaa.\nSuomesta ulkomaille suuntautuvien radio- ja televisiopalvelujen (YLE Radio Finland ja YLE TV Finland) kustannuksiin osoitetaan 1,35 miljoonaa euroa. Sanomalehtien harkinnanvarainen tuki säilyy ennallaan 0,5 miljoonana eurona.\nViestintäviraston yhteyteen perustetaan kansallinen tietoturvallisuusviranomainen (NCSA), jonka tehtävät liittyvät kansainvälisten tietoturvallisuusvelvoitteiden täyttämiseen. Vuoden 2010 määrärahaksi ehdotetaan 650 000 euroa.\nHallitus esittää ICOS-hankkeen rahoitukseen miljoona euroa. ICOS on vuoteen 2031 kestävä kasvihuonekaasujen havainnointia ja niiden vaikutusten ymmärtämistä lisäävä hanke.\nMääräraha parantaa Suomen mahdollisuuksia saada ICOS-päämaja Suomeen. Lisäksi hanke lisää Suomen kansainvälistä näkyvyyttä ja koulutusmahdollisuuksia ilmastonmuutoksen tutkimuksessa.\nHanketta rahoittavat liikenne- ja viestintäministeriön lisäksi opetusministeriö ja EU. Hankkeen toteuttavat yhdessä Ilmatieteen laitos sekä Helsingin ja Itä-Suomen yliopistot.\nVuoden 2010 alusta aloittavat toimintansa liikennealan uudet virastot eli Liikennevirasto ja Liikenteen turvallisuusvirasto.\nLiikennevirasto ottaa hoitaakseen Ratahallintokeskuksen, Tiehallinnon ja Merenkulkulaitoksen väylätoiminnot. Liikenteen turvallisuusvirastoon yhdistetään Ajoneuvohallintokeskuksen, Ilmailuhallinnon, Rautatieviraston ja Merenkulkulaitoksen turvallisuustoiminnot sekä Tiehallinnon turvallisuustehtäviä.\nTiepiirien sekä Merenkulkulaitoksen yhteysalustehtävät siirtyvät elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksiin (ELY) vuoden 2010 alusta. Myös lääninhallitusten liikenneosastojen tehtävät siirtyvät 2010 perustettaviin ELYihin.\nMerenkulkulaitoksen sisäinen tuotanto yhtiöitetään vuoden 2010 alusta. Yhtiöitettäviin toimintoihin kuuluvat väylien ja kanavien kunnossapito ja rakentaminen, suunnittelu- ja asiantuntijapalvelut sekä merenmittaus. Yhtiöittäminen koskee noin 280 henkilöä.\nMyös LVM:n hallinnonalan liikelaitosten kehittäminen jatkuu, sillä Ilmailulaitos Finavia ja Varustamoliikelaitos Finstaship yhtiöitetään vuoden 2010 alusta. Yhtiöittämisen tarkoituksena on, että nämä toimijat olisivat yhteismarkkinakelpoisia.\nVarsinaisen talousarvion 2009 ja talousarvioesityksen 2010 vertailutaulukko on tämän tiedotteen liitteenä ministeriön verkkopalvelussa www.lvm.fi.\nyksikön päällikkö Mika Mäkilä, puh. 040 595 6068


Urheilutalolla pelataan todellinen kuuden pisteen ottelu, kun HyPo saapuu vieraisille\nLappeenrannan Urheilutalolla pelataan huomenna lauantaina todellinen kuuden pisteen ottelu, kun Naisten Korisliigan kärkipaikkaa pitävä Hyvinkään Ponteva saapuu vieraisille. Ennätystasaisessa sarjassa vain kuuden pisteen päässä Catzista oleva HyPo ei ole vielä varmistanut runkosarjan voittoaan ja kissojen mahdollinen voitto tiivistäisi sarjan kärkeä entisestään, kun joukkueilla on seitsemän peliä pelaamatta. Tappio puolestaan tekisi hallaa kotijoukkueelle, joka on viime viikkojen aikana osoittanut haastavansa täysillä minkä tahansa joukkueen.\nNeljän voiton ja uusien pelaajien tuoman innostuksen myötätuulessa purjehtiva Catz selvitti keskiviikkoiltana etukäteen erittäin vaikeaksi tiedetyn kotiottelun Honkaa vastaan luvuin 75-62. Vasta viimeisillä minuuteilla ratkennut peli olisi voinut olla selvä jo aiemmin, ellei kissalauma olisi sortunut hyökkäyspäässä huolimattomuuteen ja lepsuiluun, vaan olisi malttanut pelata tilanteet huolella loppuun asti. Honka osasi käyttää tällaisen intensiteetin herpaantumisen hyödykseen ja samaan pystyy huomenna varmasti myös HyPo, jonka hyökkäysrivistö on espoolaisia merkittävästi kovempi.\nLena Reshetko ja Karoliina Rytkönen eivät ole sateentekijöitä, mutta heillä on valtava vaikutus etenkin puolustuspeliin. Rytkösen takiaismainen varjostuspeli on myrkkyä jokaiselle sen kohteeksi joutuvalle, Reshetkon pelisilmän lukiessa vastustajan hyökkäyskuvioita tarkasti kerta toisensa jälkeen. Lisäksi Reshetko on ulottuvana pelaajana hyvä katkomaan syöttöjä ja hakemaan levypalloja, eikä hänkään anna vartioitavalleen juuri tilaa heittää. Ei siis ole sattumaa, että Catzin puolustuksen liike ja pallovarmuus ovat olleet kahdessa viime pelissä alkukautta korkeammalla tasolla.\n- Olemme puolustaneet edelliset ottelut hyvin ja levypallopeli on ollut myös parempaa. Hyökkäykseen tarvitsemme sen sijaan lisää optioita ja jouhevuutta, Catzin valmentaja Mika Haakana ennakoi.\nCatzin Lappeenrannassa lokakuussa voittanut HyPo seilasi pitkän aikaa Korisliigan kärjessä ylhäisessä yksinäisyydessä ja innokkaimmat olivat valmiit jo kyseenalaistamaan koko sarjan mielenkiinnon. Se kesti vielä Saara Wahlgrenin loukkaantumisen, mutta tähtipelaajiin lukeutuvan Henna Salomaan alaraajavamma on ollut hyvinkääläisille kovempi pala purtavaksi. Myös nilkkavaivoista kärsinyttä Alexis Montgomerya odotellaan kuumeisesti takaisin. Menetyksistä huolimatta hyvinkääläisten rosterissa riittää edelleen tehoja etenkin kolmikon Randi Brown – Taru Tuukkanen – Jessica January ollessa pelipäällä. Heidän pimentämisensä on huomisessa ottelussa ensiarvoisen tärkeää, sen myöntää myös Haakana.\n- Ponteva on kärsinyt meidän tavoin loukkaantumisista. Joukkue vahvistui joulukuussa Nea Kuismalla ja tammikuussa riveihin liittyi vielä WNBA-varaus (28. varaus) January. Kun Tuukkanenkin pelaa pisteiden valossa parasta kauttaan, meillä on hurja haaste edessä.\nCatzin ja HyPon välinen huippukorisottelu alkaa Urheilutalolla klo 18:00. Ottelun panokset ovat erittäin korkeat, joten jätä lauantaisauna väliin, ota kaverisi mukaan ja tulkaa kannustamaan kissat voittoon!


Pääkirjoitus: Kiiskijärvelle löydettävä kestävä ja järkevä ratkaistu – Kaakonkulma\nPääkirjoitus: Kiiskijärvelle löydettävä kestävä ja järkevä ratkaistu\n9.1.2020 10:13 KK\nVirolahden Kiiskijärven sillan kohtalo on edelleen avoinna, vaikka valtiota edustava Kaakkois-Suomen ely-keskus on jo linjannut, ettei uutta siltaa tai pengertietä tule, vaan heikkokuntoinen silta korvataan järven pohjoispuolitse kiertävällä tieyhteydellä.\nAlueen asukkaat ovat kuitenkin asiasta kokonaan toista mieltä ja aikovat taistella loppuun asti. Heidän mielestään pengertie, joka ei ole paljoa korvaavaa tieyhteyttä kalliimpi, on paras ratkaisu tilanteen korjaamiseksi.\nEly-keskuksen näkemykset uudesta tieyhteydestä perustuvat ympäristöarvoihin ja siihen, ettei Kurkelan ja Hämeenkylän välisellä tiellä kovin paljon autoja ajele. Vuorokautinen liikennemäärä jää siellä laskelmien mukaan alle sataan.\nLuontoarvot ovat kuitenkin virallisissa lausunnoissa vielä tärkeämpiä. Pelkona on, että pengertie estäisi veden virtaamat, jolloin matala ja jo ennestään rehevä järvi rehevöityisi vielä lisää.\nAlueen asukkaiden mielestä pengertie ei muuttaisi järven ekosysteemiä juuri nimeksikään, koska todellista virtaamaa järvessä ei ole.\nTaustalla on muutakin epäselvyyttä. Kylillä ihmetellään, miksi ely-keskus puhuu korvaavasta ”yksityistiestä”, kun koko tie on valtion hoidossa. Pelätään, että tällä systeemillä koko tieosuus muutettaisiin yksityistieksi tai ainakin iso osa siitä. Kuka sitten maksaa tienpidon.\nKiiskijärvellä kehittyneeseen siltasoppaan on löydettävä nyt kestävä ja järkevä ratkaisu, joka palvelee alueen asukkaita ja heidän liikennetarpeitaan parhaiten. On parasta tehdä kerralla sellainen ratkaisu, ettei sitä tarvitse kenenkään katua vuosikymmenienkään päästä, kuten esimerkiksi Ruokolahdella on tapahtunut.\n← Lukijan kuva: Risto Kuisma kuvasi ensilumen peittämiä rantoja\nVaalimaalla kasvua 52 000 rajanylityksen verran viime vuonna – palattiin vuoden 2017 tasolle →


