2 1 PERUSOPETUKSEN TEHTÄVÄ PERUSOPETUKSEN TOIMINTA-AJATUS Perusopetuksen arvopohja KASVATUKSEN JA OPETUKSEN YLEISET TAVOITTEET OPPIMISYMPÄRISTÖ NAANTALIN KOULUJEN TOIMINTAKULTTUURIT OPETUSMENETELMÄT JA TYÖTAVAT OPETUKSEN TOTEUTTAMINEN TUNTIJAKO NAANTALIN KAUPUNGIN TVT-STRATEGIA OPPIMISTAVOITTEET, OPETUKSEN KESKEISET SISÄLLÖT JA HYVÄN OSAAMISEN KUVAUKSET SEKÄ PÄÄTTÖARVIONNIN KRITEERIT ÄIDINKIELI JA KIRJALLISUUS VIERAAT KIELET MATEMATIIKKA YMPÄRISTÖ- JA LUONNONTIETO, BIOLOGIA JA MAANTIETO FYSIIKKA JA KEMIA TERVEYSTIETO USKONTO HISTORIA JA YHTEISKUNTAOPPI MUSIIKKI KUVATAIDE KÄSITYÖ LIIKUNTA KOTITALOUS VALINNAISET AINEET OPPILAANOHJAUS LISÄOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMA ERITYISEEN PERIAATTEESEEN PERUSTUVA OPETUS ESIOPETUS OPPIMISEN JA KOULUNKÄYNNIN TUKI YLEINEN TUKI TEHOSTETTU TUKI ERITYINEN TUKI OPPIMISEN JA KOULUNKÄYNNIN TUKI PAIKALLISESSA OPETUSSUUNNITELMASSA YKSILÖLLISET SUUNNITELMAT Oppimissuunnitelma Henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma OPPIMISEN JA KOULUNKÄYNNIN TUKIMUODOT OPETUSJÄRJESTELYIHIN LIITTYVÄ TUKI Tukiopetus Osa-aikainen erityisopetus Erityisopetus Oppiaineen oppimäärän yksilöllistäminen ja opetuksesta vapauttaminen Pidennetty oppivelvollisuus Toiminta-alueittain opiskelu OHJAUKSELLINEN JA MUU TUKI Kodin ja koulun välinen yhteistyö Ohjauksen järjestäminen\n3 5.2.3 Tulkitsemis- ja avustajapalveluiden järjestäminen Perusopetusta tukeva muu toiminta Kerhotoiminta Naantalin kouluissa JOUSTAVAN PERUSOPETUKSEN TOIMINTA Joustava perusopetus OPPILASHUOLTO Monialainen oppilashuollon yhteistyö Yhteisöllinen oppilashuolto Yksilökohtainen oppilashuolto Oppilashuoltosuunnitelmat Paikallisesti päätettävät asiat ja koulukohtaisen oppilashuoltosuunnitelman laadinta KIELI- JA KULTTUURIRYHMIEN OPETUS MAAHANMUUTTAJAT VALMISTAVA OPETUS SUOMI TOISENA KIELENÄ YLEINEN KIELITIETO JA KIELITAITO AIHEKOKONAISUUDET JA NIIDEN TOTEUTTAMINEN IHMISENÄ KASVAMINEN KULTTUURI-IDENTITEETTI JA KANSAINVÄLISYYS VIESTINTÄ JA MEDIATAITO OSALLISTUVA KANSALAISUUS JA YRITTÄJYYS VASTUU YMPÄRISTÖSTÄ, HYVINVOINNISTA JA KESTÄVÄSTÄ TULEVAISUUDESTA TURVALLISUUS JA LIIKENNE IHMINEN JA TEKNOLOGIA ARVIOINTI OPPILAAN ARVIOINTI OPINTOJEN AIKANA PÄÄTTÖARVIOINTI TODISTUKSET TOIMINNAN KEHITTÄMINEN JA ARVIOINTI LIITTEET LIITE JOUSTAVA PERUSOPETUS YLÄKOULUSSA - JOPO LIITE KÄYTTÄYTYMISEN ARVIOINNIN PERUSTEET LUOKILLA NAANTALIN PERUSOPETUKSESSA LIITE KÄYTTÄYTYMISEN ARVIOINNIN PERUSTEET LUOKILLA NAANTALIN PERUSOPETUKSESSA LIITE TURVALLISUUSSUUNNITELMA LIITE ESIOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMA\n4 LIITE VALINNAISAINEET LIITE KULTTUURIVÄYLÄ LIITE LIIKUNTALUOKKA Tavoitteet Toiminta-ajatus Opiskelu liikuntaluokalla perustuu oppilaiden yksilölliseen kehittymiseen Liikuntalajit ja liikuntamuodot liikuntaluokalla Liikkumista tukevat opiskelumuodot Liikuntatuntien määrä liikuntaluokalla Liikuntaluokan oppilaiden valitseminen ja sillä opiskelevat oppilaat Liikuntaluokkatoiminnan toteuttajat LIITE PERUSOPETUKSEN VALMISTAVA OPETUS Perusopetukseen valmistavan opetuksen lähtökohdat Perusopetukseen valmistavan opetuksen tavoitteet ja keskeiset sisällöt Oppilaan oman opinto-ohjelman laatiminen Opiskelun ja hyvinvoinnin tuki Oppilaan arviointi Todistukset Perusopetuksen oppimäärään sisältyvien opintojen suorittaminen valmistavan opetuksen aikana LIITE OPPILAITOSKOHTAISEN OPPILASHUOLTOSUUNNITELMAN POHJA JOHDANTO OPPILASHUOLLON KOKONAISTARVE JA KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT OPPILASHUOLTOPALVELUT ARVIO OPPILASHUOLLON KOKONAISTARPEESTA OPPILASHUOLLON PALVELUIDEN JÄRJESTÄMINEN Psykologipalvelut Koulukuraattorit Terveydenhuolto YHTEISÖLLINEN OPPILASHUOLTO JA SEN TOIMINTATAVAT OPPILAITOSKOHTAINEN OPPILASHUOLTORYHMÄ: TOIMINTATAVAT JA KÄYTÄNNÖT YHTEISÖLLINEN OPPILASHUOLTOTYÖ: PAINOPISTEET JA TOIMIVAT KÄYTÄNNÖT YHTEISTYÖ OPPILAAN OHJAUKSESSA, KOULUTUKSEN SIIRTYMÄVAIHEISSA JA JATKO- OPINTOJEN SUUNNITELMISSA OPPILAAN OHJAUS Nivelvaiheiden toimintojen kuvaus YHTEISTYÖ JA KÄYTÄNTEET KOULUYMPÄRISTÖN TERVEELLISYYDEN JA TURVALLISUUDEN SEKÄ KOULUYHTEISÖN HYVINVOINNIN TARKASTUKSISSA YHTEISTYÖ TERVEYSNEUVONNAN JA TERVEYSTIEDON OPETUKSEN KANSSA JÄRJESTYSSÄÄNNÖT POISSAOLOJEN SEURANTA, NIISTÄ ILMOITTAMINEN JA NIIHIN PUUTTUMINEN TAPATURMIEN EHKÄISEMINEN SEKÄ ENSIAVUN JÄRJESTÄMINEN JA HOITOONOHJAUS TUPAKKATUOTTEIDEN, ALKOHOLIN JA MUIDEN PÄIHTEIDEN KÄYTÖN EHKÄISEMINEN JA KÄYTTÖÖN PUUTTUMINEN\n5 KOULUKULJETUSTEN ODOTUSAIKOJA JA TURVALLISUUTTA KOSKEVAT OHJEET SUUNNITELMA OPPILAIDEN TURVAAMISEKSI VÄKIVALLALTA, KIUSAAMISELTA JA HÄIRINNÄLTÄ TOIMINTA ÄKILLISISSÄ KRIISEISSÄ JA UHKA- JA VAARATILANTEISSA YKSILÖKOHTAISEN OPPILASHUOLLON JÄRJESTÄMINEN OIKEUS SAADA OPISKELUHUOLLON PALVELUITA (15 JA 16 ) YHTEISTYÖ KOULUTERVEYDENHUOLLON LAAJOISSA TERVEYSTARKASTUKSISSA OPPILAAN SAIRAUDEN VAATIMAN HOIDON, ERITYISRUOKAVALION TAI LÄÄKITYKSEN JÄRJESTÄMINEN KOULUSSA YHTEISTYÖ TEHOSTETUN JA ERITYISEN TUEN YHTEYDESSÄ YHTEISTYÖ JOUSTAVAN PERUSOPETUKSEN YHTEYDESSÄ (JOPO) YHTEISTYÖ SAIRAALAOPETUKSEN YHTEYDESSÄ OPPILASHUOLLON TUKI KURINPITORANGAISTUKSEN TAI OPETUKSEEN OSALLISTUMISEN EPÄÄMISEN YHTEYDESSÄ MONIALAISEN, YKSILÖKOHTAISEN ASIANTUNTIJARYHMÄN TOIMINTA OPPILASHUOLLON YHTEISTYÖN JÄRJESTÄMINEN OPPILAIDEN JA HEIDÄN HUOLTAJIENSA KANSSA LUKIOLAISEN YKSILÖLLINEN OPPILASHUOLTO YHTEISÖLLISEN JA YKSILÖKOHTAISEN OPPILASHUOLLON PERIAATTEISTA JA MENETTELYTAVOISTA TIEDOTTAMINEN OPPILAILLE, HUOLTAJILLE JA YHTEISTYÖTAHOILLE Esi- ja perusopetusta koskeva osuus: OPPILASHUOLTOSUUNNITELMAN TOTEUTTAMINEN JA SEURAAMINEN\n6 6 1 PERUSOPETUKSEN TEHTÄVÄ Perusopetus on osa koulutuksen perusturvaa. Sillä on sekä kasvatus- että opetustehtävä. Sen tehtävänä on antaa yleissivistys, mahdollisuus oppivelvollisuuden suorittamiseen ja yhteiskunnan sivistyksellisen pääoman lisäämiseen sekä lisätä yhteisöllisyyttä ja tasa-arvoa. Perusopetuksen on annettava mahdollisuus monipuoliseen kasvuun, oppimiseen, itsetunnon kehittymiseen, valmius jatko-opintoihin ja osallistuvaan kansalaisuuteen demokraattisessa yhteiskunnassa. Perusopetuksen tulisi tukea oppilaan kielellistä ja kulttuurista identiteettiä sekä äidinkielen kehitystä. Tavoitteena on myös herättää halu elinikäiseen oppimiseen. Perusopetus on opetussuunnitelmallisesti yhtenäinen kokonaisuus. Vuosiluokilla 1-2 tulee ottaa huomioon varhaiskasvatuksen, erityisesti esiopetuksen antamat valmiudet. Esi- ja perusopetuksesta on rakennettava ehyt ja johdonmukainen kokonaisuus. Vuosiluokat 8 9 muodostavat opetuksen päättövaiheen, jolloin oppilasta myös ohjataan jatko-opintoihin ja kehitetään valmiuksia toimin yhteiskunnassa ja työelämässä. 1.1 Perusopetuksen toiminta-ajatus Lapsuus ja nuoruus ovat arvokkaita elämänvaiheita, jolloin oppilaalla on oikeus kasvatukseen ja opetukseen. Perusopetus tukee oppilaan sivistymistä sekä yksilöllisyyden ja yhteisöllisyyden kehittymistä osana elinikäistä oppimista. Oppilaalle annetaan välineitä selviytyä sekä kannustetaan aktiivisesti kehittämään itseään muuttuvassa elinympäristössä Perusopetuksen arvopohja Perusopetuksen arvopohjana ovat ihmisoikeudet, tasa-arvo, demokratia, luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen ja ympäristön elinkelpoisuuden säilyttäminen sekä monikulttuurisuuden hyväksyminen. Ihmisoikeuksia määrittäviä keskeisiä asiakirjoja ovat YK:n yleismaailmallinen ihmisoikeuksien julistus, Lapsen oikeuksien sopimus sekä Euroopan ihmisoikeussopimus. Perusopetus edistää yhteisöllisyyttä, vastuullisuutta sekä yksilön oikeuksien ja vapauksien kunnioittamista. 1 Naantalin kaupungin peruskouluissa tarjottavan perusopetuksen arvopohjan muodostavat opetushallituksen perusopetuksen opetussuunnitelman perusteissa mainitut ihmisoikeudet, tasaarvo, demokratia, luonnon monimuotoisuus ja ympäristön elinkelpoisuuden säilyttäminen sekä monikulttuurisuuden hyväksyminen. Perusopetus edistää yhteisöllisyyttä, vastuullisuutta sekä yksilön oikeuksien ja vapauksien kunnioittamista. Naantalin kaupungin perusopetuksen opetussuunnitelmassa arvoja tarkennetaan seuraavasti: Tasa-arvo sekä yksilön oikeuksien ja vapauksien kunnioittaminen tarkoittaa pyrkimystä oppilaiden erilaisuuden kunnioittamiseen ja huomioonottamiseen kaikessa kasvatuksessa ja opetuksessa. Yksilöitä kohdellaan samoin periaattein riippumatta sukupuolesta, ihonväristä, uskontokunnasta jne. Kasvatuksessa ja opetuksessa korostetaan sekä jokaisen oppilaan omia oikeuksia ja velvollisuuksia että toisen huomioonottamista samoin periaattein. Luonnon monimuotoisuuden ja ympäristön elinkelpoisuuden säilyttäminen ilmenee opetuksessa vastuuna omasta ympäristöstä ja luonnon kunnioittamisena, luonnonvarojen järkevän käytön ymmärtämisenä ja kauniista luonnosta nauttimisena. Naantalin sijainti Itämeren rannalla osana herkkää saaristoluontoa luo sekä mahdollisuuden että velvollisuuden luontoa arvostavaan 1 Perusopetuslaki 14 ja 22\n7 kasvatukseen. Naantalin ainutlaatuinen, ihmisen rakentama kulttuuriympäristö taas mahdollistaa ymmärtämään ja edistämään ihmisen toimintaa osana muuta luonnonympäristöä kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti. Yhteisöllisyys ja vastuullisuus tulevat esiin kasvatus- ja opetustyössä yhteisvastuun korostamisena, toistemme ymmärtämisenä ja erilaisuuden hyväksymisenä. Suhteessa itseen tavoitteena on rohkaista oppilaita toimimaan myönteisen aktiivisesti yhteisön jäseninä sekä kasvattaa heistä oma-aloitteisia, luovia ja itsetunnoltaan terveitä ihmisiä, jotka osaavat toimia lähimmäiset huomioiden erilaisissa tilanteissa. Jokaista oppilasta kannustetaan suhtautumaan myönteisesti omaan oppimiseensa ja ylläpitämään koulumotivaationsa. Omatoimisuuden ja työnteon opettelu ja niiden arvostaminen ovat myös keskeisiä kasvatuksen ja opetuksen tavoitteita. Suhteessa toisiin ihmisiin ja ympäröivään yhteiskuntaan, tavoitteena on, että oppilaille kasvaa vastuu myös muista ihmisistä ja he osaavat toimia lähimmäiset huomioiden ja hyviä käytöstapoja noudattaen erilaisissa tilanteissa. Heidän tulee oppia suhtautumaan tasapainoisesti ympäröivään yhteiskuntaan. 1.2 Kasvatuksen ja opetuksen yleiset tavoitteet Opetuksessa huomioidaan lapsen ikäkausi tarpeineen ja edellytyksineen. Oppilaan myönteinen minäkuva vahvistuu. Oppilas omaksuu tietoja ja taitoja saadakseen valmiuksia elämäänsä ja jatko-opintoihin sekä kehittääkseen omaa tapaansa oppia. Oppilas kasvaa suvaitsevaiseksi ja vastuuntuntoiseksi yhteisön jäseneksi, joka osaa ottaa toiset huomioon. Oppilas oppii ymmärtämään hyvien tapojen ja käyttäytymisen merkityksen jokapäiväisessä elämässä. Oppilas ymmärtää ihmisen riippuvuuden luonnosta: kunnioittaa elämää, huolehtii lähiympäristöstään ja ymmärtää oman toimintansa merkityksen. Oppilaan valmiuksia (esim. luku- ja kirjoitustaito, sosiaaliset taidot) myöhempää oppimista ja työskentelyä varten kehitetään erityisesti alimmilla vuosiluokilla. 1.3 Oppimisympäristö Fyysinen oppimisympäristö Fyysiseen oppimisympäristöön kuuluu koulun rakennukset ja tilat, opetusvälineet ja oppimateriaalit sekä muu rakennettu ympäristö ja ympäröivä luonto. Opiskelutilat ja välineet tulee suunnitella siten, että ne mahdollistavat monipuoliset opiskelumenetelmät ja työtavat. Työvälineet, materiaalit ja kirjastopalvelut tulee järjestää niin, että oppilas voi opiskella aktiivisesti ja itsenäisesti. Oppimisympäristön tulee tukea oppilaan kasvua tietoyhteiskunnan jäseneksi (tietokoneet, muu mediatekniikka ja tietoverkkojen käyttö mahdollisuuksien mukaan). Oppimisympäristön tulisi olla esteettisesti miellyttävä. Psyykkinen ja sosiaalinen oppimisympäristö Hyvä oppimisympäristö on turvallinen ja tukee oppilaan terveyttä ja kasvua. Hyvä oppimisympäristö ohjaa oppilaan oppimismotivaatiota, uteliaisuutta, aktiivisuutta, luovuutta, itseohjautuvuutta, omien tavoitteiden asettamista ja oman toiminnan arviointia. Oppimisympäristössä on keskeistä opettajan ja oppilaan välinen sekä oppilaiden keskinäinen vuorovaikutus ja se että otetaan huomioon erilaiset oppimis-, työskentely- ja arviointitavat. Tavoitteena on, että oppimisympäristössä on avoin, myönteinen ja kiireetön ilmapiiri, jonka ylläpitämisestä vastuu kuuluu sekä oppilaille että opettajalle. 