Uutisia henkilöstä Darren Duncan\nKorisliigan perjantain kolmessa ottelussa nähtiin viime sekunnin voittokori Kauhajoen Karhun kaataessa Kouvolan Kouvot vieraissa tasaisten vaiheiden jälkeen Lawrence Kinnardin hyppyheitolla lukemin 78-77 (34-45). Kotkassa vierailija Helsinki Seagulls kaatoi KTP-Basketin luvuin 80-76 (41-35) ja Tampereella Pyrintö otti vahvan esityksen jälkeen voiton Loimaan Bisonsista turvallisin 93-77 (47-35) –numeroin.\nPyrintö ja KTP-Basket vierasvoittoihin\nKorisliigan lauantai-ilta piti sisällään kaksi sarjataulukon kannalta erittäin mielenkiintoista ottelua, kun Helsingissä Seagulls isännöi Tampereen Pyrintöä ja Lapualla Kobrat saivat vieraakseen KTP-Basketin. Voittajiksi kamppailuista selvisivät vierasjoukkueet, Pyrinnön kaadettua Seagullsin vahvan päätösjakson ansiosta 86-76 (37-41) ja KTP:n selätettyä Kobrat niin ikään vakuuttavan neljännen jakson ansiosta lukemin 82-75 (46-37).\nKorisliigan lauantain kierros piti sisällään kaksi viihdyttävää kamppailua. Salossa Vilpas otti kotivoiton peräti 1848 katsojan silmien edessä kaatamalla KTP-Basketin lukemin 74-66 (37-30), nousten sarjataulukossa samalla seitsemänneksi. Helsingissä Karhu onnistui kaatamaan Seagullsin kovatasoisessa kamppailussa numeroin 88-83 (39-40) ja vankistamaan asemaansa sarjataulukon toisella sijalla.\nKarhu ja KTP-Basket arvokkaisiin kotivoittoihin\nKorisliigan kahden ottelun lauantai piti sisällään kaksi komeaa ja sarjataulukon kannalta merkityksellistä kotivoittoa. Kauhajoella Karhu palasi voittokantaan kaatamalla Kobrat ehjän esityksen jälkeen lukemin 90-76 (40-34), kun taas Kotkassa KTP-Basket otti äärimmäisen arvokkaan kotivoiton BC Nokiasta numeroin 94-86 (54-46).\nKorisliigassa vakuuttavien vierasvoittojen perjantai\nKorisliigan perjantai-ilta piti sisällään kaksi kamppailua, joissa vierasjoukkueet esittivät parastaan. Kotkassa Bisons tykitti KTP:n kumoon lukemin 97-74 (49-44), ja Salossa Vilpas joutui Helsinki Seagullsin jyrän alle, helsinkiläisten hakiessa sarjapisteet Salohallista numeroin 92-66 (37-30).\nKataja tyylitteli komeaan kotivoittoon KTP:sta\nJoensuun Kataja otti jo kahdeksannen perättäisen kotivoittonsa, kun se kaatoi Korisliigan maanantai-illan ainoassa ottelussa KTP:n mykistävin 104-72 (47-40) –lukemin. Voitto oli joensuulaisille kokonaisuudessaan kolmas perättäinen, ja maanantain jälkeen Kataja jatkaa sarjakärjessä kaksi voittoa Kauhajoen Karhua edellä.\nKeskiviikon VeikkausTV:n ottelussa KTP isännöi Pyrintöä, IS-TV:llä Kouvot matkustaa Vilppaan vieraaksi\nKorisliigan keskiviikon kierroksella pelataan neljä ottelua. VeikkausTV lähettää KTP:n ja Pyrinnön välisen kohtaamisen, kun taas IS-TV:llä Vilpas isännöi Kouvoja. Molemmissa otteluissa pelataan elintärkeistä sarjapisteistä, joten panosta ja latausta ei tule illan kamppailuista puuttumaan.\nKorisliigassa neljän kotivoiton lauantai\nMiesten Korisliigan vuosi 2016 alkoi neljän ottelun kierroksella. Kierros oli kotivoittojen täyttämä, kun Kouvolassa Kouvot voitti Kobrat lukemin 90-79 (46-37), Kauhajoella Karhu piti kotiputkensa hengissä voittamalla Seagullsin 81-76 (44-29), Tampereella Pyrintö päihitti Katajan luvuin 94-69 (41-36) ja Kotkassa KTP voitti Vilppaan numeroin 87-76 (43-29).\nLoimaan Bisons otti toisen perättäisen voittonsa liigaparketeilla perjantaina kaatamalla kotonaan KTP:n lukemin 84-73 (45-40). Voiton myötä Bisons nousi Korisliigan sarjataulukon piikkipaikalle ohi Kouvojen.\nKTP kotivoittoon Duncanin debyytissä, myös Kobrat ja Pyrintö voittoihin\nKTP katkaisi neljän ottelun tappioputkensa kotiottelussa Helsinki Seagullsia vastaan, ottamalla kauden toisen voittonsa lukemin 75-66 (32-31). Tampereella Pyrintö otti komean kotivoiton Bisonsista luvuin 66-58 (39-21), ja Salossa vierasjoukkue Kobrat oli Vilpasta etevämpi numeroin 84-82 (40-49).\nKorisliigassa viime kaudella pelannut Duncan KTP-paitaan\nKorisliigan jumbopaikalta pois pyrkivä KTP-Basket on löytänyt pelaajamarkkinoilta uuden ehdokkaan takalinjoilleen. Salon Vilppaassa Korisliigaa viime vuonna pelannut 180-senttinen Darren Duncan on jo saapunut Kotkaan näytille.\nKouvot katkaisi Bisonsin voittokulun\nVahvaa tammikuuta Korisliigassa pelanneella Loimaan Bisonsilla oli perjantaina tilaisuus nousta voitolla sarjataulukon kakkoseksi. Pisteitä ei kuitenkaan tullut, kun Kouvot katkaisi kotipelissään Bisonsin voittokulun selvällä erolla 85-66 (38-32).\nJoensuun Katajan toista kuukautta Korisliigassa kestänyt viiden pelin voittoputki napsahti poikki keskiviikkona Kauhajoella, kun kaksi edellistä peliään hävinnyt sarjakakkonen Karhu voitti täpärästi 90-88 (49-50).\nKouvot juhli voitokkaasti 50-vuotisjuhlaottelussaan\nKouvolan Kouvot pelasi keskiviikkona Korisliigassa 50-vuotisjuhlaottelunsa voitokkaasti, kun se otti seuralle harvinaisen voiton Loimaan Bisonsista lukemin 85-82 (48-37). Kun Kauhajoen Karhu haki Espoosta reilun 103-85 (60-38) -vierasvoiton Hongasta, nousivat sekä Kouvot että Karhu sarjataulukon kärkeen tasapisteisiin KTP:n kanssa.\nNamika Lahti jatkoi vierasvoittoja Salossa\nNamika Lahti haki Korisliigassa keskiviikkona toisen peräkkäisen vierasvoittonsa, kun se kukisti Salossa Vilppaan 68-61 (35-31).Voitto nosti Namikan sarjataulukossa viidenneksi.


Ihon kuivuminen hellitti ja säryt vähenivät - Hymy\nLohjalainen Tarja Hurme, 56, on ollut jo neljättä vuotta poissa työelämästä. Hän oli ensin osa-aikaeläkkeellä ja viime syksystä lähtien hän on ollut kokonaan työkyvyttömyyseläkkeellä.\n– Kremppoja on monenlaisia, hän huokaa. – Ensinnäkin on nivelrikkoa, mikä on pahimmillaan sormissa. On myös erilaisia nivelsärkyjä nilkoissa, polvissa, lonkassa ja selässä. Eläkkeeelle päädyin kuitenkin kaularangan nikamien takia. Sitten on vielä fibromyalgia, joka todettiin jo parikymmentä vuotta sitten. Se juilii koko kropassa varpaista päähän saakka. Kosteat vuodenajat ovat kaikkein pahimmat, erityisesti syksyt.\nTarja teki raskasta siivoojan työtä 25 viimeistä työvuottaan paperitehtaalla. Monet hänen vaivoistaan ovatkin työperäisiä. Tarjan aviomies on ammatiltaan autonkuljettaja, ja hän on vielä työelämässä. Tarjalla on tytär, jolla puolestaan on kaksi tytärtä, 12- ja 15-vuotiaat.\nTarjan terveysongelmat eivät valitettavasti rajoitu nivelongelmiin. Toistakymmentä vuotta sitten hänelle tuli vaikeuksia myös ihonsa kanssa.\n– Se on ollut tosi hankala juttu. Ei ole osattu sanoa, mistä ihottuma johtuu, mutta se voi tulla ihan yhtäkkiä ja tosi rajuna. Yks kaks vain iho ärtyy ja etenkin kasvojen ja kaulan alueella ilmaantuu kirkuvan punaisia ja kutisevia läiskiä.\nSyksy on hankalaa\nTarja käsii myös allergioista, mutta ei tiedetä, mikä yhteys niillä on iho-oireisiin.\n– Mehiläisvaha on kaikkein pahin. Sitä on kosmetiikassa vieläkin aika paljon, samoin saippuoissa ja joissakin voiteissa. Myös vahvat mausteet ärsyttävät, samoin siitepölyt keväällä ja kesällä. Eläimistä koirat ja kissat aiheuttavat jonkin verran oireita, mutta hevosille olen hyvin allerginen. Ruuista oireita aiheuttavat raa’at porkkanat ja tomaatit. Ne rikkovat suupielet ja aiheuttavat kirvelyä.\nTilanne paheni vuosien mittaan ja Tarja sanoikin läheisilleen, että hänen pitäisi varmaan pysytellä suurimman osan vuodesta sisätiloissa.\n– Erityisesti syksy on hankalaa aikaa, kun on märkää ja kosteaa. Iho ärsyyntyy ja tulehtuu. Onneksi osaan välttää tiettyjä juttuja, mutta aina se ei onnistu. Kuiva huoneilma yleensä, mutta erityisesti lentokoneen, bussin ja kokolattiamatollisten hotellihuoneiden kanssa olen aivan helisemässä. Silmät vuotavat ja niitä kutittaa.\nTarja on juossut lääkärissä toisenkin kerran vaivojensa takia. Hän toteaakin, että lääkkeisiin on mennyt omaisuus. Myös Allergiasairaalassa hän on viereillut useaan otteeseen.\n– Joku juttu on voinut hetkeksi helpottaa, mutta se on aina ollut lyhytaikaista. Kun iho on atooppinen, yksi voide voi tehota jonkin aikaa, mutta sitten iho alkaa tottua ja hylkiä sitä. Täytyy vaihtaa valmistetta. Kortisonivoiteita on tarjottu koko ajan, mutta en ole oikein innostunut niihin. Kotona on kortisonitabletteja, ja kun iho ärtyy niin pahaksi, ettei se siedä mitään muuta kuin kylmää vettä, minun on pakko syödä kuuden vuorokauden kortisonikuuri. Se on ollut ainoa, mikä rauhoittaa.\nSärkylääkkeitä on kulunut vuosien mittaan niin paljon, ettei vatsakaan enää oikein siedä niitä.\n– Olen yrittänyt hoitaa tilannetta myös ravitsemuksen kautta. En käytä voimakkaita mausteita enkä syö kovin rasvaista ruokaa. Olen jo nivelkipujenkin takia joutunut tarkistamaan ruokavaliotani.\nTarja tuli viime syksynä ostaneeksi Iho Omega -nimisen tuotteen, joka on valmistettu mustaherukan siemenöljystä.\n– Ajattelin itsekseni, että kokeilenpa nyt sitten tuotakin, josko se auttaisi, hän naurahtaa.\n– Otin aamuin illoin kaksi kapselia, ja yhden paketin syötyäni huomasin, ettei iho enää ollut yhtä kuiva kuin aikaisemmin. Se oli jotenkin paremman tuntuinen. Mutta kaikkein yllättävimmän havainnon tein silloin, kun rupesin venyttelemään.\nTarja yrittää kaiken aikaa pitää itsestään hyvää huolta, liikkumalla ja tekemällä venytyksiä.\n– Kun sitten aloin venytellä, huomasin hämmästyksekseni, että hyvänen aika, jalkoihin ei satu yhtään, ei minnekään muuallekaan. Olen varmaan viimeksi parikymppisenä tuntenut itseni yhtä notkeaksi. Olin tosi ihmeissäni, kun en heti keksinyt, mistä se johtui.\n– Sitten hoksasin asian. Elämässäni ei eka paketin aikana ollut tapahtunut minkäänlaista muutosta mihinkään suuntaan, joten muuta selitystä ei ollut kuin Iho Omega. Ensimmäiset suotuisat vaikutukset tuntuivat jo parin viikon kuurin jälkeen.\nLääkäri ei tyrmännyt\nSitten Tarja teki sen virheen, minkä useimmat tekevät: kun vointi oli riittävästi kohentunut, hän lopetti Iho Omegan käytön.\n– Tilanne oli hetken ihan hyvä, mutta sitten pikku hiljaa vanhat kivut ja kankeudet alkoivat palata takaisin. Myös iho alkoi kuivua, vaikka minulla oli voiteita joka lähtöön. Palasin kiivaasti takaisin vanhaan käytäntöön eli aloin ottaa aamuin illoin kaksi kapselia. Otan edelleen niitä samalla annostuksella, ja tilanne on suhteellisen hyvä.\n– Aina silloin tällöin sormia ja muitakin niveliä yrittää ruveta särkemään, mutta yhtä kovaa särkyä kuin ennen ei ole ilmaantunut. Myös iho on nykyään pysynyt parempana.\nTarja on kertonut Iho Omega -valmisteesta myös hoitaville lääkäreille.\n– Omalääkärini on erittäin ihana ja fiksu ihminen, ja hän sanoi heti, että totta kai jatkat niiden syömistä. Kerroin tuotteesta myös Allergiasairaalan lääkärille, ja hänen suhtautumisensa oli samanlainen. Hän yllytti jatkamaan, jos siitä on ollut apua. Kumpikaan lääkäri ei alkanut vähätellä tai mollata tuotetta.\nAvainsanat: allergia, iho, nivelrikko, atooppinen iho, kuiva iho, nivel, särky, nivelsärky


