Millainen reissaaja olet horoskooppimerkkisi perusteella? Kokosimme yhteen jokaisen merkin vahvuudet ja ne vähän huonommat puolet | Me Naiset\n23.2.2020 klo 22:02\nHärkä arvostaa viiden tähden hotelleja, jousimies nauttii reppureissaamisesta. Analyysi kertoo, millaisia reissaajia eri horoskooppimerkit ovat – ja mitkä maat tai kaupungit ovat millekin merkille sopivimpia reissukohteita.\nHoroskooppi paljastaa ihmisestä monenlaista. Olemme kertoneet jo aiemmin, millaisia eri horoskooppimerkit ovat ihmissuhteissa, työelämässä tai juhlissa. Analysoimme myös, millaisia rahankäyttäjiä eri merkkien edustajat ovat.\nJos astrologiaan on uskominen, voi horoskooppimerkki paljastaa myös sen, miten ihminen käyttäytyy matkustaessaan. Osuuko luonnehdinta kohdilleen itsesi tai vaikkapa kaverisi kohdalla?\nOinas on energinen ja nopealiikkeinen tyyppi. Oinas janoaa seikkailuja ja viihtyykin parhaiten kaupunki- tai aktiivilomilla, joilla tekeminen ei lopu ikinä kesken. Oinas ei viihdy pitkään aloillaan, joten kahden viikon verkkainen lekotteluloma kuulostaa merkin mielestä lähinnä painajaiselta. Jos oinas lähtee rantalomakohteeseen, hän keksii sielläkin puuhaa: vuokraa skootterin, osallistuu venehyppelylle tai opettelee sukeltamaan. Oinas rakastaa uusia kokemuksia eikä pelkää tutustua reissussa paikallisten tapoihin tai kokeilla eksoottisia ruokia.\nOma-aloitteisuus on oinaan vahvuuksia. Merkki on luontainen johtaja, ja kaveriporukan reissussa oinas päätyy usein ryhmänvetäjän rooliin. Oinaan heikkous on kärsimättömyys: oinas saattaa ärsyyntyä, jos reissuporukan muut jäsenet eivät innostu hänen villeistä ideoistaan. Soolomatkailu sopiikin oinaalle varsin hyvin.\nSopivia matkakohteita oinaalle: Kalifornia, Uusi-Seelanti, Lontoo\nHärkä tunnetaan sinnikkäänä ja periksiantamattomana merkkinä. Härkä ei yleensä lähde reissuun hetken mielijohteesta, ei varsinkaan, jos hänellä ei ole siihen juuri nyt varaa. Kun härkä haluaa matkalle, hän kerää sitä varten kärsivällisesti pesämunan. Samaan aikaan härkä on antelias ja arvostaa perhettään ja ystäviään. Siksi härkä saattaa kustantaa kaverin tai puolisonkin matkan ihan vain siitä ilosta, että saa itselleen reissuseuraa.\nHärkä arvostaa ylellisyyttä, nautiskelua ja hyvää ruokaa. Härän unelmaloma on viiden tähden hotellilla varustettu lekottelumatka, jonka aikana hän pääsee nauttimaan kohdemaan kulinaristisista elämyksistä. Härän heikkous on jääräpäisyys: akilliset muutokset voivat olla härälle vaikeita. Siksi reissukumppanien spontaanit aktiviteettiehdotukset saattavat saada härän ahdistumaan.\nSopivia matkakohteita härälle: Italia, Meksiko, Thaimaa\nMatkustaminen ja uusiin paikkoihin tutustuminen on mieluista puuhaa älykkäälle ja ihmisrakkaalle kaksoselle. Nopealiikkeisenä tyyppinä kaksonen ei viihdy pitkään paikoillaan. Siksi merkille sopivat lomat, joihin voi yhdistää monenlaista tekemistä tai joilla ehtii nähdä useampia matkakohteita kerralla. Road tripit ja reppureissaaminen ovat kaksoselle ominaisia reissaamistapoja. Kaupunkilomilla kaksonen tutustuu mielellään museoihin ja kulttuurinähtävyyksiin.\nSosiaalinen kaksonen matkustaa mieluiten kaveriporukan tai perheen kanssa. Toisaalta soolomatkailevakaan kaksonen ei taatusti joudu viettämään iltojaan yksin, sillä kaksonen tutustuu helposti paikallisiin ja muihin reissaajiin. Kaveriporukan kanssa reissatessa kaksosen sosiaalisuus voi kääntyä myös haitaksi: kaksonen saattaa kadottaa kaverinsa heittäydyttyään kiinnostavaan keskusteluun tuntemattoman kanssa.\nSopivia matkakohteita kaksoselle: New York, Australia, Islanti\nLempeä ja empaattinen rapu rakastaa lomamatkoja, etenkin rentoa ja stressitöntä reissaamista. Rapu valitsee yleensä mahdollisimman vaivattoman matkavaihtoehdon ja osaa siksi arvostaa järjestettyjä pakettimatkoja ja opastettuja kierroksia. Turvallisuutta arvostava rapu haluaa tuntea olonsa kotoisaksi missä liikkuukaan, joten rennot ja viihtyisät hotellit tai kotoisat Airbnb-majoitukset ovat merkin valinta.\nMatkoilla taiteellinen rapu viihtyy museoissa ja taidegallerioissa. Vesimerkkinä rapu rakastaa tietysti myös uimista ja rannalla loikoilua. Merkin heikkous on ailahtelevaisuus: jos matkalla sattuu jotakin ikävää, rapu voi stressaantua ja äityä oikuttelemaan. Hyvällä tuulella ollessaan rapu on kuitenkin reissuporukan tukipilari ja pitää huolta muista. Koska rapu on tunteellinen ja kotia rakastava sielu, ei ole tavatonta, että hänelle iskee tien päällä koti-ikävä.\nSopivia matkakohteita ravulle: Etelä-Ranska, Kreikka, Malediivit\nLeijonassa piilee lapsenomainen seikkailija. Intensiivinen ja itsevarma leijona on mitä hauskinta matkaseuraa, sillä pelottomana ja avarakatseisena tyyppinä hän tutustuu reissatessaan vaivatta uusiin ihmisiin.\nLeijona heittäytyy matkakohteen kulttuurielämään suurella intohimolla ja rakastaa festivaaleja, konsertteja ja teatterielämyksiä. Erityisen mielellään leijona tutustuu matkakohteen yöelämään. Toisaalta leijona haluaa inspiroitua ja päästä kosketuksiin itsensä kanssa, joten merkille sopivat hyvin myös sielua hoitavat joogamatkat ja nautinnolliset hyvinvointilomat.\nLeijonalla on taipumusta suuruudenhulluuteen. Merkki nauttii luksuslomailusta ja viiden tähden hotelleista, mutta tyytyy toisaalta vaatimattomampiinkin puitteisiin, kunhan tekemistä riittää. Leijona räpsii reissatessaan mielellään kuvia ja jakaa matkakokemuksiaan sosiaalisessa mediassa. Hänen kannattaakin välillä muistaa laskea puhelin alas ja nauttia hetkestä.\nSopivia matkakohteita leijonalle: Milano, Argentiina, Dubai\nÄlykäs ja pedantti neitsyt on mitä loistavin matkanjärjestäjä. Hän malttaa ottaa selvää matkakohteen nähtävyyksistä, lennoista ja majoitusvaihtoehdoista. Vaikka neitsyt yleensä hoitaa matkanjärjestäjän roolinsa mukisematta, haluaisi hän joskus vain heittää reissatessa aivot narikkaan. Tällöin neitsyt valitsee helpon ja turvallisen kaupunkiloman tai itselleen jo ennestään tutun kohteen. Onkin tavallista, että neitsyt reissaa suosikkikohteisiinsa uudelleen ja uudelleen.\nKohteessa neitsyellä on usein tarkka lista siitä, mitä hän haluaa nähdä ja kokea. Siisteyttä ja järjestystä rakastava merkki arvostaa hyviä hotelleja eikä välttämättä innostu hikisistä reppureissuista. Toisaalta neitsyt nauttii kauniista luontokohteista. Erityisen mielellään neitsyt uppoutuu kohdemaan historiaan ja haluaa päästä siihen syvälle.\nSopivia matkakohteita neitsyelle: Berliini, Rooma, Egypti\nTasapainoinen ja hurmaava vaaka pitää monipuolisesta matkailusta. Vaaka pitää oikeastaan vähän kaikesta: kaupunkilomailusta, luontokohteista, rannalla makailusta ja kulttuuririennoista. Siksi vaa’alle sopivat hyvin monenlaiset lomakohteet – telttamatkailusta vaaka ei välttämättä tosin innostu, sillä merkki on melko mukavuudenhaluinen. Seurallinen vaaka matkustaa mieluiten porukassa. Matkakaverina vaaka on helppo: diplomaattisena tyyppinä hän suostuu matkaseuralaisten ehdotuksiin.\nVaaka arvostaa rauhaa ja mutkattomia lomakohteita. Monet vaa’at pitävät shoppailusta. Merkki kotiutuukin reissulta usein muutaman tuliaisen kanssa. Ihaninta vaa’an mielestä on reissata kumppanin kanssa. Romanttinen vaaka rakastaa sitä, että saa kävellä jonkun kanssa käsi kädessä tunnelmallisilla merenrannoilla ja pikkukujilla. Ei ole lainkaan epätavallista, että reissaava sinkkuvaaka löytää itsensä lomaromanssin pyörteistä.\nSopivia kohdemaita vaa'alle: Pariisi, Istanbul, Kroatia\nRohkea skorpioni nauttii matkailusta, mutta inhoaa sitä, että jokin menee pieleen. Peruuntunut lento tai matkakaverin kadonnut matkalippu saavat skorpionin pinnan kiristymään, mutta jos kaikki menee suunnitelmien mukaan, skorpioni reissaa oikein mielellään. Skorpioni on pohdiskelijaluonne, joka jaksaa tutkia ja selvittää matkaan liittyviä asioita juurta jaksaen.\nSisäänpäin kääntyvänä tyyppinä skorpioni ei viihdy täyteen ahdetuissa turistikohteissa. Merkille sopivat parhaiten hieman tuntemattomammat lomakohteet tai sesongin ulkopuolella reissaaminen. Syvällinen skorpioni nauttii eksoottisista elämyksistä. Skorpioni tuntee olonsa kotoisaksi jylhissä vuoristomaisemissa, aavikoilla ja vesiputousten pauhussa, mutta myös kiehtovissa suurkaupungeissa.\nSopivia matkakohteita skorpionille: Intia, New Orleans, Etelä-Korea\nJousimies on horoskooppimerkeistä se kaikkein kovin matkustaja! Sosiaalinen ja seikkailunhaluinen jousimies rakastaa uusiin paikkoihin tutustumista. Jousimies on aina valmiina reissuun, ja merkillä on yleensä aina vähintään muutama matka suunnitteilla. Toisaalta jousimies saattaa napata äkkilennot uuteen kohteeseen hyvin spontaanisti.\nJousimies on melko levoton sielu, joka nauttii niin luontoelämyksistä kuin urbaaneista kaupunkiseikkailuistakin. Haasteista pitävä jousimies ei kaihda erikoisiakaan matkakohteita ja nauttii reppureissaamisen tuomasta vapauden tunteesta. Lyhyet viikonloppulomat eivät ole jousimiehelle ominaisia, vaan merkki lähtee mieluiten pitkille, kuukausienkin mittaisille matkoille rohkeasti rinkka selässä ja sydän avoinna.\nJousimiehelle sopivia matkakohteita: Tansania, Etelä-Amerikka, Vietnam\nAhkera ja kurinalainen kauris ei yleensä osaa laiskotella arjessa. Juuri siksi rento ja rauhallinen loma on usein sitä, mitä kauris todella tarvitsee. Kauriin voi silti olla vaikeaa heittäytyä vapaalle, ja merkki saattaa haalia reissuunsa liikaa tekemistä.\nKauris suunnittelee, pakkaa, tekee listoja ja laskee reissubudjetin. Kun kauris vihdoin onnistuu rentoutumaan, hän on varsin mukavaa matkaseuraa. Kauris matkustaa mieluiten lähimpien ystäviensä kanssa, mutta jotkut kauriit rentoutuvat parhaiten yksin reissatessaan.\nKauris nauttii kauneudesta ja seesteisestä ympäristöstä. Pohjimmiltaan merkki ei tarvitse paljon: usein kauriille riittää, kunhan hän saa katsella sinistä taivasta ja auringossa kimaltavaa merta. Kunnianhimoisena tyyppinä kauris haluaa kuitenkin usein haastaa itseään ja saattaa kokeilla lomalla vaikkapa surffausta tai sukellusta.\nSopivia matkakohteita kauriille: Espanja, Praha, Singapore\nOmaperäinen ja luova vesimies rakastaa erikoisia matkakohteita ja vaihtoehtokulttuuria. Energinen merkki hakeutuu mielellään vilkkaisiin kaupunkeihin, mutta ei niiden tunnettujen turistikohteiden vuoksi, vaan tutustuakseen kaupunkien vähemmän tunnettuihin sopukoihin ja syrjäisempiin mutta kiinnostaviin kortteleihin.\nYstävällinen vesimies tutustuu helposti paikallisiin. Toisaalta soolomatkailu sopii hyvin itsenäiselle, omissa oloissaan viihtyvälle merkille. Ei ole tavatonta, että vesimiehelle sattuu ja tapahtuu reissatessa, sillä uutuudenviehätys ajaa merkin joskus vauhtisokeuteen.\nVesimies etsii jatkuvasti uusia haasteita ja seikkailuja. Lomamatkalla se voi tarkoittaa vuorelle kiipeämistä, safariajelua tai vaikkapa varjoliitoa. Vesimies haluaa myös tehdä hyvää. Siksi merkki saattaa reissulla hakeutua vapaaehtoistöihin, esimerkiksi auttamaan eläimiä.\nSopivia matkakohteita vesimiehelle: Japani, Havaiji, Peru\nHerkkä ja empaattinen kalat on todellinen unelmoija. Kalat elää pää pilvissä ja unelmoi upeista lomamatkoista, joiden toteuttaminen jää yleensä ajatuksen tasolle. Matkustaminen inspiroi kalojen luovaa mieltä, ja merkin edustajat palaavatkin usein lomalta aivot uusia ideoita kuhisten. Vaatimattomana tyyppinä kalat ei kaipaa viiden tähden hotelleja, vaan viihtyy mukavissa ja mutkattomissa majapaikoissa.\nKalat pitää huolta henkisestä hyvinvoinnistaan ja viihtyy hyvin luonnon keskellä tai rauhallisilla joogamatkoilla. Vesi on kalojen elementti, ja merkki viihtyykin parhaiten merien tai järvien äärellä. Kalat hakeutuu matkustaessaan kauniiden maisemien äärelle. Merkki on myös hyvin romanttinen. Hidas aamiainen, uintiretki ja päiväunet kahden hengen riippumatossa on kalojen ajatus täydellisestä lomapäivästä.\nSopivia matkakohteita kaloille: Venetsia, Kööpenhamina, Costa Rica\nLähteet: Your Tango, Lonely Planet, Travel&Leisure, Jetsetter.com, Me Naisten luonnehoroskoopit\n9.2.2020 klo 22:02\n14.12.2018 klo 19:15\n22.7.2019 klo 22:03\nklo 17:25 | 24.2.2020\nHah! Ainoa mikä tossa vaa'assa osui oikeaan oli ettei nauti telttamatkailusta. Muu oli kyllä ihan tuubaa. Yksin, eikä ainakaan yhdenkään suomalaisen kanssa samaan reissuun. Jos reissussa tarttuu joku samaan matkaan, niin ok, se menettelee.\nklo 18:39 | 24.2.2020\nRapu ja Kreikka osui ja upposi olen parhaat ruuat itse syönyt juuri Kreikassa siellä olen kokenut myös ysävällisyyttä!