7\n8 8 -toimiva laitteisto -toimivat tilat -työrauha -sääntöjen noudattaminen OPETUSMENETEL- MÄT TOIMINTAILMAPIIRI VUOROVAIKUTUS -yksilöllinen työskentely - pari- ja ryhmätyöt - projektit -yhteistoiminnallisuus - kokeellisuus - toiminnallisuus - opintokäynnit - leikki osana oppimisprosessia - opetuksen eriyttäminen - erilaisten oppimistyylien huomioiminen TURVALLINEN MYÖNTEINEN KANNUSTAVA KIIREETÖN AVOIN - antaa mahdollisuuden oppimisympäristön suunnitteluun LUOTTAMUSTA JA VASTUUTA TUKEVA SILMÄT JA KORVAT AUKI - kodin ja koulun lähentäminen - tiedottaminen - yhteistyötahot 1.4 Naantalin koulujen toimintakulttuurit Koulun toimintakulttuuri vaikuttaa koulun kasvatukseen ja opetukseen ja sitä kautta oppimiseen. Koulun kaikki käytännöt tulisi rakentaa tukemaan kasvatus- ja opetustyön tavoitteita. Toimintakulttuuriin kuuluvat koulun viralliset ja epäviralliset säännöt, toimintamallit, arvot, periaatteet, koulutyön laadun arvioinnin kriteerit ja myös oppituntien ulkopuolinen toiminta (juhlat, teemapäivät, erilaiset tapahtumat). Toimintakulttuurissa konkretisoituu kasvatustavoitteet, arvot ja aihekokonaisuudet. Tavoitteena on avoin ja vuorovaikutteinen toimintakulttuuri, joka tukee yhteistyötä niin koulun sisällä kuin kotien ja muun yhteiskunnan kanssa. Myös oppilailla tulee olla mahdollisuus osallistua koulun toimintakulttuurin luomiseen ja kehittämiseen. Lietsalan koulun toimintakulttuuri Me Lietsalan koulussa työskentelevät kasvatamme yhdessä vanhempien kanssa oppilaistamme sosiaalisia, perustaidot ja tiedot hallitsevia ja hyvin käyttäytyviä nuoria, jotka menestyvät myöhemmin opinnoissaan ja elämässään. Opetustyössä tavoitteenamme on kehittää oppilaita perusoppiaineissa ja sosiaalisessa kanssakäymisessä. Annamme perusopetusta kaikissa oppiaineissa vuosiluokilla 1 6. Opetustyössä kannustamme oppilaita omatoimiseen ja tehokkaaseen työskentelyyn sekä löytämään tietoa erilaisista tietolähteistä (tietokirjat, internet ym.) ja kykyä erottaa sieltä tärkeät asiat. Pyrimme herättämään oppilaissa jatkuvan tiedonjanon. Oppimista tehostamme erilaisin ilmaisuleikein ja harjoittein oppitunneilla. Kasvatustavoitteena on hyvien käytöstapojen istuttaminen oppi-\n9 laisiin, tasa-arvon ja toisen oppilaan koskemattomuuden kunnioittaminen sekä oppilaiden itsetunnon vahvistaminen. Kasvatamme oppilaita myös oman, toisen ja yhteiskunnan omaisuuden arvostamiseen ja suojelemiseen. Tärkeää on säilyttää kiinnostus ja oppimisen ilo. Painotamme ilmaisutaitoa kaikissa oppiaineissa vuosittain vaihtuvilla teemoilla. Järjestämme oppilaille mahdollisuuksia ilmaista itseään koulun eri tilaisuuksissa. Näitä ovat mm. yhteiset päivänavaukset, oppilaiden omat esiintymistilaisuudet ja teemanäyttelyt. Perinteisiksi ovat muodostuneet joulu- ja kevätjuhlat myös oppilaiden vanhemmille. Lietsalan koulussa tarjoamme oppilaillemme viihtyisän, turvallisen oppimisympäristön, jonka tunnelmalliset koulurakennukset palvelevat asianmukaisesti nykypäivän koulunkäyntiä. Pihapiirimme on toimiva ja virikkeellinen. Kaikessa kasvatustyössä pidämme tärkeänä kodin ja koulun yhteistyötä. Koulussamme on aktiivisesti toimiva vanhempainkerho, joka on vuosittain järjestänyt monipuolisia tapahtumia ja koonnut varoja oppilaiden opintoretki- ja virkistystoimintaan. Karvetin koulun toimintakulttuuri Opetamme ja kasvatamme oppilaita käyttäytymään hyvin, asennoitumaan elämään myönteisesti ja ottamaan huomioon erilaisia ihmisiä ympärillään. Tuemme yhteistyössä kotien kanssa oppilaiden kasvua itsetunnoltaan terveiksi ja vahvoiksi yksilöiksi. Ohjaamme oppilaita selviytymään sosiaalisesti jokapäiväisessä elämässä. Ohjaamme lasta oppimaan perustietoja ja taitoja yksilölliset edellytykset mahdollisuuksien mukaan huomioiden. Oppiminen on prosessi, jossa oppilas oppii uusia asioita yhdistelemällä niitä aikaisempiin kokemuksiinsa ja vuorovaikutuksessa opettajaan ja oppilasryhmään Painotamme oppilaan itsenäistä työskentelyä ryhmätyötaitoja unohtamatta. Opetamme oppilasta suhtautumaan kriittisesti tietoon ja erottamaan olennaisia ja arvokkaita asioita epäolennaisista. Koulussamme järjestetään opetusta kommunikaatiovaikeuksisille lapsille. Opetus tapahtuu pääasiassa yleisopetuksen ryhmässä, niin sanotussa kotiluokassa, jossa on oppilaita enintään 20. Tarvittaessa oppilas voi opiskella erityisluokanopettajan pienryhmässä, jossa pyritään ottamaan huomioon kunkin lapsen erityistarpeet. Pyrimme takaamaan kaikille oppilaille turvallisen ja viihtyisän oppimisympäristön jokaisena koulupäivänä. Koululla on toimintaohjelma riita- ja kiusaamistilanteiden ennaltaehkäisemiseksi ja yhteinen toimintamalli mahdollisten kiusaamistapausten selvittämiseksi. Koulun juhlista ja erilaisista lukuvuosittain vaihtuvista teemoista päätetään työsuunnitelmassa. Kodin ja koulun yhteistyö on tärkeä osa koulun toimintaa. Vanhempainyhdistys toimii koulussa aktiivisesti järjestämällä erilaisia tapahtumia ja tempauksia oppilaille ja heidän perheilleen. Kultarannan koulun toimintakulttuuri Kultarannan koulun fyysinen oppimisympäristö Kultarannan koulun fyysiseen oppimisympäristöön kuuluu itse koulurakennuksen lisäksi pihaalue sekä kotiseutukasvatukseen laaditun oppimissuunnitelman mukaiset lähiympäristön tutustumiskohteet. 9\n10 Koulurakennus tarjoaa tilat kotiluokkien lisäksi erikseen varustetut tilat käsitöihin, liikuntaan kielten opiskeluun, erityisopetukseen ja musiikkiin. Opetustiloja käytetään joustavasti ja tehokkaasti ja luodaan opetukseen laatua ja mahdollisuuksia vaihteleviin työtapoihin. Tietotekniikan välineistö sijaitsee toistaiseksi kotiluokassa, mutta lukujärjestysteknisin ratkaisuin saadaan aikaiseksi kaikille oppilaille perusteiden oppimiseen tarvittava tietokoneiden käyttöaika. Opetusvälineiden varastoissa, tosin ahtaissa ja puutteellisissa, säilytetään materiaalit hyvässä järjestyksessä ja välineistöä uusitaan ja huolletaan resurssien mukaisesti. Koulualueen ulkopuolisiin kohteisiin siirryttäessä, korostuvat turvalliset liikennesäännöt ja turvallisuusohjeiden noudattaminen. Koulurakennuksessa sijaitsevaa kaupungin kirjaston sivutoimipistettä käytetään opetustyön ja lukuharrastuksen tukena ahkerasti sekä säännöllisesti. Iltapäiväkerho toimii koulun tiloissa omassa huonetilassaan, mutta voi koulupäivän jälkeen käyttää myös opetustiloja. Koulun pihapiirissä sijaitsevan päiväkodin ja erityisesti sen esikouluryhmän kanssa tehdään yhteistyötä, jonka muotoja voivat olla molemminpuoliset vierailut ja tilojen yhteiskäytöt. Työturvallisuuden toteutumista seurataan tarkasti ja henkilöstökokouksien yhteydessä kartoitetaan tilannetta koko koulun osalta. Kultarannan koulun psyykkinen oppimisympäristö Kultarannan koulun keskeiset kasvatustavoitteet painottuvat koulun toiminta-ajatuksen mukaisesti olosuhteiden luomiseen, joissa lapsista kasvaa itsetunnoltaan vahvoja ja toiset hyväksyviä yksilöitä. Odotamme lasten ottavan vastuun itsestään, ystävistään ja ympäristöstään sekä löytämään ratkaisuja myönteisistä, yleisesti hyväksyttävistä arvoista. Koulupäivän rytmitystä joustavasti muuntelemalla voidaan luoda kiireettömyyttä ja vaihteleviin tilanteisiin sopivia opetusjärjestelyjä. Myönteisyys ja kiinnostus oppilaiden kohtaamisessa ovat omiaan luomaan pienen koulun lämpimän ilmapiirin. Kannustaminen ja oppilaan persoonallisen oppimistyylin tukeminen auttavat luomaan positiivisia kouluasenteita. Koko henkilöstön yhteistyö ja oppilashuolto kasvatustavoitteineen tukevat emotionaalisia rakenteita. Yhdysluokkien, kummioppilastoiminnan sekä koulussa järjestettävin juhlin ja teemapäivin vahvistetaan sosiaalisia rakenteita ja luodaan yhteenkuuluvuuden tunnetta. Turvallinen oppimisympäristö rakentuu ja kehittyy edellä mainituista tekijöistä, ja sen ylläpitämistä varten luotua toimintamallia kiusaamistilanteiden selvittämiseen samoin kuin koulun järjestyssääntöjä pidetään ajan tasalla. Kultarannan koulun toimintakulttuurissa korostuu henkilöstön tiivis yhteistyö. Opetushenkilöstö pienen lukumääränsä johdosta toimii useimmissa työ- ja suunnittelutehtävissä yhtenä asiantuntijatiiminä. Toimintaa ohjaavat yleisten normien lisäksi koulunjohtajan työnjohdollinen asema. Yleistä työpaikkakulttuuria ohjeistamaan on luotu Kultarannan koulun omat eettiset pelisäännöt: 1. Työyhteisön jäsenellä on oikeus informaatioon ja velvollisuus sen vastaanottamiseen. 2. Vaikeidenkin asioiden puheeksi ottaminen on yhteisissä kokouksissa sallittua. 3. Ei ole häpeä olla tietämätön saa kysyä tyhmiäkin kysymyksiä. Työyhteisön jäsenellä on oikeus informaatioon ja velvollisuus sen vastaanottamiseen. 4. Yhteisön jäsen osallistuu ja sitoutuu kaikkeen yhdessä sovittuun. 10\n11 5. Keskustelemme asioista avoimesti emmekä juorua toisistamme muiden selän takana. 6. Kunnioitamme toisiamme yhteisön jäseninä ja arvostamme toistemme tekemisiä. 7. Päätämme yhdessä yhteisistä asioista. Päätöksiä tehdessämme pidämme silmällä koko yhteisön etua. 8. Käytämme rakentavaa kritiikkiä. 9. Epäonnistumiset sallitaan, ja niistä pyritään ottamaan opiksi. 10. Jokaisella on oikeus omaan mielipiteeseen. Koulun kehittämistyöhön osallistuvat kaikki oman erikoisosaamisensa ja kiinnostuksensa ohjaamana. Koulun vuosittaisessa työsuunnitelmassa tarkennetaan kehittämisen osa-alueita ja niiden onnistumisen arviointia tapahtuu systemaattisesti. Työsuunnitelmassa esitetään myös koulun yhteistyösuunnitelma, kehittämissuunnitelma sekä tarkennukset oppilashuoltoon, erityisopetukseen ja opetuksen järjestämisen yleisiin asioihin. Kultarannan koulun toimintakulttuuria vahvistaa ja leimaa suunnitelmallisuus. Yhdessä laadittuja ohjeistoja noudatetaan ja päivitetään arviointitoiminnan mukaisesti. Niin ohjeistot kuin muutkin kaikkia koskevat dokumentit ovat esillä mm. ilmoitustauluilla ja verkkoasemilla. Kuparivuoren koulun toimintakulttuuri Koulumme fyysinen oppimisympäristö Kuparivuoren koulu on rakennuksena jo varsin vanha, mutta silti hyvässä kunnossa. Sisäilman laatua seurataan jatkuvasti ja luokat pidetään hyvässä kunnossa. Koulun pihasta on laadittu oppilaskunnan aloitteesta pihasuunnitelma yhteistyössä vanhempainyhdistyksen ja henkilökunnan kanssa. Pihasuunnitelmaa toteutetaan vaiheittain viihtyisän kokonaisuuden aikaansaamiseksi. Koulumme sijaitsee keskellä kaupunkia, joten liikunta- ja kulttuuripalvelut sekä luonto ovat lähellä ja siksi jokapäiväisessä käytössä. Oppimisympäristömme tukee oppimista ja kasvua Vaikka koulumme on suuri, on yhteisöllisyys silti vahvaa. Kaikki aikuiset osallistuvat osaltaan kasvatustyöhön. Oppilaskunnan, vanhempainyhdistyksen ja oppilashuoltotyöryhmän on mahdollista osallistua koulumme viihtyvyyden ja turvallisuuden rakentamiseen. Vuorovaikutus Oppilaan ja opettajan sekä oppilaiden keskinäinen vuorovaikutus on koulussamme tehty mahdollisimman helpoksi ja välittömäksi. Tavoitteenamme on avoin, rohkaiseva, myönteinen ja hyväksyvä oppimisilmapiiri kaikille koulussa työskenteleville lapsille ja aikuisille. Tärkeä osa koulun toimintaa on myös vuorovaikutus koulua ympäröivien sidosryhmien kanssa. Teemme kiinteää yhteistyötä Naantalin seurakunnan, nuorisotoimen, kulttuuritoimen sekä naantalilaisten yhdistysten ja seurojen kanssa. Koska koulullamme on kieliluokkia, niin myös kansainvälinen toiminta ystävyysvierailuineen ja yhteydenpitoineen on tärkeää. Tavoite Kuparivuoren koulun tavoitteena on antaa oppilaille sellaiset perustiedot ja taidot, joiden avulla oppilas pystyy hankkimaan itselleen myöhemmässä vaiheessa ammatin ja selviytyy elämässä yhteiskunnan tasapainoisena jäsenenä. 