Paikalliset yritykset yrittävät varoittaa ihmisiä nykyisistä vaaroista – WKRG News 5 – News For Finance\nPaikalliset yritykset yrittävät varoittaa ihmisiä nykyisistä vaaroista – WKRG News 5\nDAUPHIN ISLAND, Ala. (WKRG) – Punaisten lippujen on tarkoitus kertoa ihmisille, kun vesi ei ole turvallista, mutta niille, jotka eivät ehkä tiedä kuinka vaarallista vesi on, tämä tarra voi auttaa. Näissä tarroissa lukee ”Rip Currents – Break the Grip of the Rip”. Tarran on luonut Instant Sign Center. Tarroissa kerrotaan, mitä sinun tulee tehdä, jos joudut repeämävirtaan, ja turvallisuusvinkkejä siitä, mitä tehdä, kun virrat ovat voimakkaita. Yritykset alkavat vain viikkoja sen jälkeen, kun kolme ihmistä pelastettiin ja yksi nainen kuoli tapahtuman jälkeen Dauphinin saari.\n”Olen niin pahoillani perheiden puolesta… On kuin joka vuosi joku hukkuisi Dauphinin saarella. Ja se on melkein aina joku muualta kaupungista”, sanoi Instant Sign Centerin johtaja Steven Reeves. Reeves sanoi, että he saivat nämä vinkit National Oceanic and Atmospheric Administrationilta ja tekivät tarroja helposti…\nLue koko artikkeli täältä: www.wkrg.com


Erkin blogi: SU 23.10.2011\nJussi Letola Kuva Hannu Tilus\nLämpötila aamulla - 1C, tuuli etelästä 3m /s, pilvistä ja poutaa, suhteellinen kosteus 100 %. Lämpötila päivällä + 1 C. Aurinko nousee 08.37 ja aurinko laskee 17.37. Päivän pituus 9 t 00 min.\nSeveri on almanakassmme 300-luvulla eläneen Kölnin piispan Severimuksen muistona. Latinan Severus merkitsee ankaraa, vakavaa. Muoto Seuerinus oli almanakassa jo vuonna 1544, möhemmin asu oli Seweri, vuodesta 1911 Severi.\nOlin tänään seuraamassa ja kuuluttamassa C-juonioreiden SM-karsintasarjan ristiinkarsinnan jääkiekko-ottelun YJK / JHT – Lahden Pelicans. Ottelu oli sarjatilanteen kannalta merkityksetön, sillä kumpikin joukkue oli menettänyt mahdollisuutensa nousta SM-sarjaan. Kotijoukkue voitti ottelun 8-3 loistavan kolmannen erän ansiosta. Kotijoukkue voitti kolmannen erän numeroin 7-0.\n23.10.2011 klo 17:40-18:45 MTV3.doc: Suomea rakentamassa Suomen Pankki 200 vuotta, osa 2.\nPaljastus: Tästä alkoi Suomen nousu Kreikan tieltä Suomi oli 1990-luvun laman aikaan samanlaisessa kurimuksessa kuin Kreikka tällä hetkellä. Asiaa valottavat silloinen pääministeri Esko Aho ja muut tilannetta aitiopaikalta seuranneet päättäjät Suomen Pankki -dokumentissa, joka näytetään MTV3:lla sunnuntaina.\nKatso unohtuiko Esko Aholta kertoa tämä:\nErkin kommentti: Asia kuuluu kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäviin asioihin. Suomalainen laillisuusvalvonta ei voi tutkia asiaa, koska se on alistettu poliittiseen valvontaan eli niiden valvontaan, jotka ovat osallisia ja/tai vastuussa rikoksista.\nSisäpiirin homma TV2 23.10.2011 klo 22.05 ja 29.10.2011 klo 15.35\nJoka seisoo korkealla, näkee kauas.\nLaulu, mikä on jäänyt mielleni\nPaino 104,0 kg, verenpaine 159 / 99 , lepopulssi 56. Pyöräily 28 km / 2946 km.\nMitä eroa on kadulla ja juopolla? - Katu menee ravintolan ohi mutta juoppo ei.\nMikä on kuusimetrinen ja haisee viinalta.- Kommunistinen vappukulkue.\nLaihialaisisäntä oli ostanut viime jouluna vaimolleen lahjaksi hautapaikan. Tämän joulun alla vaimo alkoi taas kinuamaan uutta lahjaa. - Ei mitään uutta lahjaa tänä vuonna, intti isäntä. - Ethän ole käyttänyt vielä viimevuotistakaan.\nLaihialaiset lähettivät joulukortin. He kirjoittivat siihen: ”Hyvää joulua vuosille 1996-2006.\nParhaat jouluvalot ovat anopin auton perävalot.\nKoulun joulujuhlassa kaksi poikaa riitelivät: - Sinä olet maailman suurin mätämuna! - Ja sinä suurin idiootti! Opettaja riensi rauhoittelemaan: - So, so pojat! Muistakaapa, että minäkin olen täällä.\nMikä on pukin mielestä joulussa parasta? - Muorin joulutorttu!\nKuka on Petteri Punakuonon perässä laukkaava poro? - Rudolf Ruskeakuono. Se on yhtä nopea kuin Petteri, mutta pysähtyy hitaammin.\nPikkupoika heräsi yöllä ja näki ovenraosta, kun isä ja äiti oli 69:ssä. Tuumasi: "Vittu, nuo tekköö nuin ja minut ne meinoo viiä psykiatrille kynsienpureskelusta!"\nVedetään hatusta - Vanha työ/uusi työ\nVedetään hatusta - Visailu 2\nVedetään hatusta - Sattuipa kerran että kävin torilla\nMuammar Gaddafi puhuu huonoa suomea.


Keksinnön hinnoittelu ja työpanos – KEKSINTÖMEDIA\nKäytännössä idea on kuitenkin lähes aina arvoton, vaikka idearikkaat ihmiset ovat arvokkaita alullelaittajia.\nMuutamia poikkeuksia idealla rahan saamiseen toki on: Esim joku iso kansainvälinen yritys saattaa maksaa kertakorvauksen tuoteideasta, Tai jollain yrityksellä on ideakilpailu, ja voittaja saa potin rahaa. Tällöin kaikki oikeudet menevät yleensä ko. yritykselle. Joskus jotkut yritykset järjestää “ideariihiä” joista saatetaan maksaa osallistujille palkkaakin.\nVaikka idealle hakisi patentin, niin siltikin sen arvo on aika edelleen aika lailla nolla. Poikkeuksia tietenkin on, kuten vaikkapa hiilidioksidin patentoimeinen kylmäkoneiden kylmäaineena: Patentin haki eräs mies kauan aikaa sitten. Meni 10 vuotta, ennen kuin joku valmistaja keksi kokeilla asiaa käytännössä, patentista tietämättään. Ja niinpä tämä patentin omistaja saa nykyisin rahaa ideastaan, sillä monet lämpöpumppuvalmistajatkin käyttävät CO2:ta kylmäaineena joissakin malleissaan. Kyseessä lienee hyvä tuuri ja sattumaakin.\nMutta tässäkin hiilidioksidiasiassa, patentilla ei ollut mitään arvoa, ennen kuin joku alkoi sitä teollisesti käyttämään.\nOn myös olemassa joitakin ”patenttisalkkufirmoja” , jotka ostaa ja myy patentteja, kuten osakekauppaa konsanaan. Odottelevat sitten arvon nousua, ja saattavat voittaa sievoisen summan rahaa. Tästä voi olla eettisesti hieman eri mieltä, sillä käytännössä patenttiammattitaitoa käytetään hieman väärin toisinaan: nämä salkkufirmat koittavat löytää vaikkapa Sodastreamin patentista aukon, ja saada itselleen oikeuden ko. laitteeseen, jolla sitten yrittävät rahastaa ko. yritystä ehdottamalla vaikkapa lisenssimaksuja, jne.\nKeksinnön hinta ammattimaisessa keksimisessä\nKeksinnön hinta muodostuu sen eteen tehdyn työn mukaan, suurinpiirtein, ja kuinka keksijä työnsä hinnoittelee. Keksiminen on työtä siinä missä muutkin ammatit.\nJos ideaa on hiottu ja protoa rakennettu vaikka 200 h, niin esimerkiksi 50 €/h siitä tulee 10.000 €. Tämä hinta tietenkin riippuu siitä, onko keksijä yrittäjä vai ei. Eli onko siinä sosiaalikulut yms. mukana. Ja jos keksinnön eteen on tehty tarvikeostoksia ja vaikka erityisiä kalliita mittauksia, tms, niin hintaa lisätään nämä kulut luonnollisestikin.\nAmmattikeksijä voi hinnoitella tuotteensa hyvinkin näin. Tavallaan hän myy silloin osaamistaan ja tutkimustyötä, sekä protoamista .\nEsimerkkilaskelma yhdestä omasta keksinnöstä, Ecopiipun tekemisestä\nIdea tuli mieleen (2006), kun asentelin lämmityskattilaa kiinteistööni paikalleen. Oli kylmä, ja piippu kondensoi vettä ja jopa jäätyi. Aloin ajattelemaan tämän piippuun kertyneen jään sulatusenergian määrää, ja siitä sitten juontuikin mielelen, että savukaasun kondensoiminen voisi tuottaa paljon lisäenergiaa. Googlailun (pieni itsetehty uutuustutkimus, eikä löytynut mielessäni olevia laitteita) jälkeen ryhdyin suunnittelemaan ja tekemään, vaikka kaikki ei ollut selvilläkään vielä.\nEcopiippu , 500 kW, Poronkylän leipomoon asennettuna 2014.\nPankkilaina otin OP:stä 20.000 € (elämiseen 3 kk (palkka) 9000 € ja itse keksintöön 11000 € Tarvikelista näytti seuraavalta:\n-haponkestävää terästä 1500 €\n-työkaluja, mm. hitsauslankaa, kaasua, muuta kamaa 1000 €\n-mittalaitteita n. 1500 €\n-putkitarvikkeita, pari käytettyä lämmityskattilaa koeajoihin, käytetty pellettipoltin, käytetty öljypoltin, jne, 1000 €\n-erinäiseen opiskeluun ja raportointiin aikaa n. 2 viikoa.\n-auktorisoidun firman energiantuottomittaus 2000 €, hiukkaspäästömittauksia 1500 €\n-paikalliselta metallifirmalta yhden proton tilaaminen (kokeilu, pystyykö firma valmistamaan tälläisiä alihankintana) 1000 €\n-ja jotain muuta, tulostuspaperia, puhelinlaskuja, jne, jne.\nlisäksi yksi suuremmaksi skaalattu proto, asiakaskäyntejä, myyntiä, jne, jne\nlopunperin tämä summa riitti hyvin 3 kk työskentelyyn. Sain rakennettua 3 protoa, joista yksi menikin käyttöön tutulle, maksoi siitä nettohinnan.\nTästä olisi voinut jatkaa niin, että olisi itse valmistanut piippuja, ja myynyt. Mutta tein toisin, koska en ollut halukas ryhtymään piipputehtailijaksi, Vaan olin keksijä. Itse keksintö oli kuitenkin mitattu ja todennettu, siitä on esitemateriaalit ja sillä oli yksi valmistajakin.\nKeksinnön hinnaksi tämän 3 kuukauden jälkeen tuli siis 20.000 €. lisäsin tulevaa työmäärää varten 5000 € ja laadin lisenssisopparin. Ostaja ilmaantui ja kauppa tuli. Olin dokumentoinut kaiken, skaalannut 15 eri mallia cad-piirrustuksineen, tehnyt esitteet myyntiä varten, jne.\nOlin luonut tuotteen alun, joka tarvitsi vielä tuotekehitystä. Pakkausmateriaalit, jne, tyyli, firma, johon lisenssoin alunperin, olisi ottanut minut töihin, mutta en mennyt.\nOlin saanut tutultani 700 € hänelle valmistamastani protopiipusta (käytössä vieläkin, jä tätä kappaletta voi pitää mieluumminkin pilottina), joten orastavaa innovaatiota tässä oli, ja yksi myytykin kappale.\nKuvassa esimerkki innovaation työpanoksista. Jos jokainen sektori on käyttänyt aikaa vaikka 200 tuntia saadakseen oman osansa valmiiksi, ilman rahallista korvausta, niin yhteensä on käytetty 800 työtuntia, vaikka ei ole vielä myyty yhtään kappaletta kyhdellekään asiakaalle. Laitoin tämän kuvan tähän siksi, että keksijältä monesti unohtuu muiden osa-alueiden panostuksen merkitys kokonaisuudessa.\nKuvasta näkee myös hyvin yrityksen/bisneksen työpanokset, jotka keksijältä monesti unohtuu. Vaikka yritys olisi toiminnassa oleva, niin se ottaa silti ison riskin lisensoidessaan keksinnön keksijältä tuotantoonsa. Yritys saattaa menettää 600 työytuntia, jos keksintö ei toimikaan halutulla tavalla, tai markkinat ei ota sitä vastaan.\nInnovaation ja yrityksen hinta\nInnovaation hinta muodostuu sen ympärille muodostuneen liiketoiminnan mukaan. Eli yrityshinnoittelusta on kyse pitkältikin jo tässä vaiheessa. Yrityksen omistama patentti ja yksinoikeus toki nostaa arvoa, mutta harvoin hyvin merkittävästi.\nNyrkkisääntönä yrityksen hinnoittelussa voisi käyttää seuraavaa: Kalusto ja omaisuus on helppo laskea, ja asiakassuhteiden hinta, tai siis liiketoiminnan hinta on keskimäärin puolet vuoden liikevaihdosta.\nNäin ollen jos olisin myynyt ecopiipun omana yrityksenä (olisin perustanut siihen firman) jollekin, niin siitä olisi oltu valmiita maskamaan hieman enemmän, Hinnan nousu johtuu siitä, että olisin joutunut tekemään työtä yrityksen perustamiseksi. Tuntihinnan siitäkin olisi saanut.\nKatso myös arvon muodostuminen täältä\nKoneet ja kalusto hankittu valmistamiseen 15.000 €, asennusauto ja työkalut: 15.000 €\njos myyntiä olisi ollut vuodessa 10 piippua, = 50.000 €, asennuslaskutusta 20.000 €(vuoden liikevaihto tällöin 70.000 €\ntoimiston kamppeet 1500 €\nJa näin ollen puolen vuoden liikevaihto on 35.000 € johon lisätään kalusto 31500 € = 67500 €\nYrityksen perustaminen ja arvon kasvattaminen on taas oma hommansa, ja siitä saa palkan vasta sitten, kun myy yrityksensä pois.\nMonesti ihmisillä on taipumus ajatella, että sitä arvoa jollekin keksinnölle, tuotteelle tai yritykselle tulee ihan tuosta noin vain. Mutta kaiken eteen tekee joku aina työtä, ja saa siitä palkkaa. Iso ja menestyvä yritys: se on vaatinut paljon raakaa työtä, jotta arvo on vaikka miljoona euroa.\nTässä vielä 10 minuutin ”podcast” aiheesta.