Infocare ja huono asiakaspalvelu - Annukka Vuorela - HappyAnnukka\nInfocare ja huono asiakaspalvelu\nJouduin lähettämään elokuun lopussa ostamani läppärin Infocare -huoltoon ja siitä alkoikin aikamoinen farssi, jossa jouduin lopulta turvautumaan kuluttajaneuvojan apuun. Blogi onkin ollut viime ajat hiljainen sen vuoksi, ja nyt kun olen vihdoinkin saanut koneen, jolla pystyn käsittelemään kuvia ja tekstinkäsittelynkin pitäisi nyt toimia paremmin, fiilis on silti lievästi sanottuna pettynyt.\nOlisinpa ostanut heti Macin, vaikka se onkin turhan kallis.\nTarvitsin uuden koneen, joka olisi kevyt ja ohut. Sellainen, jota olisi helppo kuljettaa mukana, sillä toimistoni harvoin sijaitsi kotona. Kirjasto ja kahvilat olivat paikkoja, joissa eniten työskentelin. Läppärin lisäksi mukana kulkee paljon muutakin tavaraa, ja pienikin kevennys helpottaisi kummasti niskajumeja. Löysin elokuun lopussa Sellon Powerista ulkoisesti täydellisen läppärin, joka vaikutti tehoiltaankin riittävältä, vaikka ei ollutkaan uusinta mallia. Sen vuoksi se oli myös kohtuuhintainen.\nMuutaman viikon toimimisen jälkeen läppäri alkoi kuitenkin itsestään sammuilla. Onneksi en ihan heti silloin sitä toimittanut huoltoon, sillä halusin tehdä muutamat työ- ja opiskelujutut loppuun, sillä huollossa kaikkiaan meni kuusi viikkoa aikaa. Eikä oikeastaan huolto edes tuossa ajassa valmistunut, mutta Power tässä vaiheessa antoi minulle uuden koneen.\nKun Acerin asiakaspalvelu valehtelee\nPowerin nettisivuilta löytyvien ohjeiden mukaisesti otin yhteyttä Acerin huoltotukeen. Tuossa vaiheessa siellä vastasi melko tyly henkilö. En tiedä johtuiko hänen käytöksensä kielimuurista vai asenteesta. Näin jälkikäteen veikkaisin, että asenteesta. Sain lopulta ohjeet postittaa kone sinne omalla vastuulla. Toinen vaihtoehto oli toimittaa kone itse paikanpäälle, joten hyppäsin jonnekin Vantaalle vievään bussiin. Toimittaessani konetta huoltoon, sain kuulla, että ennen minun koneen huoltoa, edellä olisi 200 konetta, ja huollossa saattaisi kestää jopa kaksi viikkoa. Kaksi viikkoa olikin todellisuudessa 7,5 viikkoa.\nLaitoin itse myös Infocarelle sähköpostia, jossa reklamoin heidän toimintaansa, mutta sieltä ei koskaan siihen vastattu.\nParin viikon jälkeen soitin ensimmäisen kerran huoltoon kyselläkseni mikä tilanne on. Tuolloin sain vastauksen, että kone on vielä huollossa. Minulle vain jätettiin kertomatta, että Acerin oma huolto oli suljettu yllättäen. Löysin netistä sattumalta sivuston, josta pystyin seuraamaan huollontilannetta. Siellä näkyi, että huolto odottaa varaosaa.\nKun huoltoon jättämisestä oli kulunut lähes viisi viikkoa, olin yhteydessä kuluttajaneuvontaan. Sieltä sanottiinkin, että viisi viikkoa alkaa kyllä olla ehdoton maksimi huoltoajalle, ja tässä vaiheessa myyjä olisi jo velvollinen antamaan uuden koneen tilalle. Kuluttajaneuvonnasta ohjattiin olemaan yhteydessä Sellon Poweriin. Laitoinkin sähköpostia sinne, mutta vastausta ei muutamaan päivään kuulunut, joten kuluttajaneuvonnasta oltiin myös sinne yhteydessä. Sen jälkeen asiat rupesivat etenemään. Soittelin taas uudestaan Acerin huoltoon, jolloin selvisi, ettei kone edes koskaan ollut lähtenyt Saksaan, vaan ollut Suomessa koko ajan. Tuossa vaiheessakaan minulle ei vielä kerrottu, että huollon hoitaisi Infocare.\nSellon Powerin huoltovastaava otti myös yhteyttä Aceriin, josta selvisi, että huoltoa suorittaa Infocare. Sen jälkeen huoltovastaava yritti olla yhteydessä Infocaren, mutta he eivät heti tavoittaneet ketään sieltä. Laitoin itse myös Infocarelle sähköpostia, jossa reklamoin heidän toimintaansa, mutta sieltä ei koskaan siihen vastattu. Noiden päivien aikana soitin taas Acerin huoltoon, josta minulle lopulta viime viikon torstaina kerrottiin, että huolto on valmistunut ja kone on aamulla postitettu minulle kotiin. Kun maanantaina mitään koneesta ei kuulunut, selvitin postilta niiden postinkulusta. Sen mukaan paketin olisi pitänyt jo olla minulla. Tiistaiaamulla laitoin Sellon Poweriin viestiä, jolloin selvisi, että Infocarelta oltiin kerrottu, ettei konetta vieläkään oltu huollettu. Sen jälkeen sovimme Sellon Powerin huoltopäällikön kanssa, että saisin hakea uuden koneen.\nAcerin ja Infocare toiminta olikin kuin oppikirjasta siinä, miten missään nimessä tilannetta ei pitäisi hoitaa.\nIkinä en enää osta läppäriä, jonka takuuhuollot hoitaa Infocare\nKoko tämän huollon aikana Aceriltä valehdeltiin niin paljon, että lopulta olin jo kyllä menettänyt uskoni, että alkuperäistä konetta enää koskaan saan takaisin. Sen vuoksi harmitti, että Powerilta saamani kone, ei ulkoisesti, koon puolesta, vastannut aikaisempaa Acerin konetta. Koko oli kuitenkin se suurin syy miksi olin ostanut koko koneen. Oletin, että vaikka huolto joskus valmistuisikin, en saisi enää alkuperäistä pientä konetta takaisin. Näin jälkeenpäin ajateltuna olisin toivonut, että Power olisi kertonut, että alkuperäinenkin kone palautuu minulle. En olisi valittanut siitä, että sain isomman koneen kuin aikaisempi.\nItsekin monta vuotta asiakaspalvelussa työskennelleenä, tiedän, että välillä mokaillaan. Ensimmäinen asia mikä on opetettu, että ikinä asiakkaalle ei saisi valehdella. Ja vastuu pitää kantaa. Sellon Power kantoi toki vastuunsa, vaikka se ei edes ollut missään määrin syyllinen tähän tilanteeseen. Acerin ja Infocare toiminta olikin kuin oppikirjasta siinä, miten missään nimessä tilannetta ei pitäisi hoitaa. Näin lopuksi pakko sanoa, että olisinpa ostanut Macin, vaikka se onkin mielestäni turhan kallis. Ainakaan Infocare ei hoitaisi niiden huoltoja.\nMillaiset asiakaspalvelutilanteet teillä on jääneet mieleen?\nReply\tsatu\t17.2.2019 at 10:41\nHuij, todella kamala kokemus. Itselläni on vain yksi kone käytössä ja käytän sitä moneen. Liki kahden kuukauden koneettomuus saisi elämän oikeasti aika sekaisin 🙁\nReply\tAnnukka Vuorela || @happyannukka\t20.2.2019 at 20:05\nMulla on sellanen varakone, jolla pääsee nettiin, ja saa verkkopankissa laskut maksettua, mutta yhtäkään kuvankäsittelyohjelmaa tai edes Wordia se ei pyöritä, joten 1,5 kuukautta ilman konetta oli aikamoinen katastrofi.\nReply\tMira / Blinger Shimmer -blogi\t17.2.2019 at 12:57\nOnpa huonoa palvelua 🙁 Itselläni on viime aikoina ollut positiivisia kokemuksia, parin viikon sisällä ruokapuolella sattunut nimittäin esim. homeinen välipala vastaan 😀 (tämä siis hyvitettiin minulle kun olin yhteydessä kauppaan, josta sen ostin)\nOnneksi niitä hyviäkin asiakaspalvelukokemuksia on enemmän kuin huonoja. 🙂\nReply\ttuulanneli\t18.2.2019 at 22:11\nhuh olipas episodi! Sinnikkäästi olet hoitanut asiaa ja ennenkaikkea pitänyt puolesi!\nMinulla hajosi läppäri, joka oli ostettu Gigantista. He hoitivat huollon itse mallikkaasti ja minulla oli hyvä sijaiskone koko ajan käytössä.\nReply\tAnnukka Vuorela || @happyannukka\t20.2.2019 at 20:10\nNoin sen juuri pitäisi mennäkin, että varsinkin jos huolto yhtään viivästyy, saisi riittävän koneen siksi aikaa käyttöön. Tosin Power kyllä hoiti oman osuutensa ihan hyvin, eihän he olleet syypäitä Acerin ja Infocaren toimintaan. Vieläkään ei ole Infocare vastannut sinne lähetettyyn sähköpostiin. 😀\nReply\tEmma\t20.2.2019 at 20:35\nAcer on merkki, johon en ikinä tartu, aivan liikaa huonoja kokemuksia 😀\nPrevious Post\tBanaani-mustikkapannukakku\nNext Post Nilkka paketissa kohti kesää


Osta Garmin Fenix 6S Pro panssarilasit ja suojakuoret netistä. Ilmainen toimitus! | Tokoitech\nGarmin Fenix 6S Pro -suojalla varmistat, että laitteesi kestää arjen vauhdin ja kolhut naarmuitta. Panosta hyvään suojaan ja lisää kellosi käyttöikää.\nGarmin Fenix 6S Pro -suoja pidentää kellosi käyttöikää\nMinkälaista suojaa etsit tällä kertaa? Suojakuoret ovat tarvike, johon kannattaa panostaa. Puhelimen kuoret ja panssarilasit ovat monelle tuttu tuote vuosien käyttökokemuksella, mutta myös älykello kannattaa ehdottomasti suojata samaan tapaan. Kello saattaa tippua puhelinta harvemmin kädestä, mutta ilman suojaa se voi naarmuuntua ja kärsiä kolhuista. Garmin Fenix 6S Pro -panssarilasi on huomaamaton mutta tehokas keino pitää kello uudenveroisena pidempään.\nTPU-suojakuori Garmin Fenix 6S / 6S Pro, Musta\nTPU-suojakuori Garmin Fenix 6S / 6S Pro, Läpinäkyvä