11 Arvot Arvoista painotetaan erityisesti oppilaan hyvää itsetuntoa ja yhteisön jäseneksi kasvamista, erilaisuuden hyväksymistä ja toisen huomioonottamista. Opetuksen lähtökohtana pidetään myös\n12 oppilaan moraalikäsitystä; käsitystä siitä, mikä on oikein ja mikä väärin ja hyviä käytöstapoja. Koulun arvoissa korostuvat myös kansainvälisyys ja luonnon huomioiminen arkipäivän valinnoissa. Menetelmät Arvojen saavuttaminen koulussa tapahtuu seuraavilla menetelmillä: Käytetään vaihtelevasti erilaisia opetusmenetelmiä. Yhteistoiminnalliset työmenetelmät kehittävät oppilaiden sosiaalisia taitoja. Opetusmenetelminä käytetään myös toiminnallisia ja yksilöllisiä opetusmenetelmiä huomioiden jokaisen oppilaan yksilölliset tarpeet. Koulussa työskentelevien aikuisten tärkeänä tehtävänä on ohjata ja kasvattaa oppilaita arkipäivän tilanteissa toimimaan oikein noudattamalla hyviä tapoja ja toimimaan hyvien moraalikäsitysten mukaisesti. Oppilashuollon tulee toiminnallaan ennaltaehkäistä ja auttaa arvojen omaksumisessa ja puuttua yksittäisiin pulmatapauksiin. Integraatio ja joustava liikkuminen pienluokkien ja normaaliluokkien välillä antaa lapselle henkilökohtaisesti räätälöityä tukea kulloiseenkin tilanteeseen mukautuen ja lisää samalla erilaisuuden hyväksyntää koko kouluyhteisössä Vihreä lippu toiminta antaa virikkeitä luonnon ja ympäristöasioidenhuomioimiseen. Erilaiset tapakasvatus painotukset tietyillä aikaväleillä mahdollistavat hyvien tapojen omaksumista. Kielirikasteiset luokat ja natiivien vierailut antavat kaikille koulussa työskenteleville enemmän kokemuksia kansainvälisestä yhteistoiminnasta. Koulussa toimivat pienryhmät ohjaavat meitä kaikkia suvaitsevaisuuteen. Oppilaalle järjestään tarvittaessa tukiopetusta ja muuta tukea tilapäisissä oppimispulmissa. Oppilaskerhot antavat myönteisiä virikkeitä oppilaiden iltapäivään, auttavat oikeiden työtapojen oppimisessa ja ehkäisevät syrjäytymistä. Itsearvioinnilla arvioidaan tavoitteiden/arvojen saavuttamista. Kehittämistoimet ja hankkeet Vihreä lippu toiminta oppilaskuntatoiminta erilaisten oppijoiden joustava tukeminen ja huomioiminen kaverikerho ja läksykerho Koulun ulkopuolinen toiminta Koulumme ulkopuolista toimintaa ovat retket, leirikoulut, uimaopetus Raisiossa tai Turussa, jäähalleissa tapahtuva liikunnanopetus, tutustumiskäynnit Naantalin kulttuuriväylä suunnitelman mukaisesti ja työpaikkavierailut. Yhteistyö eri tahojen kanssa Koulu tekee yhteistyötä seuraavien tahojen kanssa: vanhemmat, muut Naantalin koulut, Kuparivuoren koulun vanhempainyhdistys, päiväkodit, esikoulu, seurakunta, Ihalan ja Puolalan koulut, Naantalin kaupungin nuoriso ja liikuntatoimi sekä ympäristötoimi ja luontopolku-työryhmä, Naantalin terveyskeskus, lähiseudun luontokoulut, Varsinaissuomen Agendatoimisto ja Suomen ympäristökasvatuksen seura, Turun yliopisto, Naantalin kirjasto ja museo, Fortum, Naantalin vanhusten palvelutalot ja Naantalin poliisi ja palolaitos. Oppilashuolto Oppilashuolto pyrkii tukemaan koulun arkea niin, että koulu on turvallinen ja hyvä paikka opiskella ja tehdä työtä. Oppilashuollossa kiinnitetään huomiota sellaisiin asioihin, jotka ennaltaehkäisevät ongelmien syntymistä niin koko koulun kuin yksittäisen oppilaan kohdalla. Tämän 12\n13 kaltaisia toimintoja ovat esimerkiksi terveellisiin elintapoihin, liikenneturvallisuuteen, välituntiturvallisuuteen ja kriisitilanteissa toimimiseen liittyvät ohjeet. Oppilashuollossa perehdytään yksittäisen oppilaan tilanteeseen silloin, kun oppilas tarvitsee apua oppimiseen liittyvissä tai muissa ongelmissa. Oppilashuoltotyöryhmässä annetaan pulmatilanteissa tukea ja apua myös opettajille. Oppilashuolto on moniammatillinen ryhmä, joka kokoontuu joka toinen viikko. Erityisopetus Laaja-alainen (osa-aikainen) erityisopetus: Lapsella, jolla on vaikeuksia lukemisessa tai kirjoittamisessa tai jollakin muulla oppimisen osaalueella, on koulussamme mahdollista saada osa-aikaista erityisopetusta tarvitsemansa ajan. Opetus suunnitellaan yhdessä huoltajien ja luokanopettajan kanssa yksilölliseksi, jokaisen lapsen omaa kehitystä ja oppimista tukevaksi. Opetus tapahtuu yksilö- tai pienryhmäopetuksessa tai samanaikaisopetuksena pääasiassa oppilaan koulupäivän aikana. Pienryhmäopetus: Kuparivuoren koulussa toimii kaksi pienryhmää oppimisessaan erityistä tukea tarvitseville oppilaille. Oppilaat noudattavat perusopetuksen opetussuunnitelmaa, jota yksilöllistetään HOJKS:n avulla. Pienryhmä tarjoaa oppilaille sellaista opetusta, jossa hänen tapansa oppia voidaan ottaa yksilöllisemmin huomioon opetusmenetelmiä ja oppisisältöjä valittaessa. Oppilailla on mahdollisuus opiskella yksilöllisten taitojensa ja tilanteen mukaan integroituna yleisopetuksen ryhmissä. Pienryhmissä opiskelee myös yleisopetuksen luokkien oppilaita, jolla on tehostetun tuen tarve jossakin tietyssä oppiaineessa tai muita koulunkäyntiin liittyviä erityistarpeita. Kielirikasteinen opetus Kuparivuoren koulussa toimii kielirikasteinen opetus yksisarjaisena luokilla 1 6. Tavoitteena on, että oppilaat oppisivat koulussa arkipäivän englantia jo ensimmäiseltä luokalta lähtien. Opetus etenee yleisen opetussuunnitelman mukaisesti ja oppituntien määrä on sama kuin rinnakkaisluokilla. Englannin kieltä voidaan käyttää soveltuvin osin kaikissa muissa oppiaineissa paitsi äidinkielessä. Opetuksen lähtökohtana on viikon tai jakson keskusaihe, jonka ympärille rakennetaan opetettava sanasto (keywords), rakenteet ja mahdolliset sanonnat. Pyritään rakentamaan ns. luokkarutiinisanasto, jota käytetään opetuksessa toistuvasti. Toistuvuus luo turvallisuutta ja osaamisen tunnetta opiskeltaessa vieraalla kielellä. Keskusaiheet liittyvät yleensä ympäristö- ja luonnontietoon. Aktiivisen sanavaraston lisäksi keskitytään kartuttamaan myös oppilaiden passiivista sanavarastoa (rich input). Tunneille pyritään saamaan mahdollisuuksien mukaan ulkomaalaisia vieraita, koska kansainvälisyydellä on kielirikasteisessa opetuksessa tärkeä osa. Tavoitteet oppilas innostuu englannin kielen oppimisesta oppilas yrittää ymmärtää vieraskielisen viestin häiriintymättä siitä, ettei ymmärrä kaikkea oppilas rohkaistuu käyttämään englannin kielen taitoaan oppilas tutustuu vieraisiin kulttuureihin. Vihreä lippu toiminta Vihreä lippu on kansainvälinen Suomen Ympäristökasvatuksen Seuran koordinoima ympäristökasvatusprojekti, jossa Kuparivuoren koulu on mukana. Sen avulla on tarkoitus saada ympäristönsuojelu ja -kasvatus sekä kestävä kehitys osaksi koko koulun arkipäivää ja oppilaiden henkilökohtaisia valintoja myös kotona. 13\n14 14 Arviointi Koulumme arvioi oppilaiden käytöstä ja oppiainekohtaisia suorituksia sanallisella tai/ja numeerisella arviolla jouluna ja keväällä. Opettajat pitävät palautekeskusteluja vanhempien kanssa, joissa keskustellaan oppilaan edistymisestä. Sekä oppilaat että opettajat suorittavat pitkin vuotta itsearviointia. Taimon koulun toimintakulttuuri Taimon koulun toiminnan tavoitteena on rohkaista lapsia toimimaan myönteisen aktiivisesti yhteisön jäseninä. Oppilaille annetaan sellaiset tiedot, taidot ja koulunkäyntiasenteet, joita he tarvitsevat selviytyäkseen edellytystensä mukaisesti myöhemmissä opinnoissaan. Koulutyössä on tärkeällä sijalla jokaisen oppilaan yksilöllisten taitojen ja taipumusten huomioiminen ja kehittäminen. Joustavat opetusjärjestelyt auttavat tavoitteen saavuttamisessa. Yhteisöllisyyteen kasvattamisessa korostetaan yhteisvastuuta, toistemme ymmärtämistä ja erilaisuuden hyväksymistä. Taimon koulun opetus- ja kasvatustyö tukee ja auttaa kotien kasvatustyötä. Yhteistyö kotien kanssa on tärkeä osa koulun toimintaa. Opetuksen järjestämisen lähtökohta on oppimisprosessin yksilöllinen tukeminen. Taimon koulussa pyritään joustavasti ratkaisemaan oppilaiden tarpeet ja koulun vaatimusten yhteensovittaminen. Tavoitteena on välittämisen, huolenpidon ja myönteisen vuorovaikutuksen toimintakulttuuri. Taimon koulussa kaikilla oppilailla on kotiluokka, jossa opiskellaan aina, kun se on tarkoituksenmukaista. Jokaisella oppilaalla on myös mahdollisuus saada tehostettua oppimisen tukea joustavasti ja yksilöllisesti. Taimon koulun erityisopetus on luonteva osa tehostettua oppimisen tukea. Painopiste on varhaisessa puuttumisessa ja ennaltaehkäisevässä toiminnassa. Tehostetun tuen avulla tuetaan oppimista ja kasvua, sekä ehkäistään oppilaan oppimiseen, sosiaaliseen vuorovaikutukseen tai kehitykseen liittyvien ongelmien kasvamista. Kyseessä on siten koulun toimintamalli, jossa pyritään mahdollisimman monipuolisesti ja ennakkoluulottomasti löytämään ratkaisuja silloin, kun tavallinen luokkaopetus ei tuota toivottuja tuloksia.\n15 15 KOTILUOKKAOPETUS TEHOSTETTU OPPIMISEN TUKI eriyttäminen joustavat ryhmittelyt tukiopetus lisäopetus avustaja OPPILAS -lukiopetus -pienryhmäopetus -puheopetus alkuopetusluokille OPPILASHUOLTOTYÖRYHMÄ pj, rehtori, terv.hoitaja, kuraattori, sosiaalit., psykologi, erityisopettajat, luokanop. Maijamäen koulun toimintakulttuuri Maijamäen koulussa työskentelevät pyrkivät kasvattamaan oppilaistaan - yhdessä heidän vanhempiensa kanssa - yhteiskunta- ja jatko-opintokelpoisia nuoria ja samalla antavat heille elämässä tarvittavat tiedot ja taidot. Oleellista tämän tavoitteen saavuttamisessa on koulussa vallitseva opiskelua ja työntekoa sekä viihtymistä tukeva ilmapiiri. Tämä ilmapiiri syntyy, kun jokainen koulun jäsen, oppilas, opettaja tai muuhun henkilökuntaan kuuluva tuo siihen oman myönteisen panoksensa. Kodin ja koulun läheinen yhteistyö varmistaa tuloksen. Tässä työntekoa, hyviä tapoja ja toisia ihmisiä arvostavassa ilmapiirissä uskomme koulun oppilaiden saavuttavan sellaisia tuloksia, joilla he menestyvät jatkossa. Oman värinsä koulun toimintakulttuuriin tuovat koulussa työskentelevät ja opiskelevat erilaiset ryhmät. Maijamäen luokista osa erikoistuu oman kiinnostuksensa mukaan. Koulussa toimii mm. luonnontieteitä ja matematiikkaa opetuksessaan painottava LUMA-luokka. Tälle luokalle valikoituu vain ko. aineista kiinnostuneita oppilaita. Kuparivuoren koulusta olemme saamassa vuosittain haastavana perintönä englannin kielirikasteisia luokkia. Nämä luokat saavat osan opetuksestaan englannin kielellä. Karvetin koulusta Maijamäkeen tulee dysfasia-oppilaita, joille riittävä erityisopetus ja sopiva integrointi yleisopetuksen ryhmiin edellyttävät henkilökunnalta herkkää vaistoa ja koulutuksen ylläpitäjältä riittäviä resursseja. Maijamäen koulussa toimii mukautetun opetuksen erityisluokka ja erityisluokka, joka on tarkoitettu koko perusopetuksen sellaisille oppilaille, joille perinteiset erityisopetuksen ryhmät eivät anna riittävää tukea koulutyössä. Lisäksi Maijamäki tarjoaa lisäopetusta, eli 10. -luokan niille peruskoulunsa jo päättäneille, jotka eivät ole saavuttaneet itselleen tyydyttävää jatko-opiskelupaikkaa tai jotka joille oma mielenkiinto suuntautuu alalle, jossa edellytetään korkeampaa ikää. Lisäopetuksessa oleellinen osa toimintaa on selvä kosketus työelämään. Siksi 10. -luokan oppilaat ovat viikottain kaksi päivää työharjoittelussa. Kaikkien edellä mainittujen luokkien lisäksi koulussa on aivan tavallisia perusopetuksen yläkoulun luokkia, jotka pyrkivät hyvään tulokseen. Tärkeä osa koulun toimintaa on elämään enemmän-, eli EE-työ. Sen tarkoituksena on tuottaa kaikille koulun ihmisille myönteisiä kokemuksia, mutta sillä on myös selkeästi ongelmia ennalta ehkäisevä merkitys. EE-työtä tehdään yhdessä koulun oppilashuollon kanssa. Kaikki koulun oppilaat pääsevät EE-toiminnan kohteeksi ja niille, jotka tarvitsevat enemmän tukea, on\n16 tarjolla EE-kerhoja. Näissä on mahdollisuus opiskella, mutta myös tilaisuus kokea jotain sellaista myönteistä, johon asianomaisella ei muuten olisi mahdollisuutta. Tarkoituksena on vuorovaikutustaitojen harjaannuttaminen, mutta myös myönteisyyden ja ilon löytäminen arjesta. Koulun kokemuksen mukaan EE-toiminta on selkeästi poistanut syrjäytymisriskiä koulun tukea tarvitsevien oppilaiden joukossa. Maijamäen koulun kirkkaana tavoitteena on aina oppilaan etu. Koulu, sen henkilökunta ja kaikki koulun toiminnot pyrkivät takaamaan koulussa viihtymisen jokaisen kohdalla ja koulusta lähtevien oppilaiden menestyksen valitsemallaan uralla. Tätä menestystä koulu myös seuraa eräänä mittarina toimintansa tasosta. 