23.10.2016\t06:00\t1\t0\tSeurakunnasta\nNämä sanat syöpyivät kerrasta tajuntaani. Ja sanoilla totisesti oli kaikupohjaa, sillä ne lausui Nelson Mandelan tytär. Ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin antaa anteeksi. Se on ainoa tie eteenpäin.\n”Ja anna meille meidän syntimme anteeksi, niin kuin mekin anteeksi annamme niille, jotka ovat meitä vastaan rikkoneet.” Tämän me kaikki taidamme osata ulkoa, mutta juuri tätä meidän tulee rukoilla hengessä ja totuudessa. Koska Jumala on meitä kohtaan armahtavainen, tulee myös meidän olla armahtavaisia toinen toistamme ja itseämmekin kohtaan. Mutta miten meistä tulisi sellaisia? Ei omin voimin ainakaan.\nJo alussa Jumala näki, ettei ihmisen ole hyvä olla yksinään. Miten me ihmiset näkisimme samoin? Jumala on nähnyt paljon vaivaa, että me ihmiset näkisimme toinen toisemme. Apostoli Paavalissakin, joka ennen oli todella virkaintoinen fariseus, jotain niin suurta tapahtui, että hän kykeni näkemään sen yhdentekevänä, olemmeko juutalaisia vai kreikkalaisia, orjia vai vapaita, miehiä vai naisia, sillä Kristuksessa Jeesuksessa me kaikki olemme yksi. Jumalan armo vaikutti tämän Paavalissa. Tätä armoa me kaikki tarvitsemme.\nTodellista siivoamista ei ole pölyjen lakaiseminen maton alle. Virheitä ja erehdyksiä ei korjata niin, että yritetään vain painaa ne unohduksiin. Yhteyttä rakennetaan ja korjataan rakkauden ja anteeksiannon sanoin ja teoin. Onneksi Jeesus voi ja tahtoo tulla läpi elämämme lukkojen. Jeesus voi murskata meissä syyllisyyden, pelkojen, ahdistuksen, masennuksen, väsymyksen ja pettymysten lukot. Jeesus nimittäin teki sen, ”mitä laki ei saata, kova sana ei yksikään. Jeesus rakasti tätä maata, joka sai hänet itkemään.” Jeesus rakastaa (sinua ja minua) vielä silloin, kun se inhimillisesti näyttää mahdottomalta. Ei siis ihme että virressäkin pyydetään: ”Tee, Herra, työsi ja täytä se itse”. Siihen on hyvä luottaa, että Jumala yhä jatkaa työtään, eikä Hän väsy.\nJumalallisen rakkauden tärkein kuva on risti, joka osoittaa elämämme tärkeimmät suunnat: kohti Jumalaa ja kohti ihmistä. Risti on ylösnousemuksen, kaiken voittavan rakkauden merkki, mutta Jeesuksen ristiin kyllä kätkeytyy aina myös kärsimys ja kuolema. Tämä kaikki siksi, että mekin alkaisimme elää uutta elämää. Ja tässähän on siitä kysymys, että me kohtaamme lähimmäisemme ystävällisesti, lempeästi ja anteeksiantavasti. Ja voi sitä ihmettä ja iloa, kun Jumalan moninaiset lahjat pääsevät vaikuttamaan kaikessa rikkaudessaan. Miksi olisimme hyvän esteinä tai hidasteina?\nTeksti on julkaistu myös Iisalmen Sanomissa 23.10.2016 Pietään Pyhhee -palstalla.\nEdellinen Uskonpuhdistuksen muistopäivästä kohti reformaation merkkivuotta\nSeuraava Bong, bong, bong!\nTyhmä ei anna anteeksi eikä unohda.\nNaiivi antaa anteeksi ja unohtaa.\nViisas antaa anteeksi mutta ei unohda.