Savuimupoltin xFUME® COMPACT | ABICOR BINZEL\nKevyt MIG/MAG -savuimupoltin xFUME® COMPACT\nOhuiden peltilevyjen hitsaaminen ei ole koskaan ennen ollut näin helppoa savuimupolttimella.\nABICOR BINZEL xFUME® COMPACT on tehnyt tarpeettomiksi epäkäytännölliset ja painavat polttimet, jotka estävät kunnollisen näkymän hitsausprosessiin. Ohuita peltilevyjä hitsattaessa, kuten esimerkiksi robotin valmistamien rakenneosien jälkitöissä, viimeistelytöissä tai pienissä korjaus- ja huoltotöissä, nämä ilmajäähdytteiset MIG/MAG -savuimupolttimet täyttävät terveyden ja työsuojelun vaatimukset. Kun kerran on käyttänyt tällaista savuimupoltinta, ei halua enää luopua siitä – se on kätevä kädessä ja mahdollistaa hyvän näkymän hitsausaumaan samalla kun se poistaa tehokkaasti hitsaussavun ja säilyttää suojakaasun optimaalisen suojauksen.\nTyösuojelua koskevat vaatimukset ovat tiukentuneet vuoden 2020 alusta lähtien muutetuilla hitsaussavun poistoa koskevilla määräyksillä. Ilmajäähdytteisellä, xFUME® COMPACT -savuimupolttimella ja siihen sopivalla ABICOR BINZELin liikuteltavalla xFUME® ADVANCED, FES-200 W3 tai FEC W3 -savuimurilla ohuiden peltilevyjen MIG-hitsaus ja MAG-hitsaus virranvoimakkuudella max. 250 A, on puhdasta, turvallista ja kevyttä.\nSavunpoisto xFUME® COMPACTilla\nxFUME® COMPACT-savuimupolttimen ominaisuudet\nxFUME® COMPACT -savuimupolttimen tekniset tiedot\nxFUME® COMPACT -savuimupolttimen toimintatapa\nSavuimupoltin ja savuimuri: kokonaisvaltainen savunpoistoratkaisu\nTyösuojelulla on oltava hitsaustöissä yhtä tärkeä asema kuin sauman hyvällä laadulla ja asiakasta tyydyttävällä tuloksella. Hitsaajien hyviin työpaikkaolosuhteisiin sisältyvät siten kevyet, kätevät ja luotettavasti toimivat hitsauspolttimet kuten myös hitsaussavun poisto, joka toteutetaan parhaalla mahdollisella tavalla poistamalla terveydelle haitalliset hitsaussavut. Kohdepoistoa suositellaan vaarallisia aineita koskevassa asetuksessa (GefStoffV) standardissa DIN EN ISO 15012-1, liite I nro 2 – Hiukkasmaiset vaaralliset aineet – erityisesti hitsaussavun poistojärjestelmäksi, koska tällä tekniikalla polttimen asennosta riippuen imetään 90 % - 99 % syntyvistä savukaasuista ja hitsaussavusta suodatetaan jopa 99,95 % kaikista pölyistä > 0,1 µm.\nxFUME® COMPACT – savuimupolttimet ovat yhdessä ABICOR BINZELin liikuteltavan savuimurin, kuten xFUME® ADVANCED, FES-200 W3 tai FEC W3 kanssa ihanteellinen järjestelmäratkaisu hitsaussavun poistoon ilmajäähdytteisessä MIG-hitsauksessa tai MAG-hitsauksessa.\nKohdeimua käytettäessä työskennellään korkeapainetyhjiöjärjestelmillä. Tätä tekniikkaa käytettäessä suurella alipaineella virtaa pieni tilavuusvirta imettyjä hitsaussavukaasuja suurella staattisella paineella ja virtausnopeudella. Terveydelle haitallinen hitsaussavu imetään polttimen savuimusuuttimen edessä ja siten välittömästi sen syntypaikalla, josta se johdetaan kannettavaan savuimuriin ja suodatetaan. Puhdistettu ilma johdetaan takaisin ympäristöön.\nxFUME® COMPACT -savuimupolttimen ominaisuudet\nKun hitsataan ohuita peltilevyjä max. 250 A:n virralla ja hitsaussavu poistetaan kohdepoistolla, xFUME® COMPACT on paras valinta. Tämä ABICOR BINZEL -savuimupoltin soveltuu erinomaisesti käsin suoritettaviin jälkitöihin robottivalmistuslinjan jälkeen, kevyisiin hitsaustöihin prosessin viimeistelyssä, pieniin korjauksiin tai työpajassa suoritettaviin hitsaustöihin.\nSavuimupolttimena, joita yleensä pidetään niiden hitsaussavunimun rakenteen vuoksi epäkäytännöllisinä ja raskaina, xFUME® COMPACT esiintyy heti ensi katsomalla edukseen kapean muotoilunsa ansiosta. Kun tämän savuimupolttimen on kerran ottanut käteensä ja hitsannut sillä, siitä tulee nopeasti suosikkityökalu.\nxFUME® COMPACT -savuimupolttimen edut tiivistettynä:\nErittäin tehokas hitsaussavun poisto 250 A saakka.\nErinomainen ergonomia ja käytettävyys\nValinnaisesti joko lyhyellä tai pitkällä painikkeella\nErinomainen suojaus suojakaasulla\nTyyppi: xFUME® COMPACT 25\nSeoskaasu M21*: 230 A\nLangan Ø (mm): 0,8 - 1,2\nxFUME® COMPACT -savuimupoltin toimii yhdessä savuimurin kanssa korkeapaine- tyhjiöjärjestelmällä. Suurella alipaineella virtaa pieni tilavuusvirta ja se imee savukaasut niiden syntypaikalla, savukaasut johdetaan suurella staattisella paineella ja ilmannopeudella savuimuletkun läpi liikuteltavaan savuimuriin. Terveydelle haitalliset hiukkaset suodatetaan savuimurin suodatinjärjestelmässä ja puhdistettu ilma johdetaan takaisin ympäristöön.\nYhä edelleen uskotaan yleisesti, että savuimupolttimet imevät liikaa suojakaasua. Yhteensopivaa hitsaussavunpoistojärjestelmää käytettäessä näin ei voi käydä. Kahvassa olevan ulkoisen ilman säätimen avulla poistoimuteho voidaan sovittaa aina hitsaustyön mukaan.\nSavuimupoltin ja savuimuri: kokonaisvaltainen järjestelmä\nTyöpajoissa, joissa suoritetaan max. 250 A:n hitsaustöitä, valmistusprosessin hitsausten jälkitöissä kuten myös pienissä korjaustöissä xFUME® COMPACT on ihanteellinen savuimupoltin – se muodostaa yhdessä tehokkaan savuimurin kanssa kokonaisvaltaisen järjestelmän.\nABICOR BINZELin xFUME® COMPACT-polttimen kanssa erinomaisesti yhteensopivia savuimureita ovat:\nSavuimureissa FES-200 W3 ja FEC W3 on – jo näiden savuimureiden nimen mukaisesti – suodatusluokan W3 suodatin. Se tarkoittaa, että nämä molemmat savuimurit on hyväksytty runsasseosteisten terästen hitsaukseen, joiden seososuudet sisältävät yli 30 % nikkeliä ja kromia. Kun näitä liikuteltavia savuimureita käytetään runsasseosteisten terästen hitsauksessa, suodatetun ilman saa johtaa takaisin työympäristöön.\nMitä on otettava huomioon hitsaussavusuodattimissa\nxFUME® ADVANCED – Soveltuu hyvin ABICOR BINZEL -savuimupolttimelle\nMuita videoita hitsaussavun poistosta löydät osoitteesta »ABICOR BINZEL YouTube-kanava«.


Hotelli Galaxia Boutique kokemukset ja arvostelut | Aurinkomatkat\nGalaxia Boutique – kokemukset ja arvostelut\nAsiakkaidemme kokonaisarvio hotellista Galaxia Boutique\nGalaxia Boutique – Asiakkaidemme kokemuksia\nHotelli on siisti. Englannin kielellä vähän vaikeuksia tulla ymmärtetyksi\nHuoneeni oli aika vaatimaton, mutta yleiset tilat olivat erittäin viihtyisät. Hotelli oli lähellä rantaa ja sen uima-allasalue oli erittäin mukava ja rentouttava paikka. Yksin matkaavalle hotelli oli juuri sopiva paikka, sen keskeisen sijainnin takia.\nHotelli Galaxia oli siisti, mutta jo vähän vanhahtava perushotelli. Suurin ongelma oli ilmastoinnin puute, eikä kaikkiin huoneisiin riittänyt edes tuulettimia. Tämän vuoksi parvekkeen ovea täytyi pitää sisällä ollessa koko ajan auki. Ovesta tuli öisin sisään torakoita ja hyttysiä. Saksalaisnuorison möykkä kuului öisin parvekkeilta ja käytävästä suoraan huoneeseen. Huoneen sijainti oli vielä tosi huono; alin kerros ja toisen huoneen parveke heti vastapäätä ja muut ylemmät parvekkeet heti vastapäätä. Huone oli pieni eikä siis parvekkeellakaan voinut viettää aikaa. Ylemmiltä parvekkeilta tippui tavaraa (pyyhkeitä, kuulokkeet, pallo) meidän parvekkeellemme ja niitä ihan haettiin huoneestamme. Kun nuorison möykästä ja putoilevista tavaroista valitettiin respaan keskellä yötä, siellä ei ymmärretty englantia..\nRauhallinen, kodikas hotelli. Mukava henkilökunta.\nRannalle lyhyt matka Minijääkaappia kaivattiin Ei ollut hiustenkuivaajaa Suihkun paine oli huono Huone ok\nHotelli oli ihan ok. Allasalue viihtyisä ja aurinko paistoi koko päivän. Toukokuun lopulla siellä ei kyllä montaa kävijää meidän lisäksi ollut. Aamiaiselta ei kannata odottaa huippumakunautintoa. Monipuolisuuteensa nähden kuitenkin halpa. Löytyy pekonit, munakkaat, hedelmiä, leipää ja leikkeleitä, jugurttia yms. Ja kahvikone. Huone oli meillä vähän vanhempi kalustukseltaan. Parveke isohko. Kylpyhuone tilava, mutta suihkutila aivan liian pieni. Siis todella pieni. Osassa huoneita on kyllä isompi. Huoneissa ei ole ilmastointia, joten kuumemman kelin aikaan varmastikin aika tukalaa. Nyt jo viimeisinä lämpöisinä päivinä rupesi olemaan iltaisin aika lämmin huoneessa. Äänieristys on heikko, mutta niinhän se on yleensäkin lähes kaikissa etelän hotelleissa. Palvelu hotellissa ystävällistä.\nHinta ja laatu kohtasi. Ensimmäinen kerta, kun olimme 2 tähden hotellissa. Tyytyväinen, siisti hotelli.\nPaikallisen tunnelman hotelli\nRemontoidut huoneet hotellissa oikein viihtyisät, eikoisuutena kuitenkin wc ilman ovea. Kaappitilaa ei kovin runsaasti, mutta pienelle seurueelle tarpeeksi. Hotelli enemmän aikuiseen makuun.\nHotelli on todella hyvällä paikalla, lähellä rantaa. Huoneessamme oli alkuun ongelma, kun ei tullut lämmintä vettä ollenkaan. Seuraavan päivän iltana asia korjaantui onneksi. Ensin oli informaatiokatkos asiasta, kun olimme sen jo kerran sanoneet aikaisemmin, mutta mitään ei tapahtunut. Henkilökunta oli tosi ystävällistä, siitä iso + . Tiesimme etukäteen, että ilmastointia ei ole, mutta yli +30 helteessä menisin ensi kerralla ehkä ilmastoituun hotelliin. Kannattaa ehdottomasti pyytää tuuletin heti alkuun niin antaa vähän mukavuutta. Meillä oli yötä päivää lattiatuuletin päällä ja yöllä ovi auki parvekkeelle kokonaan. Parvekenäkymät eivät olleet mitenkään hienot huoneestamme, mutta ei se meitä loppujen lopuksi haitannut. Vähän kuului melua yöllä käytäviltä. Meidän huoneessa oli hyvät patjat sängyissä. Oli sen puoleen mukava nukkua. Hotellin hissi oli rikki, mutta ei haitannut meitä, koska olimme toisessa kerroksessa. Tykkäsin altaasta, joka on juuri isoille lapsille ja aikuisille hyvä. Mielestäni ei sovellu pienille lapsille, koska on syvä jo matalastakin päästä. Emme vuokranneet tallelokeroa huoneesta ja mitään ei hävinnyt reissulla onneksi. Ruoka oli ihan perustasoa.