16 Suopellon koulun toimintakulttuuri Suopellon koulun toimintakulttuuri perustuu neljään asiaan: vastuuseen, erilaisuuden hyväksymiseen, yhteistyökykyisyyteen sekä hyviin tapoihin. Näille kaikille pyritään löytämään koulun erilaisissa vuorovaikutus- ja toimintatilanteissa oppilaiden oppimista ja kokonaisvaltaista kasvua edistäviä toimintatapoja. Vastuu koulun toimintakulttuurissa näkyy siinä että, opetuksessa ja kasvatuksessa korostuu vastuullinen asenne oppilaan omaa koulutyötä sekä fyysistä että psyykkistä oppimisympäristöä kohtaan. Käytännössä tämä tarkoittaa esimerkiksi koulun järjestyssääntöjen noudattamista, koulutehtävien tekemistä, saapumista ajoissa oppitunneille ja myönteistä suhtautumista koulutyöhön. Erilaisuuden hyväksyminen näkyy ja heijastuu oppilaiden välisissä vuorovaikutustilanteissa. Suvaitsevaisuutta erilaisia kulttuureita kohtaan tuodaan esille eri oppiaineiden oppisisällöissä, mutta myös esimerkiksi koulun arkea elävöittävillä teemapäivillä ja -viikoilla sekä vierailuilla tai vierailla. Näistä selvitetään vuosittaisessa työsuunnitelmassa sekä oppiaineiden koulukohtaisissa opetussuunnitelmissa. Yhteistyökykyisyyttä harjoitellaan erilaisissa koulun arkipäivän tilanteissa ja käyttämällä monipuolisia opetusmenetelmiä oppitunneilla. Ryhmässä toimimisen taidot ja osallistuminen erilaisiin koulun yhteisiin tilaisuuksiin vahvistavat luontevalla oppilaan taitoa toimia osana ryhmää. Hyvien tapojen kunnioittaminen ja niiden mukaan toimiminen ovat elinehto, että koulu voi onnistua kasvatustehtävässään. Opetuksen painotuksen suuntautuessa oppilaiden viestintä- ja ilmaisutaitojen kehittämiseen yhdessä koulun hyvän fyysisen ympäristön kanssa antavat mahdollisuuden monipuoliselle ja avoimelle toimintakulttuurille. Toimintakulttuuria vahvistavat myös opetusta eheyttävät aihekokonaisuudet, joista erityisesti viestintä ja mediataito, ihmisenä kasvaminen sekä kulttuuri-identiteetti ja kansainvälisyys ovat korostuneessa asemassa koulun toimintakulttuuriin kuuluvissa tapahtumissa. Tärkeä osa koulun toimintakulttuuria ja opetuksen eheyttämistä on koulun henkilökunnan välinen yhteistyö, lähiseudun antamien mahdollisuuksien hyödyntäminen ja koulun sidosryhmien välinen yhteistyö. Edellä esitetyt toimintakulttuurin kulmakivet tarkentuvat vuosittain esitettävässä koulun työsuunnitelmassa. Työsuunnitelmassa näkyy koulun toimintaa elävöittävien ja omaleimaisuutta\n17 korostavien tapahtumien vastuuhenkilöt ja ajankohdat, tapahtumien tavoitteet sekä sidokset opetussuunnitelmaan. Rymättylän koulun toimintakulttuuri Rymättylän koulu pyrkii pitämään ovet avoinna ympäristöönsä ja sen ihmisiin. Yhteistyötä tehdään kaikkien sidosryhmien kanssa omassa kunnassa, naapurikunnissa sekä koko Euroopassa. Rymättylän koulussa annetaan opetusta luokilla 1-6. Lisäksi koulun yhteydessä toimii esiopetus. Rymättylän koulun yhteinen arvoperusta nousee Rymättylän koulun yhteisesti päätetyistä ja läpiviedyistä teemavuosista. Nämä ovat koulumme yhteiset arvot: kaikessa koulun toiminnassa pyritään parantamaan oppilaiden itsetuntoa kaikessa opetuksessa kehitetään oppilaiden tietojenhankkimistaitoja koulussamme painotetaan erityisesti oppilaiden sosiaalisia taitoja ja hyvien käytöstapojen noudattamista kestävän kehityksen periaatteet näkyvät koulumme toiminnassa koulussamme panostetaan koko koulun väen psyykkiseen ja fyysiseen turvallisuuteen koulumme kunnioittaa perinteitä sekä pyrkii vahvistamaan oppilaiden kotiseutuidentiteettiä Näihin arvoihin pyritään yhteistoiminnallisten opetusmenetelmien avulla, mutta kuitenkin lapsen yksilöllisyyttä kunnioittaen. Opettaja voi valita itselleen sopivan opetusmenetelmän. Rymättylän koulu työpaikkana panostaa lisäksi yhdessä sovittuihin sääntöihin toisten arvojen suvaitsemiseen ja kunnioittamiseen avoimeen tiedonkulkuun sitoutumiseen yhteisiin päätöksiin tilan antamiseen persoonallisuudelle ja erilaisuudelle Ennaltaehkäisevä toiminta Rymättylän koulussa Oppilashuoltoon kuuluu oppilaan fyysisestä, psyykkisestä ja sosiaalisesta hyvinvoinnista huolehtiminen. Tavoitteena on edistää oppilaiden tasapainoista kasvua ja kehitystä sekä varmistaa kaikille tasavertainen oppimisen mahdollisuus. Tavoitteena on luoda turvallinen ja terve oppimis- ja työympäristö sekä suojata mielenterveyttä. Oppilashuoltotyötä koordinoidaan moniammatillisessa oppilashuoltotyöryhmässä. Sen toimintaan osallistuvat koulun opettajakunta, kouluterveydenhoitaja, koulupsykologi, koulukuraattori ja tarpeen mukaan muita ammattihenkilöitä (esim. koululääkäri, sosiaalityöntekijä, puheterapeutti jne.) ja oppilaiden vanhemmat/huoltajat. Yhteistyö esiopetuksen ja perheen kanssa sekä moniammatillinen yhteistyö ovat tärkeitä, kun lapsella ilmenee fyysisiä, psyykkisiä tai sosiaalisia vaikeuksia. Oppilaanohjauksen tavoitteena on edistää oppilaan opiskeluvalmiuksien kehittymistä ja tukea hänen sosiaalista kasvuaan. Ohjaus annetaan opetuksen ja koulun muun toiminnan yhteydessä. Siihen ei varata erillisiä oppitunteja. Oppilaalle opetetaan tarkoituksenmukaista opiskelutekniikkaa ja vastuullista suhtautumista koulutyöhön ja tehtäviin. Oppilas totutetaan monipuolisiin työtapoihin ja tiedonhankintaan. Ohjauksen tehtävänä on osaltaan auttaa oppimisvaikeuksissa. Opiskeluvalmiuksien edistämisellä luodaan pohjaa elinikäisen oppimisen periaatteen toteutumiselle. Oppilaanohjauksella tuetaan oppilaan itsenäistymistä ja tasapainoista kehittymistä. Rymättylän koulun turvallisuusvastaavana toimii tehtävään määrätty opettaja, joka vastaa mm. Rymättylän koulua koskevien suunnitelmien (pelastussuunnitelma, poikkeusolojen valmius- 17\n18 suunnitelma ja kriisitoimintamalli) päivittämisestä sekä turvallisuusasioiden yleisestä koordinoinnista (mm. poistumisharjoitukset). Lisäksi Rymättylän koululle on laadittu päihteiden ennaltaehkäisemissuunnitelma. Merimaskun koulun toimintakulttuuri Merimaskun koulu antaa monipuolista suomalaista peruskouluopetusta vuorovaikutuksessa ympäröivän yhteiskunnan kanssa ja tukee oppilaiden kasvua. Koulutyössä painotetaan eri oppiaineita tai teemoja vuosittaisessa suunnitelmassa ilmoitetulla tavalla. Merimaskun koulussa noudatetaan vuosiluokkiin sidottua opetussuunnitelmaa. Opetus annetaan pääsääntöisesti ainejakoisena kaikilla luokilla 1-6. Vuosiluokilla 1 2 pyritään rakentamaan teemakokonaisuuksia ja integroimaan niitä muihin oppiaineisiin. Teemat voivat olla myös koulun yhteisiä tai koulun juhliin ja tapahtumiin liittyviä. Opettaja voi toteuttaa opetustaan myös suurempina projekteina. Alkuopetus on luonnollinen jatke esiopetukselle ja rakentuu sen perustalle. Ne muodostavat yhdessä oppimiskokemusten kokonaisuuden. Merimaskun koululla on hyvät mahdollisuudet tehdä yhteistyötä lähellä sijaitsevan esikoulun kanssa. Kehkeytyvät yhteiset toiminnot ja esikoulutyön tunteminen luovat edellytykset opetussuunnitelmassa kulkevaksi punaiseksi langaksi läpi esikoulu- ja perusopetusvuosien. Jokaiselle oppilaalle annetaan hänen oman kehitystasonsa ja tarpeidensa mukaista opetusta, ohjausta ja tukea. Velkuan koulun toimintakulttuuri Velkuan koulun sijainti saaressa meri-, pelto- ja metsämaiseman ympäröimänä antaa hienot mahdollisuudet laajentaa oppimisympäristöä niissä aineissa, joissa se on luontevaa. Oppitunnit ja -tuokiot koulun lähiympäristössä ovat yksi tapa konkretisoida Velkuan koulun paikallistuntemukseen ja saaristotaitoihin ja -tietoihin liittyviä tavoitteita. Velkuan saaristokoulussa uskotaan, että saaristokulttuurin omaksuminen ja saaristoyhteisöön sitoutuminen auttavat yksilöitä jaksamaan nykyisessä yksilöllisyyttä ja jatkuvaa kilpailua edellyttävässä yhteiskunnassa. Elämykselliset saaristokokemukset ja uusien taitojen omaksuminen luovat uskoa omiin kykyihin ja kehittymismahdollisuuksiin. Ongelmanratkaisutaidot kehittyvät ja omat vahvuudet löytyvät itse tekemällä. Saaristotaitokasvatus voi myös osaltaan laajentaa pienen saaristokoulun oppilaiden sosiaalista verkostoa ja elinympäristöä. Saaristokulttuurin ja saaristotaitokasvatuksen pitämisessä luontevana ja kiinteänä osana Velkuan koulun opetussuunnitelmaa tavoitteena on synnyttää ja säilyttää lapsissa kunnioitus ja arvostus omaan kotiseutuun ja saaristolaisuuteen. Vanhat saaristolaisperinteet ja kenties jo hukkumassa olevat taidot sekä nykypäivän saaristolaisten arkielämä ovat molemmat tärkeitä tutustumisen kohteita. Sen lisäksi, että saaristoympäristöstä kumpuavat arvot ja mahdollisuudet heijastuvat mahdollisuuksien mukaan arkisessa koulutyöskentelyssä, lukuvuoden aikana järjestetään saaristotaitopäiviä, joiden aiheet liittyvät kulloiseenkin vuodenaikaan ja saaristolaisiin tapoihin, perinteisiin ja taitoihin. Teemapäivien suunnitteluun ja toteuttamiseen haastetaan mukaan myös muita aikuisia kuin koulun ja päiväkodin henkilökuntaa. Opiskelutiloja ajanmukaistetaan ja kunnostetaan tarpeen mukaan siten, että ne osaltaan mahdollistavat monipuolisten opiskelumenetelmien ja työtapojen käytön. Työvälineitä ja materiaaleja sekä koulun kirjakantaa päivitetään niin, että ne antavat mahdollisuuden aktiiviseen ja myös itsenäiseen opiskeluun. Osan opetuksesta toteutuessa etäopetuksena on luontevaa korostaa myös tavoitteita, jotka tähtäävät oppilaan kehittymistä nykyaikaisen tietoyhteiskunnan jäseneksi. Hyvät käytöstavat kertovat toisten ihmisten arvostamisesta ja huomioon ottamisesta. Tämän edellytyksenä on itsensä hyväksyminen ja arvostaminen eli terve itsetunto. Itseään arvostavan ihmisen ei tarvitse alistaa toista ihmistä eikä hän koe erilaisuutta uhkaksi itselleen. 18\n19 Terveen itsetunnon kehittymistä pidetään Velkuan koulun kasvatustavoitteiden kulmakivenä. Osaltaan myös hyvien käytöstapojen omaksumisella on merkitystä lapsen persoonallisuuden kehittymisessä: käyttäytymisen hallinta antaa kokemuksia selviytymisestä, tilanteiden hallinnasta ja varmuudesta, jotka osaltaan tukevat itsensä arvostamista, itsetuntoa. Arvot, valmiudet ja taidot, jotka ylläpitävät ihmissuhteita ja edistävät terveyttä, ovat tukemassa kasvua joustavaan kanssakäymiseen kykeneviksi ja itseään terveesti arvostaviksi yksilöiksi. Tapakasvatusta pidetään alituisesti mukana seuraavana elementtinä niin oppituntitilanteissa, välitunnilla kuin myös koulun ulkopuolella tapahtuvissa opetus- ja kasvatustilanteissa. Tälläkin osa-alueella yhteistyötä ja yhteisymmärrykseen pyrkimistä vanhempien kanssa pidetään tärkeänä. Esille tulevista ilmiöistä, saavutuksista ja kompastuskivistä pyritään keskustelemaan avoimesti sekä yksittäisten vanhempien kanssa että tarpeen tullen myös yhteisissä tilaisuuksissa. Sen lisäksi, että terveys- ja tapakasvatuksen asiat ovat esillä arkisessa koulutyössä oppi- ja välituntien lomassa, tämän teema-alueen sisältöihin voidaan keskittyä myös erikseen lukuvuoden aikana. Aiheita käsitellään kullekin luokka-asteelle tarkoituksenmukaisella tavalla Oppituntien ja tuokioiden suunnittelussa ja toteuttamisessa tehdään yhteistyötä terveydenhoitajan kanssa. Ensisijaisena tavoitteena on tarkastella sisältöjä konkreettisesti kunkin ikäisten lasten lähtökohdista. Lapsia aktivoidaan omaehtoiseen seurantaan, omien tottumustensa ja mielipiteidensä hahmottamiseen. Terveysasioita voidaan käsitellä myös eri oppiaineiden yhteydessä aihekokonaisuuksina. Velkuan koulussa opetus on joustavaa ja yksilöllistä. Pienessä koulussa eri-ikäiset oppilaat harjaantuvat toimimaan yhdessä. Opettajat, avustajat, oppilaat ja vanhemmat tulevat tutuiksi toisilleen ja erilaisten oppilaiden tarpeiden huomiointi on ihanteellisesti mahdollista. Pienissä luokissa oppimista haittaaviin tekijöihin voidaan puuttua nopeasti ja yhteistyö kodin ja koulun välillä on kiinteää. Erityisoppilaat opiskelevat avustajien tukemina inklusiivisesti yleisopetuksen jo valmiiksi pienissä ryhmissä. 