Makupareista ja muusta - 12kk | Reseptit ja Helpot Ruokaohjeet\nReseptisuunnittelu ja ruokakuvaus\nMakupareista ja muusta\nKlassisia makupareja on paljon. Ruokafaktaa ja höpönlöpöä vielä enemmän. Aloitan tällä juttusarjani: ”Makupareista ja muusta”. Tänään kirjoitan muutamat esimerkit ja kerron, miten voit pienellä ajattelulla tuoda tätä tietoutta omaan ruoanlaittoosi. Lopussa nostan esiin pari hieman erikoisempaa makuparia, joihin olen törmännyt työskennellessäni kokkina. Mä en aina tiedä, mistä te haluatte lukea. Helpottakaa mua ja ehdotelkaa rohkeasti aiheita, joista haluaisitte kirjoitettavan.\nMakupareja miettiessä on hyvä muistaa suun kaikki viisi perusmakua: makea, suolainen, karvas, hapan ja umami. Umami on ruokahalua herättävä maku, joka korostaa kaiken muun makua. Sitä löytyy sipuleista, kypsästä tomaatista, soijasta ja monesta muusta raaka-aineesta, jota olet ehkä tietämättäsi sen sisältävän umamia käyttänyt.\nKaneli tuonee teidänkin mieleen ensimmäisenä riisipuuron ja omenaiset jälkiruoat. Näinhän sen kuuluukin olla ja hyvä niin. Kaneli sisältää oman makuarominsa lisäksi kumariinia, joka vahvistaa ruoan omaa makua. Intialaisessa ruoanlaitossa kaneli maistuu liharuokien kanssa. Itse tykkään lisätä aavistuksen kanelia valmistaessani tomaattipohjaisia pastakastikkeita. Tomaatti on umamin lähde, jota kaneli vahvistaa. Tomaatti menee pH-arvoltaan happaman puolelle, joten kannattaa pyöristää kastikkeen makua pienellä määrällä sokeria.\nRaparperikiisseli on parempaa kermavaahdon kanssa. Raparperipiirakka on herkullista vaniljajäätelön kera. Miksi? Raparperi on hapanta, se sisältää oksaalihappoa. Oksaalihappo sitoo kalsiumia, joten on jopa fiksua nauttia maitopohjaisia tuotteita raparperin kanssa yhtä aikaa. Raparperia valmistettaessa on hyvä muistaa maitotuotteiden lisäksi aikamme paholainen, sokeri. Kokeile korvata osa, tai kokonaan käyttämäsi valkoinen sokeri jälkiruoissa intiaanisokerilla. Intiaanisokeri antaa hieman lakritsimaisen ja karamellimaisen maun, eikä sitä tarvitse käyttää niin paljoa, kuin valkoista sokeria.\nOmasta mielestäni on hieman vaikea lähteä tuijottamaan tiettyjä makuja lihan kaveriksi. Perusolettamus on, että liha on hyvää suolalla ja mustapippurilla maustettuna. Otetaan hieman tarkempaan tuijotukseen porsaanliha. Porsaanlihalle ominaista on sen oma rasva. Joten voidaan kysyä, mitä tarvitaan saadaksemme ruoasta muutakin, kuin pelkkää synkkää jynkytystä. Hapokkaat lisukkeet ja kastike auttavat. Eikö jo aikoinaan kokonaisena avonuotiolla grillatun possun suuhun laitettu omena. Kokeile kevyesti karamellisoida omenalohkoja ja posauta karamellisoinnin lopussa hieman balsamicoa ja kuivaa omenasiideriä, nosta lohkot pois ja keitä pannulla kastike kasaan. Päälisukkeeksi perunaa haluamassa muodossa, jota voit maustaa metsäsienillä saadaksesi paljon puhuttua umamia ruokaan. Ei huono.\nNokkelaa, erikoista, hyvää\nLupasin loppuun pari henkilökohtaista makuyhdistelmää, jotka on yllättänyt. En lähde avaamaan näitä älyttömästi. Ensimmäiseksi on pakko ottaa ravintola Luomossa tarjottu jälkiruoka Tatti & Suklaa. Herkkutateista valmistettu jäätelö, suklaamacaron ja kuusikakkua. Annos esteettisesti näytti herkkutatilta, joka kasvaa sammalmättäästä. Maun puolesta kaikessa oli hieman karamellia, joka sitoi homman yhteen. Herkullista, vaikka ei siltä kuulosta. Luomossa törmäsin jälkiruokiin nimeltään Suklaa & Sinihomejuusto, sekä Omena & Curry. Kuulostaa erikoiselta, mutta kaikki hyvää. Usko pois.\n10 maaliskuun, 2018 By Lasse\nTeriyaki Beef Gluteeniton Mustikkapiirakka\nKinkun Paisto ala Henkan Faija\n19 joulukuun, 2017\n19 tammikuun, 2018\n28 syyskuun, 2021 at 19:55\nposts. In any case I’ll be subscribing for your feed and I’m hoping\nCopyright 2021 - 12kuukautta Oy - All Rights Reserved.


Tyly ennuste: Teemu Pukin Norwich putoaa lähes varmasti Valioliigasta | Rahaveto.com\n1.1.2020 - 11:02:18\nValioliiga on vasta ylittänyt puolivälin, mutta vedonlyöntitoimistot ovat jo kahdesta asiasta varmoja: Liverpool voittaa mestaruuden ja Norwich putoaa liigasta.\nLiverpool on pelannut yhden ottelun muita kärkijoukkueita vähemmän mutta on silti 13 pistettä Leicesteriä ja 14 pistettä Manchester Cityä edellä - esimerkiksi Betssonilla Poolin mestaruuskerroin on tällä hetkellä vaivaiset 1.05.\nPutoamisvaarassa puolestaan on realistisesti vielä ainakin puolet joukkueista, mutta yhden tilannne on erityisen synkkä: Norwich on päästänyt sarjassa selvästi eniten maaleja, ja 21 tehdystä maalista peräti 9 on ollut Teemu Pukin tekemiä. Putoamisviivan paremmalle puolelle on tällä hetkellä matkaa kuusi pistettä.\nNorwich kerroin sille, että se jää sarjajumboksi, on vain 1.60, kun Aston Villalla lukema on 5.00 ja Watfordilla 7.00. Ja kun kolme joukkuetta valahtaa alaspäin kauden päätteeksi, Betssonin johtopäätös on vielä karumpi: Jos Norwich säilyisi sarjassa, säilymiseen nyt uskova vedonlyöjä saisi rahansa takaisin peräti 5-kertaisesti.