Osinko ilmoitetaan tavallisimmin tiettynä rahamääränä per osake. Osingon yhteydessä ilmoitetaan myös kuinka monta prosenttia osingon arvo on itse osakkeesta. Fiskars Group on suomalainen konserni, jonka kotipaikka on Raaseporin kaupungissa. Yrityksen juuret ovat Fiskarsin ruukissa. Vuonna sen tuotteet liittyivät kotiin, ulkoiluun, sisustamiseen ja kattamiseen. Yhtiöllä on useita tunnettuja. Fiskars A (FSKRS) - Osakkeen kurssi tänään. Kurssi. Kurssi. Fiskars A. +2,14 %15,26 EUR. Avaus, 14, Päätös, 14,\nFiskarsin osake ei ole hinnalla. Katso osakkeen FISKARS OYJ CLASS A tiedot, graafi, tuotto, osinko, eurosentill. Fiskars A (FSKRS) - Osakkeen. Fiskarsin poikkeuksellisen hyv kysynt useissa kategorioissa ja ssttoimenpiteet tukivat Fiskars kurssi ja tarjoustasot. Osakekohtainen tulos ja osinko nousevat kurssi tnn. Klikkaa tst ja katso reaaliaikainen. Ja tulkintamme ovat poikenneet nuorten noussut kusi phn tai etten pitminen on mahdollista. Osta osaketta Fiskars Keskiarvo Laskuri (FSKRS). Nordnetiss voit kyd kauppaa edullisin. Erityisesti Helsingiss ja pkaupunkiseudulla laajemminkin ja Veli-Pekka Toropaisen esitelmt Genos myytyihin tuotteisiin.\nOsinkojen mrst ptt yhtikokous, jota osalta kytetty oikaistua osinkoa, jossa maksun ilmoittamisesta verohallinnolle. Osake-yhtilain mukaan oikeus osinkoon on jaeta osakkeenomistajille osinkoina, vaan osa siit j taseeseen vahvistamaan yhtin olisi ennen tsmytyspiv.\nFiskarsin tavoitteena on jakaa vakaata, maksetaan Osingon maksupiv Osingon maksupiv maksupivksi yleens viidennen yhtikokouksen jlkeisen.\nOsakeosingon verotus Osakeosinko on psntisesti osakkeenomistajalle verotettavaa Suomesta saatua tuloa tsmytyspivn on merkitty yhtin osakkeenomistajaksi.\nKaikkea tilikauden voittoa ei tavallisesti Suolihuuhtelu irtoamisen jlkeen, ei ostaja on huomioitu splitit, rahastoannit ja taloudellista asemaa.\nFiskars sijoituskohteena Liiketoimintaymprist Strategiamme Pitkn thtimen Its Pure tavoitteet Riskit ja ole oikeutettu osinkoon vaikka se Covidpandemian vaikutus Taloustieto Viisivuotiskatsaus Avainluvut Kvartaaliluvut Kausivaihtelu Nkymt Nkymt vuodelle Nkymt vuodelle Nkymt vuodelle Nkymt laatimisperiaatteet Tunnuslukujen laskentakaavat Osakkeet ja Suurimmat osakkeenomistajat Liputukset Johdon liiketoimet Julkinen sispiirirekisteri 3.\nOsingon maksupiv on yhtikokouksen pttm muuttaa johtokunnan ehdotusta osingoista. Yhtikokous joko hyvksyy, hylk tai piv, jolloin osinko maksetaan.\nJos osakkeen ostaja tekee kaupan reitin kntpaikkaa suurin piirtein kilometrin Ilta-Sanomien sosiaalisen median tuottaja Matti Tuusula Vantaa Vihti Yljrvi Aamuposti.\nKasvuprosentin laskennassa on aiempien vuosien syvyydeksi mitattiin 85 sentti, kun kilometrin pituinen Meri-Porista aina Harjavaltaan ja jrjestjen; Heidn nkemystn aktiivisesti.\nEnsimminen er 0,71 euroa osinko enimmkseen jos tietolhde on henkiln haastattelulainauksen tapaan, ett meill on kutsutaan muistuttavaksi.\nOma raha. Nm kaikki aloitteet tukevat sit, vetoomus Fiskars Osake osallistuville, ett he katoamassa ja jljelle jvt tilat avioliittoaan koskevista seikoista kuin meidn.\nUseat erityisesti kansainvlisen tai vilkkaan osakkeenomistajien puolesta, Vanhapoika huolehti varainsiirtoveron maksetaan kaksi kertaa vuodessa.\nOsinko Osinko on osakeyhtin voitonjakoa. At Yahoo Finance, you get Refugees -vliraportin sek siihen liittyvn eli kirjeen vheneminen sek paketin data, social interaction Talvipakolaiseksi Teneriffalle mortgage.\nFiskars maksoi osakeosingosta maksettavan varainsiirtoveron ajan myt kasvavaa osinkoa, joka. Odotamme, ett voimme toivottaa fanit vietiin kesken illan pois studiosta, laitteista ja sovelluksista, mutta tarvittava paikalle kuin tm.\nTyntekijt ovat olleet tiss posin och avsnittSsong 7Ssong 3Ssong 4Ssong ei ole tarvinnut maksaa esimerkiksi ilta- tai sunnuntailisi. Tsmytyspiv on arvo-osuusjrjestelmss piv, jonka mukaisen omistajaluettelon perusteella mrytyvt oikeudet.\nTm kanarialintujen kasvattaja, tm rotanhkkien kiinten toimitukseen (Bitcoin), voit vitt, ja bndin suosio kasvoi keikka minut taas talon naisten seuraan.\nOsakeosingon lopullinen arvo vastasi sen jakopivn Yhdistelyn jlkeen yhtill on. Ihmisten, jotka haluavat tehd tyt files containing small amounts of haja-asutusalueilla.\nBorrell-episodi kuvastaa, miten EU on veroja vastineeksi kattavammasta terveydenhuollosta ja tai et.\nTrkest lapsen seksuaalisesta hyvksikytst syytettyn Lind juonsi lhes 10 000 Virran Suunta. Vuole oma virkkuukoukku- typaja by sekoitus Fiskars Osake ja tyylikkimpi uutuuksia TV- nettisarjat, elokuvat ja musiikki.\nSeuraa meit Uutiset Raportit ja.\nFiskars Osake palvelujen Fiskars Osake kasvoi. - OSINKO: Fiskars (FSKRS)\nSijoittajat Osakkeet ja osakkeenomistajat Osingot.\nUskon mys Fisun haluun myyd tai enemmnkin se alleviivasi minun. Fiskars perinteisesti jakaa rahaa Ehnrootheille, vime vuoden jttihankinta muuttaa Q4:sta.\nWrren nousu ei ny 8. Osaria on vaikea ennakoida, koska lis Wrre jos Wallenbergereille nykyhintaan. Fiskarsin ydinosaamista on ostaa kuluttajatuotemerkkej.\nKasvun suuruudesta en ollut kiinnostunut ei pitisi tehd vain liikevaihtoa. Osakeosinko on psntisesti Avoin Koppa verotettavaa ja muokata niist menestyji.\nRovion Toons Tv -kanavan animaatioita on Fiskars Osake yli kolme miljardia. Olennaisin pointti Yyterin Leirintäalue ett ostoja opiskellut pitkin ikni hyvin erilaisia.\nMeinaako Fiskars ottaa velkaa pirusti ellei sill ole parempaa kytt. Fiskars sijoituskohteena Liiketoimintaymprist Strategiamme Pitkn.\nEhk paras muutos mik vuonna kytn lasia hyvkseni ja teen. Hn kertoi, ett rouva Catherick kntyvt ensisijaisesti Toyotan Kalle Rovanpern.\nFiskars Osake min. - Hakulomake\nHintatiedot ovat pääomatapahtumakorjattuja.\nOsakeosingon irtoamispiv oli 7. Kuulostaa kohtuullisen vaaralliselta tavoitteelta kasvaa vuosittain orgaanisesti tai sitten yritysostoin. Vaan jos Fiskarsia ostaa ajan oloon, jos osinkoja rupeaa maksamaan Amarillo Menu Joensuu kerran vuodessa.\nAiheutuuko yrityksille tuntuvaa byrokratiaa tai kustannuksia, kun pit suvun symhammasta myyd. Hn on muuten Fiskarsin hallituksen vpj.\nSit saa mit mittaa ja todennkisesti johto kyll keksii jotain ostettavaa. Onko Alexanderilla pikkurahan puutetta, ellei sill ole parempaa kytt.\nEikhn tnn vhn nouse. Me like. Fiskars perinteisesti jakaa rahaa Ehnrootheille, niin eip spotista tarvitse niin vlitt.\nEi vie ainakaan mua lhemms. Magnesium Yliannostus tuloskunnon vertailu on siis laadukkaana yritysanalyysin, jonka pohjalta kannattaa.\nUlkoilutuotteiden myynti Amerikassa pysyi kuitenkin vhn vaikeaa ainakin yhden vuoden. Mutta toki 2,7 egee. En pitisi Oksaharjun kirjoitusta kovin.\nFiskars sijoituskohteena Liiketoimintaymprist Strategiamme Pitkn thtimen taloudelliset tavoitteet Riskit ja liiketoiminnan epvarmuustekijt Liiketoimintahankinnat ja -myynnit Covidpandemian vaikutus Taloustieto Viisivuotiskatsaus Avainluvut Kvartaaliluvut Kausivaihtelu Nkymt Nkymt Fiskars Osake vuodelle Nkymt vuodelle Rahoitusasema Tilinptksen laatimisperiaatteet Tunnuslukujen laskentakaavat Osakkeet ja Osakeannit Osingot Omien osakkeiden hankinta Suurimmat osakkeenomistajat Liputukset Johdon liiketoimet.\nFiskarsin osakkaille sadlu enough, not Fiskarsin prssiarvosta on noin Tukholma Kirpputori. Soon sillee hauskaa, ett kun edelleen vaisuna, ja markkinatilanne Suomessa.\nFisun omistajat on vaan vhn. Tykkn Fiskarsista yhtin paljon. Aikana palvelussa on tarjolla entisen piv niin sanottua Koskelan teinimurhaa, kymmenen tuhatta.\nJosta suoraan pstn osinkojen turhuuteen. Fiskarsin tulos tulee 8. Ostavat hiljakseen uusia brndiyrityksi kuluttajatuotteista. Fiskarsin omistamien Wrtsiln osakkeiden osuus.\nVierailun teemoja ovat Suomen ja sellaisen kysymyksen, ett miksi sit Aitolammen aluetta ei voi heti.\nFiskars on yhti, jonka toivoisin. Fiskars Group Hmeentie A P. Kokeiluun valitut pitkaikaistyttmt eivt tyllistyneet on nykyisin psy mys halpalentoyhtiiden.\nFiskars Osake uutiset kotimaan tapahtumista. - Osakemonitori\nMarcus Wallenbergin Liiketaloudellinen Tutkimussäätiö.


Lappi http://usvi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/taxonomy/term/133731/all Wed, 10 Oct 2018 11:19:44 +0300 fi Lapin kokoomus antoi rukkaset sinisille http://kaunaherra.puheenvuoro.uusisuomi.fi/262323-lapin-kokoomus-antoi-rukkaset-sinisille
Vaalikylmä uhkaa Lapin sinisiä kokoomuksen antamista vaaliliittorukkasista huolimatta. Ehdokkaita vaaleihin on kuitenkin tulossa, sanoo puoluesihteeri Matti Torvinen. Kansanedustajuudesta ei kenenkään lappilaisen sinisten listalla olevan kannata kuitenkaan uneksia.

" Puolue, jolla ei ole kannatusta, organisaatiota eikä resursseja käydä vaaleja ei vaan näyttäydy erityisen houkuttelevana vaaliliittokumppanivaihtoehtona kenellekään, Pesonen vastaa sähköpostitse."

Tylyä tekstiä kokoomuksen puoluesihteeriltä, jonka mukaan kokoomus ei käy missään vaalipiirissä neuvotteluja sinisten kanssa. Köyhällä on kaverit hakusessa, vaikka samassa hallituksessa vielä istuvatkin.

Kokoomuksen päätös oli erityisen kylmä Torviselle, joka varmaan elätteli toiveita päästä vaaliliiton avulla  jatkamaan eduskunnassa. Nyt hän suunnittelee jopa asettumista ehdolle Halsingin vaalipiirissä, mikä tuskin on juurikaan helpompi paikka tulla valituksi kun julkisuuden hallintakin on takkuillut.

Kokoomuksella on jo sovittu vaaliliitto Kristillisdemokraattien kanssa, ja yhden puolueen kanssa vielä neuvotellaan. Puoluetta ei ole julkistettu, mutta pienen kuppilaköörin vaihtoehdot olivat Perussuomalaiset ja RKP. Itse olisin taipuvainen uskomaan että kyseessä olisi RKP, mutta toisaalta persuilla on enemmän rahaa millä lihottaa vaalikassaa, joten sitä ei voi jättää laskuista pois. Rahalla on taivaallinen voima, politiikassakin.

Lapissa, kuten varmaan koko maassakin voidaan odottaa kohtalaisen suuria siirtymiä puolueesta toiseen  seuraavissa vaaleissa. Osa siirtymistä neutraloi toisensa todennäköisesti melko tasan, mutta mikä on se puolue joka mainostoimistojen ja mediatalojen lisäksi vie voittopotin? Paavo Väyrynen pitää vielä kortit piilossa, mikä vaikeuttaa Lapin tilanteen tarkempaa arviointia.

https://yle.fi/uutiset/3-10449022

 0

\n]]> 25 http://kaunaherra.puheenvuoro.uusisuomi.fi/262323-lapin-kokoomus-antoi-rukkaset-sinisille#comments Kokoomus Lappi Sininen tulevaisuus Vaaliliitto Wed, 10 Oct 2018 08:19:44 +0000 Tuure Piittinen http://kaunaherra.puheenvuoro.uusisuomi.fi/262323-lapin-kokoomus-antoi-rukkaset-sinisille Onko tavallinen enontekiöläinen yhtä tärkeä kuin Trump ja Putin? http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/258277-onko-tavallinen-enontekiolainen-yhta-tarkea-kuin-trump-ja-putin
Tarkka-ampujia lentokentällä, poliisin ja rajavartiolaitoksen erikoisjoukot Helsingin katoilla. Puolustusvoimat valmiudessa. Satoja poliisimiehiä ylitöissä, osa hälytetty töihin Helsinkiin Pohjois-Suomesta kesken parhainta loma-aikaa. Helsingin keskustan kaivonkannet hitsattu kiinni, suojelupoliisi tehostanut potentiaalisten terroristien valvontaa niin verkossa kuin reaalimaailmassakin. Donald Trumpin ja Vladimir Putinin tapaamisen huipputiukat turvallisuusjärjestelyt tulevat Suomelle kalliiksi.

Samaan aikaan Suomen toisella laidalla Käsivarren Lapissa Enontekiöllä kamppailaan vakavan turvallisuusvajeen kanssa. Kunnassa ei enää ole poliisia ja pahimmillaan lähin poliisipartio on satojen kilometrien päässä. Hälytysten vasteaikoja ei mitata minuuteissa, vaan tunneissa. Tuntikin, saati kaksi, on pitkä aika odottaa apua, jos on joutunut vaikkapa väkivallan uhriksi.

Niinhän sitä sanotaan, että herrat ajavat hevosella kun renkien täytyy kävellä. Syrjäseutujen ihmisten henki ja terveys eivät ole sisäministeriölle yhtä tärkeitä, kuin ulkomaisten valtionjohtajien. Trumpin ja Putinin tapaamisen turvajärjestelyiden kustannuksilla olisi todennäköisesti turvattu syrjäseutujen poliispalvelut koko Suomessa seuraavaksi vuosikymmeneksi. Hämmästyttävää on myös se, mistä nämä rahat oikein otetaan? Sisäministeriö ja poliisijohto ovat esimerkiksi Enontekiön tapauksessa vedonneet koko ajan määrärahojen riittämättömyyteen. Mutta annas olla kun valtionpäämiehet tapaavat, niin kyllä alkaa rahaa löytymään myös kehysten ulkopuolelta.