1.5 Opetusmenetelmät ja työtavat Opetuksessa käytetään oppilaiden edellytykset huomioon ottavia, eri ikäkausiin sekä erilaisiin oppimistehtäviin ja -tilanteisiin soveltuvia menetelmiä ja monipuolisia työtapoja. Niiden avulla tuetaan ja ohjataan koko opetusryhmän ja yksittäisen oppilaan oppimista. Menetelmien ja työtapojen valinnalla luodaan sellaisia vuorovaikutteisen oppimisen sekä yhdessä ja yksin työskentelyn tilanteita, joissa oppilaat voivat kehittää oppimisen ja oman tulevaisuutensa kannalta tärkeitä taitoja. Näitä ovat mm. ajattelun ja ongelmanratkaisun, työskentelyn ja vuorovaikutuksen, itsetuntemuksen ja vastuullisuuden, osallistumisen ja vaikuttamisen sekä ilmaisun ja käden taidot. Työskentelyn tulee edistää monipuolisesti tieto- ja viestintätekniikan sekä verkossa toimimisen taitoja. Menetelmien ja työtapojen tulee antaa mahdollisuuksia myös eri ikäkausille ominaiseen luovaan toimintaan, elämyksiin ja leikkiin. Opettaja valitsee opetusmenetelmät ja suunnittelee työtavat vuorovaikutuksessa oppilaiden kanssa. Työtapojen valinnan perusteita ovat, että ne: virittävät halun oppia ottavat huomioon oppimisen prosessuaalisen ja tavoitteellisen luonteen ottavat huomioon eri oppiaineiden ja oppiainekokonaisuuksien lähtökohdat ja tavoitteet aktivoivat työskentelemään tavoitteellisesti edistävät jäsentyneen tietorakenteen muodostumista sekä taitojen oppimista ja niissä harjaantumista kehittävät tiedon hankkimisen, soveltamisen ja arvioimisen taitoja tukevat oppilaiden keskinäisessä vuorovaikutuksessa tapahtuvaa oppimista 19\n20 edistävät sosiaalista joustavuutta, kykyä toimia rakentavassa yhteistyössä sekä vastuun kantamista toisista kehittävät valmiuksia ottaa vastuuta omasta oppimisesta, arvioida sitä sekä hankkia palautetta oman toiminnan reflektointia varten auttavat oppilasta tiedostamaan omaa oppimistaan sekä mahdollisuuksiaan vaikuttaa siihen kehittävät oppilaan oppimisstrategioita ja taitoja soveltaa niitä uusissa tilanteissa Opetuksen eriyttäminen on kaikkeen opetukseen kuuluva ensisijainen keino ottaa huomioon opetusryhmän tarpeet ja oppilaiden erilaisuus. Huomiota kiinnitetään eri oppilaille ominaisiin oppimistapoihin ja työskentelyn rytmiin, erilaisiin valmiuksiin ja kiinnostuksen kohteisiin sekä itsetuntoon ja motivaatioon kytkeytyviin emotionaalisiin tarpeisiin. Tyttöjen ja poikien väliset sekä oppilaiden yksilölliset kehityserot ja taustat otetaan huomioon. Eriyttämisellä vaikutetaan oppimismotivaation. Opetusta eriyttämällä oppilaille voidaan tuottaa sopivia haasteita ja onnistumisen kokemuksia sekä tarjota mahdollisuuksia kehittyä ja oppia omien vahvuuksien mukaisesti. Tällöin on tärkeää hyödyntää samassa opetusryhmässä olevien oppilaiden erilaista osaamista ja harrastuneisuutta. Eriyttäminen edellyttää opettajalta kasvun ja oppimisen prosessien tuntemista, opetusryhmän toiminnan ja ilmapiirin sekä oppilaiden kehittymisen seurantaa ja oppimisen arviointia. Opettajien keskinäinen yhteistyö sekä yhteistyö huoltajien, muun henkilöstön ja eri asiantuntijoiden kanssa tukee eriyttämistä. Eriyttämisen kolme keskeistä ulottuvuutta liittyvät opiskelun laajuuden, syvyyden ja etenemisnopeuden vaihteluun. Eriyttäminen voi kohdistua muun muassa opetuksen sisältöihin, käytettäviin opetusmateriaaleihin ja -menetelmiin, työtapoihin sekä koulu- ja kotitehtävien määrään ja käytettävissä olevaan aikaan. Oppimisympäristöä ja työtapoja voidaan muokata esimerkiksi luomalla tilaisuuksia oppilaiden osallistumiseen, tarjoamalla valinnanmahdollisuuksia, säätelemällä tilankäyttöä, ryhmittelemällä oppilaita joustavasti ja hyödyntämällä koulun ulkopuolella tapahtuvia oppimistilanteita. Oppilasta ohjataan oppimaan itselleen parhaiten soveltuvalla tavalla. Opetuksessa otetaan huomioon oppilaiden kiinnostuksen kohteet kytkemällä opittavat tiedot ja taidot oppilaille merkityksellisiin kokemuksiin ja toimintamuotoihin. Oppilaat voivat tarvita erilaisia mahdollisuuksia osaamisensa ja edistymisensä näyttämiseen ja hyötyvät aina yksilöllisestä palautteesta. Kun opetusta toteutetaan yhdysluokissa tai yhdessä esiopetusryhmän kanssa, oppilaiden ikä ja kehitysvaihe sekä eri vuosiluokkien tavoitteet ja omaleimaisuus tulee ottaa huomioon. Konstruktivistisen oppimiskäsityksen mukainen tavoitteista lähtevä opetuksen suunnittelu ja toteutus korostaa oppijan omaa aktiivista roolia oppimisprosessissa. Oppimisympäristö tulee luoda sellaiseksi, että jokaisella oppilaalla on mahdollisuus oppimistapahtuman aikana itse aktiivisesti tehdä työtä oman oppimisensa hyväksi omista lähtökohdistaan käsin. Tämä edellyttää vaihtelevien työtapojen ja monipuolisen oppimateriaalin ennakkoluulotonta kokeilua ja käyttöä. Sosiaalisia taitoja kehittävät toiminnalliset työtavat ja erilaiset projektityöskentelyt. Näissä myös aihekokonaisuuksien integroiminen oppiainesisältöihin mahdollistuu. 20\nNAANTALIN KAUPUNGIN PERUSOPETUKSEN OPETUSSUUNNITELMA 1 PERUSOPETUKSEN TEHTÄVÄ... 5 1.1 PERUSOPETUKSEN TOIMINTA-AJATUS... 5 1.1.1 Perusopetuksen arvopohja... 5 1.2 KASVATUKSEN JA OPETUKSEN YLEISET TAVOITTEET...


Harjoitteluhaku, Asfaltti 2021, NCC Suomi Oy\nIlmoituksen osoite: https://tyopaikat.oikotie.fi/tyopaikka/1403873\nHarjoitteluhaku, Asfaltti 2021\nTäytä hakemus ja jätä meille cv:si. Annamme sinulle myös mahdollisuuden videoesittäytymiseen, johon tulet saamaan linkin sähköpostiisi lähiviikkojen aikana. Videoesittäytyminen on vapaaehtoinen, voit kuitenkin tehdä meihin lähtemättömän vaikutuksen videollasi.\nHaku päättyy 15.2.2021, mutta teemme valintoja jo hakuvaiheen aikana, joten ole nopea! Odotamme hakemustasi!\nYhteyshenkilö: Kilpeläinen Reetta (harjoittelijat (a) ncc.fi)\nSijainti: Vantaa, Uusimaa, Vantaa, Uusimaa


Sibelius, sauna ja sisu – Agricola\n30.10.2006 | Liisa-Maria Hakala-Zilliacus\nJyväskyläläisen Atena Kustannuksen julkaisuista monet ovat enemmän kuin päiväperhoja. Myös viime vuonna ilmestynyt kokoomateos Suomalaisten symbolit on ansiokkaan ajaton. Se on joka kodin tietoteos ja pikkujättiläinen, joka monipuolisesti selittää kansallista identiteettiämme. Kertomalla symboleista se tulee samalla kertoneeksi paljon muutakin Suomesta ja suomalaisista, esimerkiksi kansakunnan historiasta ja mentaliteeteista.\nHalonen, Tero & Aro, Laura (toim.): Suomalaisten symbolit. Atena Kustannus, 2005. 224 sivua. ISBN 951-796-394-7.\nJyväskyläläisen Atena Kustannuksen julkaisuista monet ovat enemmän kuin päiväperhoja. Myös viime vuonna ilmestynyt kokoomateos Suomalaisten symbolit on ansiokkaan ajaton. Se on joka kodin tietoteos ja pikkujättiläinen, joka monipuolisesti selittää kansallista identiteettiämme. Kertomalla symboleista se tulee samalla kertoneeksi paljon muutakin Suomesta ja suomalaisista, esimerkiksi kansakunnan historiasta ja mentaliteeteista. Symbolien kautta saadaan esitettyä yllättävän rikkaasti suomalaisten arkea ja juhlaa, ihmisiä, paikkoja, luontoa, esineitä, taidetta, tapoja ja tapahtumia.\nSymboleiksi tullaan ja symboleita tuotetaan kollektiivisen kokemuksen kautta. Meillä on Kalevalamme ja kalevalakorumme, joulupukkimme ja muumimme, ruisleipämme ja koskenkorvamme, Sibeliuksemme ja tangomme, arkkitehtuurimme ja designimme, korkea koulutuksemme ja naistemme tasa-arvo, viime sotamme ja menetetty Karjalamme, suomenruotsalaisemme ja Ahvenanmaamme. Olemme(ko) kateellisia, vaatimattomia ja melankolisia. Uusimpia Suomi-symboleita ovat tuulipuku, sauvakävely ja kännykkä. Yhteiset symbolit yhdistävät kansaa, eheyttävätkin.\nSuomalaisten symbolit -teos koostuu artikkeleista, niiden kainaloon taitetuista pienoisartikkeleista, kuvista ja kuvateksteistä. Ratkaisu mahdollistaa tiedon paljouden ja monipuolisuuden, mutta samalla kenties hankaloittaa pääartikkeleiden lukemista. Artikkelien kirjoittajien ja kirjan toimittajien osaaminen vakuuttaa. Pienoisartikkelitkin ovat ansiokkaita, mutta tekijyyden olisi voinut hyvin ilmoittaa kootusti teoksen lopussa. Suomalaisten symboleista on äskettäin ilmestynyt toinenkin, ulkoasultaan vaatimattomampi teos: Topelius-seuran julkaisema Maamme-laulusta joulukuun kuudenteen. Sen teemat ja kirjoittajat ovat osittain samoja kuin tässä Atena Kustannuksen kirjassa.\nTuntemalla symboleitamme meitä on helpompi ymmärtää. Suomalaisten symbolit olisikin erinomainen lahja myös ulkomaisille vieraillemme. Kuvitus on runsas ja korkeatasoinen, mutta teoksen lopussa olevat ruotsin-, englannin- ja venäjänkieliset tiivistelmät ovat kuitenkin kovin suppeita.\nEuroviisut tulevat Suomeen. Nähtäväksi jää, millaisin symbolein niissä esitetään suomalaisuutta ja millainen kuva Suomesta ja suomalaisista silloin annetaan. Spektaakkeleissa symbolit näyttäytyvät helposti kliseisinä, kuten toissakesäiset yleisurheilun MM-kisat osoittivat. Sade ei kuitenkaan ole suomalaisten, vaan englantilaisten symboli.


Maalivahtipelaaminen kunnossa – Antti Koivumäki jatkaa kultaisissa! | Golden Futsal Team\nMaalivahtipelaaminen kunnossa – Antti Koivumäki jatkaa kultaisissa!\n03.07.2018\tOff\tBy admin\nEilen käynnistetyn kausikorttimyynnin jatkoksi saadaan nyt lisää mahtavia uutisia, kun Romanian ammattilaisvuotensa jälkeen viime kaudelle kultaisten paitaan palannut Suomen maajoukkueen maalivahti Antti Koivumäki on solminut sopimuksen GFT:n kanssa myös alkavalle kaudelle 2018-2019.\nVaikka ikää Koivumäellä on vasta 25 vuotta, pelasi hän ensimmäiset pelinsä GFT:ssa ja Futsal-Liigassa jo kaudella 2012-2013, jolloin tosin velvollisuudet armeijassa haittasivat valtaosaa kaudesta. GFT:n maalivahtilegendan Matias Sareliuksen päätettyä myöhemmin oman pelaajauransa, peri Koivumäki valtaistuimen kultaisten ykkösmaalivahtina nousten myös pikaisesti Suomen futsalmaajoukkueeseen, jossa hän nykyään kilpailee avaavan maalivahdin paikasta Juha-Matti Savolaisen kanssa.\nEspoossa ison sekä tärkeän roolinsa myötä muut pelaajat äänestivät hänet viime kaudella joukkueen kapteenistoon, ja Panu Aution lainasopimuksen aikana Koivumäki kantoi kapteenin nauhaa monessa ottelussa.\nNappasimme Koivumäeltä nopeat kommentit sopimuksen varmistumisen jälkeen.\nAntti, jatkosopimus taskussa GFT:n kanssa, millä tuntemuksilla jatkat uraasi Espoossa?\n-Hyvillä mielin odotan kauden alkua Geftissä. Viime kaudelle joukkue uusiutui ja peli parani nousujohteisesti runkosarjan aikana, joten alkavalla kaudella on hyvä jatkaa siitä, mihin viime kaudella jäätiin.\nHeinäkuussa on joukkueharjoituksia hieman vähemmän, minkälaista treeniä omaan kesääsi kuuluu?\n-Aika monipuolisesti on tullut kesän aikana urheiltua eri tavoin futsalin ohella. Tietysti kesän aikana on ollut myös aikaa levätä ja valmistautua tulevaan kauteen.\nKausikorttimyynti on lähtenyt hyvin käyntiin, miksi kannattaa hankkia GFT:n kausikortti ensi kaudelle?\n-Kausikortin ostaminen on helppo tapa tukea joukkuetta ja tämän kauden hinnoilla se tulee katsojalle nopeasti kannattavaksi. Opinmäessä nähdään ensi kaudella varmasti viihdyttäviä pelejä ja toivottavasti myös paljon porukkaa kannustamassa.\nGFT:n kausikortit tulivat siis eilen myyntiin. Oman kausikorttisi pääset tilaamaan oheisen linkin kautta: http://goo.gl/BUcHXv\nJulkaisemme lisää kovia sopimusuutisia vielä ennen viikonloppua, sitä odotellessa kannattaa tilata oma kausikortti!\nKauden 2018-2019 kausikortit nyt myynnissä!\nPanu Autio jatkaa GFT:ssa!\nKaudella 2019-20 ansioituneita palkittu\nOttelut nähtävissä SolidSportin kautta\nGFT-EBK 13-1 HARJOITUSOTTELU