UUSI MENETELMÄ TULOILMALAITTEIDEN KUVAAMISEKSI AIKARIIPPUVASSA HUONEVIRTAUSTEN MALLINNUKSESSA - ESIMERKKINÄ RADIAALIHAJOTIN - PDF\nUUSI MENETELMÄ TULOILMALAITTEIDEN KUVAAMISEKSI AIKARIIPPUVASSA HUONEVIRTAUSTEN MALLINNUKSESSA - ESIMERKKINÄ RADIAALIHAJOTIN\nDownload "UUSI MENETELMÄ TULOILMALAITTEIDEN KUVAAMISEKSI AIKARIIPPUVASSA HUONEVIRTAUSTEN MALLINNUKSESSA - ESIMERKKINÄ RADIAALIHAJOTIN"\n1 Sisäilmastoseminaari UUSI MENETELMÄ TULOILMALAITTEIDEN KUVAAMISEKSI AIKARIIPPUVASSA HUONEVIRTAUSTEN MALLINNUKSESSA - ESIMERKKINÄ RADIAALIHAJOTIN Pekka Saarinen 1, Timo Siikonen 2, Tomas Brockmann 2, Petri Kalliomäki 1 ja Hannu Koskela 1 1 Työterveyslaitos, Lemminkäisenkatu B, Turku 2 Sovelletun mekaniikan laitos, Aalto-yliopisto, PL 14400, Aalto TIIVISTELMÄ Ilmanjaon ja lämpökuormien aikaansaamat huonevirtaukset ovat usein epävakaita ja ajallisesti vaihtelevia. Pienen mittakaavan pyörteilyn lisäksi esiintyy erilaista virtausten huojuntaa, ja jopa virtauskentän perusrakenne saattaa joissakin tilanteissa olla epävakaa. Tällaiset aikariippuvat ilmiöt vaikuttavat huoneiden eri osissa koettuihin olosuhteisiin. Sen vuoksi huonevirtausten tietokonemallinnuksessa perinteisen aikakeskiarvotetun virtauskentän mallintamisen rinnalla on tietokoneiden ja ohjelmistojen kehittyessä alkanut yleistyä aikariippuva LES-mallintaminen. Tässä tutkimuksessa ehdotetaan yksinkertaista tapaa määritellä tietokonemallinnukseen tuloilmalaite siten, että se tuottaa realistisen aikariippuvan ilmasuihkun. Menetelmää on testattu radiaalihajottimella, mutta se on yleistettävissä muunkinlaisiin tuloilmalaitteisiin. JOHDANTO Suunniteltaessa sisätilojen ilmanjakoa haastavissa kohteissa on korvaamattomaksi työkaluksi muodostunut tietokonepohjainen virtausmallinnus eli CFD. Sen avulla on mahdollista ennustaa olosuhteita tiloissa niiden ollessa vasta suunnitteluasteella. Lisäksi mallinnuksen tuloksena saadaan virtauskenttä, joka paljastaa syyt puutteellisille olosuhteille ja auttaa tekemään asianmukaiset korjaukset. Mallinnettaessa tietokoneella huoneen ilmavirtauksia on ensin rajattava ilmatila, joka mallinnetaan. Suunnittelijan on tämän jälkeen annettava reunaehdot, ts. määriteltävä mitä mallinnustilavuuden reunoilla tapahtuu. Ilman tätä tietoa mallinnusohjelma (josta käytetään yleisesti nimitystä ratkaisija) ei pysty laskemaan virtauksia tilavuuden sisällä. Tavallisimmat reunaehdot ovat seinä, tulo, poisto ja aukko, jonka läpi ilma pääsee vapaasti liikkumaan kumpaan suuntaan tahansa. Usein tuloilma tuodaan huoneeseen nopeana ilmasuihkuna. Tällaisen suihkun mukanaan tuoma liikemäärä vaikuttaa ratkaisevasti siihen, millainen virtauskenttä huoneeseen syntyy. Sen vuoksi on oleellista, että tuloreunaehto suihkun sisäänvirtauskohdassa on riittävän realistinen. Perinteisesti huonemittakaavan virtauksia on mallinnettu ajasta riippumattomina (ns. RANS-menetelmällä, kts. esim. /1/), jolloin ratkaisija antaa pelkästään keskimääräisen virtauskentän, josta turbulenssi ja virtausten ajallinen huojuminen eivät ole suoraan nähtävissä. Tällöin myös tuloreunaehdoksi riittää antaa keskimääräinen virtausnopeus ilmasuihkun tuloaukossa sekä turbulenssin voimakkuutta kuvaava lukuarvo.\n2 2 Sisäilmayhdistys raportti 33 Realistisemmassa, aikariippuvassa LES-mallinnuksessa (Large Eddy Simulation; pyörteily mallinnetaan haluttuun kokoluokkaan asti) tuloilmasuihkun turbulenssin kuvaus muodostuu reunaehtojen kannalta ongelmaksi. Useimmiten suihku on turbulenttinen heti huoneeseen tullessaan. Jos tällaisen suihkun tuloreunaehtoon ei sisällytetä minkäänlaista turbulenssia, sitä kyllä kehittyy vähitellen itsestään suihkun edetessä, mutta suihkun ilmavirta jää liian pieneksi. Tämä johtuu siitä, että turbulenssi toimii eräänlaisena liimana, joka kaappaa ympäröivää huoneilmaa mukaansa. Tällöin puhutaan lisäilmavirrasta. Myöskään suihkun vuorovaikutus muiden virtausten kanssa ei mallinnu oikein, ellei turbulenssi ole oikein mallinnettu. Jos sen sijaan mallinnetaan kanavassa kulkevaa ilmavirtaa, lisäilmavirtaa ei pääse syntymään, eikä virtaus pääse myöskään vuorovaikuttamaan muiden virtausten kanssa. Siksi realistisen kanavavirtauksen mallintamiseksi riittää syöttää kanavaan sisään vakiona pysyvä nopeusjakauma ja mallintaa kanavaa niin pitkälti, että todenmukainen turbulenssi ehtii kehittyä. Sama pätee yleensä päätelaitteen sisällä. Tästä seuraa, että todenmukainen, ajasta riippuva tuloilmasuihku saadaan mallinnettua aloittamalla virtauksen mallinnus jo riittävän etäältä ennen suihkun saapumista huoneeseen. Tämä menettely kuitenkin johtaa helposti suureen laskentaverkkoon, pieniin päätelaitteen sisäisiin laskentakoppeihin ja sitä kautta lyhyisiin aika-askeliin. Näin tietokoneen muistin ja laskenta-ajan tarpeet kasvavat helposti kohtuuttoman suuriksi. Sen vuoksi haluttaessa mallintaa huonemittakaavan virtauksia aikariippuvina tarvitaan menetelmiä, joilla tuloilmasuihkuihin voidaan lisätä kyllin realistista turbulenssia. Tässä tutkimuksessa esitellään eräs keino, joka soveltuu käytettäväksi erityisesti radiaalihajottimiin. TESTITILANNE Mallinnettava tuloilmalaite on kuvan 1 esittämä yksinkertainen radiaalihajottimen malli, jonka tuottamasta ilmasuihkusta löytyy julkaistu mittausraportti /2/. Hajottimen puhallusaukkona toimii rako, jonka rajoittavat tuloilmakanavan päässä oleva kiekko sekä tasainen pinta, joka voi kuvata huoneen kattoa tai lattiaa. Tässä raossa sijaitsee huonemittakaavan mallinnuksessa tuloreunaehto, jossa virtausnopeus on tunnettava ennen mallinnusta. Aikariippumattomassa mallinnuksessa riittää tuntea ajan (ja suuntakulman) suhteen keskiarvotettu puhallusnopeusjakauma, joka saadaan joko mittauksesta tai erillisestä laitteen sisäisestä mallinnuksesta. Aikariippuvassa mallinnuksessa luonnollinen lähestymistapa olisi lisätä tähän taustanopeuteen keinotekoista, aikariippuvaa fluktuaatiota mallintamaan turbulenssia. Tässä testaamme kuitenkin toisenlaista, yksinkertaisempaa lähestymistapaa. Periaatteena on sijoittaa aukkoon sisäisen mallinnuksen antama hetkellinen nopeusjakauma ja tehdä siitä aikariippuva antamalla jakauman pyöriä, kts. kuva 2(C). Lopputuloksen hyvyyttä arvioimme vertaamalla, miten hyvin aikakeskiarvotettu säteittäisnopeuden (tuloilmakanavan akselia vastaan kohtisuora nopeuskomponentti) profiili kauempana aukosta (kts. kuva 1) vastaa mitattua profiilia synteettistä tuloreunaehdon turbulenssia käytettäessä ja toisaalta ilman sitä. Bakken nopeusmittaukset /2/ ovat 15. minuutin pituisia aikakeskiarvoja, joten paikallinen turbulenssi ei niissä erotu. Näin pitkää tietokonemallinnusta ei ollut mahdollista tehdä, mutta mallinnetut nopeudet keskiarvotettiin ajan lisäksi myös suuntakulman yli, jolloin saadut nopeusprofiilit olivat jo varsin tasaisia. Bakken testaama hajotin oli kooltaan varsin pieni; esimerkiksi kanavan päässä olevan kauluksen säde oli vain 63 mm ja raon korkeus 15 mm. Vastaavasti virtausnopeudet olivat suuria (esim. kuvan 2 valkoisilla alueilla nopeus ylittää 15 m/s), niin että Reynoldsin luku on samaa suuruusluokkaa kuin luonnollisissa hajottimissa, jotka ovat suurempia ja joissa puhallusnopeudet ovat pienempiä. Näin ollen syntyneet virtausrakenteet vastasivat\n3 Sisäilmastoseminaari luonnollisissa hajottimissa syntyviä. Bakke ei mainitse käyttämäänsä ilmavirtaa, vaan ainoastaan maksiminopeuden tuloilmakanavan suulla /2/. Tämän vuoksi mallinnuksessa käytetty ilmavirta ei todennäköisesti ole aivan sama kuin mittauksissa käytetty. Siksi mallinnustuloksia arvioitaessa tulee päähuomio kiinnittää nopeusprofiilin muotoon ja sallia, että profiili on hieman Bakken mittaaman ala- tai yläpuolella. Mallinnusohjelmana käytettiin ANSYS CFX 15.0 ratkaisijaa /3/. Kuva 1. Mallinnuksessa käytetyn radiaalihajottimen aukkoon on piirretty hetkellinen, turbulentti nopeusjakauma. Tuloaukon synteettisen turbulenssin todenmukaisuutta voidaan testata esimerkiksi vertaamalla sen tuottamaa, ajan (ja suuntakulman) suhteen keskiarvotettua säteittäisnopeuden profiilia mittauksiin. TULOKSET Turbulenssi ja suihkun leveneminen Jos ilmasuihkun tuloreunaehtoon ei lisätä minkäänlaista ajallista fluktuaatiota, suihkuun kehittyy turbulenssia ajan mittaan, mutta tämä tapahtuu vasta suihkun edettyä pitkälle päätelaitteesta. Tällä alueella ilmasuihku ei käyttäydy realistisesti. Se esimerkiksi kuroutuu kapeammaksi päinvastoin kuin turbulentti suihku, joka kaappaa mukaansa ympäröivää huoneilmaa ja tätä kautta levenee edetessään. Tämä näkyy hyvin kuvassa 2(A), jossa nähdään tuokiokuva mallinnetun radiaalisuihkun poikkileikkauksesta, kun suihku on lähtiessään laminaarinen. Vasta turbulenssin herätessä kaukana päätelaitteesta kuroutuminen kääntyy levenemiseksi. Kuvassa 2(B) nähdään lopputulos, kun suihkun tuloreunaehtoon on lisätty satunnaista, valkoista kohinaa. Turbulenssin voimakkuus hajottimen aukossa voidaan tällöin säätää oikeaksi, mutta vierekkäisten datapisteiden ja peräkkäisten aika-askelten nopeusfluktuaatiot eivät korreloi lainkaan. Tällainen turbulenssi ei vastaa todellisuutta eikä tuota todenmukaista ilmasuihkua. Kuten kuvasta nähdään, syntyvä suihku alkaa nytkin kunnolla levetä vasta etäällä tuloaukosta, jääden näin yhä liian kapeaksi. Lopuksi, kuvassa 2(C), tuloreunaehtona on käytetty aikariippuvaa, mutta hetkellistä nopeusjakaumaa, joka on pantu pyörimisliikkeeseen. Tällöin syntyvä suihku on alusta alkaen turbulenttinen, mikä saa sen myös levenemään realistisesti.\n4 4 Sisäilmayhdistys raportti 33 Kuva 2. Hetkellinen säteittäisnopeus hajottimen aukossa (so. tuloreunaehdossa) ja siitä eteenpäin mallinnetussa ilmasuihkussa ilman tuloreunaehdon turbulenssia (A), käytettäessä turbulenssina valkoista kohinaa (B) sekä pyörivää reunaehtoa käytettäessä (C). Säteittäisnopeus on koodattu harmaasävyillä siten, että vaaleampi sävy merkitsee suurempaa nopeutta. Keskiarvotetut nopeusprofiilit Edellä tarkasteltiin ilmasuihkujen virtausnopeusjakaumien tuokiokuvia, jolloin turbulenssi oli selvästi nähtävissä. Suihkun leveneminen sen sijaan näkyy selkeimmin ajan (ja haluttaessa myös suuntakulman) suhteen keskiarvotetuissa nopeusjakaumissa, jolloin turbulenssin aikaansaamat nopeusvaihtelut ovat tasoittuneet näkymättömiin. Keskiarvotettuja nopeuksia voidaan verrata Bakken nopeusmittauksiin /2/, jotka ovat aikakeskiarvoja yli huomattavasti korrelaatioaikaa pitempien aikavälien. Näin on tehty kuvassa 3. Siinä kuvan 2 säteittäisnopeudet on keskiarvotettu ja niistä on piirretty pystysuuntaisia poikkileikkauksia eli profiileja (kts. myös kuva 1) kahdella eri etäisyydellä hajottimen aukosta. Selvästi havaitaan, että ilman tuloaukkoon lisättyä turbulenssia (laminaarinen tulovirtaus) saadaan liian nopea ja kapea ilmasuihku. Suihkun edetessä nopeusprofiilin muoto alkaa turbulenssin herättyä lähestyä todellista, mitattua profiilia, mutta tämä prosessi on hidas. Valkoisen kohinan lisääminen tulonopeusjakaumaan parantaa syntyvän suihkun nopeusprofiilia selvästi, mutta ei vielä riitä tekemään siitä muodoltaan todenmukaista. Sen sijaan realistinen, mutta hetkellinen nopeusjakauma, jonka annetaan pyöriä aukossa sopivalla nopeudella, tuottaa nopeusprofiililtaan alusta alkaen hyvin todenmukaisen suihkun. Tämä käy hyvin ilmi\n5 Sisäilmastoseminaari kuvasta 3. Saatu nopeusprofiili sijaitsee hieman mitatun nopeusjakauman yläpuolella, mutta on syytä muistaa, ettei Bakken mittauksissaan käyttämää ilmavirtaa tunnettu tarkasti. Kuva 3. Ajan ja suuntakulman suhteen keskiarvotetut säteittäisnopeuden profiilit verrattuina Bakken /2/ mittauksiin kahdella eri etäisyydellä puhallusaukosta. Vaaka-akselilla on katto- tai lattiapinnasta mitattu korkeussuuntainen etäisyys. Pyörimisliikkeen sijasta aikariippuva tuloreunaehto olisi voitu toteuttaa yksinkertaisesti tekemällä erillinen, ajallisesti pitkä tuloilmalaitteen sisäinen mallinnus ja tallettamalla aukon virtausnopeusjakauma jokaisella aika-askelella. Talletettavia aika-askelia olisi kuitenkin kertynyt suuri määrä, mikä olisi merkinnyt hyvin suurta datatiedostoa. Pyörivää reunaehtoa käytettäessä sen sijaan riittää tallettaa aukon nopeusjakauma yhdellä ainoalla aika-askelella. JOHTOPÄÄTÖKSET Ilmanvaihdon mallinnuksessa on tärkeää, että tuloilmasuihkujen leviäminen, lisäilmavirta ja liikemäärävirta mallintuvat oikein, sillä ne määräävät paljolti sen, millaisia virtauksia huoneeseen muodostuu. Virtauskentän on vastattava todellisuutta mahdollisimman tarkoin, jotta olosuhteet huoneen eri osissa mallintuisivat oikein. Tässä työssä kehitettiin yksinkertainen tuloreunaehto, joka tuottaa aikariippuvassa virtausmallinnuksessa todenmukaisen radiaalisuihkun, ts. suihkun joka leviää ja käyttäytyy samoin kuin todellisen radiaalihajottimen tuottama. Kuten edellä demonstroitiin, tähän ei riitä pelkkä laminaarinen tuloreunaehto eikä myöskään satunnaiskohinan lisääminen tulonopeusjakaumaan. Sen sijaan\n6 6 Sisäilmayhdistys raportti 33 sopivalla nopeudella pyörivä, sisäisen mallinnuksen antama hetkellinen nopeusjakauma riitti korjaamaan radiaalisuihkun nopeusjakauman muodon hyvin lähelle mitattua. Realistisen aikariippuvan tuloreunaehdon tekemiseksi on olemassa menetelmiä, joissa nopeusjakaumaan lisätään keinotekoista pyörteilyä tai fluktuaatiota, joka tilastollisilta ominaisuuksiltaan muistuttaa todellista turbulenssia /4,5/. Nämä menetelmät soveltuvat useampiin päätelaitteisiin kuin tässä esitetty pyörivän reunaehdon menettely, mutta vaativat monimutkaista laskentaa. Lisähankaluutena on, että niitä käytettäessä joudutaan etsimään arvot joukolle fysikaalisia ja numeerisia parametreja, jotka määrittävät turbulenssin tarkemmat ominaisuudet. Tässä esitellyssä pyörivän reunaehdon menetelmässä ainoa ylimääräinen parametri on pyörimisnopeus. Sekin voidaan määrätä suhteellisen helposti valitsemalla aluksi pyörimisnopeus niin, että reunaehdon kehänopeus on sama kuin tyypillinen säteittäinen puhallusnopeus aukossa. Tätä lähtöarvoa voidaan vielä parantaa haarukoimalla sen lähiympäristöstä sellainen pyörimisnopeus, joka tuottaa mahdollisimman hyvän nopeusprofiilin muodon. Pyörivä reunaehto tuottaa todenmukaisen suihkun yksinkertaisemmalla laskennalla kuin päätelaitteen sisäisen mallinnuksen käyttäminen tai keinotekoista nopeusfluktuaatiota käyttävät menetelmät. Koska LES-mallinnuksen käyttökelpoisuutta rajoittaa yleensä tarvittavan laskentaverkon suuri koko, kaikkien näiden menetelmien käytettävyyteen vaikuttaa paljon se, miten tiheää laskentaverkkoa tuloaukossa ja sen läheisyydessä on vähintään käytettävä. Tämä taas riippuu siitä, mikä on nopeusfluktuaatioiden korrelaatiopituus hajottimen puhallusaukossa. Laskentaverkon tiheyden optimoinnilla onkin todennäköisesti mahdollista edelleen tehostaa synteettisen turbulenttisen reunaehdon ja LESmallinnuksen käyttökelpoisuutta huonevirtausten mallinnuksessa. KIITOKSET Tutkimus on osa RYM SHOK Sisäympäristö -tutkimusohjelmaa. Kirjoittavat kiittävät Tekesiä ja yrityksiä tutkimuksen rahoittamisesta. LÄHDELUETTELO 1. Koskela, H., Häggblom, H., Kosonen, R. ja Ruponen, M. (2012) Flow pattern and thermal comfort in office environment with active chilled beams. HVAC&Research 18(4), s Bakke, P. (1957) An experimental investigation of a wall jet. J. Fluid Mech. 2, s cs+products/ansys+cfx 4. Davidson, L. (2007) Using isotropic synthetic fluctuations as inlet boundary conditions for unsteady simulations. Advances and Applications in Fluid mechanics 1(1), s Saarinen, P., Kalliomäki, P., Brockmann, T., Siikonen, T. ja Koskela, H. (2014) Largeeddy simulation of ventilation jets with a new inlet treatment. Proceedings of Roomvent s\nINFEKTIOIDEN LEVIÄMISEN MALLINTAMINEN SAIRAALOIDEN ERISTYSTILOISSA OVEN LIIKKEEN JA KULKEMISEN VAIKUTUS\nSisäilmastoseminaari 2015 1 INFEKTIOIDEN LEVIÄMISEN MALLINTAMINEN SAIRAALOIDEN ERISTYSTILOISSA OVEN LIIKKEEN JA KULKEMISEN VAIKUTUS Pekka Saarinen 1, Petri Kalliomäki 1, Hannu Koskela 1 ja Julian W. Tang\nStravent-ilmanvaihtojärjestelmän tehokkuus toimistotilassa Matemaattisia ja kokeellisia tutkimuksia\nStravent-ilmanvaihtojärjestelmän tehokkuus toimistotilassa Matemaattisia ja kokeellisia tutkimuksia S. Janbakhsh 1, 2 ja B. Moshfegh 1, 2 1 Gävlen yliopisto, energian ja konetekniikan osasto S-801 76 Gävle,\nKuva 5.1. Konvektiovirtaukset vyöhyke- ja kerrostumastrategiassa.\nVirtual Space 4D Loppuraportti 5 ILMAVIRTAUKSET 5.1 Tausta Konvektiovirtaukset Tilan ilmavirran mitoitus perustuu lämmönlähteiden konvektiovirtauksiin eli pluumeihin tapauksissa, joissa lämpötilan kerrostumista\n1 1 Johdanto Tassa muistiossa on tarkasteltu totuudenmukaisempien nopeuden, turbulenssin kineettisen energian ja dissipaation jakaumien kayttoa suutin\nTeknillinen Korkeakoulu CFD-ryhma/ Sovelletun termodynamiikan laboratorio MUISTIO No CFD/TERMO-19-97 pvm 10 lokakuuta, 1997 OTSIKKO Suutinvirtauksen nopeusproilin vaikutus mallinnettaessa kaksiulotteista\nMEMO No CFD/THERMO DATE: 2nd February Laser-Doppler anemometer measurements of air flow between cooling ribs of an electrical motor.\nHelsinki University of Technology CFD-group/ Laboratory of Applied Thermodynamics MEMO No CFD/THERMO-- DATE: nd February TITLE Laser-Doppler anemometer measurements of air flow between cooling ribs of\n1 Opinnäytetyö (AMK / YAMK) Energia- ja polttomoottoritekniikka ENPOS13 2017 Samu Hokkanen VOC-PÄÄSTÖLÄHTEIDEN VIRTAUSMALLINNUS 2 OPINNÄYTETYÖ (AMK / YAMK) TIIVISTELMÄ TURUN AMMATTIKORKEAKOULU Energia-