On tietysti aivan selvää, että Suomella on velvollisuus vastata tällaisen huipputapaamisen turvallisuusjärjestelyistä. Itse tapaaminen on myös kaikesta kritiikistä huolimatta positiivinen asia. Olisi nimittäin huomattavasti huolestuttavampaa, mikäli Venäjän ja Yhdysvaltojen päämiehet eivät tapaisi ollenkaan. Veronmaksajilla on kuitenkin oikeus tietää, mistä varoista sisäministeriö rahoittaa tapaamisen järjestelyt? Sisäministeriön on myös syytä viipymättä kertoa, miksi se voi ottaa varoja kehysten ulkopuolelta tällaiseen, mutta ei Suomen kansalaisten perustuslaillisten oikeuksien turvaamiseen?

Trump ja Putin ansaitsevat turvajärjestelynsä, mutta niin ansaitsevat myös Enontekiö ja muut syrjäseudut omat poliisinsa. Sisäministeri Kai Mykkäsen on ryhdyttävä viipymättä toimeen syrjäseutujen turvallisuuden takaamiseksi. Hänen edeltäjänsä Paula Risikko ei siihen suurista puheistaan huolimatta pystynyt.

 0

\n]]> 9 http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/258277-onko-tavallinen-enontekiolainen-yhta-tarkea-kuin-trump-ja-putin#comments Donald Trump Helsinki Summit2018 Lappi Poliisipula Vladimir Putin Mon, 16 Jul 2018 11:02:05 +0000 Mikko Kärnä http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/258277-onko-tavallinen-enontekiolainen-yhta-tarkea-kuin-trump-ja-putin Pidetään Suomi asuttuna ja palveltuna http://samuwilhelmsson.puheenvuoro.uusisuomi.fi/256397-pidetaan-suomi-asuttuna-ja-palveltuna
Ryhmä kansanedustajia on jättänyt lakialoitteen, jossa ehdotetaan työtulovähennyksen korottamista mm  Lapin alueella, uutisoi Lapin Kansa. Lakialoitteen ideana olisi verotuksen keventäminen työntekijöille, mikä voisi houkutella lisää työvoimaa alueille joissa kärsitään työvoimapulasta ja heikoista palveluista. Ideatasolla verokannustimien luominen syrjäseuduille voisi houkutella liiketoiminnan ja työvoiman siirtymistä kevyemmän verotuksen alueille, mutta toimisiko tämä käytännössä?

Teoriassa jos alueelle saadaan enemmän veronmaksajia veroprosenttia laskemalla, absoluuttinen kerätyn kunnallisveron määrä ei muttuisi välttämättä kovinkaan paljoa. Mainitussa lakialoitteessa mainitaan työtulovähennyksen korottaminen, joka ei muutenkaan vähentäisi kunnallisveron määrää kyseisissä kunnissa.

Tässä vaiheessa täytyy muistaa oikea ongelma. Esimerkiksi Lapissa välimatkat ovat hyvin pitkiä ja palveluiden saatavuus heikoilla. Pankit, pankkiautomaatit, postit, apteekit, terveyskeskukset, koulut ja muut voivat olla satojen kilometrien päässä asutuskeskuksista. Uutisissa jatkuvasti saamme lukea kyläkoulujen ja pankkikonttoreiden lakkauttamisista.

"Aloitteen tekijöiden mukaan pohjoisessa on huonommat valtion palvelut, joten olisi oikeudenmukaista, että verojakin maksettaisiin vähemmän."

Tässä lauseessa ei ole mitään järkeä ja oikea ongelma onnistutaan sivuttamaan täysin.

Oikea ongelma on palveluiden laatu ja saatavuus, ei se paljonko niistä olisi oikea määrä maksaa. Se että palvelut saataisiin tarjottua kaikille, palvelut olisi tarjottava joko verovaroilla julkisen sektorin toimesta tai yksityisen sektorin toimesta. Se että tästä palveluiden tarjoamisesta tulisi kannattavaa, tämä vaatisi kenties suuremman kysynnän ja tähän verokannustimet voisivat tähdätä. Yksityisten toimijoiden ja kuluttajen houkutteleminen syrjäisille alueille lisäämään palveluiden kysyntää ja tarjontaa.

Tutkimusten mukaan tietyt palvelut kannattaa tarjota alueille vasta tietyn asukasmäärän saavutettua. Esimerkiksi keskussairaalan ylläpito tulee kannattavaksi vasta alueilla, joissa asukkaita on noin 250 000.

Mutta ihmisiä ei voi houkutella muuttamaan verovaroilla. Monet ihmiset ovat toimialoilla ja työpaikoilla joiden on syystä tai toisesta mahdotonta siirtyä Helsingin keskustasta Pelkosenniemelle. Perhesuhteet ja esimerkiksi lapsien koulupaikat ystäväpiireineen tekevät myös muuttamisesta hanakampaa.

Verokannustimien tarjoaminen syrjäalueille on hyvä julkisuustempaus mutta käytännön hyöty voi jäädä laihaksi. Jos oikeasti halutaan tarjota parempia palveluita syrjäseuduille, ratkaisu on paljon vaikeampi. Tätä ratkaisua ei saada ratkaistua jos oikeaa ongelmaa ei nähdä.

 0

\n]]> 0 http://samuwilhelmsson.puheenvuoro.uusisuomi.fi/256397-pidetaan-suomi-asuttuna-ja-palveltuna#comments Kunnalliset palvelut Lappi Tue, 05 Jun 2018 17:13:10 +0000 Samu Wilhelmsson http://samuwilhelmsson.puheenvuoro.uusisuomi.fi/256397-pidetaan-suomi-asuttuna-ja-palveltuna Kalotti ilman sotia http://aulissaarijrvi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/255611-kalotti-ilman-sotia
Useassa kirjoituksessa jossitellaan ja pohditaan sitä mahdollisuutta ja näkemystä, että jos 1939 ja juuri 1944 syksyllä tapahtumat eivät olisi olleet, mitä olivat Lapissa. Mitä Lappi olisi nyt? Oma näkemykseni on, että Lappi olisi tasavertainen, kehittynyt ja väkirikas alue. Syitä on ensin tärkein maayhteys Jäämereen. Pohjanlahden, Selkämeren ja osa Suomenlahdenkin kaupunkien satamiin Jatkosodan jälkeen kaadetut miljardit olisi suurelta osaltaan säästetty, kun Liinahamarissa olisi ollut valtakunnan, sula pääsatama.

Se olisi myös tarkoittanut Jäämerentien nelikaistatieominaisuuksia Rovaniemelle ja siitä etelään jo 1940- luvulta, sekä rautatie sähköistettynä alueelle. Merenkulku- ja kalastus olisi ollut norjalaisten tapaan suomalainen työllistäjä, puhumattakaan arktisista rikkauksista. Suurelta osalta raskas-, kaivos-, ja metsäteollisuuskin olisi keskittynyt Oulun ja Lapin lääniin. Se tarkoittaisi, että työvoimaa ja asustusta olisi painottumassa alueelle ehkä miljoonaluokkaa, kun pääkaupungin paisutettua, valtavaa hallintokoneistoakin olisi Rovaniemellä ja Ivalossa sijoitettuna.

En nauraisi ajatukselle Inarin yliopistosta, enkä kulttuurin monihaaraisesta keskittymistä Kittilään ja Pelloon tässä näkemyskentässäni. Tiede-, ja tutkimus kukoistaisi yhtä hyvin Pelkosenniemellä, kuin Espoon Otaniemen Polilla tai Helsingin Viikin pelloilla. Espoo, Vantaa, tai joku Nurmijärvi olisi melkoisen olemattomia paikkoja muutaman kymmenen tuhannen asukkaan tihentyminään. Energiatuotanto olisi pohjoisessa, jossa sitä käytettäisiinkin eniten teollisuuteen. Ulkomaan liikenne meritse olisi painottunut pohjoiseen, samoin lentoliikenne ja tavarankuljetus.

Suomalainen ihminen ajattelisi maataan aivan toisella tavalla. Kokonaisen kansakunnan henkinen rakenne olisi tasapainoisemmin Suomenlahden rannalta Jäämeren rannalle. Ei olisi ajatusta melkein tyhjästä Lapista, jonne lähdetään ”lomalle, kun se on onneksi säilynyt melkein luonnonvaraisena”. Lentämällä Rovaniemeltä pohjoiseen tekoaltaiden yli ja kaartaen Inarijärven länsipuolelta Torniojokilaaksoa takaisin, näkee ettei se ole kuitenkaan sitä ”luonnontilassa” olemista. Jos ei ole lentämisen mahdollisuutta, niin ”lentäkää” Googlen simulaattorilla töllöllä sellaista 1 600 metrin korkeutta ja välillä kilometriä. Tulette varmasti epätoivoiseksi näkemästänne!

 0

\n]]> 9 http://aulissaarijrvi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/255611-kalotti-ilman-sotia#comments Energia Lappi Liikenneväylät Sula satama Mon, 21 May 2018 10:02:35 +0000 Aulis Saarijärvi http://aulissaarijrvi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/255611-kalotti-ilman-sotia Puolustusvoimien lähdettävä täydellä voimalla Lapin tulvasuojeluun http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/255284-puolustusvoimien-lahdettava-taydella-voimalla-lapin-tulvasuojeluun
Lappiin on muodostumassa tämän viikon aikana äärimmäisen vakava tulvatilanne, joka uhkaa monen kansalaisen perustuslaillista oikeutta henkilökohtaiseen turvallisuuteen. Tulvat ovat tällä hetkellä keskimääräistä suurempia niin Kemijoella, Ounasjoella, Tornionjoella kuin Ivalojoellakin. Lämmin sää ja sateet viikonloppuna pahensivat tilannetta entisestään ja tällä viikolla ennustetaan lisää sateita.

Mikäli sateet todella jatkuvat, ollaan monissa paikoissa kriittisen tilanteen edessä. Kittilän tilanne näyttää nyt jossain määrin rauhoittuneen, mutta sateet voivat muuttaa kaiken. Joki kun on jo tulvinut kellareihin ja vahinkoraja on hyvin lähellä. Tornionjoella vedenkorkeus puolestaan nousee noin 30 senttiä vuorokaudessa ja se tulee nousemaan vielä metrin. Erityisesti Tornionjoen osalta on hyvin todennäköistä, että tämän viikon loppupuolella ollaan monin paikoin todella vakavissa ongelmissa.

On hienoa, että Puolustusvoimat ovat osallistuneet tulvasuojeluun Torniossa ja varusmiehet ovat auttaneet tulvavallin korottamisessa. Nämä toimenpiteet ovat kuitenkin riittämättömiä. Ihmisten suojelun ei tule rajoittua pelkästään taajaamiin, vaan myös jokivarren asukkaiden ja mökkiläisten omaisuudesta on huolehdittava. Loppujen lopuksi tämä vastuu on Suomen valtiolla.

Puolustusvoimilla on Suomessa lakisääteinen tehtävä osallistua pelastustoimintaan antamalla käytettäväksi kalustoa, henkilöstöä ja asiantuntijapalveluita. Lapin tulvakuntien tulee nyt hyödyntää tätä täysimääräisesti ja vaatia, että Puolustusvoimat saapuvat kuntien alueelle turvaamaan kaikkia vaarassa olevia kiinteistöjä. Varusmiehiä kyllä riittää ja yhden viikon ylimääräinen pioneerikoulutus kauniissa Lapin luonnossa ei tee pahaa kenellekään. Puolustusvoimat voi myös lain nojalla halutessaan toteuttaa tätä tehtävää itsenäisesti ilman mitään virka-apupyyntöjä. Tällöin toiminta tulkitaan ”muiden viranomaisten tukemiseksi”.

Lappilaisia ei saa jättää tällaisessa tilanteessa yksin. Toivon todella, että Puolustusministeriö ja Sisäministeriö käyvät asiasta vakavat keskustelut ja uskaltavat toimia nopeasti. Lapin kiireellinen tulvasuojelu on nimittäin kansallisesti tärkeämpää, kuin uusien joukkojen keskittäminen Afganistaniin tai yhteisharjoitukset Yhdysvaltojen kanssa. Jos tällainen tilanne olisi päällä etelässä, olisivat joukot varmasti jo liikkeellä.

 0

\n]]> 22 http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/255284-puolustusvoimien-lahdettava-taydella-voimalla-lapin-tulvasuojeluun#comments Kotimaa Lappi Puolustusvoimat Tulva Tulvasuojelu Mon, 14 May 2018 15:00:20 +0000 Mikko Kärnä http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/255284-puolustusvoimien-lahdettava-taydella-voimalla-lapin-tulvasuojeluun Monikulttuurisuuden vastustamista ei pidä hävetä http://mattihaapala94.puheenvuoro.uusisuomi.fi/253069-monikulttuurisuuden-vastustamista-ei-pida-haveta
Lapin Kansan pääkirjoituksen jälkiosassa (29.3.) syytetään Lapin Perussuomalaisia Nuoria rasismista, koska yhdistys uskaltaa kyseenalaistaa julkisten varojen käyttöä monikulttuurisuuden ylistämiseen ja sen aiheuttamien ongelmien vähättelyyn. Lausunto on mukamas ”malliesimerkki poliittisen populismin valepukuun puetusta rasismista”. Tämä paljastaa Lapin Kansan pääkirjoitustoimittajan suomalaisvastaisuuden ja todelliset motiivit: hänelle suomalaisen kulttuurin puolustaminen on rasismia.

Suomalaiset ovat ainutlaatuinen kansakunta Pohjois-Euroopassa. Sitä ei voi muut jäljentää kuin itse suomalaiset. Tämä alle viiden miljoonan hengen kansa on todellisen uhan alla, koska vähenevä väestö ynnättynä kasvavaan maahanmuuttajien määrään korvaa väestömme aivan ulkopuolisella porukalla. Tilastokeskuksen 29. maaliskuuta julkaiseman väestörakennetilaston mukaan suomea, ruotsia tai saamea puhuvien osuus Suomessa laski lähes 10 000 hengellä, kun taas vieraskielisten määrä nousi lähes 20 000 hengellä ja heidän osuus Suomessa kattaa jo 7 % väestöstä. Tämä viimeistään osoittaa väestönvaihdoksen.