Teatteri Päivölä: helmikuuta 2010\nMiekkailua Päivölässä sunnuntaina 28.2. klo 11.00 - 15.00\n- miekkailuvalmennuksen toinen päivä aloitetaan klo 11.00 , valmentajana Oula Kitti\n- lounas klo 13.00\njauhelihakeittoa ja kasviskeittoa\n- varusteet: lämmin sisäliikunta-asu ja sisäliikuntakengät ( Päivölässä on viileätä )\n- tarpeen mukaan omia eväitä, juomaa, hedelmiä yms.\n- kuljetukset Päivölään kimppakyydeillä\n- päivä päättyy klo 15.00\nKolmas miekkailupäivä sunnuntaina 21.3. klo 11.00 - 15.00 Päivölässä\n- kolmas Oulan vetämä miekkailuvalmennuspäivä samalla aikataululla ja samoilla ohjeilla kuin edellinen.\nNäytelmäharjoitus Muskettisoturit Willalla tiistaina 2.3. klo 18.00\n- naamiaistanssiaisten harjoitus, vetäjinä Simon Al-Bazoon ja Eija Koivisto\n- bändi - soittimet mukaan\n- liikuntaan sopivat vaatteet ja jalkineet\n- kaikki mukaan!\nLähettänyt Teatteri Päivölä klo 0.14 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Kolme muskettisoturia, Teatteri Päivölä\nTeatteri Päivölän Kolmen muskettisoturin ensimmäinen lukuharjoitus pidettiin Willanäyttämöllä tiistaina 16.2. Paikalla oli 40 innokasta teatterilaista, mukana myös melkoinen joukko uusia kasvoja pienestä tytöstä nuoreen poikaan ja aikuiseen mieheen.\nVirve Ojanteen uunituore teksti luettiin läpi ja se todettiin toimivaksi ja hauskaksi.\nNapakka teksti ja huikeat kohtaukset miekkataisteluista romanttiseen kohtaamiseen ja naamiaistanssiaisista teloitukseen enteilevät vauhdikasta ja viihdyttävää näytelmää.\nTeemu Ojanteen ohjaustyylin tuntien näytelmää lähdetään toteuttamaan pilke silmäkulmassa. Tästä Dumas´n klassikkotekstin rokkiversiosta ei taatusti tule puuttumaan huumoria ja hulluja tilanteita.\nKoska mukana on paljon näyttelijöitä ja ohjaaja haluaa löytää jo tässä vaiheessa mahdollisimman monille sopivan tehtävän, jätettiin roolituksen aloittaminen vielä seuraavaan kertaan.\nSeuraava harjoitus on poikkeuksellisesti MAANANTAINA 22.2. KLO 18.OO Willanäyttämöllä.\nLähettänyt Teatteri Päivölä klo 21.24 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Kolme muskettisoturia, Teatteri Päivölä, Willanäyttämö; Hyvinkää\nTeatteri Päivölän kesän 2010 produktion Kolme muskettisoturia miekkailun opettajaksi ja taistelukoreografiksi saatiin näyttelijä Oula Kitti Turusta.\nEnsimmäinen harjoituspäivä, ystävänpäivän sunnuntai aloitettiin heti aamu kymmeneltä vauhdikkaasti erilaisilla liikuntaharjoituksilla.\nEdellisen päivän Ystisrumban liikunnan jäljiltä kurssilaisten lihakset olivat jo valmiiksi kipeät ja miekkailupäivänä saivat taas uudet lihasryhmät reipasta kyytiä.\nJos oikein ymmärsin, niin Oula lupasi opettaa kaikkiaan kolme askelta eteen ja kolme taakse, eli yhteensä kuusi askelta. Niillä kuulemma pärjää jo pitkälle.\nTässä ollaan vielä alkumetreillä ja pojilla asennetta. Kyllä lähtee!\nEi se sitten niin helppoa ollutkaan.\nKättä piti vääntää epätoivoiseen asentoon ja jalat näyttivät sinksaavan helposti ihan väärään suuntaan.\nEtujalalla piti vetää eikä takajalalla työntää ja kanta vai päkiä vai ääähh.. ja yks ja kaks ja kolme.\nMiekkojen kalistelun lisäksi Oula opettaa myös nyrkkitappeluita ja muuta vauhdikasta menoa.\nKuvassa Juho Marttila riepottaa Niina Rauniota. 13-vuotias Juho tuli aamulla ensimmäistä kertaa mukaan teatteritouhuihin ja oli hetken kuluttua kuin vanha tekijä. Tervetuloa joukkoon!\nJuho on myös musiikkimiehiä, joten saa nähdä mitä ohjaajamme keksii hänen varalleen muskettisotureihin.\nParin tunnin puurtamisen jälkeen tuli onneksi ruokatauko. Lihamakaroonilaatikko maistui herkulliselta herraskaisella sohvalla istuen.\nRuokailun jälkeen koitti se huikea hetki, että kurssilaiset saivat ensikosketuksen oikeisiin miekkoihin.\nOula piti tiukan esitelmän miekasta ja sen käsittelystä. Koulutuksen aikana saadaan käyttää Oulan miekkoja kunnes saamme tilattua teatterille omat taisteluvälineet.\nMiekat ovat teräviä ja niillä voi oikeasti saada vahinkoa aikaan, ellei turvamääräyksiä noudateta kirjaimellisesti. Teatterimiekkailussa emme käytä mitään turvavälineitä, eikä miekan kärjessä ole mitään suojaa, joten tarkkuus ja harjoittelu on ensiarvoisen tärkeätä.\nTällä kertaa miekkojen kanssa harjoiteltiin parin kanssa turvaväliä ja päästiin jo vähän kalistelemaankin.\nOpittavaa oli paljon, joten päivä oli väsyttävä sekä henkisesti että fyysisesti. Mutta motivaatiota riitti koko joukolla alusta loppuun saakka ja miekatkin tuli vielä huollettua harjoituksen jälkeen.\nOulan oppeihin oltiin todella tyytyväisiä ja luultavasti otteiden laskeminen tuli monille uniinkin.\nSeuraava miekkailupäivä pyritään saamaan järjestettyä muutaman viikon kuluessa.\nSamalla kokeiltiin muutamia tulevan kesän muotiasuja. Päivölän muskettisoturit on rokkiversio, joten vaatteissakin nähdään vähän nahkaa ja niittiä, mutta myös pitsiä, sulkaa, viittaa ja korsettia, kuten kunnon romanttisessa seikkailuklassikossa kuuluukin.\nLähettänyt Teatteri Päivölä klo 8.37 Ei kommentteja:\nTunnisteet: miekka, miekkailukurssi, muoti, Oula Kitti, seikkailuklassikko, steampunk, Teatteri Päivölä\nMuskettisoturien harjoitukset käyntiin!\nTeatteri Päivölän kesän 2010 produktion Kolme muskettisoturia harjoitukset alkavat.\nEnsimmäinen lukuharjoitus on\nWillanäyttämöllä tiistaina 16.2.2010 klo 18.00 alkaen\nTervetuloa mukaan! Vielä ehdit vaikka et olisi aikaisemmin ilmoittautunutkaan.\nLähettänyt Teatteri Päivölä klo 23.13 Ei kommentteja:\nTehokas ja hauska viikonloppu.\nLauantaina vietettiin Willanäyttämöllä ystävänpäivän aattoa Ystisrumban merkeissä.\nViime vuonna aloitetun perinteen mukaan päivä oli täynnä tehokasta ohjattua toiminintaa.\nPaikalle oli saapunut alun kolmattakymmentä aktiivista ja innostunutta teatterilaista.\nPäivä aloitettiin lämmittelemällä Niina Raunion vetämillä hauskoilla teatterileikeillä.\nTeatterileikkien jälkeen syötiin Mervi Turpiaisen valmistama maittava lounas. Sitä olisi riittänyt isommallekin joukolle, sillä syystä tai toisesta melkoinen joukko ilmoittautuneita jäi saapumatta.\nRuokailun jälkeen saatiin kokea parituntinen Jouni Laineen intensiivistä ja tehokasta draamakoulutusta.\nEsimerkin voimalla Jouni ohjasti motivoituneen porukan tekemään taidetta draaman keinoin.\nPaikalla oli monia kokeneita konkareita, mutta osalle kokemus oli uusi ja erityinen.\nPalautekeskustelussa käytiin läpi harjoituksen herättämiä tuntemuksia.\nJounin draamakoulutuksen jälkeen Anna Brotkin opasti joukon kirjoittamisen saloihin.\nPäivän teema oli "tajunnanvirtaa" . Porukka jaettiin ryhmiin, jotka tekivät kirjoitusharjoituksia\nannettujen ohjeiden pohjalta. Se oli kehittävää ja niin hauskaa, että kirvoitti monet naurut\nTehtävät olivat sen verran haasteellisia että välillä piti ihan miettiä.\nTekstien purkaminen kirvoitti monet iloiset naurut.\nKirjoitussession jälkeen Simon Al-Bazoon\nteki porukan kanssa hienon tanssikoreografian.\nEnsin jokainen teippasi sormensa muistaakseen, että tanssissa on jokainen kehon osa pienintä pikkurilliä myöten tärkeä.\nSormet teipattuina koreografia valmistui tunnissa ja oli varsin viihdyttävää katsottavaa.\nTanssituokio oli viimeinen päivän ohjatuista toiminnoista.\nSen jälkeen alkoi vapaa ohjelma, pelien ja leikkien merkeissä\nJyri Similän vetämänä.\nIllalla oli kuulemma niin hauskaa,\nettei ikinä. :)\nLähettänyt Teatteri Päivölä klo 22.37 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Teatteri Beta, Teatteri Päivölä, Willan Nuorisoteatteri, Willanäyttämö, Ystisrumba, Ystävänpäivä\nYstisrumba 13.02. Willalla\nKlo 11.00 - 18.00 ohjattua teatteritoimintaa ystävänpäivän merkeissä\n-Teatterileikkejä vetäjänä Niina Raunio\n- Ruokailu ja kahvitauko Willalla\nRuokalista: Lihamakaroonilaatikko ( laktoositon )\nJos sinulla on erikoisruokavalio, toivotaan sinun huolehtivan omista eväistäsi.\nSalaatti on ruokaisa, joten se sopii ainakin lisukkeeksi kasvissyöjille.\n-Luovaa draamailmaisua Jouni Laineen tapaan,\n-Tanssin humbaa, lantiot letkeäksi ohjaa Simon Al-Bazoon\n-Tajunnanvirtaa, Luovia kirjoitusharjoituksia / kohtausten kirjoittamista ja tajunnanvirtaa\nvetäjänä Anna Brotkin\nPäivä on liikunnallinen, joten varaudu liikuntaan sopivilla vaatteilla. Kannattaa ottaa myös vaikka hedelmiä ja juomaa välipalaksi.\nKlo 18.00 - 22.00 vapaata seurustelua\n- Musiikkia, tanssia, pelejä, leikkejä pelimestarina Jyri Similä\nOsallistumismaksu 5 euroa peritään tilaisuudessa ( sisältää ruokailun ).\nIlmoittaudu Eevalle eeva.mantere@pp.inet.fi tai 040-729 1977\nJärjestäjinä Teatteri Päivölä, Teatteri Beta ja WilNu\nLähettänyt Teatteri Päivölä klo 19.59 Ei kommentteja:\nTunnisteet: Willanäyttämö, Ystisrumba, Ystävänpäivä\nMuistio keskustelutilaisuudesta Willalla 2.2.2010\nAvoin keskustelutilaisuus Willanäyttämön ja Hyvinkään teatterielämän näkymistä.\nAika: 02.02.2010 klo 18.00-20.00\nLäsnä: Sivistystoimenjohtaja Pentti Halonen\nV.t. kulttuuritoimenjohtaja Simo Varjonen\nKulttuurisihteeri Tarja Blom\nWillanäyttämö ry:n puheenjohtaja Ilkka Turpiainen\n25 henkilöä eri teatteriryhmistä\nTilaisuuden kokoonkutsuja, Willanäyttämö ry:n puheenjohtaja Ilkka Turpiainen toivotti kaupungin virkamiehet ja muut keskustelutilaisuuteen saapuneet tervetulleeksi. Turpiainen toimi myös tilaisuuden puheenjohtajana.