Tälläistä on elämä sosialistihallituksessa huokaa Annika Saarikko - Perussuomalaiset - Suomi24 Keskustelut\nTälläistä on elämä sosialistihallituksessa huokaa Annika Saarikko\ntäytyy tosiaan ihmetellä toisenkinkerran miksi Kepu läjti tähän hallitukseen nyt heidän kannatuslukemat roikkuvat kymmenenprosentin tietämillä ja ainoa suunta on alaspäin .\nNyt on seuraava hallituskriisi tästä tukipaktista tähän taitaa tämä hallitus viimeistään kaatua,Kokoomus äänestää tyhjää tästä paketista ja se oli hallitukselle märkä rätti vasten kasvoja .\nKepu aina puhuu kauniisti ja selittelee, mutta tekee tyhmiä päätöksiä sosialistien kanssa. Siitä juuri pettymys Kepuun johtuu ja äänestäjien siirtyminen Persuihin.\nSaarikko totesi puheessa, että demarit ja keskusta ovat hallituksen vetäjät ja vain heidän välinen yhteinen näkemys on tärkeää hallituksen jatkon kannalta.\nEiköhän näiden neitokaisten sopu ollut koetuksella kun piti kahdeksanpäivää vääntää budettia kasaan,ettei hyvältä näytä jatkoa ajatellen .\nJuuri näin, mutta näkisin sen , että ainoa liima mikä pitää hallituksen enää kasassa on Saarikon ja Marinin varassa ja sekin on hyvin ohut seitti.\nKunnallisvaalien jälkeen voi olla Kepun leirissä sellaiset tunnelmat kun saavat äänestejiltä murskatuomion kun pettivät äänestäjänsä,ei siinä Saarikon sanat paljon paina kenttäväen raivolle .\nSiis millä tavalla Kepu on pettänyt äänestäjänsä?\nMikä ihmeen raivo? Eivät Keskustan kannattajat harrasta raivoamista. Kuten puolueen nimikin sanoo, he ovat maltillisia ja sovinnonhaluisia.\nRaivo löytyy äärioikealta, eli persuista.\nPersupolitiikan ajaminen tässä hallituksessa ei myy kansalle.\nOn Kepu ennenkin tehnyt yhteistyötä vasemmiston kanssa, mutta sitähän ei persu tiedä, koska hänen historian tietämyksensä on nolla.\nVanhasen 1. hallitus, Sorsan 4. hallitus, Koiviston 1. ja 2. hallitus, Karjalaisen 2. hallitus, Paasion 1. hallitus...\nPersujen ulina kauheista sosialisteista, joiden kanssa ei saa tehdä yhteistyötä... Se on jälleen sitä kansakunnan rikki repimisen politiikkaa, jossa persut ovat erityisen hyviä.\nPersut ovat lyhyessä ajassa onnistuneet tuhoamaan suomalaisen politiikan parhaat perinteet, kuten sen, että kaikenlaiset puolueet pystyvät yhteistyöhön keskenään.\nKetä tuollainen toiminta hyödyttää? Pakostakin tulee mieleen, että tätä operaatiota ohjataan ulkomailta.\nSamanlaisen osaamattoman joutosakin kanssahan tuo pelle pyörii. Mitä oikein itkee, huono näytelmä, vielä huonompi lopputulos suomen kannalta.\nKepu on valmiiksi kahtiajakautunut toinen puoli haluaa roikkua tässä sosialistihallituksessa toinen ei olisi siihen alumperinkaan lähtenyt. Kepu on hylännyt paruskannattajansa jo aikoja sitten kuten teki Vasemmistokin kun hylkäsi duunarit .Mutta tämä satoiPersujen laariin,nyt vaan tämä hallitus nurin ja uudet vaalit .\nOlise halliuksen kaatuminen harmittavan lähellä,mutta vielä on edessä kuntavaalit ja äänestys tukipaketista eiköhän se jompaankumpaan kaadu .