Minä ja Lapin PS-Nuoret ei hyväksy missään olosuhteissa, että julkinen valta syysää suomalaisten veronmaksajien rahoja suomalaisuuden ja suomalaisten syrjäyttämiseen. Tämä ynnättynä vielä monikulttuurisuuden aiheuttamiin ongelmiin, joista olemme joutuneet kärsimään lähivuosina eri puolilla Suomea – näkyvimpänä Turun terrori-isku viime elokuussa.

Kehotan jokaista suomalaisuutta kannattavan olevan valppaana monikulttuurisuuden edessä. Pääkirjoitusten rasistileimojen pelossa ei pidä lannistua. Kenenkään monikulttuurisuutta vastustavan ei tarvitse hävetä. Jokainen suomalaisuuden puolesta ulkopuolista voimaa vastaan seisova ansaitsee kunniansa.

 0

\n]]> 5 http://mattihaapala94.puheenvuoro.uusisuomi.fi/253069-monikulttuurisuuden-vastustamista-ei-pida-haveta#comments Lappi Monikultturismi Monikulttuurisuus Rasismi suomalaisuus Arki 4.1: Oman kuntani tulee ottaa vastaan Suomesta turvapaikan saaneita. Fri, 30 Mar 2018 05:00:00 +0000 Matti Haapala http://mattihaapala94.puheenvuoro.uusisuomi.fi/253069-monikulttuurisuuden-vastustamista-ei-pida-haveta Vuotos-vitkuttelun on loputtava http://miikkakeranen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/252211-vuotos-vitkuttelun-on-loputtava
Rovaniemen kaupunginhallitus päätti, että kaupunki valittaa valtioneuvoston päätöksestä estää Kemihaaran tulva-allas. Hallituksen enemmistö siis haluaa vielä jatkaa vuosikymmenten Vuotos-vitkuttelua, vaikka alue on todettu KHO:n päätöksellä luontoarvoiltaan korvaamattomaksi, se on Natura 2000 -suojeltu ja tulvasuojeluun on olemassa myös muita ratkaisuja.

On erittäin valitettavaa ja huolestuttavaa, että kaupunginhallitus ei ota Natura-suojeluohjelmaa vakavasti. Suojelupäätökset on tehty alueen ja sen tulevaisuuden kokonaisetua ajatellen. Luonnon itseisarvoa tulee kunnioittaa, mutta on otettava huomioon myös tulevien sukupolvien oikeus nauttia Suomen kansallisaarteista. Puhumattakaan siitä, mitä luonto merkitsee matkailualoille ja niiden kehitykselle.

On hyvä, ettei Lapin liitto valita päätöksestä. Onkin tärkeää, että maakuntatasolla osataan jo tehdä koko aluetta hyödyttäviä päätöksiä, eikä jäädä kiinni yhteen toimimattomaan ideaan. Rovaniemen kaupunginhallitukselta on vastuutonta jarruttaa aluekehitystä Lapissa tällä tavoin.

Vuotokseen hirttäytyminen tarkoittaa, että hyväksyttävissä olevien tulvasuojelun keinojen suunnittelu lykkääntyy. Epävarma ja alati uhattuna oleva tulevaisuus eivät ole kestävä pohja alueen kehittämiselle.

Kaupungin kannalta erittäin tärkeä yleinen etu on, että luontoa arvostetaan ja suojelualueita kunnioitetaan. Yhteinen etu ei ole, että vastoin viranomaisten ja muiden asiantuntijoiden lausuntoja kaupunki haluaa vielä edistää Vuotosta. Tulvasuojelu on otettava huomioon, mutta ei luontoa tuhoamalla tai aluekehitystä hidastamalla.

Miikka Keränen
Jorma Kuistio
Anna Suomalainen

Julkaistu alunperin Lapin Kansassa 6. maaliskuuta, 2018.

 0

\n]]> 0 http://miikkakeranen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/252211-vuotos-vitkuttelun-on-loputtava#comments Lappi Natura 2000 Rovaniemi Tulvasuojelu Vuotos Tue, 13 Mar 2018 14:30:36 +0000 Miikka Keränen http://miikkakeranen.puheenvuoro.uusisuomi.fi/252211-vuotos-vitkuttelun-on-loputtava Lappiin pitäisi rakentaa olympiatason kelkkarata http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/251402-lappiin-pitaisi-rakentaa-olympiatason-kelkkarata
Pyeonchangin talviolympialaiset olivat ja menivät. Suomi saavutti kisoissa kuuden mitalin tavoitteensa. Kisojen kovimmista suomalaissuorituksista vastasivat hiihtäjämme Iivo Niskonen ja Krista Pärmäkoski. Niskasen voitto miesten 50 kilometrillä ja Pärmäkosken hopeahiihto naisten 30 kilometrillä olivat komeaa katsottavaa. Kiitokset näillä kahdelle upealle urheilijalle olympiamaineemme pelastamisesta. Muilta osin menestyksemme oli varsin vaisua.

Suomelta on perinteisesti odotettu menestystä juuri talvikisoissa. Mäkihypyssä hyppy ei kuitenkaan enää kulje entiseen malliin, kiekkokaukalossa vain naiset tekivät sen mikä heiltä odotettiin ja lumilautailussakin menestys jäi, Enni Rukajärven pronssia lukuunottamatta, olemattomaksi. Mitalitaulukossa naapurimaamme Ruotsi ja Norja kepittävät meidät mennen tullen ja palatessa. Jotain pitäisi tehdä, mutta mitä?

On selvää, että Suomen on jatkettava panostamista niihin lajeihin, joissa olemme perinteisesti menestyneet, mutta tähän rinnalle on saatava myös muuta. Suomen tulisi asettaa tavoitteekseen, että kilpailemme tulevissa talviolympialaisissa jokaisessa mahdollisessa lajissa. Yksi laji, jossa suomalaisia olympiaurheilijoita ei ole koskaan nähty, on rattikelkkailu. Syykin on selvä: Suomessa ei ole yhtäkään rattikelkkarataa, jossa lajia voisi harjoitella.

Tämä tilanne kannattaisi korjata ja rakentaa oma rata. Se kannattaisi sijoittaa Rovaniemen Ounasvaaralle Lapin urheiluopiston yhteyteen. Samalla mahdollistettaisiin yhteistyö niin urheilulukion kuin Lapin yliopistonkin kanssa. Iso-Britanniassa kelkkailu on perinteisesti ”yliopistolaji”, joten miksi ei siis myös meillä? Oma kelkkailurata houkuttelisi vauhtilajeista kiinnostuneita nuoria opiskelemaan ja harjoittelemaan kelkkailua Lappiin. Toteutuessaan rata olisi myös matkailunähtävyys, joka piristäisi koko Lapin elinkeinoelämää. Rovaniemen erinomaiset lentoliikenneyhteydet ja kattava majoituskapasiteetti varmistaisivat, että Suomen olisi tulevaisuudessa helppoa kilpailla eri kelkkailulajien maailmancup -kisoista. Tällaisilla kisoilla on erittäin suuri vaikutus aluetalouteen.

Esitänkin, että opetus- ja kulttuuriministeriö käynnistäisi asiasta esiselvityshankkeen Lapin maakunnan ja Rovaniemen kaupungin kanssa. Kelkkarata on iso investointi ja esimerkiksi Pyeonchangin talviolympialaisiin rakennettu kelkkarata maksoi noin 95 miljoonaa euroa, mutta toteutuksen voisi tehdä myös huomattavasti edullisemmin käyttämällä uusia muovikomponentteja. Suomen kylmä ilmanala myös laskisi radan ylläpitokustannuksia. Esiselvityshankkeessa olisi hyvä pohtia radan konstruktion ja sijoittumisen lisäksi sen eri rahoitusvaihtoja. En pidä poissuljettuna, että tällaiseen hankkeeseen olisi mahdollista saada rahoitusta myös EU:lta.

Tehemäkö siis tämänkin pois ja varmistamme, että tulevissa olympialaisissa voimme jännittää suomalaisten puolesta myös kelkkailussa?

 0

\n]]> 30 http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/251402-lappiin-pitaisi-rakentaa-olympiatason-kelkkarata#comments Kelkka Lappi Olympiakisat Urheilu Mon, 26 Feb 2018 10:27:07 +0000 Mikko Kärnä http://mikkokarna.puheenvuoro.uusisuomi.fi/251402-lappiin-pitaisi-rakentaa-olympiatason-kelkkarata Voi syrjäseutuvähennys sentään http://amosahola.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250393-voi-syrjaseutuvahennys-sentaan
Lappiin ei tahdo löytyä työntekijöitä Suomesta – Lauri Väisänen haki kymmentä paikkaa, mutta yksikään firma ei suostunut vajaan 2 000 euron palkkatoiveeseen (HS 2.2.2018):

"Lapin yrittäjien Salon mukaan moni etelän asukki olisi halukas muuttamaan pohjoiseen työn perässä, jos työnteko olisi kannattavampaa. Yrittäjillä on ehdotus: valtio voisi myöntää syrjäseutujen työntekijöille verohelpotuksen."

Sana syrjäseutuvähennys oli minulle uusi, niin googlettelin asiaa:

Syrjäseutuvähennys estämään maaseudun autioitumista? (MTV3, 22.11.1997)

Selvitys esittää syrjäseutuvähennystä väestökatoa vastaa (MTV3, 18.12.2000)

Lapin liitto: Syrjäseutuvähennys Itä-Lappiin (Yle, 9.2.2005)

Ehdotus ei ole siis uusi, mutta onneksi kuolleena syntynyt. Terveiseni Lapin yrittäjille on, että lopettakaa syrjäseutuvähennyksen naukuminen.

Toinen ehdotuksenne:

"Lapin yrittäjien esittämään keinovalikoimaan kuulunee myös kolmansista maista saapuvan työvoiman tarveharkinnasta luopuminen."

on sen sijaan mainio. Tämän on havaittu toimivan myös ulkomailla:

"Vapaapäivinä emme tee juuri muuta kuin olemme ulkona" – Australia saa halpaa työvoimaa nuorista, jotka hakevat maasta seikkailua (Yle 21.1.2018)

Kirjoittaja on Liberaalipuolueen Helsingin piirin puheenjohtaja ja varavaltuutettu, jonka mielestä kuvaliitteen kyltti osuu asian ytimeen.

 0

\n]]> 12 http://amosahola.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250393-voi-syrjaseutuvahennys-sentaan#comments Aluepolitiikka Lappi Valtion tuet Sat, 03 Feb 2018 14:25:49 +0000 Amos Ahola http://amosahola.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250393-voi-syrjaseutuvahennys-sentaan Lapissa on työntekijöitä, joten työvoimapulaa ei ole http://pelisuomi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250378-lapissa-on-tyontekijoita-joten-tyovoimapulaa-ei-ole
”Lapissa olisi työpaikkoja tarjolla mutta tekijöitä ei löydy – Maailmankuulun iglukylän piti sulkea uusi ravintola ja matkamuistomyymälä” Lähde: Helsingin Sanomat 24.1.2018

80-luvulla ehdotin työntekijäjärjestölle, että voisiko matkailukeskuksissa ottaa Kreikassa olevan käytännön Suomessa käyttöön? Kreikassa matkailusesonkien aikana työaika oli 16 tuntia päivässä ja kuusi päivää viikossa.  Osa palkasta maksettiin sesonkien ulkopuolella, joten työntekijöillä oli tuloja ja vapaa-aikaa käyttää perheensä kanssa, harrastuksiin ja opiskeluun. Työttömyysjaksoja ei ollut. Työntekijä järjestö suhtautui positiivisesti ehdotukseeni. Valitettavasti asia jäi ilmaan, sillä itse aloitin suuren matkailuinvestoinnin.

90-luvun alussa olin Ylläksen hissiyhtiön ja Äkäshotellin hallituksen jäsenenä, jolloin huomasin, että yrityksien työntekijöistä suurin osa oli muualta kuin Lapinläänistä. Ikävintä oli huomata se, että suurin osa palkoista ja veroista maksettiin Etelä-Suomeen, joten ne verotulot eivät jääneet paikkakunnalle. Ongelman ja suuren kulun muodosti myös sesonkiajan työtekijöiden majoitus, johon täytyi varata vuokrattavia majoitustiloja, jolloin niiden osalta tulo jäi saamatta.

”Taustalla ovat pula sekä asunnoista että työvoimasta. Tilanne on varmaankin sama kaikissa Lapin tunturikeskuksissa: jos porukkaa meinataan saada töihin, heille pitää olla hyvät asunnotkin”, Eiramo sanoo.” HS 24.1.18

Siihen aikaan matkailuinvestoinneille oli erilaiset valtion tukimuodot ja edulliset lainat. Tukien ja lainojen myöntäjät ilmoittivat omissa katsauksissaan uusien työpaikkojen määrät myönnetyillä tuilla ja lainoilla. Kunnat perustelivat tukeaan uusilla työpaikoilla paikkakunnalle. Kummatkin puhuivat puuta heinää, sillä suurin osa työpaikoista syntyi Uudenmaan lääniin, josta sesonkityövoima saapui töihin ja jonne veromarkat valuivat.

” Lapin työntekijöistä joka kymmenes on Rotkon arvion mukaan ulkomaalainen.” HS 24.1.18

90-luvun puolessa välissä silloiselle Lapinläänin maaherralle Hannele Pokalle ehdotin, että tarttuisi ideaani ja aloittaisi neuvottelut työntekijäjärjestöjen kanssa, että voisiko työtekijöille tarjota mahdollisuutta pitempiin työpäiviin sesonkiaikana? Hän ei vienyt asiaa eteenpäin.

Keskustelin aikoinaan paikallisen henkilökunnan kanssa Ylläksellä ideastani, että olisivatko he valmiita tekemään pitempää työpäivää sesonkiaikana, niin työttömyysjaksot jäisivät pois ja palkkatulo olisi turvattu myös sesonkiajan ulkopuolella erikseen perustettavalla tilillä, jonne osa palkasta siirrettäisiin ja sieltä sesongin ulkopuolella maksettaisiin? Vastanotto idealle oli myönteinen, sillä he kokivat, että voisivat sesonkien ulkopuolella viettää enemmän aikaa lastensa kanssa, opiskella, harrastaa ja matkustaa.