Timo Koiviston nettipäiväkirja: Virtasen päiväunet\nVirtanen oli ollut ahkera. Hän oli leikannut nurmikon ja laitellut rotan myrkkyä lehtikompostin nurkille ja sen jälkeen perannut viisi kiloa mansikoita. Tietty pessyt kätensä ennen sitä. Sitten oli grillattu ja syöty hyvin vaimon kanssa. Nyt oli sitten ansaittujen päikkäreiden aika. Virtasella oli siinä sohvalla maatessaan vatsansa päällä tunnetun herätysliikejohtajan elämänkerrallinen teos tämän täytettyä 60 vuotta. Virtanen oli lueskellut sitä jonkun aikaa ja sitten nukahtanut autuaallisesti...\nVirtanen näki unta, jossa hän katseli ajankohtaisohjelmaa televisiosta. Haastateltavana oli neljä piispaa ja aiheena oli homoliittojen hyväksyminen kirkossa.\n- Milloin tällainen kristinuskon päivittäminen sitten ottaa paikkansa kirkossamme? toimittaja kysyi haastavasti. Virtanen ja piispatkin sangen hyvin tiesi, ettei toimittajan puheilla "kirkostamme" ollut mitään katetta. Tämä oli näet suurieleisesti eronnut kirkosta radikaaleina opiskeluvuosinaan yhteiskuntatieteellisessä.\nVirtasen valtasi unessa tuttu tunne, jonka hän oli kokenut usein ennenkin, kun hän oli seurannut piispojen ja muiden kirkonmiesten ja -naisten esiintymistä televisiossa. Lievä vaivautuneisuus hiipi puseroon, kun kuunteli noiden usein hyvin korkeasti koulutettujen, vilpittömien ihmisten pokkurointia kaikkivoivan median edessä.\nSellaista hän odotti nytkin: levotonta liikehtimistä, hikoilua ylähuulella, nilkan ja jalkaterän vaivautunutta pyörittämistä pöydän alla ja vilkuilua naapuriin... Väsyksiin asti oli kuultu piispojen mutinoita "pääväylän löytämisestä", "yhteisestä kivusta" ja "toinen toistemme kuuntelemisesta".\nJuuri sen tähden ensimmäisenä puhuneen piispan vastaus yllättikin hänet täydellisesti.\n- Meillä ei ole mitään syytä lähteä muuttamaan Raamatun ilmoitukseen perustuvaa kirkkomme kaksituhatvuotista perinnettä. Lähdemme liikkeelle siitä näkemyksestä, että avioliitto on miehen ja naisen välinen liitto, jonka Jumala siunaa. Jumala loi ihmisen mieheksi ja naiseksi. Tämä on kristillinen avioliittonäkemys.\nPiispa puhui vakaalla, rauhallisella äänellä ja katsoi toimittajaa silmiin koko ajan vastatessaan. Lopuksi hänen katseensa vielä kiersi läpi muut piispat, ikäänkuin varmistuakseen, että kaikki olivat samaa mieltä.\nToimittaja oli selvästi hämillään. Tällaista hän ei suinkaan ollut odottanut. Virtanen huomasi toimittajan nopeasti kokoavan itsensä ja osoittavan kysymyksen seuraavalle piispalle:\n- Entä te, piispa Kämäräinen, tehän olitte vetäjänä piispainkokouksen asettamassa työryhmässä, jonka tehtävänä oli tutkia samaa sukupuolta olevien parien liiton siunaamisen mahdollisuuksia kirkossa? Mikä on teidän kantanne?\nVanhempi piispa Kämäräinen, pohjoisesta hiippakunnasta, kakaisi kurkkunsa selväksi ja sanoi sitten:\n- Niin, kyllä työryhmä oli sangen yksimielinen mietinnössään. Uusi testamentti ehdottomasti hylkää ja tuomitsee homoliitot. Mekin kirkossa haluamme kehottaa kaikessa rakkaudessa...\nPiispa Kämäräinen ei saanut sanoa sanottavaansa loppuun, kun toimittaja jo riensi eteenpäin:\n- Jaaha, no niin, kiitoksia...\nNäin piispat yksi toisensa jälkeen rauhallisesti ja kädestä pitäen selittivät toimittajalle Raamatun ja kirkon tunnustuksen pohjalta, miten asia oli. Toimittajalla ei oikein ollut muuta mahdollisuutta kuin antaa piispojen puhua, koska jo ensimmäisen piispan puheenvuoro oli sekoittanut häneltä pasmat ihan kokonaan. Eihän tämän näin pitänyt mennä! Jopa liberaaleimpana pidetty pääkaupunkiseudun piispa Markkanen oli näköjään onnistuttu puhumaan yhteisen rintaman taakse.\nLopulta toimittajalla ei ollut muuta mahdollisuutta kuin lyödä viimeinen korttinsa pöytään:\n- Entä miten arvon piispat suhtautuvat niihin joidenkin poliitikkojen esityksiin kirkon veronkanto-oikeuden rajoittamisesta tai muihin kirkollisiin privilegioihin kajoamisesta, mikäli tässä homoliittoasiassa ei kyetä yhteistyöhön?\nKaikesta huomasi, että toimittaja alkoi menettää malttiaan. Enää ei puhuttu kauniisti "samaa sukupuolta olevista pareista, jotka halusivat liitolleen kirkollisen siunauksen", vaan nyt puhuttiin reilusti "homoliitoista". Uhkailut valtiovallan toimenpiteillä uhkailusta eivät nekään jääneet keneltäkään huomaamatta. Toimittaja miltei sylkäisi ulos suustaan sanan "yhteistyöhön". Se siitä vapaasta ja puolueettomasta tiedonvälityksestä, tuumiskeli Virtanen.\nPiispat olivat hetken hiljaa, aivan kuin keskenään arpoen, kuka heistä vastaisi. Sitten heistä virkaiältään vanhin, maan itäisen hiippakunnan piispa Kemppainen rykäisi kurkkuaan ja vastasi, poskipäät hieman punoittaen:\n- Kirkon yksimielinen näkemys on se, että totuus ei ole kauppatavaraa. Mikäli valtiovalta nyt haluaisi tälle tielle lähteä, niin sitten on elettävä sen mukaan ja oltava esivallalle kuuliainen.\nSiinä kohtaa unta Virtanen heräsi. Huh huh, olipas se uni, hän tuumi kasvojaan pestessään. Sitten hän lähti ulos jatkamaan pihahommiaan. Siinä päivän mittaan pihalla ja varastossa touhuillessaan ajatukset usein palasivat takaisin tuohon mystiseen uneen. Päivän päättyessä hänen mielessään oli kuitenkin syntynyt vakaumus, että Jumalan seurakunta Suomessa joutuisi käymään tulevaisuudessa täysin erilaisten vaiheiden läpi. Näille vaiheille olisi ominaista toisaalta lisääntyvä paine niin virallisen kirkon kuin valtiovallan ja median taholta, mutta myös Hengen voimakas siunaus kuuliaisuuden tiellä.\nPosted by Timo Koivisto at 6:44 PM\nKeitä olivat nikolaiitat?\nJännite hengellisessä työssä...\nVirtanen ja teologian vastustajat\nKuinka kaikki muuttui eli erään kirkonmiehen muist...\nHengellisen raittiuden merkityksestä\nMillaisen saarnaajan maailma onkaan hänessä menett...


Parthenonin marmoreita meren pohjassa? - Tiede - Helsingin Sanomat\nParthenonin marmoreita meren pohjassa?\nBrittilordi Elgin irrotti 1800-luvun alussa osan Ateenan kuulun Parthenon-temppelin veistoksista. Edessä oli vielä iso kuljetushanke Pireuksen satamasta Maltan kautta Britanniaan. Yksi laivoista, Mentor, upposi Peloponnesoksen edustalla.\ntausta: Aina räpylänpotkun jäljessä


(Luettu 126223 kertaa)\n« Vastaus #100 : 08.02.2012, 14:22:48 »\nhttp://www.happyatchiado.com tuonne varasin jo huoneen, halpa (120 e 8 yötä per henki !!) ja hyvällä paikalla ja näyttäs varsin luotettavalta. Kannattaako toi huone varata tuolta vai sitten esim http://www.booking.com/hotel/pt/happy-chiado.en.html kun ebookingista pistin varaukseen jo (voi perua ilmaiseksi), mutta tuolla noiden omilla sivuilla oli kaikkia huoneita jäljellä niin voisi varata niistä mieleisen kuvien perusteella. Eli kummasta luotettavampi varata, että sitten varmasti on huone kun tulee paikalle.\nOlisin varsin tyytyväinen kyllä nyt lentojen ja hotellin yhteishintaan, joka olisi 300 e henki. =)\n« Viimeksi muokattu: 08.02.2012, 14:24:56 kirjoittanut kemp »\n« Vastaus #101 : 08.02.2012, 22:02:58 »\nSuosin bookingcomia, ei ole ollut ongelmia koskaan. Vapaa peruutusmahdollisuus on toisinaan ihan kiva. Mutta jos et tarvi sitä, kannattaa tietty valita huonen tarkkuudella. Hinnat taisivat olla samat, vai?\n« Vastaus #102 : 08.02.2012, 22:17:39 »\nkyllä joo, mutta ihmetytti vaan, että tosiaa tuolla omilla sivuillaa kaikki huoneet oli vapaina kun taas bookingissa olivat varattuja kaikki. Mutta kai se on vaan kun on helmikuu niin eivät ole päivittänyt. Noh varattu kummiski.\n« Viimeksi muokattu: 08.02.2012, 22:22:00 kirjoittanut kemp »\n« Vastaus #103 : 09.02.2012, 13:14:53 »\nLainaus käyttäjältä: kemp - 08.02.2012, 22:17:39\nkyllä joo, mutta ihmetytti vaan, että tosiaa tuolla omilla sivuillaa kaikki huoneet oli vapaina kun taas bookingissa olivat varattuja kaikki.\nNo se johtuu ihan vain siita, etta hotellit antavat aina jonkun tietyn maaran huoneita varattavaksi Booking.com:in ja muiden nettisivujen kautta. Jos hotellilla on vaikka kymmenen huonetta, ne saattaa laittaa vaikka nelja Booking.comin kautta, kolme hostelworldin tms. kautta, ja pitaa loput omilla nettisivuillaan. Kaytannot tietty vaihtelee, mutta tama on aika yleista. Joskus olen katsonut netista etta hostelli X on taynna, mutta tilaa on loytynyt kun on kaynyt paikan paalla katsomassa.\n« Vastaus #104 : 11.02.2012, 13:25:20 »\nTiedoksi Taikarannalla ja muille että Sintra on paljon enemmän kuin "pikkukylä": se on yksi Portugalin suurimpia kuntia, jonka väkiluku vuonna 2011 tehdyn väestölaskennan mukaan oli 377 000. Se Sintra, josta matkailijat puhuvat, on vanha keskusta. Myös Cascais on enemmän kuin se 'viehättävä pikkukaupunki', jossa turistit käyvät. Cascaisin kunna väkiluku on 206 000 ja siihen kuuluu mm. Estoril. Molempia paikkoja voi suositella myös pitempiaikaiselle oleskelulle, sillä niistä on hyvät yhteydet Lissaboniin ja muualle ympäristöön.\n« Vastaus #105 : 14.02.2012, 23:14:58 »\n20€ säästöllä ei kannata otaa välilaskuja. Kallis hinta kärsimisestä.\nPortugalissa kannattaa mennä ehdottomasti kattomaan Benfican matseja vaikka ei jalkapallosta pidäkkään. Eli kannattaa ajoittaa matka pelikalenterin mukaan. Yhtälailla kannattaa metroilla tai busseilla mennä henggailemaan päätepysäkkien tuntumaan. Keskusta on näyteikkuna, mutta todellinen Portugal näyttäytyy lähiöissä..\n« Vastaus #106 : 04.03.2012, 23:04:40 »\nmorjensta vaan !\nMeillä ois tyttöystävän kanssa toukokuussa lissaboniin lentoliput varattuna ja kolme viikkoa pitäis saada kulumaan.\nIdeana ois majoittua lissabonissa n. 5 päivää ja varata ensimmäinen majoitus etukäteen, mikähän kaupunginosa olisi paras majoittua ? ei tavitse olla mitää biletystä vaan enemmin chillailua ja keskeinen sijainti ..\nSiitä sitten on ajateltu jatkaa muutamaksi päiväksi cascaisiin/sintraan/estriliin, löytyykö majoitusta ilman etukäteen varausta toukokuun lopulla ? yksityishuoneisiin olisi tarkoitus majoittua..missä noista on parhaat rannat ja lepposin meno?\nViimeinen viikko on ajateltu olla algarvessa, mikähän siellä nyt olisi se kaunein/rauhallisin/turistittomin paikka missä vois lähteä vaikka luontoa metskailemaan pois sieltä turistejen keskeltä jos rupeaa ahdistaa ?\nMites saako portugalissa huoletta vetää hammockin puitten väliin ja vetää levyiks esim. rannalla ?\nOnnistuuko pyörän vuokraaminen helposti ?\nja niin tosiaan, viikkohan tossa ois vielä aikaa välissä, pitäsköhän lähteä käymään portossa vai saako sinesissä tai vaikkapa penichessä viikon kulumaan chillaillessa ja paikkoja katsastaessa ? luontoa kiinnostaa nähä, hienoja rantoja, jokia, mukavia ihmisiä ja jotain yöelämääkin välillä. ehdotuksia ja kaikenlaisia vinkkejä otetaan vastaan !\nps. mikähän olis paras matkaopas portugaliin? mieluiten suomeks mut englantiki käy.\n« Vastaus #107 : 05.03.2012, 08:05:37 »\nMondon Lissabonista on ollut paljon iloa.\n« Vastaus #108 : 05.03.2012, 08:35:19 »\nKolme viikkoa Portugalissa, minun yhdessä lempikohteessani, olen kateudesta vihreä.\nTuossa ajassa ehditte käydä myös sisämaassa. Minua kiinnostaisi lähteä kolumaan Minhon aluetta (esim. kulttuuripääkaupunki Guimarães) joka on saavutettavissa Portosta käsin. Porto on mukava kaupunki, vähän kuin Lissabon pienoiskoossa. Siellä (ja myös Lissabonissa) voi hyvin vuokrata fillarin ja lähteä polkemaan pitkin joen vartta.\nPeniche on varsin pieni kylä, jossa rantoja riittää, mutta ne ovat lähinnä surffailuun tarkoitettuja. Siellä pidetään myös kansainväliset surffauskisat juuri isojen aaltojen takia. Mukava paikka, josta on lyhyt bussimatka kauniiseen "yläkylään", Óbidokseen.\nItse suosin hosteleja, niiden hintataso on Portugalissa edullinen. Matkan varrella varaan seuraavan majoituksen netistä omaa tai hostelin konetta käyttäen, sitten kun olen päättänyt mihin seuraavaksi suunnistan.\nNeiti Q jo suosittelikin Mondon Lissabon-opasta, sen lisäksi kannan mukanani Lonely Planetin Portugal-opasta, joka ei sekään ole turhan paksu yai painava.\n« Viimeksi muokattu: 05.03.2012, 09:20:07 kirjoittanut TaikaRanta »\n« Vastaus #109 : 07.03.2012, 12:10:56 »\nJoo kiitosta vaan vastauksista, blogista ja kuvista ! Mondon opas tuli lainattua kirjastosta ja siitä sai lissaboniin kyllä loistavia vinkkejä, taidanki muuttaa suunnitelmaa niin että lissabonissa ollaan ainakin viikko. mutta joo, vinkkejä ja kokemuksia saa kertoa lisää.\n« Vastaus #110 : 11.03.2012, 20:31:40 »\nkesällä ois suunnitelmissa tehdä reilun viikon Portugalin reissu. Ekakertalaisena ajattelin peruskohteiksi Lissabonia ja Portoa, mutta siinä välissäkin vois käydä tsekkaamassa jonkun kolmannenkin paikan. Vaikka kaupunkielämää & kulttuuria halutaan nähä, niin rannallekin, siis johonkin kunnon biitsille, ois kiva päästä ees päiväks itteään grillaamaan.\nKysymys kuuluukiin, löytyykö Lissabonin ja Porton välistä mitään kunnon lököilybiitsejä, jossa siis säätkin suosis, vai sijottuuko ne enemmän etelään?\n« Vastaus #111 : 12.03.2012, 22:08:34 »\nValtaosa Lissabonin hotelleista sijaitsee Marquês de Pombalin liikenneympyrästä säteittäin ulospäin. Suosittelen booking.comia. Sieltä voi tutkia majoituspaikkojen sijainteja, vaikka ei varauksia tekisikään. Hosteleja löytyy mm. Hostelworldin sivuilta.\nToukokuu ei ole vielä huippusesonkia, joten yösijoja varmasti löytyy. Kuluvana vuonna matkailu tuskin on vilkkaimmillaan, sillä taloudelliset huolet rajoittanevat matkustusintoa monissa maissa. Portugali on täynnä rantoja. Katsokaa esim. Cascaisin kunnan rantoja netistä vaikka haulla praias Cacais tai beaches cascais. Estoril kuuluu Cascaisin kuntaan. On hyödyllistä opetella muutama avainsana portugalia.