isi's Content - Juoksufoorumi.fi\nEverything posted by isi\nisi vastasi ketjuun alueella Jäsenten harjoituspäiväkirjat\nOn, kun järjestetään. Voidaan tarjoilla myös kierros Nuuksion poluilla, jos maistuu. Kerro vaan, haluatko tallata tasaisella vai pannuttaa pusikossa, niin järkätään sen mukaan. Startti varmaan joskus klo 18 nurkilla.\n1 312 vastausta\nTorstai 4.6.2020 Juoksua 15,1 km/1 h 29 min, @5:55 min/km, avg 126. Kevyttä juoksua. Rauhallisempi vauhti ei hakkaa kylkiluissa ihan niin pahasti kuin reippaampi, mutta ei tämä herkkua ole. Vauhdinpito oli tällä kertaa poikkeuksellisen onnistunut.\ntorstana kello 18:39\n1 096 vastausta\nKeskiviikko 3.6.2020 Juoksua 8 km/39:01 min, @4:52 min/km, avg 148. Lyhyehkön kevyt reipastelu, joka kulki muuten ihan asiallisesti, mutta sunnuntaipannutuksessa tuli sen verran osumaa kylkiluihin, että valehtelisin, jos väittäisin, ettei haittaa yhtään. Hengittäminen sujuu ihan ok, kun ei kovin syvään vetele, mutta juoksun iskutus on todella kivuliasta. No, eiköhän tähän tekemällä totu.\nkeskiviikkona kello 17:17\nPerjantai 29.5.2020 Juoksua 21,7 km/2 h 28 min, @6:48 min/km, avg 132. Polkujuoksua Nuuksiossa. Pientä palautumisongelmaa jaloissa, joten lenkistä tehot pois ja meininki enemmälti maisemien katselua. Lauantai 30.5.2020 Pyöräilyä 28 km/2 h 47 min, @10 km/h, avg 134. Maastopyörälenkki Nuuksiossa. Mahtava keli ja hyvässä kunnossa olevat polut tekivät hommasta todella nautinnollista. Sunnuntai 31.5.2020 Juoksua 16 km/2 h 18 min, @ 8:36 min/km, avg 106. Erittäin kevyt retkeilyhenkinen parisuhdepolkuilu Nuuksiossa. Nyt kevennellään huolella, jotta jalat pääsisivät palautumaan. edit: Pyöräilyä 13,8 km/1 h 17 min, @10,7 km/h, avg 127. Lyhyt iltapannutus maastopyörällä Nuuksion poluilla. Tai sisälsi lenkki vähän muutakin, mutta lento yli ohjaustangon toivottavasti hillitsee pahimpia nuoruuden ryntäilyjä lähiviikkoina. Hyvä lenkki, mutta keskivauhti putosi kamojen keräilyn vuoksi 11,3 -> 10,7 km/h.\nsunnuntaina kello 14:41\nSunnuntai 24.5.2020 Pyöräilyä 21,5 km/2 h 15 min, @9,5 km/h, avg 133. Kroppa perjantain fyysisen työskentelyn jäljiltä kuin olisi pitkästä aikaa käynyt punttisalilla, joten maastopyörälenkki Nuuksiossa oli ihan tiukka.\nJos vaan jaksat autoilla, onnistuu kyllä. Kerrohan muutama päivä/arki-ilta, jotka sopii sinulle, niin käydään kierroksella.\nLauantai 23.5.2020 Juoksua 11,1 km/1 h 7 min, @6:00 min/km, avg 138. Vetotreeni vaihtui jo alkumatkan tuntemusten perusteella pelkäksi "vedetään nyt edes hiet" -treeniksi. Eilinen fyysisen työn rupeama oli näemmä kuormittanut jalkoja sen verran, että kaikenlainen nuoruuden innolla tapahtuva ryntäily oli parempi unohtaa tältä päivältä. Tällä vauhdilla olisi voinut tehdä pidemmänkin rupeaman Nuuksion poluilla, mutta kellokortti piti ehtiä leimaamaan ajoissa, joten hieman keskenhän tämä nyt jäi.\nTorstai 21.5.2020 Juoksua 21,1 km/2 h 10 min, @6:11 min/km, avg 120 asc n. 180 m. Aamupalaksi kevyt puolikkaan mittainen oikein rauhallista vauhtia. Ensimmäinen kymppi parisuhdehengessä, loppumatka sooloillen. Kieltämättä eilinen reippaampi tuntui jaloissa, joten tälle päivälle mielessä ollut maastopyörälenkki siirtyy tulevaisuuteen.\nKeskiviikko 20.5.2020 Juoksua 21,1 km/1 h 43 min, @4:52 min/km, avg 151, asc n. 210 m. Puolikas reippaammin ei ihan tasaisimmalla reitillä. Alla hieman huono nesteytys ja laihahko ruokailu, joten energian puute alkoi vähän tuntumaan kolmisen kilometriä ennen loppua. Siihen asti tuli kuitenkin erittäin helposti, eikä loppukaan ihan huonoa ollut.\nSunnuntai 17.5.2020 Juoksua 30,5 km/3 h 18 min, @6:29 min/km, avg 121. Pitkis kevyellä vauhdilla. Alunperin suunnitelmissa ollut polkulenkki vaihtui maantie-/hiekkatielenkiksi. Ensimmäiset 2/3 parisuhdehenkisenä, viimeinen kolmannes soolona vesi- ja raesateessa. Alkumatka hieman takkuista, mutta onneksi parani loppua kohti. Varsin hyvä.\nLauantai 16.5.2020 Pyöräilyä 21,6 km/ 2 h 31 min, @8,6 km/h, avg 124. Maastopyörällä märkiä Nuuksion polkuja. On se vaan pahuksen paljon raskaampaa kuin kuivalla kelillä - ja liukkaampaa. Mukavaa ja kuraista oli - ja ehjänä kotiin.\nPerjantai 15.5.2020 Juoksua 15,2 km/1 h 25 min, @5:33 min/km, avg 145. Eilisen /c-lenkin jälkeen ei ollut juuri odotuksia tälle päivälle. Lanttu kuitenkin kaipasi huoltoa, joten lenkkarit jalkaan ja suunta Nuuksion poluille - tällä kertaa ihan fiiliksen mukaan, ilman mitään varsinaista tietynlaiseen harjoitukseen sitoutumista. Toimi hyvin, kulki hyvin.\nTorstai 14.5.2020 Juoksua 15,1 km/1 h 15 min, @4:57 min/km, avg 145. Piti olla vauhtileikittely. Ei ollut leikittely millään tavalla, oli /c:stä.\nKeskiviikko 13.5.2020 Pyöräilyä 14,5 km/1 h 26 min, @10,2 km/h, avg 137. Pieni työpäivän jälkeinen lantun tyhjennys maastofillarilla Nuuksion poluilla. Sinne putosi kaikki tarpeeton ja turha.\nTiistai 12.5.2020 Juoksua 21,1 km/1 h 53 min, @5:20 min/km, avg 140. Perusläpsyttelyä satamakaupungissa. Kroppa lähtiessä kireä, mutta jo alkumatkasta oikein hyvä. Helppo kulku.\nisi vastasi ketjuun alueella Sykemittarit\nToimii täsmälleen samalla tavalla kuin Vantage V.\nSitä on treenattu salaa.\nSunnuntai 10.5.2020 Juoksua 18,8 km/2 h 42 min, @8:34 min/km, avg 113. Kevyen viikon lopuksi kevyempi parisuhdepolkulenkki Nuuksiossa. Ihan mahtava juoksukeli.\nLauantai 9.5.2020 Juoksua 16,7 km/ 2 h 23 min, @8:01 min/km, avg 131. Aamuyön muutosvastarintapolkulenkki @ZeroDieselin kanssa Solvallasta Velskolan suuntaan ja Majaslampien kautta takaisin. Alusta paikoitellen varsin hankalaa, joten vauhti ei juuri päätä huimannut. Ainoa mollivoittoinen hetki oli pieni pohjekramppi vajaan 12 kilometrin kohdalla, mutta sekään ei onnistunut pilaamaan hienoa lenkkiä.\nTorstai 7.5.2020 Juoksua 18 km/1 h 30 min, @4:59 min/km, avg 153. Tänään napsun verran pidempi reipas kuin eilen. Myös alusta huomattavasti tasaisempi. Sain houkuteltua @ZeroDieselin mukaan, joten matka meni huomattavasti mukavammin asiallisia asioita rupatellessa. Työosuus 15 km kokonaisuutena @4:48 min/km, jonka viimeisellä kilometrillä hieman huonosti irronnut loppunosto® @4:17 min/km. Työosuuden perään 3 km rauhallisesti lönkötellen starttipisteelle. Henkisesti hyvää, toivottavasti myös fyysisesti.\nKeskiviikko 6.5.2020 Juoksua 10 km/47:30 min, @4:45 min/km, avg 151. Lyhyt reipastelu maantiellä. Alkuun ja loppuun kilometrin lämmöt ja jäähyt. Välissä 8 km työosuus @4:36 min/km. Aika vaivattomasti tuli.\nTiistai 5.5.2020 Pyöräilyä 10 km/57:37 min, @10,4 km/h, avg 127. Kevyempää maastopyöräilyä Nuuksiossa. Vahvaa harjoittelun makua koko ajaminen. Pyörällä oli vaan täydellisesti eri ajolinjat kuin sitä polkevalla matkustajalla. Ongelmista huolimatta ehjänä kotiin, mikä on kuitenkin pääasia.\nisi vastasi ketjuun alueella Foorumin tiedotteet\n@Seppo, näyttää oikeaan yläkulmaan uiskennelleen joku Sannan ruokakassin mainos. Saako sen jotenkin pois?\nSunnuntai 3.5.2020 Juoksua 15,4 km/1 h 19 min, @5:09 min/km, avg 145. VV-treenit maantiellä. Kroppa jotenkin kohmeessa, joten otin tavallista pidemmän alkulämmittelyn. Vitosen lämpöjen jälkeen rennohkot 5 x 4 min/2 min vedot vaihtelevassa maastossa @4:31, 4:39, 4:22, 4,29 ja 4:44 min/km. Vetojen päälle vielä vajaa 5 km jäähyjä. Ihan hyvä kulku. Vedoissa edelleen varovaisuutta, koska nivunen ei tunnu vieläkään tykkäävän kovemmista vauhdeista. Pyöräilyä 17,8 km/1 h 9 min, @15,5 km/h, avg 103. Parisuhdepalauttelua Nuuksion pikkuteitä pitkin maastopyörällä.