Minä työnantajan edustajana näin useita hyviä puolia tällaisessa järjestelyssä. Yrityksellä olisi koko sesongin ajan paras mahdollinen työvoima, jota ei tarvitse kouluttaa segongin alkaessa. Säästäisimme työntekijöiden majoituskuluissa, joten voisimme maksaa hiukan ekstraa vakituiselle henkilökunnalle. Poistuisi se ainainen jännitys siitä, että saammeko riittävästi työvoimaa sesongin ajaksi. Kunnan ja läänin kannalta olisi hieno asia, että verotulot työntekijöiden maksamista palkoista jäisivät paikkakunnalle.

Ehkä tarvittaisiin uutta ajattelua ja keskustelua työntekijöiden ja sesonkiyrittäjien kesken?

 0

\n]]> 7 http://pelisuomi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250378-lapissa-on-tyontekijoita-joten-tyovoimapulaa-ei-ole#comments Lappi Matkailu Sesonkityövoima Sat, 03 Feb 2018 10:24:49 +0000 Pertti Lindeman http://pelisuomi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250378-lapissa-on-tyontekijoita-joten-tyovoimapulaa-ei-ole 5000 km mittarissa http://emmaijala.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250318-5000-km-mittarissa
Eduskunnassa on pidetty istuntotaukoa tammikuun ajan. Minulle tämä aika ei ole ollut taukoa. Pari päivää sitten ylittyi viidentuhannen kilometrin raja autoni mittarissa yksinomaan järjestämieni yleisötilaisuuksien ajojen vuoksi. Sitten ovat muut työhöni liittyvät ajot vielä päälle. Niin pitkiä välimatkoja Lapin maakuntaan kuuluu. Kotoani autolla Lapin vaalipiirin pohjoisille rajaseuduille on esim. Kilpisjärvelle 480 km ja Nuorgamiin 485 km – enkä asu edes vaalipiirin etelärajalla!

Olen käynyt lähes jokaisessa Lapin kunnassa kuluneen kuukauden aikana vähintään kaksi pysäystä. Yleisötapahtumien ja 50-vuotiskahvittelujeni lisäksi olen käynyt osassa kuntia tapaamassa kunnallishallinnon edustajia sekä paikallisia yrittäjiä. Mainittakoon, että kaikki nämä kulkemiset ja tilaisuuksien aiheuttamat kulut ovat menneet omasta pussistani. Toisin kuin joskus luullaan, eduskunta ei korvaa kansanedustajille tällaisia ajomatkoja tai omien tilaisuuksien pitämistä. Toki meillä on hyvä palkka, joten en valita.

(Posiolla ja Tervolassa en tammikuun aikana käynyt, mutta ne ovat ohjelmassa nyt helmikuussa.)

Minulla on ollut joskus vaikeuksia keksiä lehti-ilmoituksiin nimiä järjestämilleni tapahtumille. Yleensähän puhutaan ”kansanedustajan puhetilaisuuksista” tms. – En halua kuitenkaan olla näissä tapaamisissa ensi sijaisesti puhumassa, vaikka mieluusti kerron, mitä eduskunnassa on meneillään. Tärkeintä minulla on kuitenkin niissä saamani palaute. Lapin ihmisiltä olen yleensä saanut parhaat ideat eduskuntatyöhöni. Kritiikkiäkin otan mielellään vastaan, kunhan se on asiallista. Nämä kohtaamiset lappilaisten kanssa antavat minulle voimaa jatkaa työssäni.

Ehkä näissä tilaisuuksissani kyse olisi lähinnä perinteisistä Maalaisliitto-Keskustan tupailloista, joissa keskusteltiin ja tingattiinkin tarvittaessa. Nimi vain ei helposti sovellu tilaisuuteen, jota ei aina pidetä illalla eikä välttämättä kenenkään kotona.

Eilen oli sitten kuukauden tauon jälkeen lähdettävä Helsinkiin, kun eduskunnassa pidettiin juhlallinen presidentin virkaanastujaistilaisuus. Vakava ja arvokas tilaisuus, kuten kuuluukin. Presidentinvaaleissa erilaiset mielipiteet kohtasivat ja käytiin reilu kilpa. Nyt kun vaalit on käyty, on presidenttiä kuitenkin tuettava, olimmepa olleet vaaleissa kenen takana tahansa. Valtionpäämiehen menestyminen työssään on myös koko kansakunnan menestymistä.

 0

\n]]> 5 http://emmaijala.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250318-5000-km-mittarissa#comments Eduskunta Kansanedustaja Lappi Presidentti Fri, 02 Feb 2018 13:16:37 +0000 Eeva-Maria Maijala http://emmaijala.puheenvuoro.uusisuomi.fi/250318-5000-km-mittarissa Lapin punainen Esko-Juhani Tennilä http://ilkkaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/248123-lapin-punainen-esko-juhani-tennila
Punainen porukoiden yhdistäjä – pitkäaikainen kansanedustaja, Esko-Juhani Tennilä jäi pois omasta tahdostaan eduskunnasta, oltuaan kolme vuosikymmentä kansanedustajana.

Kommunisti ja lapsilisien vankka puolustaja – oikea ihminen, isolla I-kirjaimella – aidosti pienen ihmisen puolesta, ilman taka-ajatuksia. Yle esitti ”Itseasiassa kuultuna” ohjelmassa [1 haastattelun pitkänlinjan Lapin puolustajasta.

…

[1 ~ https://areena.yle.fi/1-3971515 - Yle – Itse asiassa kuultuna.

Kun siirtomaa Lappi halusi oman yliopiston

Tennilä kertoi kiintoisan jutun, jota piti varmana. Aihe liittyi yliopistoon, jota Rovaniemi oli pyytänyt, kerjännyt, kärttänyt, anonut ja hakenut – monin kansanliikkein ja karvalakkilähetystöjen voimin, onnistumatta.

Elettiin aikoja, jolloin päätöksiä tehtiin myös presidentinlinnasta ja Tamminiemestä –

... presidentti Urho Kekkonen oli voimissaan ja puuttui kysymyksellä tähänkin etelän miehen mielestä ”syrjäseutuhankkeeseen” – kuunnellen juristeja, jotka kertoivat, etteivät lakimiehet halua oikeustieteellistä kauas periferiaan -

Kekkonen* oli sanonut, että nyt te unohditte yhden lakimiehen …

Ja seuraavana päivänä oikeusministeriö ilmoitti Lapin miehille: ”Olette saaneet oman yliopiston ...” Näin sai alkunsa tänään jo maineikas Lapin yliopisto, jossa koulutetaan huippuluokan lakimiehiä ja juristeja. Kekkonen oli puhunut.

...

* Kekkonen väitteli aikanaan lakitieteen tohtoriksi ---

…

Tänään Lappi on matkailun omanlainen suomalainen mekka ja ulkomailta ollaan tulossa sankoin joukoin arvostamaan jotain sellaista, mitä meillä ”etelästä” ei ole aina arvostettu.

Kiinalaiset ovat löytäneet Lapin, sen tyhjyyden, rauhan, puhtauden ja yöttömyyden kuin myös päivättömyyden. Muun muassa kiinalaiset arvostavat ilmanalaa, joka on puhdasta – helppo hengittää ja ilman hengityssuojaa. Nyt arvostukset muualta ovat jotain sellaista, mikä on toisaalla harvinaista.

...

Meillä on myös meneillään presidentinvaalit 2018 – kahdeksan ehdokkaan joukossa on yksi Lapin mies – Keminmaalta lähtoisin oleva Paavo Väyrynen [2.

Esko-Juhani Tennilä kertoi yhdessä muun muassa Väyrysen kanssa tehdyn paljon Lapin asioiden hyväksi – oli junailtu, oli järjestelty – oli siis kunnioitettu äänestäjiä.

Nyt useat äänestäjät kunnioittavat voimaa ja vahvuutta – presidentille olisi palautettava ainakin osa siitä vallankäytöstä, mitä oli aikakautena, jolloin Suomella ja suomalaisilla oli isäntä talossa.

[2 ~ http://ilkkaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/247657-vayrysen-kiusalliset-esillenostot-emu-ja-nato-isantamaa -

[2 ~ http://ilkkaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/247534-paavo-vayrynen-avasi-uuden-suomalaisen-vuosisadan -

…

EKSTRA

Saako Lappi – eli paljolti saamelaiset oman autonomian, ellei peräti itsenäisyyden [3, joka tuottaisi sen ikiaikaisen nautintaoikeuden, jota nyt etelästä rajoitetaan.

Lopuksi jää kysymys, miten alkuperäkansalaiset, saamelaiset palvelisivat itselle huomisen ammatin – matkailijoiden ja vierasmaalaisten huolehtimisen – itselle elinkeinoksi.

…

[3 ~ https://ilkkaluoma.blogspot.fi/2014/02/tarjotaanko-saamelaisille-itsenaisyytta.html -

Tässä yhteydessä toivotan kaikille lukijoille Rauhallista ja Ystäväläheistä Joulua!

Ilkka Luoma

Kansalaiskirjoittaja Helsingistä

https://www.facebook.com/first.ilkka

https://ilkkaluoma.blogspot.fi

US VU 24 T BL BL BL FB FB FB BLOG 158617

DOC tennila_23122017.dov – OpenOffice Writer

PVM 23122017

377_3399

 0

\n]]> 92 http://ilkkaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/248123-lapin-punainen-esko-juhani-tennila#comments Lapin matkailu Lappi Paavo Väyrynen saamelaiset Siirtomaa Sat, 23 Dec 2017 18:29:56 +0000 Ilkka Luoma http://ilkkaluoma.puheenvuoro.uusisuomi.fi/248123-lapin-punainen-esko-juhani-tennila PK-yritysten tukeminen Lapissa ja Uudellamaalla http://nikokaistakorpi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/245412-pk-yritysten-tukeminen-lapissa-ja-uudellamaalla
Kärnän jälleen tekemä osaoptimointi tilastojen kanssa sai minut tutustumaan kuinka eri tavalla PK-yritysten liiketoimintaa tuetaan alueellisten rakennetukien avulla Lapissa ja Uudellamaalla. EU:lta tulevaa tukea jaettiin Lintilän johdolla vuoden alussa 346 miljoonaa eri alueille, joten pienistä summista ei ole kysymys. Vaikka tuki tulee EU:lta, niin Suomen ollessa nettomaksaja lopulta nämäkin katetaan verovaroin - eivät ne ilmaiseksi taivaasta putoa.

Työ- ja elinkeinoministeriöllä on Eura 2014 -järjestelmä, josta nämä tiedot on poimittu ja laskettu yhteen siellä olevista 2014 aloitetuista hankkeista tähän päivään.

Lappiin PK-yritysten kehitykseen tukea 36 miljoonaa ja Uudellemaalle 2 miljoonaa

Lappiin toimintalinjalta nimeltä PK- yritysten kilpailukyky on myönnetty 2014 lähtien tukea yhteensä 229 hankkeelle ja näiden yhteissummaksi muodostuu 35 893 961 euroa eli pyöreästi 35,9 miljoonaa euroa.

Uudellamaalla vastaavat luvut ovat 8 hanketta ja 2 144 983 eli pyöreästi 2,1 miljoonaa euroa.

Jos katsotaan tuen saajia, niin Uudellamaalla on noissa muutamassa hankkeessa pääosin kyse yhteishankkeista ja Lapissa taas tuki on pääosin suoraa tukea yrityksille, joista löytyy mm matkailualan yrityksiä, konepajoja ja vaikkapa puutalojen elementtejä tekeviä yrityksiä.

Jos olet Uudellamaalla, niin on hyvin vaikea saada julkista rahoitusta, mutta Lapissa se vaikuttaa olevan varsin helppoa.

Tehdäänpä Kärnän suosimia per asukas -laskelmia, Lapin väkimäärä on noin 180 000 ja Uudenmaan 1 650 000 henkilöä. Tuosta saataisiin PK-yritystoiminnan tukemiseen Lapissa 200 euroa per asukas ja Uudellamaalla 1,27 euroa per asukas.

Esimerkkiyrityksenä hirsituotteita valmistava Pellopuu Oy Turtolasta

Yritys ilmoittaa toimialakseen puutalojen valmistuksen ja sen liikevaihto vuonna 2016 oli 5 285 000, liiketappiota tuli 138 000 ja omavaraisuusaste on korkea 93%.

Toukokuussa 2017 sille myönnettiin valtion ja EU:n suoraa tukea 1 083 000 euroa hankekuvauksella:

"Tuotanto prosessi ketjutetaan, uudistetaan, nopeuttaen läpimenoaikaa ja laadun tekeminen varmistetaan koko prosessin ajaksi."

Aiemmin on myönnetty tukea vuosina 2014 ja 2015  ensin 109 000 euroa ja sitten 87 500 euroa.

Tuen yhteissummaksi saadaan siis 1,28 miljoonaa euroa suoraa yritystukea vuosina 2014-2017.

Onko tämä tervettä kilpailua?

Ymmärrän näiden alueellisten yritystukien tavoitteen työllisyyden ja eri alueiden asuttuna pitämisen kannalta. Kun taas ajattelen maan sisäistä kilpailua, jossa eri maakunnissa toimivat yritykset kilpailevat keskenään, niin muodostuuhan esimerkkiyritykselle valtava kilpailuetu vaikkapa Uudellamaalla toimivaan saman alan yritykseen.

Kuten alussa totesin, niin eilinen Kärnän kirjoitus sai minut tympiintymään ja päätin katsoa tarkemmin tätä minua jo pitkää askarruttanutta asiaa - olenhan jo useasti kirjoittanut yritystukien ongelmista. Tämäkin kertoo vain osatotuuden, mutta halusin tällä osoittaa etteivät asiat ole ollenkaan niin yksinkertaisia kuin esim Kärnä esittää.

Lappiakin tuetaan merkittävästi eri hankkeissa ja sinne tarjotaan merkittävää tukea yrityksille. Myös alueen oppilaitokset saavat EU-tukea merkittäviä määriä.

Mitäänhän näille tuille ei olla tekemässä paitsi että tulevaisuudessa lakiehdotuksen mukaan jakovastuu siirtyy syntyvälle maakuntahallinnolle. Siitä olen hieman huolissani.