\n2. Willanäyttämön nykytilanne\nIlkka Turpiainen alusti keskustelun tuomalla esiin teatteriryhmien tiedossa olevat faktat teatteritilan tulevaisuudesta. Tilan käyttöön oikeuttava poikkeuslupa päättyy elokuussa 2010, eikä ole toiveita sen jatkamisesta. Käytännössä teatteritoiminta Willanäyttämöllä loppuu toukokuussa 2010.\nPentti Halonen toi puheenvuorossaan esiin valoisampia näkymiä syksyiseen synkkään tilannekatsaukseen verrattuna. Kaupunginvaltuuston kokouksessa 01.02.10 monitoimitila oli saanut kannatusta ja asiaa koskeva hankesuunnitelma tehdään nopealla aikataululla. Suunnitelmassa selvitetään mitä toimintoja tilaan tulee ja mitä tilan kunnostus tulee maksamaan. Hankesuunnitelman etenemisestä saa tietoja Matti Laukkaselta.\nTilasuunnitelmaa tehdessä tullaan kuulemaan myös teatterin edustajientoiveita ja mielipiteitä tilaratkaisujen toimivuuden kannalta.\n3. Teatteritoiminta Willanäyttämön remontin aikana\nAikaisemmin on esitetty väliaikaistiloiksi koulujen juhlasaleja, sekä Kaukasten juhlataloa. Simo Varjonen toi esiin uusina tilaehdotuksina Järjestötalon, sekä Raittiustalon. (Liite 1 )\nHalonen painotti että tulevissa väliaikaisratkaisuissa on haettava kompromisseja. Budjetissa on edelleen vuokraraha käytettävissä, muttatyydyttäviä korvaavia tiloja on niukasti tarjolla. Ehdotuksia väliaikaistiloiksi toivotaan ja otetaan vastaan.\nEsitettiin kysymys Hyvinkääsalin käyttömahdollisuudesta nykyistä edullisemmalla hinnalla. Halosen mukaan Hyvinkääsali ei tule olemaan ensisijainen vaihtoehto. Hyvinkääsalin käyttöön liittyvistä erityiskysymyksistä on tehtävä aloite kaupunginhallitukselle.\nEsitetyt väliaikaisratkaisut eivät poista varastointitilan eikä myöskään puvustus- tai lavastustilan tarvetta. Myös Willanäyttämön kalustolle ja puvustolle, jotka ovat kaupungin omaisuutta, on löydettävä asianmukaiset varastointitilat.\nHalonen toivoi teatteriryhmien toimittavan välittömästi faktat syyskauden toiminnasta ja tilatarpeesta Tarja Blomille. Täsmällisesti mitä tiloja tarvitaan ja milloin. Kaupunki hoitaa vuokraneuvottelut.\n4. Tulevaisuuden näkymät\nIlkka Turpiainen viritti keskustelun teatterin tulevaisuudesta Willanäyttämön remontin jälkeen. Teatteriryhmien pohdittavaksi jäi kysymys mahdollisesta yhdistymisestä yhteisen katto-organisaation alle.\nAjatus sai runsaasti kannatusta, joskin edelleen haluttiin säilyttää eri ryhmien omaleimaisuus nykyiseen tapaan.\nEsiteltiin teatterinjohtaja, ohjaaja Teemu Ojanteen avoin kirje tilaisuudelle. ( Liite 2 ) Keskusteltiin mahdollisuudesta, että teatterille tulisi toiminnan vetäjäksi ammattilainen, joka koordinoisi ryhmien toimintaa ja pystyisi toimimaan myös kouluttajana ja ohjaajana tasapuolisesti kaikille ryhmille.\n5. Yleistä keskustelua\nYleisessä keskustelussa Juuso Aromaa toi esiin huolen Willanäyttämön käytön luisumisesta muuhun kuin teatterikäyttöön. Mahdollinen kokous-, koulutus- ja muu käyttö ei saisi rajoittaa teatterin kokopäiväistä toimintaa. Myös Teemu Ojanne kirjeessään painottaa kokemuksen useassa tapauksessa osoittaneen ns. monitoimitilojen rajoittavan teatterin kehitysmahdollisuuksia ja olevan käytännössä toimimattomia.\nCharlotta Kivistö esitti kysymyksen kaupungin suunnitelmista teatterien avustusten yms. suhteen. Halonen totesi saman rahan olevan edelleen käytössä. Nykyisen pisteytysjärjestelmän todettiin olevan hankala ja käytännössä huonosti toimiva, joten avustusten jakoperusteisiin toivotaan uudenlaista ratkaisua.\nJuho Mantere toivoi teatteriryhmien yhteistyön tiivistyvän ja Hyvinkään teatterihistoriaan perustuvan kuppikuntaisuuden poistuvan uuden sukupolven myötä. Käytännön syistäkin voimien yhdistäminen tulee tarpeelliseksi, koska nykytilanteessa teatteriryhmien taustaorganisaatiot toimivat lähinnä muutamien aktiivien voimin.\nTeatterin todettiin tekevän voimakkaasti myös nuorisotyötä. Niina Raunio kertoi viikoittain tulevan kyselyjä toimintaan mukaan pääsemisestä. Tänä vuonna nuoria on tullut teatteriin yli kuusikymmentä, heistä 45 on jäänyt mukaan aktiivisiksi jäseniksi.\nNykyisen toiminnan lisäksi tarvittaisiin teatteri- ja ilmaisutaidon kerhoja nuoremmille, mutta resurssit eivät riitä kerhojen pyörittämiseen.\nJuuso Aromaa toivoi, että rahan lisäksi teatteritoiminta saisi kaupungilta myös sille kuuluvaa arvostusta ja tunnustusta siitä työstä mitä teatteriryhmät tekevät kaupungin kulttuurielämän hyväksi.\nIlkka Turpiainen päätti tilaisuuden ja esitti loppupuheenvuorossaan, että yhdistymisasia jätetään hautumaan. Lähipäivinä laaditaan tarkka esitys kaupungille teatteriryhmien yhteisestä näkemyksestä Hyvinkään teatterin tulevaisuudesta.\nLiite 1 Yhteiskooste tuotantosuunnitelmista ja tilaehdotuksista\nLiite 2 Teemu Ojanteen avoin kirje keskustelutilaisuuteen\nMuistion kirjasi Eeva Mantere\nLähettänyt Teatteri Päivölä klo 7.55 Ei kommentteja:\nTunnisteet: teatteri, Willanäyttämö; Hyvinkää


summassa: myrskypäivän sisähommia\nOon jotenkin ihan sekasin joulukorteista. En muista milloin olisin viimeksi lähettänyt aikuisten oikeita kortteja. Aika tyhmää. Ennen sai vielä ihmisiltä kortteja matkoilta ja muuten vaan ja Levy-Eskot myi valmiiksi täytettyjä pahan mielen ja hyvän mielen postikortteja, mitä niille kaikille on tapahtunut?\nErityiskivoja esim. nämä Joutomaan kortit. Mutta miten näitä lähetetään, kun en tiedä kenenkään osoitteita? Riittääkö jos on maamerkkejä? "Siinä on joku pizzeria vieressä, vihreä talo, kolmas kerros".\ntags: löydöt, postia, talvimenot\nHaha, niin totta toi ettei kellään enää oo mitään helvetin osotekirjoja, Eniroo joutuu naputtelee ja kun ei sieltä löydy niin google mapsista koittaa löytää et missäpäin se nyt suunnilleen oli. Postinumeroita sitten ihan arpomalla. Mut kortit, joo, ne on kyl ihan tosi hieno asia. Varsinikin nää esitellyt on itseasiassa varmasti hienoimpia tänä vuonna näkemiäni.\n1/12/12 6:09 PM\ngoogle maps! miten loistokas idea. tunnen vaan jotain hyypiöitä, joilla on salaiset numerot ja osoitteet ja nimet.\n2/12/12 3:15 PM


3 Finanssivalvonnan henkilöstötilinpäätös 2013 Sisällys Johdanto 3 Organisaatiomuutokset 4 Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan yhteistyön kehittäminen 4 Riskienvalvonnan organisaatio uudistui 4 Henkilöstömäärä ja -rakenne 5 Ikärakenne 5 Sukupuolijakauma 5 Rekrytoinnit ja henkilöstön vaihtuvuus 7 Työnantajakuva 7 Rekrytoinnit 7 Lähtövaihtuvuus 7 Sisäinen liikkuvuus 8 Työaika ja työpanos 9 Työajan käyttö 9 Henkilötyövuodet 9 Vuosiloma 9 Palkkaus ja palkinta 10 Palkkausjärjestelmä 10 Vuoden 2013 korotukset ja palkinta 10 Palkkakehitys 10 Osaamisen kehittäminen 12 Koulutusrakenne 12 Koulutuspanostukset 13 Työhyvinvointi 14 Työkyvyn ylläpito ja sairauspoissaolot 14 Terveystutkimuksen jatkotoimet 14 Parempi Työyhteisö (ParTy) -kysely 15 Tasa-arvo 16 Rekrytoinnit 16 Palkkaus 16 Uralla eteneminen 16 Kiusaaminen, syrjintä ja sukupuolinen häirintä 17 Työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen 17 Tunnuslukuyhteenveto 18 Käsitteet ja määritelmät 19 Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 1\n4 Kuviot ja taulukot Henkilömäärä Henkilömäärän kehitys henkilöstöryhmittäin vuosina Henkilöstömäärän kehitys Sukupuolijakauma henkilöstöryhmän mukaan Henkilöstö ikäryhmittäin Henkilöstöjakauma sukupuolen mukaan Rekrytoinnit Vaihtuvuus Lähtövaihtuvuuden syyt Eläkeikään tulevat Henkilötyövuosien kehitys Keskipalkat henkilöstöryhmittäin (peruspalkka + kiinteät lisät 1 ) Henkilöstö koulutusasteen mukaan Henkilöstön sukupuolijakauma koulutusasteittain Henkilöstöjakauma koulutusasteen mukaan Koulutuskustannusten jakautuminen Koulutukseen käytetty aika ja kustannukset Tehtävät vaativuusluokittain Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n5 Johdanto Henkilöstötilinpäätöksen tavoitteena on tarjota tärkeimmät henkilöstöä ja työhyvinvointia koskevat tilastotiedot ylimmän johdon, esimiesten ja henkilöstön käyttöön. Finanssivalvonnan henkilöstömäärä ja henkilöstörakenne säilyivät vuoden 2013 aikana varsin muuttumattomina. Vuoden lopussa Finanssivalvonnassa työskenteli 208 henkilöä. Heistä vakinaisessa virkasuhteessa 198 henkilöä ja määräaikaisessa virkasuhteessa 10 henkilöä. Määräaikaisista lähes kaikki olivat virkavapaalla olevan henkilön sijaisena. Osaaikatyötä teki vuoden lopussa 20 henkilöä. Vakinaisen ja määräaikaisen henkilöstön tekemä työpanos oli 201,4 henkilötyövuotta. Työhyvinvointia tuettiin Finanssivalvonnassa monin eri tavoin. Loppuvuodesta 2012 toteutetun henkilöstön voimavaroja analysoivan terveystutkimuksen kokonaistulokset esiteltiin henkilöstölle ja jokainen tutkimukseen vastannut sai henkilökohtaisen palautteen. Jatkotoimien tavoitteeksi asetettiin kokonaistilanteen parantaminen. Syksyllä järjestettiin kolme tukiryhmää (niska-selkä, selkä, painonhallinta), assistenttitehtävissä toimiviin kohdennettiin kokonaiskuormituksen analysointi ja esimiehille järjestettiin ASLAKkuntoutusta. Esimiehille järjestettiin valmentavan johtamisen koulutusohjelma, johon sisältyvässä työhyvinvointiosiossa käsiteltiin mm. varhaisen välittämisen