Suomen luonnollisesti kauneimmat missit ikuistettiin hääpuvuissa\nMiss EW 2020 -kilpailun voittajakolmikko sekä kilpailussa yleisön suosikiksi valittu missi ikuistettiin tuoreisiin kuviin hääpuvuissa.\nAlisa Vornanen valittiin tänä kesänä Miss EW -kilpailun toiseksi perintöprinsessaksi. Sanna Voimanen\ntorstai 20.8.2020 klo 13:29\nMiss EW -luomumissikisan voittaja valittiin 4. heinäkuuta Orivedellä Rönnin Tanssilavalla. Nyt kilpailun finalistit ja yleisön suosikki on ikuistettu upeisiin, kesäisiin kuviin.\nKilpailun voiton vei tänä vuonna numerolla 10 kilpaillut Emilia Kaskinen. Ensimmäiseksi perintöprinsessaksi valittiin kilpailija numerolla 6, eli Katri Pälve. Toiseksi perintöprinsessaksi valittiin numerolla 5 kilpaillut Alisa Vornanen. Yleisön suosikiksi valittiin tänä vuonna numerolla 8 kilpaillut Ella Kangas.\nKilpailun tuomaristoon kuuluivat tänä vuonna Miss EW 2018 Jenna Toppari, Miss EW 2019 Tiia Aalto, itsensä johtamisen valmentaja Ilkka Koppelomäki, Rönnin toiminnanjohtaja Jussi Valve sekä Mr.Finland kisan perustaja Timo Salmesmaa.\nEnsi vuonna Suomen luonnollisesti kaunein valitaan jo viidettä kertaa. Haku ensi kaudelle käynnistyy joulukuussa. Missikisaa tuottaa Henna Peltonen.\nKatso tuoreet kuvat misseistä alta.\nEmilia Kaskinen vei tänä vuonna Miss EW -kisan voiton. Sanna Voimanen\nEmilia Kaskinen astelee hääpuvussa paljain jaloin. Sanna Voimanen\nKatri Pälve valittiin tänä vuonna Miss EW -kilpailun ensimmäiseksi perintöprinsessaksi. Sanna Voimanen\nKatri Pälveen yllä nähdyssä hääpuvussa on muhkea helma. Sanna Voimanen\nAlisa Vornanen valittiin tänä vuonna Miss EW -kilpailun toiseksi perintöprinsessaksi. Sanna Voimanen\nAlisa Vornanen edusti kuvauksissa klassisessa hääpuvussa. Sanna Voimanen\nElla Kangas voitti tänä vuonna Miss EW -kilpailun yleisöäänestyksen. Sanna Voimanen\nElla Kangas edusti kuvauksissa tyköistuvassa hääpuvussa. Sanna Voimanen\nKuvien kampaukset on tehnyt Sari Launis.


Solita loi valkohattuhakkereiden menetelmiä käyttävän tietoturvapalvelun – WhiteHat etsii tietovuotoja verkosta | Tivi\nSolita loi valkohattuhakkereiden menetelmiä käyttävän tietoturvapalvelun – WhiteHat etsii tietovuotoja verkosta\nJori Virtanen, 16.10.2019 13:46 |päivitetty 16.10.2019 13:46 TietoturvaHakkerit\nSolitan mukaan WhiteHat-palvelu löytää tietovuodot kartoittamalla ja analysoimalla sekä näyttämällä reagointia vaativat tietovuodot ja tietoturvauhat.\nSolita on julkistanut eettisen hakkeroinnin eli tuttavallisemmin valkohattuhakkeroinnin menetelmiä käyttävän tietoturvapalvelun, WhiteHatin. Se auttaa automatisoimaan haavoittuvuuksien tunnistamista ja raportointia.\nSolitan tiedotteen mukaan WhiteHat rekisteröi yritykseen ja sen verkkopalveluihin, käyttäjätunnuksiin ja sähköpostiosoitteisiin liittyviä tietoja. Tähän lukeutuvat aliverkkotunnukset, asiakirjat, verkosta löytyvät palvelintiedot sekä tunnettujen tietoturvamurtojen kautta vuotaneet käyttäjätunnukset.\nWhiteHat analysoi löydöksensä ja raportoi löydöksensä ihmiskäyttäjälle. Se tekee havainnoistaan itsenäisesti kriittisyysarvion ja varoittaa käyttäjää, jos löydökset ovat erityisen kriittisiä.\n”Palvelu syntyi asiakkaidemme tarpeista ja toiveista. Koko internetin jatkuva, manuaalinen seuranta arjessa ei käytännössä ole mahdollista ja yritystä koskevan oleellisen tiedon löytäminen voi olla hankalaa. Solita WhiteHat -tietoturvapalvelu auttaa yrityksiä automatisoimaan työlään tiedonkeruun, reagoimaan uhkiin aiempaa nopeammin ja keskittämään toimenpiteet kriittisimpien tietoturvauhkien ja tietovuotojen torjumiseen”, kommentoi Solitan pilvipalveluista vastaava johtaja Jari Jolula.


loma-asunnot – Montjuïcin maaginen suihkulähde, Barcelona | HomeAway\nLöysimme majoitustyypistä loma-asunnot 3 546 vaihtoehtoa – anna haluamasi päivät\nAsunnot/huoneistot – katso 3 042 vaihtoehtoa\nYksiöt – katso 2 979 vaihtoehtoa\nHae 3 546 loma-asuntoa\nVuonna 2019 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Montjuïcin maaginen suihkulähde: 3 546 lomakotia, kuten Talot (273 kpl) ja Asunnot/huoneistot (3 042 kpl). Löydä paras majoitus perheellesi tai ystävillesi kohteesta Montjuïcin maaginen suihkulähde.\nSant Antoni: 1 671 loma-asuntoa\nTietysti. Lähellä kohdetta Montjuïcin maaginen suihkulähde löytyvät Talot: 273 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme lähellä kohdetta Montjuïcin maaginen suihkulähde kuuluvat:\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu uima-allas. Valikoimistamme löytyy 498 loma-asuntoa, joihin kuuluu uima-allas ja jotka sijaitsevat lähellä kohdetta Montjuïcin maaginen suihkulähde. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia lomakoteja hakukentän avulla.\nKyllä, HomeAwayn valikoimista löytyy 3 543 verkosta varattavissa olevaa ja 2 533 välittömästi varattavissa olevaa loma-asuntoa läheltä kohdetta Montjuïcin maaginen suihkulähde. Älä jää odottamaan! Käy tutustumassa valikoimissamme oleviin lomakoteihin hakukentän avulla ja valmistaudu matkallesi lähelle kohdetta Montjuïcin maaginen suihkulähde!


Kärpät jatkoi harjoituskauden vahvaa menoaan - Luulaja kaatui näytöstyyliin | Uutiset | Kärpät\nKärpät jatkoi harjoituskauden vahvaa menoaan - Luulaja kaatui näytöstyyliin\nKokoonpanoon tänään noussut Rasmus Kupari iski tehopisteet 2+1. (Kuva: Jussi Määttä)\nPuolineutraalilla maaperällä, Kalixissa, pelatussa harjoitusottelussa Kärpät jätti kotijoukkue Luulajalle paljon mietittävää. Bussilastillinen Kärppien kannattajia sai laulun aihetta, kun ottelua suurimmalta osin hallinnut kärppälauma löysi alusta asti rentouden otteisiinsa, ja kauden toinen harjoitusottelu päättyi Kärppien 0-4 voittoon.\nKärpät oli enemmän tai vähemmän pelin päällä lähes koko avauserän ajan. Tarkka oman pään pelaaminen piti Luleå-hyökkääjät poissa maalipaikoilta, ja riistojen kautta syntyneet vastahyökkäykset avasivat erinomaisia mahdollisuuksia maalintekoon. Luleå-vahti Joel Lassinantti oli kuitenkin ensimmäisellä kaksikymmenminuuttisella erittäin hyvä, eikä Kärpät päässyt maaliverkkoa heiluttamaan. Erän parhaat paikat syntyivät avauserän lopun ylivoimalla, mutta Lassinantti onnistui estämään Rasmus Kuparin maalintekoaikeet viime hetken pelastuksellaan maaliviivan tuntumasta.\nToisessa erässä Kärpät sai maalihanat auki, kun kotoisalla maaperällä pelannut Nicklas Lasu väläytteli luisteluvoimaansa. Lasu voitti keskialueella irtokiekon, polkaisi läpiajoon ohi puolustaja Oscar Engsundin ja viimeisteli tyylikkäällä laukauksella Kärpät 0-1 johtoon. Kotijoukkueen verkko heilui uudemman kerran alle kahta minuuttia myöhemmin. Tällä kertaa maalinteossa onnistui Rasmus Kupari, syöttäjänä Aleksi Heponiemi. Kupari iski vielä toistamiseen aivan erän lopussa. Tällä kertaa maalin tarjoilivat Radek Koblizek ja Lasse Kukkonen.\nKärpät jatkoi maalintekoa vielä kolmannessa erässä. Mikko Niemelä heilutti verkkoa erän alussa Rasmus Kuparin ja Otto Karvisen syötöstä. Tehopiste oli Rasmus Kuparille illan kolmas. Neljä päästettyä maalia eivät sytyttäneet kotijoukkue Luulajaa kovinkaan raivokkaaseen takaa-ajoon, vaan Kärpät piti oman pelinsä hyvin kasassa erän loppuun asti, parista jäähystä huolimatta.\nPelivuoron tänään saanut Jussi Rynnäs osoitti, että Kärppien maalivahtikaksikko on jälleen kerran rautainen. Porilaisvahti kirjasi itselleen nollapelin varmoilla otteilla.\nKärpät on nyt voittanut molemmat harjoitusottelunsa. Kolmas ja viimeinen harjoitusottelu käydään ensi viikon torstaina Oulussa, kun Kärpät kohtaa CHL-kenraalissaan Vaasan Sportin. Liput tuohon otteluun kätevimmin TÄSTÄ!