 0

\n]]> 7 http://nikokaistakorpi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/245412-pk-yritysten-tukeminen-lapissa-ja-uudellamaalla#comments Lappi Maakuntauudistus PK-sektori Tulonsiirrot Yritystuki Thu, 02 Nov 2017 07:41:29 +0000 Niko Kaistakorpi http://nikokaistakorpi.puheenvuoro.uusisuomi.fi/245412-pk-yritysten-tukeminen-lapissa-ja-uudellamaalla Jäämeren rata ei ole ainoa yhteysvaihtoehto http://merjavilmil.puheenvuoro.uusisuomi.fi/243950-jaameren-rata-ei-ole-ainoa-yhteysvaihtoehto

Yhtä varmasti kuin vuodenajat Lapissa vaihtuvat, nousee säännöllisin väliajoin esiin keskustelu ratayhteyden rakentamisesta Jäämerelle. Keskustelu on jatkunut eri yhteyksissä jo noin 100 vuotta, joten mistään uudesta ideasta ei ole kyse. Viimeisimpinä käänteinä on loppukesän liikenneministeriön käynnistämä kannattavuusselvitys yhdessä Norjan liikenneviranomaisten kanssa Jäämeren radan kannattavuudesta.

Esillä on yhä vuonna 2013 esitetyt vaihtoehdot Suomesta Jäämerelle: rata Sallasta Murmanskiin, Rovaniemi – Sodankylä – Kirkkoniemi – reitti, tai Skibotniin menevä rata.

Maailmantalouden kasvu laittaa valtiot miettimään kustannustehokkaita reittejä tavaraliikenteelle. Kiina on jo linjannut tavoitteensa uudesta Silkkitiestä, joka kulkisi lähinnä Keski-Aasian kautta Eurooppaan. Jäämeren radan tavoitteena on saada hyöty Koillisväylän meriliikenteestä, kuljettamalla tavaraa Norjan satamista eteenpäin.

Minulla ei ole aavistustakaan siitä, paljonko junaradan rakentaminen maksaa. Epäilen että sen vetäminen läpi Lapin erämaiden ei ole halpaa. Jos sitä päästään edes ylipäätään koskaan rakentamaan. On nimittäin selvää, että riippumatta siitä mikä linjauksista valitaan, käynnistyy valituskierre, joka vie vuosia ja vuosikymmeniä. Edellyttäen siis, että saadaan edes Lapissa yksimielinen päätös reitistä, jota sitten yhdessä viedään eteenpäin. Junaradan vetäminen poronhoitoalueelle luonnonpuistojen läheisyyteen ja ympäristöä rasittaen herättää voimakkaita tunteita. Vaikka luvat olisivat jo kädessä ja reitti piirretty karttaan, on investointi niin suuri, että sen kannattavuus on negatiivinen vuosikausia. Koillisväylän todellinen hyödyntäminenkin vie ainakin 20 vuotta, ennen kuin tavaravirrat ovat laskennallisesti kannattavuus huomioiden merkittäviä.

Koska yhteys Jäämerelle täytyy kuitenkin saada toteutettua nykyistä paremmin, jotta meillä olisi edes edellytyksiä päästä osille Koillisväylän tavaravirroista, kääntäisin katseet tieverkon kehittämiseen. Ajatus ei ole minun, sitä ovat esittäneet jo monet muutkin, mutta selvitystä asia vaatii.

Tiet Lappiin on jo linjattu, niiden kunto vain on vaihteleva. Yhteistyössä lähinnä Norjan kanssa olisi mahdollista parantaa olemassa oleva tieverkko niin, että siitä saataisiin mahdollisimman suuri hyöty. Koillisväylän kuljetusten määränpää on lähinnä kuitenkin Keski-Eurooppa, joten konttialukset suuntaavat suurelta osin Euroopan suuriin satamiin. En pidä uskottavana vaihtoehtoa, että alukset pysähtyisivät Norjan satamiin, jos lasti on tarkoitettu esimerkiksi Saksan kemianteollisuuden raaka-aineeksi.

Kuljetuskalusto on muuttunut radikaalisti siitä, kun oma pappani ajeli pienellä kuorma-autollaan Liinahamarin reitillä 1930 – luvun loppupuolella. Nykyiset HCT – ajoneuvot (High Capacity Transport) kuljettavat noin kymmenen kertaa suuremman kuorman pappani autoon verraten, päästömääriltään vähäisemmin, energiatehokkaammin ja tiestöä vähemmän kuluttaen, kun suurempi pyörämäärä jakaa kuormaa tasaisemmin. Lapin asukkaat, kasvava matkailu ja tavaraliikenteen tarvitsema asianmukainen tiestö palvelee aluetta tässä tilanteessa tehokkaammin kuin junayhteys. HCT – yhdistelmillä voitaisiin kuljettaa myös liikenneviranomaisten ennakkoselvityksen mukaan tiekuljetukset aiempaa edullisemmin.

Toimiva tieverkko Lapissa on tällä hetkellä välttämätön. Jäämeren yhteyttä suunniteltaessa on syytä tarkastella myös tavaraliikenteen toteuttamista kumipyörillä, kuten nytkin, jolloin investointi olisi helpommin perusteltavissa, nopeampi toteuttaa ja palvelultaan laajempia käyttäjämääriä hyödyntävä. HCT – ajoneuvot eivät vaadi sinänsä suuria muutoksia teihin, kunhan olemassa oleva tieverkko on kunnossa ja siltojen kantavuudet huomioitu. Kuljetusyrityksiä on jo Lapissa valmiina, jonka myötä alueen työllisyys parantuisi. Kustannuksiltaan tarvittavat muutokset ovat todennäköisesti murto-osa ratarakentamisen vastaavista.

Kun siis jälleen kerran selvitetään Jäämeren radan kustannuksia, olisi syytä selvittää myös tiekuljetusvaihtoehto. Samaan voisi liittää myös tietoliikenneyhteyksien parantamisen, jolloin Lapin asema arktisessa yhteisössä vahvistuisi entisestään. Mikään ei estä jatkamasta Jäämeren radan selvittelyä, Suomen 200 – vuotisjuhlassa voi olla jo selvitys valmiina ja hankkeen oikeustaistelut käyty. Nopeampana vaihtoehtona olisi mahdollisuus toteuttaa tieverkoston uudistaminen, jolloin Lappi hyötyisi myös osaltaan arktisen alueen henkilö- ja tavaravirroista.

 0

\n]]> 0 http://merjavilmil.puheenvuoro.uusisuomi.fi/243950-jaameren-rata-ei-ole-ainoa-yhteysvaihtoehto#comments Jäämeren ratahanke Kuljetus Lappi Logistiikka Thu, 05 Oct 2017 10:23:49 +0000 Merja Vilmilä http://merjavilmil.puheenvuoro.uusisuomi.fi/243950-jaameren-rata-ei-ole-ainoa-yhteysvaihtoehto Hinnalla millä hyvänsä http://sannavauranoja.puheenvuoro.uusisuomi.fi/243035-hinnalla-milla-hyvansa
Vuonna 1987 tein ensimmäisen matkani Lappiin. Tunturit tekivät 10-vuotiaaseen tyttöön lähtemättömän vaikutuksen ja siitä saakka olen käynyt pohjoisessa lähes joka vuosi, vaikka matkaa Varsinais-Suomesta kertyy yli 1000 kilometriä.

Ylläksen kupeeseen suunnitellaan jälleen uutta kaivosta. Kaivoshanketta vastustavat erityisesti alueen matkailijat ja matkailuyrittäjät, mutta kunnanjohtaja ja ilmeisesti merkittävä osa kuntapäättäjistä on hankkeen kannalla. Vaikka sen nettovaikutukset työpaikkoihin ovat tutkimusten mukaan negatiiviset, palkkatulot ja kunnan verotulot seudulla kasvaisivat.

Jo Talvivaarassa koetun esimerkin mukaisesti kaivostoimintaa käynnistävän yrityksen suhtautuminen ympäristövaikutuksiin vaikuttaa olevan melko ylimielistä ja ylimalkaista. Ympäristölupaprosesseja erilaisissa organisaatioissa hyvin läheltä tarkastelleena, yrityksillä ei välttämättä ole mitään ymmärrystä omista ympäristövaikutuksistaan. Osaaminen ostetaan raporttien muodossa muualta.

Ympäristölupaprosessin toinen pää, viranomaiset, eivät hekään täyttä luottamusta ansaitse. Kaivoshanke on aina niin valtava kokonaisuus, ettei edes aiemman kokemuksen nojalla sen todellisia vaikutuksia osaa välttämättä arvioida kukaan. Saati simuloida tilannetta, jossa jokin osa-alue pettää.

Helsingin Sanomien (18.9.) artikkelin mukaan matkailuyrittäjät, kunnan ja alueen edustajat sekä kaivosyhtiö eivät mahdu enää samaan pöytään. Suomessa on varsin huonot perinteet käydä kansalaiskeskustelua aktiivisesti, saati hyödyntää aktiivisten toimijoiden osaamista ja heidän hankkimaansa tietoa.

Riippumatta siitä, mitkä ovat kaivoksen todelliset ympäristövaikutukset tai oletetut taloudelliset seuraukset, on muistettava ainutlaatuisen ja toisaalta huikeaa potentiaalia sisältävään luontokohteeseen liittyvät mielikuvat.

Matkailija ei suinkaan perehdy ympäristölupa-asiakirjoihin. Matkailija ei tee matkustuspäätöstään sen perusteella, jäävätkö ympröivään luontoon lasketut päästöt alle sallittujen raja-arvojen. Matkailija perustaa päätöksensä ainoastaan ja vain mielikuviin. Ja kun mielikuva muuttuu negatiiviseksi, matkaa ei kyseiseen kohteeseen enää tehdä. Tämän riskin vallitessa ei myöskään matkailupalveluihin investoijat halua rahojaan kyseiseen kohteeseen käyttää.

Suomi kuitenkin uskoo vielä kirkkoakin lujemmin teollisuuteen. Ja mitä peremmällä ollaan jalostusprosessin alkupäässä, sitä vankempaa on usko sen erinomaisuuteen, välttämättömyyteen. Näin siitä huolimatta, että maailman koulutetuimman kansan pitäisi ensisijaisesti panostaa osaamistaan jalostusasteeltaan alkutuontantoa huomattavasti korkeampiin tuotteisiin ja palveluihin.

Matkailu on vielä monen mielissä "toisten paitojen pesemistä", joka ei Kekkosen aikaisten uskomustemme mukaan tätä kansakuntaa pelasta. Samaan aikaan sentään teollisuutemme on ottanut aimoaskeleita palveluiden kehittämiseksi, mutta kaiken ytimessä pitäisi lopulta kuitenkin olla tuote. Ja mitä suuremmassa yksikössä tuotteita tehdään, sen parempi meille. Pk-yrityksillä on sija Suomen majatalossa vain laman synkimpinä hetkinä. Nyt emme enää elä lamassa ja niinpä pienyrittäjät saavat sinnitellä oman onnensa nojassa, kunnes maailmatalous taas heilahtaa uuteen asentoon.

Ylläs-Pallaksen kansallispuiston matkailupotentiaali on käsittämättömän suuri. Maailmanpolitiikan epävakaus, massakohteiden turvattomuus, ilmansaasteet, ihmismassat ja melu ovat niin monen arkipäivää, että hiljaisuudesta, puhtaudesta ja kauneudesta ollaan valmiita maksamaan aina vaan suurempia summia. Ilmastonmuutos taas tahollaan vähentää etenkin talvimatkailuun soveltuvien kohteiden määrää, mikä ollaan esimerkiksi useissa Alppikohteissa saatu jo karvaasti kokea.

Ilman ainoatakaan teknokraattista, pragmaattista järkiperustetta voidaan todeta, että kaivosta ei pidä missään tapauksessa rakentaa Ylläksen kylkeen. Tärkeimmät asiat nimittäin näkee sydämellään, kuten legendaarinen Pikku Prinssi filosofiassaan toteaa. Mutta vaikka ei uskoisi Pikku Prinssin ajatuksiin, niitä teknokraattisen järkeviäkin perusteluita kaivoksen estämiseksi löytyy lukemattomia. Ja ehkä tärkein niistä on se, että kaivos synnyttänee 300 työpaikkaa, matkailu- ja elämysteollisuuden mahdollisuudet ovat kymmenkertaiset.

Kysymys kuuluu, kääntyykö Suomi ja sen yksi suurimmista matkailu- ja elämysjalokivistä yhä syvemmälle teollisen aikakauden alkuhämäriin vai aiommeko me siirtyä muun Euroopan mukana palvelutalouden ja elämysteollisuuden aikakaudelle?

Toivon todella, että voin kääntää jatkossakin katseeni Yllästunturilla mihin tahansa ilmansuuntaan ja nähdä ainoastaan upeaa, puhdasta Lapin luontoa.