keinoja, vaikeiden asioiden puheeksi ottamista ja käytettävissä olevaa työterveyshuollon tukea. Lokakuussa 2013 toteutettiin henkilöstötutkimus Työterveyslaitoksen Parempi Työyhteisö -kyselyllä. ParTy-kyselyn mukaan Finanssivalvonnan työtyytyväisyysindeksi oli 3,4 (3,5 vuonna 2011) ja johtajuusindeksi 3,8 (3,5). Tulokset eivät olleet täysin vertailukelpoisia edellisen ilmapiirimittauksen kanssa, koska kyselyn tekijä vaihtui. Sairauspoissaolojen määrä kasvoi edellisvuodesta. Sairauspoissaoloprosentti nousi 3,0 %:sta 3,7 %:iin. Sairauspoissaoloprosentin nousuun vaikutti erityisesti pitkien sairauspoissaolojen lisääntyminen. Esimiestyön kannalta keskeisten tunnuslukujen seurantaa kehitettiin ja alkuvuodesta 2014 esimiesten henkilöstöportaaliin BOSSIin otettiin käyttöön uusi etusivunäkymä, johon on koottu esimiestyön kannalta keskeisiä (mm. sairauspoissaolotiedot viimeiseltä 12 kk:lta) tietoja työntekijöistä samaan näkymään. Finanssivalvonnasta lähti vuoden aikana yhteensä 12 henkilöä. Irtisanoutuneiden määrä väheni edellisvuodesta yhdellä 5 henkilöön. Lähtövaihtuvuus laski 6 %:iin. Tämän kääntöpuolena ulkoisia rekrytointeja tehtiin 11, mikä on vähemmän kuin minkään muun Finanssivalvonnan toimintavuoden aikana. Sisäinen liikkuvuus laski kaksi prosenttiyksikköä 6 %:iin. Syksyllä 2013 tehtiin päätökset euroalueen yhteisestä pankkivalvontamekanismista, Single Supervisory Mechanism (SSM). Sen varsinainen operatiivinen toiminta alkaa marraskuussa Finanssivalvonnasta SSM:n palvelukseen on siirtynyt 5 henkilöä mennessä. Antti Vuorinen Henkilöstöpäällikkö, Suomen Pankki Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 3\n6 Organisaatiomuutokset Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan yhteistyön kehittäminen Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan yhteistyön kehittämistä selvitettiin alkuvuodesta Kehittämisesityksien valmistelua jatkettiin työryhmissä, joissa oli molempien organisaatioiden edustus. Työryhmien esitysten pohjalta päätettiin tehdä mm. seuraavia organisaatiomuutoksia: Finanssivalvonnan hallintoyksikön hoitamia hallinto- ja henkilöstöpalvelutehtäviä päätettiin siirtää Suomen Pankin hallinto-osaston tehtäviksi. Finanssivalvonnan IT-henkilöstö päätettiin keskittää Suomen Pankin IT-yksikköön. Finanssivalvonnan tiedonhallinta ja Suomen Pankin asiakirjapalvelut päätettiin yhdistää yhdeksi tiedonhallintatoimistoksi siten, että molemmilla viranomaisilla on omat tiedonohjaussuunnitelmat. Organisaatiomuutosten toteutusta valmisteltiin syksyllä, ja muutokset tulivat voimaan asteittain loppuvuoden aikana. Finanssivalvonnasta siirtyi 14 henkilöä Suomen Pankkiin vuoden 2014 alussa. Riskienvalvonnan organisaatio uudistui Riskienvalvonta-osaston organisaatiota uudistettiin alkaen. Markkina- ja operatiiviset riskit -toimiston tilalle perustettiin kaksi uutta toimistoa: Markkina- ja likviditeettiriskit -toimiston tehtävänä on valvoa, että Finanssivalvonnan valvottavien markkina- ja likviditeettiriskien hallinta on riittävällä tavalla järjestetty ja että riskit eivät vaaranna niiden riskinkantokykyä. Operatiiviset riskit -toimiston tehtävänä on valvoa, että Finanssivalvonnan valvottavien operatiivisten riskien hallinta on riittävällä tavalla järjestetty. Toimiston vastuualueeseen kuuluvat myös valvottavien IT- ja maksujärjestelmien, arvopapereiden selvitys- ja säilytysjärjestelmien ja rahanpesun estämisen valvonta. 4 Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n7 Henkilöstömäärä ja -rakenne Finanssivalvonnan resurssitavoitteet määräytyvät osana toiminnan- ja henkilöstösuunnittelua. Toteutumista seurataan neljännesvuosiraportoinnin avulla. Henkilöstöstä 90 % työskenteli kokoaikaisesti. Pääosa henkilöstöstä on vakinaisessa virkasuhteessa. Määräaikaisia oli 5 % henkilöstöstä. Finanssivalvonnassa työskenteli vuoden 2013 lopussa 208 henkilöä. Henkilöstöstä esimiehiä ja johtoa oli 10 %, asiantuntijoita 76 % ja tukihenkilöstöä 14 %. Osa-aikatyötä teki 20 henkilöä ja osa-aikaeläkkeellä heistä oli 7 asiantuntijaa ja 1 henkilö tukihenkilöstöstä. Virkavapaalla oli 10 henkilöä. Henkilömäärä Kokoaikaiset Osa-aikaiset 1 Yhteensä Vakinaiset Määräaikaiset Vakinaiset Määräaikaiset Henkilöä % Esimiehet johto Asiantuntijat Tukihenkilöstö Henkilömäärä Virkavapaalla Osa-aikaisia ovat lyhennettyä työaikaa tekevät, osa-aikaista virkaa hoitavat ja osa-aikaeläkkeellä olevat. 2 Sisältää paikalla olevat vakinaiset ja määräaikaiset. Henkilömäärään (=toimintavahvuuteen) ei lueta virkavapaalla olevia, lomasijaisia, harjoittelijoita eikä tuntityöntekijöitä. Henkilömäärän kehitys henkilöstöryhmittäin vuosina Vuosi Esimiehet ja johto Asiantuntijat Tukihenkilöstö Yhteensä Vak. Määr. Yht. Vak. Määr. Yht. Vak. Määr. Yht Ikärakenne Henkilöstön keski-ikä oli 47,6 vuotta (47,6 v vuonna 2012). Miesten keski-ikä oli 47,2 vuotta ja naisten 47,8 Suurin yksittäinen ikäryhmä oli vuotiaat, joita oli 37 % henkilöstöstä. Sukupuolijakauma Henkilöstöstä 61 % oli naisia ja 39 % miehiä. Esimiehistä ja ylimmästä johdosta naisia oli 43 % (45 % vuonna 2012) ja asiantuntijoista 58 % (57 % vuonna 2012). Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 5\n8 Henkilöstömäärän kehitys Lkm Henkilöstö ikäryhmittäin yli 65 Sukupuolijakauma henkilöstöryhmän mukaan Nainen Mies Kaikki Tukihenkilöstö Asiantuntijat Esimiehet ja johto 0 % 20 % 40 % 60 % 80 %100 % Henkilöstöjakauma sukupuolen mukaan Nainen Mies Yhteensä henkilöä % henkilöä % henkilöä % Esimiehet ja johto Asiantuntijat Tukihenkilöstö Kaikki Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n9 Rekrytoinnit ja henkilöstön vaihtuvuus Työnantajakuva Rekrytoinnit Finanssivalvonta sijoittui Universumin opiskelijatutkimuksessa juridiikan alan työnantajien listalla sijalle 18 (18. vuonna 2012) ja kaupallisen alan työnantajien listalla Finanssivalvonta paransi sijoitustaan huomattavasti edellisvuodesta ja nousi sijalle 30 (46. vuonna 2012). Vuonna 2013 tehtiin 37 rekrytointia, joista sisäisiä 1 oli 26 ja ulkoisia 11. Sisäiset rekrytoinnit vietiin läpi alle viidessä viikossa ja ulkoiset noin 16 viikossa. Ulkopuolelta rekrytoitiin 7 asiantuntijaa, 1 esimies ja 3 henkilöä tukihenkilöstötehtäviin. Talon ulkopuolelta tulleista 7 palkattiin vakinaiseen virkasuhteeseen ja 4 määräaikaiseen. Ulkopuolelta 1 rekrytoitujen keski-ikä oli 35 vuotta. Kesäharjoittelijoiksi palkattiin 4 opiskelijaa. Tulovaihtuvuus laski 5 %:iin (7 % vuonna 2012). Rekrytoinnit Sisäiset rekrytoinnit Ulkoiset rekrytoinnit Yhteensä Lähtövaihtuvuus 1 Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan väliset siirtymiset on laskettu sisäisinä. Lähtö- ja tulovaihtuvuuteen ei ole laskettu mukaan Suomen Pankista tulleita ja sinne siirtyneitä. 2 Finanssivalvonnan organisoituessa 2009 kaikki esimiestehtävät olivat avoimessa ulkoisessa haussa ja muut tehtävät sisäisessä haussa. Lähtövaihtuvuus laski 6 %:iin (7 % vuonna 2012). Finanssivalvonnasta lähti vuoden 2013 aikana 12 henkilöä. Lähteneistä 5 irtisanoutui ja 2:n määräaikaisuus päättyi. Irtisanoutuneista kaikki olivat vakinaisia. Eläkkeelle siirtyi 5 henkilöä. Keskimääräinen eläkkeellejäämisikä oli 64 vuotta (63,8 vuonna 2012). Vaihtuvuus % 15 Tulovaihtuvuus Sisäinen liikkuvuus Lähtövaihtuvuus Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 7\n10 Lähtövaihtuvuuden syyt Lähtövaihtuvuuden syy Eläkkeelle siirtyminen Irtisanoutuminen Määräajan päättyminen Muu syy Yhteensä Vuoden 2013 lopussa työuraansa jatkoi 4 eläkeikänsä saavuttanutta henkilöä. Seuraavien viiden vuoden aikana eläkeikään tulee lisäksi 35 henkilöä (17 % nykyhenkilöstöstä). Eläkeikään tulevista 28 henkilöä (80 %) on asiantuntijoita. Eläkeikään tulevat Sisäinen liikkuvuus Vuoden aikana 13 henkilöä vaihtoi tehtäviä Finanssivalvonnassa. Sisäinen liikkuvuus laski kaksi prosenttiyksikköä edellisvuodesta 6 %:iin (n. 8 % vuonna 2012). Vakinaisessa virassa olevien esimiesten ja ylemmän tason asiantuntijoiden määräaikaisia tehtävänimityksiä tehtiin vuoden 2013 aikana 8, joista 5 esimiestehtäviin ja 3 asiantuntijatehtäviin. Voimassa olevia määräaikaisia tehtävänimityksiä oli vuoden 2013 lopussa yhteensä Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n11 Työaika ja työpanos Työajan käyttö Päivittäinen säännöllinen työaika on 7 tuntia 40 minuuttia. Lisä- ja ylityötunteja tehtiin n. 100 tuntia edellisvuotta vähemmän, yhteensä tuntia (1214 tuntia vuonna 2012). Henkilötyövuosiksi muutettuna ylitöiden tuntimäärä vastaa 0,5 henkilötyövuotta. Henkilötyövuodet Henkilötyövuosia tehtiin vuonna 2013 yhteensä 203,1 henkilötyövuotta. Vakinaisten ja määräaikaisten työpanos oli 201,4 henkilötyövuotta. Henkilötyövuosien yhteismäärä on kasvanut edellisvuodesta yhden henkilötyövuoden ja johtuu pääosin tilapäistyövoiman (lomasijaiset ja tuntityöntekijät) käytön lisääntymisestä +0,8 henkilötyövuodella. Henkilötyövuosien kehitys Henkilötyövuodet Muutos 2012/2013 Vakinaiset 191,3 191,1 190,5 188,5 189,6 1,1 Määräaikaiset 9,7 14,5 11,5 12,7 11,8-0,9 Vakinaiset ja määräaikaiset yhteensä 201,0 205,6 202,0 201,2 201,4 0,2 Lomasijaiset 2,4 3,1 2,8 0,4 1,6 1,2 Harjoittelijat Tuntityöntekijät 0,6 0,4 0,9 0,5 0,1-0,4 Tilapäistyövoima yhteensä 3 3,5 3,7 0,9 1,7 0,8 Kaikki yhteensä 204,0 209,1 205,7 202,1 203,1 1,0 Vuosiloma Vuosittainen lomaoikeus on 32, 35 tai 40 työpäivää palvelusvuosien määrän mukaan. Fivalaiset voivat siirtää osan vuosilomistaan lomapankkiin ja pitää myöhemmin pidemmän vapaan. Lomaa voi siirtää 1 10 päivää vuosittain, ja lomapankissa voi olla korkeintaan 50 päivää. Henkilöstö on tallettanut lomapankkiin myöhemmin käytettäväksi yhteensä päivää (3 009 päivää vuonna 2012), keskimäärin 18 päivää/tallettaja. Lomapankkiin talletettujen lomapankkipäivien yhteismäärä vastaa n. 12 henkilötyövuotta. Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 9\n12 Palkkaus ja palkinta Palkkausjärjestelmä Finanssivalvonnassa on käytössä Hay-palkkausjärjestelmä, jonka mukaisesti toimet on arvioitu. Tehtävistä 13 % sijoittuu vaativuusluokkiin 10 13, 65 % vaativuusluokkiin ja 22 % vaativuusluokkiin Tehtävän vaativuusluokka nousi vuoden 2013 aikana 5 henkilöllä. Palkkauskäytäntö perustuu Suomen Pankin palkkapolitiikkaan sekä työtehtävien vaativuuden määrittelyyn, henkilökohtaiseen suoriutumiseen ja markkinapalkkavertailuihin. Palkkapolitiikan tavoitetasoksi on määritelty Hay-markkinapalkkavertailun kaikkien yritysten peruspalkkojen ja etujen markkinamediaani laajalla hajonnalla. Viiteryhmään kuuluu pankki- ja rahoitusyritysten ohella myös julkista sektoria, teollisuutta ja palvelualoja edustavia yhteisöjä. Vuoden 2013 korotukset ja palkinta Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan keskimääräinen palkkataso oli vuoden 2013 HAYmarkkinapalkkavertailussa palkkapolitiikan tavoitetasossa, markkinoiden mediaanissa. Neuvotellut sopimuskorotukset noudattivat raamisopimuksen mukaista linjaa ja olivat yhteensä 1,9 %, josta yleiskorotuksen osuus oli 1,4 %. Kertapalkkioihin varattiin 0,25 % osastojen palkkasummasta. Palkkakehitys Henkilöstön keskipalkka oli euroa. Keskipalkkataso on noussut keskimäärin 1,2 % edellisvuodesta. 10 Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n13 Keskipalkat vaativuusluokittain (peruspalkka + kiinteät lisät 1 ) lkm Naisten Vaativuusluokan Vaativuusluokan keskipalkka/ keskipalkka lkm keskipalkka euroa/kk 2 miesten keskipalkka 3 euroa/kk Naisten keskipalkka/ miesten keskipalkka % % % % % % % % Keskipalkat henkilöstöryhmittäin (peruspalkka + kiinteät lisät 1 ) Vaativuusluokka 2009 euroa/kk 2010 euroa/kk 2011 euroa/kk 2012 euroa/kk 2013 euroa/kk Esimiehet Asiantuntijat Tukihenkilöstö Kaikki Kiinteitä säännöllisesti maksettavia lisiä ovat henkilökohtainen lisä, markkinalisä ja sijaisuuslisä. 2 Keskipalkkaa ei näytetä, jos vaativuusluokassa on vain 1 3 henkilöä. 3 Naisten ja miesten keskipalkkojen suhdetta ei näytetä, jos jompaakumpaa sukupuolta on vaativuusluokassa vähemmän kuin kolme henkilöä. Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 11\n14 Osaamisen kehittäminen Koulutusrakenne Koulutustasoindeksi 1 oli 6,6 asteikolla 1 8 (6,6 vuonna 2012). Henkilöstöstä 89 % on suorittanut korkeakouluasteen tutkinnon. Tohtorintutkinto on 6 henkilöllä. Henkilöstö koulutusasteen mukaan Henkilöstön sukupuolijakauma koulutusasteittain Perusaste Keskiaste Alin korkea-aste Alempi korkeakouluaste Ylempi korkeakouluaste Tutkijakoulutusaste 4 % 2 % 3 % Nainen Tutkijakoulutusaste Mies Henkeä 6 % 10 % Ylempi korkeakouluaste Alempi korkeakouluaste Alin korkea-aste Keskiaste 75 % Perusaste Henkilöstöjakauma koulutusasteen mukaan Koulutustaso 1 Nainen Mies Yhteensä Prosenttijakauma koulutusasteen mukaan Perusaste Keskiaste Alin korkea-aste Alempi korkeakouluaste Ylempi korkeakouluaste Tutkijakoulutusaste Yhteensä Koulutustasoindeksi 6,6 1 Koulutustasoindeksi lasketaan Tilastokeskuksen koulutusluokituksen mukaisesti. Koulutustasoindeksin määrittely löytyy osiosta Käsitteet ja määritelmät. 12 Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n15 Koulutuspanostukset Koulutuskustannukset olivat n. 0,22 miljoonaa euroa (1,6 % palkkasummasta). Koulutuspäiviä oli 2 henkilötyövuotta kohden (0,9 % työajasta). Koulutukseen käytettiin n euroa/henkilötyövuosi. Koulutuskustannusten jakautuminen 2013 Muu koulutus Vuorovaikutus, viestintä, kielet Johtamiskoulutus Tietotekniikan käyttäjäkoulutus Substanssikoulutus 6 % 19 % 10 % 9 % 56 % Koulutukseen käytetty aika ja kustannukset Kokonaisajankäyttö päivinä Päiviä/henkilötyövuotta 2,8 2,5 2,0 3,9 2,1 % työajasta 1,1 1,0 0,8 1,6 0,9 Kokonaiskustannukset, milj. euroa 0,15 0,25 0,22 0,19 0,22 Euroa/henkilötyövuosi % palkkakustannuksista 1,1 1,9 1,6 1,3 1,6 1 Kaikki ulkoiset koulutuspäivät eivät kirjaudu seurantaan. Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 13\n16 Työhyvinvointi Työterveyshuollon painopiste on ennalta ehkäisevässä toiminnassa. Henkilöstön työhyvinvointia ja terveydentilaa arvioidaan säännöllisesti tehtävillä terveydenseurantatarkastuksilla. Työsuojelua toteutetaan yhdessä työterveyshuollon kanssa ja vuosittain tehdään työpaikkaselvityksiä, joilla kerätään tietoa työstä, työympäristöstä ja työyhteisöstä sekä valvotaan hyvän työergonomian ja terveellisten työskentelyolosuhteiden toteutumista. Työhyvinvoinnin edistäminen ja liikunta-aktiivisuuden lisääminen ovat myös liikuntapalveluiden keskeisiä kehittämistavoitteita. Henkilöstön työhyvinvointia tuetaan järjestämällä henkilöstölle monipuolista ohjattua liikuntaa. Finanssivalvonnan henkilöstöllä on myös mahdollisuus käyttää Suomen Pankin omistamia vapaa-ajan virkistyskäyttöön tarkoitettuja tiloja. Arkiliikuntaan kannustavaan valtakunnalliseen Askeleet-kampanjaan, jossa yritykset ja työyhteisöt ottavat mittaa toisistaan, osallistuttiin syksyllä 2013 aktiivisesti. Tavoitteena oli kampanja-aikana kerätä askelmittariin päivittäin niin paljon askeleita työ- ja vapaa-aikana kuin mahdollista. Kampanjaan osallistui kuusi joukkuetta, yhteensä 51 osallistujaa. Liikuntaharrastuksen edistäjänä ja organisoijana toimii myös Suomen Pankin urheiluseura (SPU), jonka jäseniä ovat kaikki fivalaiset ja pankkilaiset. Suomen Pankin urheiluseura tarjoaa aktiivisesti henkilöstölle mahdollisuuksia liikuntaan useiden eri lajien parissa. Työkyvyn ylläpito ja sairauspoissaolot Henkilöstön työkykyä tukevaa toimintaa ohjaa varhaisen välittämisen malli, jossa pyritään tunnistamaan henkilöstön jaksamiseen liittyviä tunnusmerkkejä ja puuttumaan työkykyongelmiin riittävän ajoissa. Esimiesten tehtävänä on seurata sairauspoissaolopäivien määrää ja avata keskustelut työterveyslääkärin kanssa, jos henkilön sairauspoissaolopäivät ylittävät 20 päivän vuosittaisen rajan. Sairauspoissaoloprosentti nousi pitkien sairauspoissaolojen lisääntymisen johdosta 3,7 %:iin (3,0 % vuonna 2012) ja sairauspoissaolopäivien määrä työpäivinä oli yhteensä 1875 päivää. Yli 20 sairauspoissaolopäivää oli 16 fivalaisella. Sairauspoissaolopäiviä oli keskimäärin 9,2 työpäivää/henkilötyövuosi. Terveystutkimuksen jatkotoimet Marras-joulukuussa 2012 toteutetun terveystutkimuksen kokonaistulokset esiteltiin henkilöstölle helmikuussa ja jokainen tutkimukseen vastannut sai henkilökohtaisen palautteen. Tutkimuksen vastausprosentti oli 86. Terveystutkimuskysely on sama, jota käytetään ikäkausitarkastuksissa. 14 Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n17 Jokainen vastaus luokiteltiin kolmeen kokonaisriskiluokkaan: matala riski, kohonnut riski tai korkea riski. Vastanneista 34 % luokiteltiin matalan riskin, 38 % kohonneen riskin ja 28 % korkean riskin ryhmään kuuluvaksi. Jatkotoimien tavoitteeksi on asetettu kokonaistilanteen parantaminen. Seuranta tehdään uusimalla terveystutkimuskysely keväällä Terveystutkimuksen tulosten pohjalta on jo toteutettu tai suunniteltu seuraavia toimia: Esimiesten valmennus. Syksyllä 2013 järjestettyyn esimiesten valmentavan johtamisen koulutusohjelmaan sisällytettiin työhyvinvointiosio, jossa mm. käsiteltiin varhaisen välittämisen keinot, vaikeiden asioiden puheeksi ottaminen ja käytettävissä oleva työterveyshuollon tuki. Työterveyshuollon kohdentamat toimet. Työterveyshuolto otti yhteyttä kokonaisriskiltään sekä paino- ja/tai diabetesriskiltään korkean riskin ryhmään kuuluviin. Assistenttitehtävissä toimiviin kohdennettiin kokonaiskuormituksen analysointi. Syksyllä järjestettiin kolme tukiryhmää (niska-selkä, selkä, painonhallinta), joihin työterveyshuolto valitsi osallistujat. ASLAK-kuntoutus esimiehille toteutettiin vuonna 2013 ja asiantuntijat ovat vuorossa vuonna Esimiesten kohdentamat toimet. Mahdollisuus verkkotoimisen stressinhallintavalmennusohjelman käyttöön. Kaikille fivalaisille kohdennetut toimet. Liikuntamahdollisuuksien ja liikuntaan kohdennettujen tukien kertaus sisäisessä viestinnässä. Työterveyttä tukevat luennot keväällä ja syksyllä Parempi Työyhteisö (ParTy) -kysely Lokakuussa 2013 toteutettiin henkilöstötutkimus Työterveyslaitoksen Parempi Työyhteisö -kyselyllä. ParTy-kyselyn mukaan Finanssivalvonnan työtyytyväisyysindeksi oli 3,4 (3,5 vuonna 2011) ja johtajuusindeksi 3,8 (3,5). Tulokset eivät olleet täysin vertailukelpoisia edellisen ilmapiirimittauksen kanssa, koska kyselyn tekijä vaihtui. Tuloksista informoitiin fivalaisia tammikuussa 2014 ja päätökset