\nAlgarven rauhallisimmat rannat ovat lounaassa Sagresista ylöspäin. Alue on luonnonpuistoa ja jatkuu pitkälle seuraavaan maakuntaan eli Alentejoon. Silmäilkää kartasta paikkoja ja katsokaa netistä, mitä ne tarjoavat.\nHammock: jos löytyy ranta, jolla kasvaa puita, niin kokeilkaa.\nTaikaranta: Porto ja Lissabon ovat kyllä kovasti eri maata.\nDouron suussa on kaksi kaupunkia, sillä joen etelärannalla kohoaa Vila Nova de Gaia, jossa sijaitsevat mm. kaikki tunnetut portviinifirmat. Niille, jotka käyvät Portossa, suosittelen mitä lämpimimmin päivän ja miksi ei pitempääkin risteilyä Douro-joella. Sen pengerretyt rannat, joilla vilejllään viinirypäleitä, ovat Unescon maailmanperintölistalla.\nPoisss: Tunnetuin ja suosituin varsinainen rantakaupunki Lissabonin ja Porton välillä on Figueira da Foz. Samalla voi poiketa Coimbran yliopistokaupungissa.\n« Vastaus #112 : 12.03.2012, 23:09:06 »\nYllä mainittu Cascais on oiva vastaus kaikkien Lissabonin-kävijöiden rantakuumeeseen, sinne hurauttaa paikallisjunalla puolessa tunnissa. Siellä on kiva käydä ihan vain merenrantakävelyllä ja aistimassa pikkukaupungin tunnelmaa, vaikkei biitsille haluaisikaan.\n« Vastaus #113 : 13.03.2012, 10:51:43 »\nLainaus käyttäjältä: Neiti Q - 12.03.2012, 23:09:06\nJa Cascaisissa on sitten rantoja myös vähän kauempana keskustan vilinästä. Esimerkiksi Guincho on lyhyen bussimatkan päässä keskustasta, ja siellä on paremmin tilaa ja paremmat aallot jos sellaisten perään on.\n« Vastaus #114 : 15.04.2012, 18:51:06 »\nParin vuoden takaisesta keskustelusta:\nLainaus käyttäjältä: nininha - 10.10.2009, 13:36:59\nJos hyvää säätä etsii siihen vuoden aikaan niin kannattaa suunnata Madeiralle. Lissabonista Easyjetillä saa 50e lentoja menopaluu.\nMahtaakohan olla tarjolla myös tulevana talvena? EJ ei mitenkään turhan aikaisin pistä lentojaan myyntiin, enkä onnistunut kaivamaan mistään tietoa ao. välin kohtalosta.\n« Vastaus #115 : 18.04.2012, 02:12:57 »\nYleistietämyksen lisäämiseksi kerrottakoon, että Cascais on paljon enemmän kuin sen vanha keskusta. Se on runsaan 200 000 asukkaan kunta. Vanhassa keskustassa, "pikkukaupungissa", asuu noin 35 000 ihmistä.\neasyJetilla on vankka jalasija Lissabonissa. Sillä on nyt mm. Terminaali 2 kokonaan omassa käytössä. On todennäköistä, että halvat lennot Lissabonista Madeiralle jatkuvat. Reitillä tuskin muita yhtiöitä lentääkään easyJetin lisäksi kuin TAP.\n« Vastaus #116 : 03.01.2013, 15:19:57 »\nHaaveissa olisi kesäkuussa päräyttää Portugaliin ja pyöräillä Lissabonista Portoon. Onnistuuko? En toistaiseksi ole löytänyt kunnon karttaa siitä, millaista maastoa tuo väli pitää sisällään ja voiko noita isompia teitä pitkin pyöräillä ylipäätään, eli onko liikennettä liikaa.\n« Vastaus #117 : 03.01.2013, 18:39:51 »\nLainaus käyttäjältä: Nakeli - 03.01.2013, 15:19:57\nAutolla olen välin mennyt ja ne kaksi isoa tietä ovat maksullisia moottoriteitä koko matkan. Kai siitä pikkuteitä pitkin pääsee, mutta niiden laatu voi olla vaihtelevaa. Mäkiäkin on jonkun verran, mutta isommat vuoret ovat enemmän sisämaassa.\nEdit: Laitoin huvikseni Google Mapsiin reittihaun tietulleja ja valtateitä vältellen, ja kyllä sellainen aika lailla A17 tietä myötäillen löytyi. Eiköhän siellä motarit ime tarpeeksi trafiikkia, ellei sitten viime aikojen talouskehitys ole saanut porukkaa kitsastelemaan.\n« Viimeksi muokattu: 03.01.2013, 18:50:37 kirjoittanut smee »\n« Vastaus #118 : 23.02.2013, 22:33:26 »\nHeippa! Olen itse lähdössä elokuun puolivälissä viikoksi Portugaliin, majoitukset varattu Lissabonista sekä Portosta. Haluaisin kuitenkin käydä tsekkaamassa Sintran, Obidoksen, Penichen sekä Cascais/Estoril -sektorin. Onko liikaa yhteen viikkoon, kuitenkin pitäisi itse Porto ja Lissabonkin nähdä?!? Junalla vissiin pääsee helpolla ja suht halvalla kulkemaan? Voisin ottaa myös vinkkejä ostospaikoista ja ruokapaikoista vastaan, kiitos. Minkälainen ajankohta tuo elokuu muutenkin on matkustella siellä, lämmintä ymmärtääkseni ainakin on?\n« Vastaus #119 : 24.02.2013, 01:00:20 »\nLainaus käyttäjältä: nonkku - 23.02.2013, 22:33:26\nHeippa! Olen itse lähdössä elokuun puolivälissä viikoksi Portugaliin, majoitukset varattu Lissabonista sekä Portosta. Haluaisin kuitenkin käydä tsekkaamassa Sintran, Obidoksen, Penichen sekä Cascais/Estoril -sektorin. Onko liikaa yhteen viikkoon, kuitenkin pitäisi itse Porto ja Lissabonkin nähdä?!? Junalla vissiin pääsee helpolla ja suht halvalla kulkemaan?\nRiippuu siitä kuinka syvällisesti haluat paikat tsekata. Itse kävin katsomassa kohtalaisen pikaisesti Obidosissa linnan ja Penichessä maisemia ja syömässä automatkalla Lissabonista Portoon. Julkisilla voi olla haastavaa ehtiä noita samalla lailla siirtymän kanssa samaan päivään, autollakin taisi olla aika lailla koko päivä siinä. Sintraan ja Cascaisiin pääsee Lissabonista junilla halvalla ja niiden välillä varmaan kulkee joku bussi. Ne varmaan saa ympättyä yhdeksi päiväreissuksi, mutta jäisi tietenkin aika pikaiseksi visiitiksi kummassakin paikassa. Aika tiivis ohjelma joka tapauksessa on tiedossa jos kaikki nuo haluat viikossa nähdä.


Pääkirjan sarakeleveys - Visma Community\nKirjanpidon raporteilla, esimerkiksi pääkirjalla, olisi hyvä, jos sarakeleveydet voisivat skaalautua järkevästi tulostettaessa. Nyt debet-sarake on valtavan kapea ja tuhannet siirtyvät eri riville, kredit puolestaan mahtuu kokonaan tulostusnäkymään ja paperille yhdelle riville. Alv-% ja Alv-tunnus sarakkeet ovat aivan turhan leveitä.\nTulostusformaatin valinnassa PDF-valinnoilla ei ole merkitystä lopputulokseen, vaikka pienentäisi fonttikokoa tai sovittaisi sivukokoon.\nKyseisellä raportilla on mielestäni aivan turhaa kaksoisviivoitettu ruudukko ja näin se on ollut ainakin viimeiset 9 vuotta. Yksinkertaisempikin ilman viivoitusta on riittävä ja selkeä, kuten tilinpäätöksen vastaava raportti. Sarakkeiden leveysongelma on ollut mielestäni jo pitempään, mutta siihen ei ole kiinnitetty huomiota sähköisessä järjestelmässä, mutta mikäli raportti joudutaan tulostamaan, se on järkyttävän näköinen ja pitkä. Paperiteollisuus tykkää siitä, samoin poikani, joka suunnitteli aikaisemmin paperikoneita.\nPääkirja on ihan kirjanpidon listausten ydintä, toivottavasti kehitystä tapahtuu pian.\nTilinpäätöksen koostaminen -toiminnosta saa vähän paremman näköisen pääkirjan mutta siinä on oltava alkupäivämäärä sama kuin tilikauden alkupäivämäärä. Eli ei toimi kuin tilikauden ekan kk:n kohdalla :smileyplain:. Mutta että potentiaalia on! Kirjanpidon raporteista voisi saada saman näköistä jälkeä.\nKäykää äänestämässä tätä, että saataisiin kuntoon. Sellaista pääkirjaa ei kehtaa näyttää kenellekään, jossa on tuhatta suurempi luku rivitettynä kahdelle riville.\nKiitos palautteista, tämä tosiaan on päässyt pahemman kerran vanhentumaan ja tämä laitetaan kuntoon.\n// Timo, Netvisor tuotekehitys


Jokken kirjanurkka: Anthony Bourke - John Rendall: Leijona nimeltä Christian\nAnonyymi 13. lokakuuta 2012 klo 8.37\nSain tämän kirjan lahjaksi noin 12-vuotiaana. Muistan lukeneeni sitä lapsen innolla että miten leijonanpentua kasvatetaan.Innostuin lainaamaan kirjastosta George Adamsonin kirjat, Jane Goodalin Simpanssien valtakunta, Dian Fosseyn Sumuisten vuorten gorillat. Harmi vain että on ilmeisesti myynyt tuon Leijona nimeltä Christian kirppisekselä tai sitten se on hyvässä tallessa vanhempieni luona. Menikin sitten lähes kymmenisen vuotta kun seuraavan kerran tartuin muuhun kuin koirakirjaan. Jim Brandenburgin Veljemme Susi - unohdettu lupaus oli vaikuttava teos jo upeine valokuvineen. Tuon kirjan kyllä haluaisin vielä hankkia itselleni. Nyt voisikin jälleen lukea muitan eläinaiheisia kirjoja kuin noita koirakirjoja joita olen kerännyt useampia kymmeniä ja varsinkin lempikoirarodustani labradorinnoutajasta.\nJokke 15. lokakuuta 2012 klo 18.44\nToivottavasti kirja löytyy. Labradorin noutajat ovat mukavia koiria :)


End teidän raha epäilyjä huono luotto Historia Actuel - Fernando Torres\nEnd teidän raha epäilyjä huono luotto Historia Actuel\nTämä voi auttaa sinua turvallista luotto ranking ja suojatoimia teidän vaurauden . Sinun täytyy käyttää oma Standard Bank , osto täällä viettää seuraava auto paljon , tai ehkä Internetissä vaihtoehto löytää dollaria sinun kysyntä auto että olet jälkeen . Kun valitsemasi palkkapäivä laina , se antaa sinulle määrä rahaa että saatat maksaa tulevista käteisennakkoa . Ja se on saatavissa kerta haluat . Johtuen tuki matkapuhelimen se on helppo Osto laina sisällä pieni . Nämä raha voisi olla antaa takaisin in lopussa Yhden - 1 kuukausi [link widoczny dla zalogowanych] Näiden suunnitellut auto-ja kuorma-lainat jos sinulla on huono luotto paikannus voi varmasti auttaa ne ei vain muuta auto maistelemaan matkustaminen , mutta voi myös auttaa in vahvistaminen niiden luottoluokitukset. Tästä syystä , jotkut laina kauppiaat yleensä tuntuu vähemmän mahdollisuus on liittyvät antamalla lainat kuin kanssa huono luotto taustat .\nSinulla epäsuotuisa luottoluokitukset historiallinen tausta ja aiot pitää asunnonomistaja . He quicken rahoitusapulainan sovellus, ja lisäksi ne can Keskustelu right ymmärtää Aikuiset työntekijät in perinteinen pankki . Jos olet ottaa tiedotteet alkaa sekä oman laina yhtiön ei saatavilla että 1. pankkikortti kuin ehkä tutustua halkeilua auki lainat luotto-pohjainen kortti. Periaate toimintatapaa on suoraviivainen , hankkimaan luotto , teidän auton aihe on järjestetään kuin vakuutena . Cash Advance Lyijy Luotonantajat : Suoraviivainen , Ilmapiirin Tehokas: [link widoczny dla zalogowanych] täydellisesti, tavata odottamattomia tai yllättävää laskut , ei luotto tarkistaa vaaditaan lyhytaikaisia ??lainoja tai palkkapäivä käteisellä ennakot on saatavana yksinkertainen ja helppoa avulias tavalla. Jos olet maksaa takaisin säännöllisesti kohteelle jonkin aikaa , saatat kyettävä kiertää raha at edullisempaa korko kanssa alennettua kuukausimaksut . Ihmiset nykyään väittävät henkilökohtaisia ??lainoja useita syistä , onko se kohteelle terveydenhuolto sovelluksissa , loma laskut , peruskorjaukseen tai koulu maksut .\nLähistöltä laina yhtiön tunnustaa, että nämä Ostaja velat make- up hyödyllisiä tulevaisuuden tavaransa ja paranee Barrak n lainanoton raja . On erittäin tärkeää päättämään etukäteen mikä lisenssiä tyyppi hyödynnetään sinua, katsaus kurkistaa ja katsaus kaikki . Ennen sallittu auto rahoitus antaa sinulle valta saada auto on toimittaja päätät [link widoczny dla zalogowanych] Mukaan luotto liike , maan tuotot koulutus aatteellisen , 292 kaikki olivat julisti alas ja ulos tai konkurssiin firefox pysty maksa asioita he on 1 voisi 2008. Koska tämä mielessä , ainoastaan ongelma yksilöitä hakevien asuntolainoista kanssa huono luotto on käyttää parhaiden lainanantaja tarjoten ihanteellisen asuntolaina tarjous . Lisäksi , sulkemiseen komponentit ovat tyhjäkäynnille tavaransa .\nKoska tämä erilaisia ?? ja näköpiirissä , siellä hyvin mahdollista, että useimmat oppilaat pystyy oikeus taloudellinen apu niiden on elää läpi korkeakoulu . Kassa kunnes maksaa päivä lainoja on vakuudettomia luottokortilla luonto plus lainan tarjoajien täytyy karhu vaarat hänen rahastot näin ne kysyntä erittäin korkea hinnan on nämä jälleenrahoituksen vaihtoehtoja . Varat , kuin omaisuus , auttaa maa että rahoitusapulainan . Myös ja tarvikkeet takuu on parasta Tallenna tämä osa mielikuvitusta että arvo suojaus on tee mieli ylös määrä on kertoi olisin sinua [link widoczny dla zalogowanych] toisaalta , yksi lainan tarjoaja voi tarjota , että $ 2500 mutta antaa sinulle pari vuotta palauttamaan se. Kun kasvu koulutuksen kustannukset Palkkiot ja ylivoimainen sysäys kompressori, on tullut varsin vaikeaa nuorten opiskelijoiden ja maksaa laskut .\nItse näiden kulut , myydä hinnat yleensä ovat 10% ja auto maksaa . Jälleenmyyjät jotka antaa erottuva lainat tai subwoofer - Ensisijainen pääoma on käsitys sijaintisi ja ovat yleensä extra valmiit työskennellä kanssanne ja löytää sinut hyväksytty .