jatkotoimista on tehty kuluvan vuoden alussa. Myönteisesti kehittyneet Lähes ennallaan Kriittisemmin arvioidut työ tarjoaa mahdollisuuksia tyytyväisyys nykyiseen työn liiallinen määrä henkilökohtaiseen ke- työhön kehityskeskusteluiden hittymiseen esimieheltä saatu selkeä hyöty työn kannalta oman työn tehtävät ja tavoitteet ovat selvillä ja rakentava palaute työssä onnistumiset mahdollisuus vaikuttaa oman työn kannalta tärkeisiin työt jakautuvat oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti päätöksiin Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 15\n18 Tasa-arvo Rekrytoinnit Palkkaus Uralla eteneminen Työsuojelutoimikunnan alainen tasa-arvoryhmä arvioi tasa-arvosuunnitelman vaikutuksia vuosittain seuraamalla eri toimenpiteiden vaikutuksia ja raportoimalla seurannan tuloksista YT- ja työsuojelutoimikunnissa. Seurannassa hyödynnetään mm. henkilöstötilinpäätöstä, henkilöstö- ja johtamiskyselyjen tuloksia. Rekrytointeja tehtiin yhteensä 37 ja hakijoita oli yhteensä 497. Hakijoista miehiä oli 69 % ja naisia 31 %. Sisäisiä valintoja tehtiin 26 ja ulkoisia 11. Valituista miehiä oli 68 % ja naisia 32 %. Esimieshakuja oli 5. Esimiestehtäviin valituista kaikki olivat miehiä. Henkilöstön keskipalkka oli euroa, naisilla euroa ja miehillä euroa. Palkkauksellista tasa-arvoa naisten ja miesten välillä tarkastellaan vaativuustasoltaan vastaavien tehtävien suhteen. Vuonna 2013 naisten keskipalkan suhde vaativuustasoltaan vastaavaan miesten keskipalkkaan oli keskimäärin 101 % (102 % vuonna 2012). Keskipalkkojen suhdetta ei ole laskettu, jos jompaakumpaa sukupuolta on vaativuusluokassa vähemmän kuin kolme henkilöä. Naisten osuus vaativuusluokissa on 50 %. Esimiehistä ja ylimmästä johdosta naisia on 43 % ja asiantuntijoista 58 %. Vuonna 2013 Finanssivalvonnassa tehtiin 5 vaativuusluokkakorotusta (3 miestä/2 naista). Tehtäviä vaihtoi Finanssivalvonnassa yhteensä 13 henkilöä. Työkierrossa Suomen Pankissa oli vuoden lopussa 3 henkilöä. Tehtävät vaativuusluokittain Henkilöä Mies Nainen Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n19 Kiusaaminen, syrjintä ja sukupuolinen häirintä Tasa-arvoa kunnioittavaa asenneilmastoa edistetään työpaikalla. Kiusaamista, häirintää ja syrjimistä ei sallita. Menettelytavat ristiriita- ja ongelmatilanteiden ratkaisemiseksi on määritelty. Jos ristiriitoja syntyy, niihin puututaan välittömästi. Työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen Tasa-arvosuunnitelmassa korostetaan myönteistä suhtautumista perhevapaisiin. Perhevapailla oli vuoden aikana yhteensä 19 fivalaista. Heistä isyysvapailla oli 7 henkilöä, äitiys-/vanhempainvapaalla 7 henkilöä, ja hoitovapaalla 4 henkilöä ja omaishoitovapaalla 1 henkilö. Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 17\n20 Tunnuslukuyhteenveto Henkilöstömäärä ja rakenne Henkilömäärä Virkavapaalla olevat Määräaikaisten osuus, % Asiantuntijoiden ja esimiesten osuus ml. johto, % Tukihenkilöstön osuus, % Naisten osuus henkilöstöstä, % Henkilöstön keski-ikä, vuotta ,6 47,6 Sisäinen liikkuvuus, % Työkierrossa Suomen Pankissa Tulovaihtuvuus 3, % Lähtövaihtuvuus 3, % Suoraan Finanssivalvonnasta eläkkeelle siirtyneet Keskimääräinen eläkkeellesiirtymisikä, vuotta 61 63,3 61,3 63,8 64 Henkilötyövuodet Henkilötyövuodet, vakinaiset ja määräaikaiset Henkilötyövuodet yhteensä Henkilöstökustannukset Palkkasumma, milj. euroa 12,7 13,3 13,5 13,9 14,2 Koulutuskustannukset, milj. euroa 0,15 0,25 0,22 0,19 0,22 Palkkaus ja palkinta Palkkojen suhde markkinapalkkatasoon 1, % Naisten keskipalkka/miesten keskipalkka, % Kertapalkkioiden osuus palkkasummasta, % 0,23 0,50 0,35 0,25 0,25 Osaaminen Koulutustasoindeksi 6,5 6,5 6,5 6,6 6,6 Korkeakoulututkinnon suorittaneiden osuus, % Koulutuskustannukset/palkkasumma, % 1,1 1,9 1,6 1,3 0,9 Työhyvinvointi Työtyytyväisyysindeksi 3,2-3,4-3,4 Johtajuusindeksi - - 3,5-3,8 Sairauspoissaoloprosentti, % 3,0 3,9 3,3 3,0 3,7 Luvut on pääsääntöisesti pyöristetty lähimpään kokonaislukuun (pl. euromääräiset ja tietyt prosenttiluvut). 1 Palkkavertailussa ovat mukana Suomen Pankin ja Finanssivalvonnan henkilöstön palkkatiedot (peruspalkka + edut) sisältävät rahapalkan lisäksi luotoisedut (ravintoetu, matkapuhelinetu ja autoetu). 2 Lähtö- ja tulovaihtuvuuteen ei ole laskettu mukaan Suomen Pankista tulleita ja sinne siirtyneitä. 18 Henkilöstötilinpäätös Finanssivalvonta\n21 Käsitteet ja määritelmät Käsite Henkilötyövuosi Koulutustasoindeksi Määritelmä Henkilötyövuodella tarkoitetaan säännöllistä normaalia vuosityöaikaa, johon ei lasketa ylityötä eikä muuta normaalin työajan ylittävää työaikaa. Yhden henkilön henkilötyövuoden määrä on aina enintään yksi.. Tutkinto- ja koulutustiedot on jaettu kuuteen eri asteeseen: Perusasteeseen luetaan perus- ja kansakoulun suoritus, aikaisempi keskikoulun suoritus sekä tuntemattomat koulutustasot. Keskiasteeseen luetaan ylioppilastutkinto sekä 1 3-vuotiset ammatilliset tutkinnot, ammatilliset perustutkinnot, ammattitutkinnot ja erikoisammattitutkinnot, esim. mekaanikon, asentajan, datanomin tai ravitsemusalan perustutkinnot. Alimman korkea-asteen koulutuksiksi luetaan mm. teknikon ja merkonomin tutkinnot, jotka eivät ole ammattikorkeakoulututkintoja. Alempaan korkeakouluasteeseen luetaan ammattikorkeakoulututkinnot ja alemmat korkeakoulututkinnot sekä mm. insinöörin tutkinto. Ylempään korkeakouluasteeseen luetaan ylemmät korkeakoulututkinnot (maisteritutkinnot). Tutkijakoulutusasteen tutkinnot ovat lisensiaatin- ja tohtorintutkintoja Koulutustasoindeksi lasketaan henkilöstön peruskoulutustasojen perusteella seuraavasti: perusaste = 1,5 x ao. koulutustason henkilöstömäärä keskiaste = 3,5 x ao. koulutustason henkilöstömäärä alin korkea-aste = 5 x ao. koulutustason henkilöstömäärä alempi korkeakouluaste = 6 x ao. koulutustason henkilöstömäärä ylempi korkeakouluaste = 7 x ao. koulutustason henkilöstömäärä tutkijakoulutusaste = 8 x ao. koulutustason henkilöstömäärä. Lähtövaihtuvuus Osa-aikaisuus Peruspalkka + edut Sisäinen liikkuvuus Henkilömäärä Tulovaihtuvuus Sairauspoissaoloprosentti Koulutustasoindeksi saadaan laskemalla numeroarvot yhteen ja jakamalla henkilöiden yhteismäärällä. Koulutustasoindeksin mahdollinen vaihteluväli on 1 8. Organisaatiosta (Finanssivalvonta) lähteneiden prosenttiosuus keskimääräisestä toimintavahvuudesta. Osa-aikaisiksi luetaan lyhennettyä työaikaa tekevät, osa-aikaista virkaa hoitavat ja osa-aikaeläkkeellä olevat. Sisältää rahapalkan lisäksi luontoisedut (matkapuhelinetu, ravintoetu, autoetu). Organisaation (Suomen Pankki/Finanssivalvonta) sisällä tehtäviä vaihtaneiden lukumäärän prosenttiosuus keskimääräisestä toimintavahvuudesta. Henkilömäärään (toimintavahvuus) lasketaan paikalla olevat vakinaiset ja määräaikaiset. Ei sisällä virkavapaalla olevia, lomasijaisia, harjoittelijoita, tuntityöntekijöitä eikä lyhytaikaisia tutkijoita. Organisaatioon (Finanssivalvonta) palkattujen prosenttiosuus keskimääräisestä toimintavahvuudesta. Sairauspoissaoloajan prosenttiosuus säännöllisestä vuosityöajasta. Finanssivalvonta Henkilöstötilinpäätös 19\n24 Finanssivalvonta Snellmaninkatu 6, PL 103, Helsinki Vaihde Finanssivalvonta.fi


Aappo Jurvelin | KirjastoVirma\nEtusivu » Henkilögalleria » Aappo Jurvelin\nTeksti on kirjoitettu vuonna 1953. Se julkaistaan tässä sellaisenaan.\nMestari meidän kylältä\nTäällä Utajärven Ahmaskylällä elelee edelleen yksi niistä katoamassa olevia kansanparantajia ja tervaskantoja, Kiviharjun vanhaisäntä Aappo Jurvelin, joka taitavana luu- ja jäsenvikojen korjaajana sekä eläinten parantajana on tullut kuuluisaksi laajastikkin ympäristössään. Saadaksemme lähemmän kuvan tästä vaatimattomasta ja ystävällisestä tohtoristamme Jurveliinin papasta, kuten kansa häntä nimittää ja jolla nimellä hänet kaikkialla tunnetaan, on meidän syytä hetkeksi palata ajassa taaksepäin.\nAappo Jurvelin on syntynyt Utajärven kirkolla Oravan talossa v. 1870. Jo kuusivuotiaana hän muutti setänsä mukana Siiralle. Siiran myytyään osti hänen setänsä Säräisniemeltä Nuutilan talon, johon hän joutui rengiksi ja jossa virassa vierähti aikaa 6 vuotta, tältä ajalta tuli palkkaa 1 000 mk. Päästyään näinkin suuriin rahasummiin käsiksi, osti kerrottavamme nykyisen kotinsa Kiviharjuntalon Ahmasjärven rannalta kauppahinnan ollessa 3 700 mk. Kolmatta summaa maksettaessa jäi hän 25 mk velkaa, joka kuuluukin olleen papan ainoa velka elämässään.\nPaitsi kodin piiriin kuuluvaa varsinaista elämäntehtävää, sekä joka on vetänyt hänet ikään kuin julkisuuden valokeilaan, on hänen erittäin tarkka luuston tunteminen ja taito asettaa paikoilleen murtuneet ja katkenneet luut sekä sijoiltaan menneet jäsenet niin ihmisille kuin kotieläimillekin.\nTämä lääkärin ammatti on kulkenut perintönä ja ollut suvussa jo parisataa vuotta. Papan isoisä oli Utajärven lukkari Pekka Jurvelin. Vanhanajan lukkareille opetettiin myöskin lääkärin ammatti, jota ukkovaarikin harjoitti. Hänen poikansa, lukkarin apulainen Pekka Pekanpoika Jurvelin peri opin isältään ja tältä pappamme. Hyvin Papan työ käy, siitä on osoituksena jatkuva työ. Harva se päivä jolloin ei joku olisi apua vailla ja toisinaan suorastaan kiirettäkin, kun Oulusta ja jopa Helsingistäkin asti käypi täällä jäsenten korjauttajia. Jurveliinin pappaa haetaan kotoa silloin kun tilanne vaatii, aina hän on valmis lähtemään olosuhteista ja iästä riippumatta milloin eläinten tai ihmisten luokse. Potilasaines on mitä monipuolisin, mutta molempien vammat ovat useimmiten samat: luut ja jäsenet. Paljon on niitäkin, jotka lääkäreiden jäljiltä tulevat korjauttamaan vikojaan ja melkein aina se apu sitten papalta löytyykin.\nTällä iäkkäällä luonnonparantajalla on kokemusta ja kertomuksia pitkän elämänsä varrelta mitä ihmeellisimmistä sairastapauksista, jotka tuntuvat melkein uskomattomilta saadessaan onnellisen käänteen papan hoidon tuloksena. Esimerkkejä ei tarvitse lähteä hakemaan kaukaa, koska on aina riittämiin tämän kirjoittajan lähiympäristössä. Asummehan Jurveliinin kanssa rajanaapureina, joten näköalapaikka tapahtumien seuraamiseen on mitä parhain.\nViime kesänä meni eräältä lähialueella asuvalta nuorelta mieheltä hevosen ravatessa jalka kärrynpyörän väliin, jolloin sääriluu meni murskaksi. Kiireesti haettiin Jurveliinin pappa apuun, joka piti vammaa epäilyttävän pahana. Hän oikoi jalan, puristeli ja kokoili luunkappaleet oikealle mallille ja lastoitti jalan. Pari kuukautta se oli sitten papan jatkuvan huolenpidon kohteena, jolloin sillä saattoi ruveta kävelemään ja joka parani sitten täysin terveeksi.\nTämän kirjoittajan velipojalta meni pikkupoikana sormet silppukoneen terään jota samankokoinen naapurinpoika oli pyörittämässä sillä seurauksella, että oikean käden sormet menivät keskinivelien kohdalta poikki, niin että muutamat jäivät roikkumaan nahkan varassa, mutta olivat sen verran kiinni, että matkassa pysyivät kun toisella kädellä kannatti. Äitini paketoi käden kiireesti pyyheliinan sisään ja kiireesti papan luokse, kun ei muutakaan neuvoa ensihätään lääkärien ollessa kaukana täältä syrjäkylältä. Hän asetteli jäsenet kohdalleen, lastoitti kunkin erikseen ja lohdutteli siinä sivussa niin potilasta kuin holhoojansakin. Sormet alkoivat parantua nopeasti ja sen jälkeen huolellinen nivelien kuntoutus, jonka tuloksena kädestä tuli täysin normaali ja sujuvat sormet. Koko tapauksesta ei ole muuta muistoa kuin sormien keskiniveliä kiertävät heikot arvet. Papan loppuarvio koko tapauksesta: ”Oli se hyvä, että ette menneet lääkäriin, se olisi napsinut sormenpäät pois, mutta nyt on pojalla terve käsi.”\nPaitsi käsi- ja jalkavikoja, jotka muodostavat suurimman ryhmän, korjaa hän ja asettelee paikoilleen selkä- ja niskanikamia, joista jotkut ovat olleet varsin kohtalokkaitakin, kuten seuraavakin tapaus Muhokselta. Juna törmäsi toiseen junaan ja matkustajia loukkaantui. Eräs naisihminen loukkasi niskanikamansa niin, että pää retkotti taaksepäin täysin holtittomana. Vaunuun levisi tieto, että toisessa vaunussa on matkustajana maankuulu jäsenten korjaaja Jurveliinin pappa, joka kutsuttiin apuun. Hän korjasi vian ja tilanne laukesi kaikkien helpotukseksi. Ouluun saavuttua nainen kävi vielä kaiken varmuudeksi tri Nevanlinnan vastaanotolla. Jonkin ajan kuluttua joku ahmaslainen oli syynissä samalla lääkärillä, paukautti ylilääkäri: ”On teillä siellä ihmemies. Pääkin saa lähteä ihmiseltä pois ja se panee sen takaisin paikoilleen.”\nJäsentohtori on myöskin suuri huumorimies, se on hyvin hillittyä ja tulee aina totisesta naamasta. Kun hän saa jäsenen sijoilleen ja homman hoidettua potilaaltaan, varsinkin naisilta, saattoi hän höynäyttää sanomalla: ”Voita nyt ei saa syödä kolmeen viikkoon.” Jos potilas meni kovin totiseksi, saattoi muu talon väki sekaantua asiaan sanomalla, leikkiähän se pappa laskee, johon nuori nainen vastasi: ” Ei se ole leikkiä, ymmärtäähän sen, jos voita menee niveliin, niin eihän ne pysy paikoillaan eikä parane.”\nAappo Jurveliinin toimenkuva ja ilmiömäinen lahjakkuutensa tulee esille hänen hoitaessaan eläimiä, varsinkin hevoset ja niiden kauppa sisältyy tähän. Poikansa Ilmarin kanssa he ovat vakioasiakkaita Oulun ja Kajaanin eläinmarkkinoilla. Kevätmarkkinat ovat hyvin tärkeät, koska myynnissä on talvisavotoista vapautuvia, loppuun ajettuja, laihoja, takkuisia ja sairaita hevosraunioita. Näitä saa ostaa hyvin edullisesti ja he myöskin ostavat. Kotioloissa alkaa sitten hoito ja kunnostus sekä siihen liittyvät mehevät kesälaitumet ovat saaneet ihmeitä aikaan. Naapurin emäntä sanoi kerran, että on ne nuo Jurveliinien hevoset kuin perhosia, kauniita ja vireitä. Syysmarkkinoille ne sitten lähtivät takaisin. Myöskin kotioloissa he tekivät hevoskauppaa. Oli meilläkin kerran pitkä aikaa Jurveliineilta ostettu hevonen. Jälleen kerran mustalaiskuorma ajeli pihaamme ja hevosmies esitti asiansa: ”Tiiätkö sanua, missä talossa tehtäisiin hevoskauppaa.” ”Kyllä tiiän. Tuossa naapurissa Jurveliineilla tehhään.” Kyselijä ei tämän jälkeen puhunut mitään vaan matka jatkui poispäin meidän kylästä. Ajattelin silloin, eihän mustalainenkaan halua olla viisaimpansa kanssa tekemisissä olkoonpahan kuinka ammattihevoskauppias tahansa.\nPappa itse on kertonut: ”Tyypillisimmät korjauskohteet pitäjällä on hevosten jalat. Viime talvenakin sidoin poikki menneen jalan ja hevosella ajetaan nyt täyttä päätä. Kävimpä viime viikolla Hyrkkäälläkin korjaamassa hevosen jalan, joka oli mennyt pois sijoiltaan. Kuluneen kesän aikana korjasin kaikkiaan 15 hevosen jalat, joista neljän hevosen samana päivänä. Kerran jouduin käymään Niskankylän Lohelassa korjaamassa sian jalan. Sika oli hyvin vihainen vieraalle, mutta kun puin päälleni emännän vaatteet, niin heti sika rauhoittui ja antoi korjata jalan. Myöskin verenmyrkytyksiä pappa parantaa jodilla ja huitukääreillä.”\nAappo Jurvelinin pitkään ikään sisältyy lukemattomia tapahtumia ja tarinoita pitkän elämän ajalta. Kyllä hän niitä joskus avautui muistelemaankin, kuten eräänä hämärtyvänä syysiltana meidän pirtin penkillä. Hän oli silloin renkinä setänsä talossa Säräisniemellä, kun tämä, sen ajan kuuluisuus Hätämaan tietäjä, Juho Luomajoki vaikutti Piippolan Leskelässä. Hänestä oli jos minkälaisia tarinoita. Ihmeparantaja, yliluonnollisia ihmeitä ja henkimaailman hyväksikäyttöä. Ihmisiä kulki paljon hänen luonaan. Silloin renkipoika haaveili, että jospa minäkin omin silmin pääsisin näkemään, että onko näissä puheissa mitään perää ja hän ei usko ennen kuin näkee mitä siellä oikein tapahtuu. Haaveet toteutuivatkin ja hän pääsi hevosmieheksi, käyttämään erästä sairasta hätämaalaisen luona. Pappa kertoi:\n”Oli ilta kun tultiin perille. Suuri pirtti vaikutti hiljaiselta, isäntä istui soututoolissa ja muutamia kauempaa tulleita potilaita istui penkeillä. Ruvettiin valmistautumaan yöpuulle, jolloin isäntä sanoi minulle: ’Käy sinä nuorimies hakemassa riihestä olkikupo, levitetään se tuohon lattialle, että vieraat pääsevät nukkumaan.’ Tein työtä käskettyä, menin riiheen, otin olkirintuuksesta kuvon syliini, mutta se ei inahtanutkaan. Olin elämäni parhaassa kunnossa enkä saa yhtä kevyttä olkinippua irti. Yritin vihapäissäni useita kertoja eri paikastakin mutta turhaan. Menin pirttiin, isäntä istui soututoolissa ilkikurinen hymy suupielessä ja kysyi, etkö sinä tuonutkaan sitä olkikupoa. Sanoi, että en saanut sitä irti, johon isäntä: ’Menehän takaisin, kyllä se on nyt irti’ ja se oli irti. Siitä illasta minulla on ollut ihmettelemistä koko elämäni ajaksi.”\nKiviharjun isännän varsinainen elämäntehtävä on ollut talon ylläpito, maanviljelys ja karjanhoito. Raskaan työn raatajana hän on metsään raivannut lisäpeltoa kuokan ja lapion avulla lähes parikymmentä hehtaaria. Heidän kaksi lasta Elina ja Ilmari jäi isän vastuulle, kun aviopuoliso ja talonemäntä joutui jättämään maisen matkansa. Kyllä se oli ollut raskasta aikaa kun kaikki oli yhden miehen harteilla, lypsytkin täytyi opetella alusta. Se oli paljon raskaampaa kuin ojan kaivuu, kunnes hän sen oppi eikä käyttänyt voimaa liikaa. Voita kirnutessakin täytyi pitää toista lasta polvella, että isä vähänkään ehtisi pitää lapsia hyvänä. Kun lapset kasvoivat ja alkoivat autella isäänsä niin tilanne helpottui eikä hänellä tullut koskaan laitettua toista vaimoa.\nAappo Jurvelin on nyt 83 vuotta vanha. Iän puolesta vanhus, mutta sitä hän ei ole ruumiillisesti ja henkisesti. Ainoastaan kuuloa on ikä kuluttanut. Hänen ryhdikäs käyntinsä, keveä jalka ja rehevästi pulppuava huumori, ovat ne aseet, joille vanhuuden on täytynyt antaa tietä. Hän on edelleen mukana lähes kaikissa taloudessa esiintyvissä töissä. Sairasmatkoilleenkin hän on ollut edelleenkin valmis lähtemään kun kysymyksessä on ollut toisen auttaminen ja lähimmäisen rakkaus. Palkkio vaivoista ei hänelle ole merkinnyt juuri mitään, eikä naapureiltaan hän ole suostunut ottamaan sitäkään vähää. Jurveliinin pappa on yksi niitä tyypillisiä suomalaisia mahtajia, jotka eivät tee itsestään suurta numeroa ollessaan kutsumukselleen kuuliaisia. Semmoisena me hänet tunnemme ja hänen työnsä, jolle juuri koskaan emme osaa antaa sitä arvoa, kuin sille olisi kuulunut. Hän on mestari alallaan. Mies, jota tullaan vielä kaipaamaan ja muistelemaan sukupolvesta toiseen.\n[Aappo Jurvelin kuoli 92 vuoden ikäisenä vuonna 1962.]