Historia - Suomen Kuvataidejärjestöjen Liitto\n...taide-elämän elvyttämiseksi ja taiteilijain aseman parantamiseksi.\nSuomen Kuvataidejärjestöjen Liitto (SKjL) perustettiin Helsingissä 20.5.1938 nimellä Suomen Kuvataiteilijain Liitto. Aloitteentekijöitä toimivat Tampereen, Turun ja Viipurin taiteilijaseurat.\nHISTORIAA Ensimmäiset paikalliset taideyhdistykset perustettiin suurimpiin kaupunkeihin kuten Viipuriin, Turkuun ja Tampereelle 1800-luvun loppupuolella. Paikallisten taiteilijaseurojen perustamisaalto ajoittuu 1900-luvun alkuun. Samaan aikaan kuvataiteilijoiden määrä lähti selvään nousuun mm. kotimaisen taidekoulutuksen parantumisen myötä.\n1930-luvun alussa virisi maakuntien taiteilijoiden keskuudessa toive saada aikaiseksi laajempaa keskinäistä toimintaa. Suomen taidekentällä vaikutti 1930-luvulla vajaat parikymmentä taideyhdistystä ja taiteilijajärjestöä. Aloitteen uudesta, Helsingin kuvataiteellista hegemoniaa tasapainottavasta, kuvataiteilijoiden valtakunnallisesta keskusjärjestöstä teki Viipurin taiteilijaseuran (1930) puheenjohtaja Viljo Kojo. Seura oli jo tehnyt alustavaa maakuntarajat ylittävää yhteistyötä kutsumalla omiin vuosinäyttelyihinsä muiden maakuntien taiteilijoita. Tampereen taiteilijaseura (1920) ja Turun taiteilijaseura (1924) ryhmittyivät keskusjärjestöaloitteen taakse ja Suomen Kuvaamataiteilijoiden Liiton perustava kokous pidettiin Helsingissä 20.5.1938.\nKokoukseen osallistuneet helsinkiläiset ja suurimpien maaseutukeskusten taiteilijat korostivat ”koko maata käsittävän liiton merkitystä ja...sen välttämättömyyttä eripuolilla maata asuvien kuvataiteilijain etujen valvojana”. Liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin taiteilija William Lönnberg Helsingistä. Lokakuussa 1938 julkistettiin yhdeksänkohtainen ohjelmajulistus, jossa mainituista liiton tavoitteista ja tehtävistä keskeisin osa on säilynyt muodossa tai toisessa tähän päivään saakka. Liiton tehtäväksi muotoutui toimia maanlaajuisesti ”taide-elämän elvyttämiseksi ja taiteilijain aseman parantamiseksi”.\nKoko maan kattavaan liitoon kuuluu vuonna 2018 53 rekisteröityä taiteilijaseuraa tai taideyhdistystä Ahvenanmaalta ja Hangosta aina Rovaniemelle saakka. Liitto osallistuu monilla valtakunnallisilla foorumeilla kuvataidetta ja kuvataiteilijoita koskevaan päätöksentekoon. Liitolla on edustajansa useissa kuvataiteen toimielimissä ja sen rooli paikallisen ja valtakunnallisen taidekentän välittäjänä on tärkeä. Jäseniksi voivat päästä taiteilijaseurat, joiden jäsenistössä on kuvataiteen ammattiliittojen jäseniä. Liiton toimisto sijaitsee Helsingissä Mannerheimintiellä.


Nauru | Wirneen\nEmä: Windedos Nike sph III "Smita"\nIvermektiiniherkkyys MDR1: kantaja\nSelkä: välimuotoinen lanne-ristinikama normaali, nikamien epämuotoisuus normaali\nJälkeläiset: Wirneen M-pentue\nNaurun ja lauman blogi\nNauru on sijoituskoirani Windedos kennelistä, Ruotsista. Nauru on J-pentueen emän, Prillan, puolisisko. Nauru asustelee Maija Piipon luona Vantaalla.\nNauru on rakenteeltaan kaunis ja korrekti, joskin nartuksi vähän turhan kookas. Nauru on ollut terveenä ja sen terveystutkimukset niin luuston, silmien kuin geenienkin suhteen ovat näyttäneet oikein hyviltä.\nNauru on hyvin tasapainoinen ja sosiaalinen koira. Sen kanssa on helppo kisata, harrastaa ja elää.\nNuru harrastaa agilityä, tokoa ja koiratanssia sekä satunnaisesti nenänkäyttölajeja. Nauru on synnynnäinen jäljestäjä, tekee tarkkaa ja rauhallista työtä. Nauru on valtavan ahne ja leikkii mielellään.\nNauru omistajansa Maijan sanoin:\nNauru on se kuuluisa "elämäni koira". Tyypiltään vähän diecel, ei syty kaikkeen tekemiseen välttämättä hetkessä ja kesti aikansa, ennenkuin se kasvoi suureen kroppaansa. Nauru on ylikorkea, n. 57cm korkea ja painaa n. 21kg. Hätäilin ja vaadin siltä liikaa sen ikään ja kehitykseen nähden, jonka takia esimerkiksi tokossa kilpaileminen ei ole sen mielestä enää yhtään hauskaa puuhaa. Kaikki piti ohjaajan oppia kantapään kautta. Agility on Naurun päälaji ja siinä se onkin nykyisin mahtava: menee radalla kitarisat vilkkuen ja vauhtikin on saatu hyväksi, vaikka edelleenkään merle ei vauhdissa välttämättä vastustajabortsuja voitakaan. Mahtava pakkaus silti, asenne saatu kohdilleen ja radalle mennään maan omistajan lailla, koko olemus vauhtia ja pursuavaa intoa puhkuen. Se irtoaa hyvin, lukee hyvin ohjauksia ja sillä on pitkä, matkaa voittava laukka. Nauru kilpailee agilityssa 3 luokassa ja tokossa sillä olisi oikeus osallistua voittajaluokkaan. Epävirallisissa rallytokoissa Nauru kisasi itselleen RTK1-koularin ennen lajin virallistumista.\nMikä tekee Naurusta sen "the koiran" on ihan sen näppäryys arjessa. Nauru on maailman iisein kaveri. Se on hyvähermoinen, viisas ja järkevä. Se ei provosoi eikä provosoidu, se suhtautuu kaikkiin järkevästi, ei tappele tai kyttäile ja on kenen tahansa käsiteltävissä. Nauru rakastaa olla kainalossa ja tehdä juttuja yhdessä. Se ui mielellään, nauttii naksuttelutuokioista ja on synnynnäinen jäljestäjä ja hakukoira! Harmiksi aikani ei tällä haavaa repeä paljon extraharrastuksiin, mutta ai että miten hienoa hakuilu oli tämän tyypin kanssa. Myös paimentamista Nauru on pari kertaa kokeillut. Naurun voi ottaa mukaan minne tahansa eikä koskaan tarvitse miettiä mahdollisia ongelmia, koska Nauru sopeutuu ja mukautuu kaikkiin tilanteisiin.\nKuvat Mikko H.\nLea Yli-Suanto ja Tuija Juselius


Johtokunnan kokous 6 A/ PDF Ilmainen lataus\nDownload "Johtokunnan kokous 6 A/2014"\n1 Pöytäkirja 6 A/ (5) Johtokunnan kokous 6 A/2014 Aika tiistai klo Paikka Valmistelija Puheenjohtaja tiedekunnan kokoushuone Fager, Mia, hallintopäällikkö Mähönen, Jukka, dekaani Jäsenet Kumpula, Anne (Viljanen, Pekka) Mähönen, Jukka (Korhonen, Outi) Tapani, Jussi (Tuomisto, Jarmo) Viljanen, Veli-Pekka (Koskinen, Seppo) Heikkonen, Johannes (Iire, Tero) Helminen, Anna-Maija Ojala, Aino Kainulainen, Heini (Viljanen, Mika) Salminen, Janne (Raitanen, Elina) Sjöblom, Jussi (Ridha, Sheima) Lustig, Mikael (Auressalmi, Teemu) Mikkola, Jaana (Nynäs, Niko) Mäkilä, Sanna (Luikku, Ella) Sihteeri Fager, Mia, poistui klo opintopäällikön asialistan 6B asiakohdan 3. käsittelyn aikana. 1. Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus ehdotus Kutsu johtokunnan kokoukseen on Turun yliopiston johtosäännön mukaan lähetettävä viimeistään viisi arkipäivää ennen kokousta. Kokouskutsu on lähetetty johtokunnan jäsenille säädetyssä ajassa Johtokunta on päätösvaltainen, kun puheenjohtaja ja vähintään puolet jäsenistä on läsnä (Turun yliopiston johtosääntö , 30 ). Johtokunta hyväksyy kokouksen laillisesti kokoon kutsutuksi sekä toteaa olevansa päätösvaltainen. Johtokunta totesi olevansa laillisesti kokoon kutsuttu sekä päätösvaltainen.\n2 Pöytäkirja 6 A/ (5) 2. Ilmoitusasiat Ohessa tiedoksi luettelo dekaanin tekemistä päätöksistä sekä muista ilmoitusasioista. Liite 1/2/6A/2014. ehdotus Johtokunta merkitsee ilmoitusasiat tiedokseen. Johtokunta merkitsi ilmoitusasiat tiedokseen. 3. Lisäasiat Johtokunta voi läsnä olevien jäsenten yksimielisellä päätöksellä ottaa käsiteltäväksi asian, jota ei ole mainittu kokouskutsussa, jos asian kiireellisyys sitä vaatii. Hallintopäällikkö esitti asialistalle 6A lisäasiana käsiteltäväksi rehtorin päätöksen OTT Tuomas Myllyn ottamisesta eurooppalaisen talousoikeuden professorin tehtävään. Johtokunta päätti yksimielisesti ottaa lisäasiana käsiteltäväkseen rehtorin päätöksen OTT Tuomas Myllyn ottamisesta eurooppalaisen talousoikeuden professorin tehtävään. 4. Esitys rehtorille oikeushistorian professorin tehtävän täyttämiseksi Tiedekunnan oikeushistorian professorin tehtävä avautui täytettäväksi, kun sen pitkäaikainen haltija jäi tehtävästä eläkkeelle alkaen. Yliopiston johdon kanssa käydyissä tavoite- ja budjettineuvotteluissa tiedekunnalle annettiin lupa täyttää oikeushistorian professorin tehtävä toistaiseksi voimassa olevana. Dekaani asetti oikeushistorian professorin tehtävän täyttämistä valmistelemaan valmisteluryhmän, johon nimitettiin puheenjohtajaksi professori Markku Helin ja jäseniksi professori Kevät Nousiainen, professori Outi Korhonen, tutkijatohtori Mika Viljanen ja opiskelija Juha Aarnio. Mika Viljasen ja Juha Aarnion pyydettyä eroa jäsenyydestä, dekaani nimitti uusiksi jäseniksi heidän tilalleen tutkijatohtori Antti Aineen ja opiskelija Asko Sinervon. Valmisteluryhmän sihteerinä toimi hallintopäällikkö Mia Fager. Valmisteluryhmän tehtävänä oli laatia perusteltu esitys siitä,\n3 Pöytäkirja 6 A/ (5) ketkä hakijoista sen käsityksen mukaan tulevat kysymykseen tehtävään otettaessa sekä valmistella tehtävään ottamisesitys. Valmisteluryhmän esitys on seuraava: Liite 2/4/6A/2014. Tiedekunnan johtokunnan tehtävänä on tehdä perusteltu esitys tehtävään ottamisesta ja toimittaa esitys liitteineen rehtorille päätöksentekoa varten. ehdotus Johtokunta esittää rehtorille valmisteluryhmän esitykseen kirjatuilla perusteilla (liite 2), että oikeushistorian professorin toistaiseksi voimassa olevaan tehtävään valitaan OTT Mia Korpiola. Johtokunta päätti esittää rehtorille valmisteluryhmän esitykseen kirjatuilla perusteilla (liite 2), että oikeushistorian professorin toistaiseksi voimassa olevaan tehtävään valitaan OTT Mia Korpiola. Jakelu Rehtori Mia Korpiola Kaius Tuori 5. Lisärahoitus Yliopiston rehtori Kalervo Väänänen on päättänyt tiedekunnille ja erillisille laitoksille jaettavasta lisärahoituksesta seuraavasti: Olen tänään päättänyt jakaa vuoden 2014 lisärahoituksena tiedekunnille ja erillisille laitoksille kolmen edellisen vuoden tuloksen keskiarvon. Vuosien keskimääräinen tulos on 5,5 me (4,4 me), josta tiedekuntien osuus on 5,7 me (4 me) ja erillisten laitosten -0,2 me (0,4 me). Jotta lisärahoituksessa huomioidaan myös yksiköiden siirtyvät määrärahat , kohdennetaan lisärahoitus yksiköille 50 % avaavan taseen ja 50 % vuosien tuloksen keskiarvon perusteella. Alijäämäisille yksiköille ei kohdenneta lisärahoitusta, mutta niiltä ei myöskään peritä alijäämiä, jolloin jaettavan lisärahoituksen määrä nousee yhteensä 5,6 (4,6) miljoonaan euroon. Tiedekunnille ja erillisille laitoksille rahoitus näyttäytyy antovuoden rahoituksena eli tulona, jolloin yksiköt voivat käyttää edellisten vuosien ylijäämiä, kuten ko. vuoden perusrahoitusta. Yksiköillä on käytössään myös vuoden 2013 lisärahoitus, siltä osin kuin sitä ei ole jo käytetty vuoden 2013 aikana. Yksikkökohtaisille saldoille\n4 Pöytäkirja 6 A/ (5) maksetaan vuosittain korkoa päivän saldon mukaan. Korko on euribor 12 kk ja se lisätään vuosittain tilin pääomaan. Oikeustieteellinen tiedekunta ei ole käyttänyt lisärahoitusta vuoden aikana. Tiedekunnalla on käytettävissään lisärahoitusta ,19 euroa. Lisärahoituksen määrä kaikille tiedekunnille ja erillisille laitoksille on seuraava: Liite 3/5/6A/2014. Rehtori on antanut tiedekunnille ohjeet vuoden 2015 vuosisuunnitelman laatimiseksi. Vuosisuunnittelutyöryhmä on ryhtynyt järjestäytymään tiedekunnan toiminta-, budjetti- ja henkilöstösuunnitelman laatimiseksi vuodelle Perusrahoituksen budjetti tulee muodostaa vuoden 2014 tasolle. Perusrahoitukseen voidaan lisäksi budjetoida vuosille myönnetty ja käytettävissä oleva lisärahoituksen määrä. ehdotus Johtokunta merkitsee lisärahoitusta 2014 koskevan rehtorin päätöksen ja tiedekunnan käytettävissä olevan lisärahoituksen tiedokseen. Jussi Sjöblom esitti pontena, että vuosisuunnittelutyöryhmä ottaisi budjettiesitystä laatiessaan pohdittavakseen opiskelijoiden harjoittelupaikkojen lisäämisen nykyisestä. Puheenjohtaja kertoi, että vuosisuunnittelutyöryhmän esitysluonnoksesta pyydetään lausunto Lex ry:ltä. Johtokunta merkitsi lisärahoitusta 2014 koskevan rehtorin päätöksen ja tiedekunnan käytettävissä olevan lisärahoituksen tiedokseen. Edelleen johtokunta päätti esittää pontena vuosisuunnittelutyöryhmälle, että se budjettiesitystä laatiessaan tarkastelee mahdollisuutta opiskelijoiden harjoittelupaikkojen lisäämiseen. Jakelu Vuosisuunnittelutyöryhmä 6. Dekaanin päätös oppiainetehtäväjaosta syksylle 2014 Valmistelija jakoi osallistujille kopion dekaanin päätöksestä oppiainetehtäväjaoksi syksyksi 2014.\n5 Pöytäkirja 6 A/ (5) Johtokunta merkitsi dekaanin päätöksen oppiainetehtäväjaosta syksylle 2014 tiedokseen. 7. OTT Tuomas Myllyn ottaminen eurooppalaisen talousoikeuden professorin tehtävään Valmistelija kertoi, että yliopiston rehtori on nimittänyt OTT Tuomas Myllyn eurooppalaisen talousoikeuden professorin toistaiseksi voimassa olevaan tehtävään lukien. Johtokunta merkitsi asian tiedokseen. Puheenjohtaja Jukka Mähönen Hallintopäällikkö Mia Fager\nOikeustieteellisen tiedekunnan johtokunnan kokous 9 A/2018\nPöytäkirja 9 A/2018 1 (5) Oikeustieteellisen tiedekunnan johtokunnan kokous 9 A/2018 Aika tiistaina klo 10.15 10.39 Paikka Johtokunnan kokoushuone 2111, Calonia, 2. krs, Caloniankuja 3 Valmistelija Puheenjohtaja