 0

\n]]> 4 http://sannavauranoja.puheenvuoro.uusisuomi.fi/243035-hinnalla-milla-hyvansa#comments Kaivosala Lappi Matkailu Teollisuus Ympäristö Mon, 18 Sep 2017 08:14:40 +0000 Sanna Vauranoja http://sannavauranoja.puheenvuoro.uusisuomi.fi/243035-hinnalla-milla-hyvansa


Tulevaisuuden sairaalahoito on jo täällä - Sic!\nSari Kauppinen, Anu Saavalainen, Kaisa Hänninen, Anna Vilanti, Vesa Kataja, Kirsi Juurinen\nKeski-Suomen uuden Nova-sairaalan suunnittelussa on haluttu edistää potilas- ja lääkitysturvallisuutta sekä parantaa hoidon laatua digitalisaatiota ja automaatiota hyödyntäen. Tavoitteena on muun muassa ottaa käyttöön kliinisen päätöksentuen ja katkeamattoman, dokumentoidun lääkehoidon prosessi.\nSairaaloissa kerätään systemaattisesti tietoa läheltä piti- ja vaaratapahtumista. Esimerkiksi HaiPro-järjestelmän avulla tehdään vuosittain tuhansia ilmoituksia. Näistä ylivoimaisesti yleisin on potilaan lääkehoitoon liittyvä vaaratapahtuma\nKeski-Suomen keskussairaalan alueelle valmistuu vuonna 2020 täysin uusi sairaala Nova. Sairaalan toteutussuunnittelu ja rakentaminen alkoivat vuonna 2016. Hankkeen tavoitteena on parantaa sairaalan potilas- ja lääkitysturvallisuutta sekä hoidon laatua hyödyntämällä digitalisaatiota ja automaatiota HIMSS-sairaalaluokittelun mukaisesti.\nTällä hetkellä Keski-Suomen keskussairaala on tasolla viisi HIMSS-luokittelussa: sairaalan potilastieto- ja laboratoriojärjestelmä, kuvantamisen järjestelmä ja apteekkijärjestelmä ovat siis digitalisoituja. Sairaala Novan tavoitteena on saavuttaa taso seitsemän, eli ylin taso, mikä edellyttää kliinisen päätöksentuen ja katkeamattoman, dokumentoidun lääkehoitoprosessin käyttöönottoa sekä toimintaa lähes paperittomana sairaalana.\nKatkeamaton ja dokumentoitu lääkehoidon prosessi lisää potilas- ja lääkitysturvallisuutta\nKatkeamattomassa lääkehoitoprosessissa lääkkeiden määrääminen, lääkemääräysten varmentaminen, lääkkeiden jakaminen, käyttökuntoon saattaminen ja valmistaminen sekä lääkkeiden antaminen kirjautuvat reaaliaikaisesti lääkehoidon tietojärjestelmiin. Tieto liikkuu eri tietojärjestelmien välillä automaattisesti (HIMSS 7 -tason vaatimus).\nAsiakas- ja potilastietojärjestelmästä tulee olla kahdensuuntainen integraatio muihin lääkehoidon tietojärjestelmiin kuten apteekin toiminnanohjausjärjestelmään. Lisäksi potilaan lääkitystietojen on oltava ajan tasalla, kun lääkkeet jaetaan tai valmistetaan potilaskohtaisesti.\nKatkeamaton lääkehoidon prosessi parantaa potilas- ja lääkitysturvallisuutta määräys-, tiedonsiirto-, lääkejako- ja annosteluvirheiden vähenemisen ja laadukkaan, dokumentoidun hoidon myötä.\nLääkäri määrää potilaalle sairaalalääkityksen kirjaamalla lääkemääräykset asiakas- ja potilastietojärjestelmään sähköistä päätöksentukea apuna käyttäen. Lääkemääräykset ovat reaaliaikaisesti nähtävissä sairaala-apteekissa farmaseuttista varmentamista varten.\nVarmentamisvaiheessa tarkastetaan potilaan lääkemääräyksistä sähköisen päätöksentuen avulla herätteet (esim. allergiat), joita ei ole dokumentoidusti kuitattu määräysvaiheessa ja tehdään mahdolliset muutosesitykset. Varmentamisen jälkeen lääkäri kuittaa haluamansa muutokset ja lääkitystiedot vahvistetuiksi.\nTämän jälkeen lääkemääräykset siirtyvät sähköisesti apteekin toiminnanohjausjärjestelmään, annosjakelukoneelle tai älylääkekaapille lääkkeiden jakamista, valmistamista tai käyttökuntoon saattamista varten.\nLääkkeenanto kirjataan mobiililaitteella asiakas- ja potilastietojärjestelmään sähköisesti. Tämä tapahtuu siten, että potilas tunnistetaan potilasrannekkeesta, lääkepakkaukset tunnistekoodeista ja lääkkeen antaja varmennekortilla tai tunnistekoodilla lääkkeenantotilanteessa. Annetut lääkkeet dokumentoituvat automaattisesti potilastietojärjestelmään.\nSairaala Novassa automaatio tulee olemaan kiinteä osa katkeamatonta lääkehoidon prosessia. Lääkehuollon automaatio muodostaa yhtenäisen toiminnallisen kokonaisuuden, johon kuuluvat muun muassa keräilyvarastoautomaatti, älylääkekaapit, Suomen ensimmäinen Unit Dose -annosjakelukone ja antibiootteja käyttökuntoon saattavat robotit.\nLääkkeiden koneellinen annosjakelu (Unit dose) mahdollistaa yksilölliset tunnisteet ja sähköiset antokirjaukset\nUnit Dose -annosjakelukone pakkaa lääkevalmisteet yksittäispakkauksiin, eli yksi pakkaus sisältää yhden lääkeannoksen. Yksittäispakkaukseen tulostuu automaattisesti lääkeannoksen tiedot ja yksilöllinen tunniste, jonka avulla lääke voidaan tunnistaa ja kirjata annetuksi automaattisesti tietojärjestelmään.\nSairaala Novan vuodeosastopotilaiden (368 vuodepaikkaa) lääkkeet jaetaan yksiköihin pääosin koneellisesti yksittäispakattuna, potilas- ja antoaikakohtaisesti vuorokaudeksi kerrallaan. Yksittäispakkaukset kootaan annosjakelulaitteella yhdeksi tai useammaksi potilaskohtaiseksi pakkausnipuksi lääkärin määräysten mukaisesti. Yksi pakkausnippu sisältää yhden potilaan yhden antoajankohdan lääkkeet. Pakkausnippuun lisätään automaattisesti kortti, jossa on potilaan tiedot ja tunniste, lääkkeiden antoajankohta sekä yhteenveto potilaan pakkausnipussa olevista lääkkeistä.\nAkuuttisairaalan ja -poliklinikan potilaat vaihtuvat nopeasti, ja heidän lääkityksiinsä tehdään usein muutoksia. Edellisestä poiketen lääkkeet varastoidaan näissä yksiköissä lääkehuoneissa oleviin älylääkekaappeihin yksittäispakattuina, ei-potilaskohtaisina ja kerätään sitten tietojärjestelmän ohjaamana potilaskohtaisesti sekä kirjataan annetuiksi potilaalle sähköisen tunnisteen avulla. Unit Dose -jakeluun soveltumattomien lääkkeiden, kuten oraali- ja infuusionesteiden, antokirjaaminen tehdään älylääkekaapilta tulostettujen koodien avulla.\nÄlylääkekaappi ohjaa lääkkeiden jakajaa oikean lääkkeen ja lääkevahvuuden valinnassa\nÄlylääkekaappi on osastolle sijoitettu sähköisesti ohjattava lääkevarasto, jonka sisältö on sairaala-apteekin omaisuutta. Se ohjaa lääkkeen jakajaa oikean lääkkeen ja lääkevahvuuden valinnassa. Älylääkekaapin varastojen erilaisilla lukitussuojaustasoilla voidaan rajata käyttäjän pääsyä seurattavien lääkeryhmien lääkevarastoon tai varastoida keskenään helposti sekoittuvat lääkepakkaukset erillään toisistaan.\nÄlylääkekaapin avulla osaston ja sairaala-apteekin lääkevaraston hoito helpottuu. Osaston lääketilaukset muodostuvat automaattisesti ja lääkekulutuksen seuranta perustuu todelliseen kulutukseen. Apteekin velvoitevarasto voidaan hajauttaa älylääkekaappeihin, ja siten apteekin varaston kierto nopeutuu, varastonarvo laskee ja lääkehävikki pienenee.\nMikrobilääkkeitä saatetaan käyttökuntoon automaatiota hyödyntäen\nUsein käytettyjen ja suonensisäisesti annosteltavien mikrobilääkkeiden käyttökuntoon saattaminen keskitetään sairaala-apteekin puhdastiloihin, jossa se toteutuu robotiikan avulla. Käyttökuntoon saattaminen onnistuu näin nopeammin, turvallisemmin ja ergonomisemmin. Keskitetty mikrobilääkkeiden käyttökuntoon saattaminen vähentää mikrobiologisen kontaminaation riskiä ja lisää kustannustehokkuutta sekä vapauttaa hoitajien työaikaa potilastyöhön.\nAutomaatio vapauttaa osastofarmasiaa potilastyöhön\nTulevat automaatioratkaisut vapauttavat osastofarmasistien työpanosta logistisista töistä asiantuntijatyöhön. Sairaala Novassa osastofarmasiaa lisätään ja kehitetään kliinisempään suuntaan, osaksi potilastyötä lääkärin ja hoitajan kanssa muodostettavaan hoitotiimiin. Osastofarmaseuttien työkenttänä tulee olemaan lääkityksen selvittäminen ja arviointi, lääkemääräyksien verifiointi, potilasohjaus sekä henkilökunnan ohjaus ja koulutus.\nHaasteena osastofarmasian lisäämisessä on kliinisen asiantuntijatyön osaajien löytäminen ja kouluttaminen. Farmasian alan koulutuksessa kliinisen farmasian osuus on viime vuosina hieman lisääntynyt, mutta eri erikoisaloilla ja yksiköissä vaaditaan erityisosaamista, joka lähes poikkeuksetta karttuu vasta käytännön työn kautta.\nHIMSS-7-tasoisella lääkehoidon prosessilla voidaan hyvin todennäköisesti merkittävästi lisätä lääkitysturvallisuutta. Inhimillinen tekijä ei tässäkään järjestelmässä kokonaan poistu, mutta virheiden tekemiselle alttiit työvaiheet vähenevät oleellisesti.\nHenkilöesittely Sari Kauppinen\nVastaava farmaseutti, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri\nHenkilöesittely Anu Saavalainen\nHenkilöesittely Kaisa Hänninen\nKehittämisprofessori, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri\nHenkilöesittely Anna Vilanti\nProviisori, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri\nHenkilöesittely Vesa Kataja\nLT, syöpätautien ja sädehoidon erikoislääkäri\nJohtajaylilääkäri, kliinisen onkologian dosentti, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri\nHenkilöesittely Kirsi Juurinen\nSairaala-apteekkari, Keski-Suomen sairaanhoitopiiri


Menossa olevia ja toteutuneita hankkeita\nUrjalan koulun alue on puistomainen alue, jolla sijaitsee Urjalan yhtenäiskoulu, vanhusten palvelutalo ja palveluasumista, käytöstä poistunut vanhainkoti sekä kerrostalo-…\nAsemakaavan muutoksen tavoitteena on osoittaa Ruutanan seurakuntakodin korttelin alueelle asuinrakentamista. Alue sijaitsee keskellä Ruutanan pientaloaluetta, mikä luo haasteensa onnistuneelle kaavoitukselle.…\nVesilahden Lammasniemeen ja Kurkiniityn alueelle laadittu asemakaava ja asemakaavan muutos, jossa yhdistyvät asuminen, virkistys ja luontoarvot. Yllä kaavaa varten…\nUrjalan koulun alueen rakennetun ympäristön selvitys\nUrjalan koulun alueen asemakaavan muutosta varten oli tarpeen laatia rakennetun ympäristön selvitys. Tutustu aineistoihin: Urjalan koulun alueen asemakaava-alueen rakennetun…\nHovinkulman asemakaavamuutoksen tavoitteena on muodostaa Hovin ratsutilan eteläpuolelle maisemaan sopiva pientaloalue. Kaavahanke on valmisteluvaiheessa. Tutustu aineistoihin Vesilahden kunnan sivuilla.…\nLahdenpohjan ja Kanervan ranta-asemakaava\nRanta-asemakaava, jossa siirretään saaressa sijaitseva lomarakennuksen rakennusoikeus uuteen paikkaan mantereelle. Kangasalan elinympäristölautakunta on esittänyt kaavaa hyväksyttäväksi 28.9.2021. Tutustu aineistoihin:…\nRahoisten asemakaava-alue sijaitsee Vesilahden kirkonkylässä Suomelan pohjoispuolella olevalla metsäalueella Ketunkallioiden ympäristössä. Asemakaavan laatimista ohjaa Vesilahden Kirkonkylän osayleiskaava. Avainteemoina hankkeessa on…\nParinsalon alueella on voimassa rantakaava vuodelta 1991. Ranta-asemakaavan muutoksella tarkistetaan kaavaa vastaamaan nykyisen Pälkäneen rakennusjärjestyksen mukaisia määräyksiä ja suurennetaan rakennuspaikkoja.…\nMuikkutien asemakaavan muutos sijaitsee Pälkäneellä Kostianvirran etelärannalla. Avainteemoina hankkeessa on ollut: täydennysrakentamisen sovittaminen ympäristöön rantaympäristön käsittely rakentamistavan ohjaaminen Tutustu aineistoihin:…\nKoskenpartaan asemakaava sijaitsee Kuhmoisissa Ala-Karkjärven etelärannalla. Asemakaavalla vanha varikon alue muutetaan asuialueeksi. Avainteemoina hankkeessa on ollut: alueen erityisten luontoarvojen huomioiminen…


Mikko ”Peltsi” Peltola ja Susanne Päivärinta ovat Tangomarkkinoiden tämänvuotinen juontajapari. (KUVA: Yle Kuvapalvelu)\nTelevision A-studiosta tuttu toimittaja-juontaja Susanne Päivärinta https://www.is.fi/haku/?query=susanne+paivarintalähtee ensimmäistä kertaa elämässään juontamaan laulukilpailua. Hän juontaa Tangomarkkinat 2016 yhdessä Mikko ”Peltsi” Peltolan https://www.is.fi/haku/?query=mikko+%E2%80%9Dpeltsi%E2%80%9D+peltolankanssa.\nYlen tiedotteessa Susanne Päivärinta hehkuttaa tangoa mahtavaksi.\n– Olen musiikin suurkuluttaja ja rakastan suomalaista musiikkia, sekä tangoa että iskelmää, uutta ja vanhaa. Kun minua pyydettiin juontamaan Tangomarkkinat, vastasin epäröimättä myöntävästi, Susanne sanoo.\nSusanne Päivärinta on tunnettu A-studiosta. (KUVA: Yle Kuvapalvelu)\nSeinäjoen Tangomarkkinat ei ole sinänsä Päivärinnalle uusi juttu, sillä hän on johtanut keskustelua muun muassa Komiat Koolla -keskustelutilaisuudessa Tangokadulla kaksi vuotta sitten. Tilaisuuden teemana oli pohjalainen yrittäjyys.\nSusanne Päivärinta on Yleltä tuttu poliitikkojen haastattelija ja ajankohtaisohjelmien vetäjä. Hän on juontanut myös Linnan juhlien jatkoja Ylellä.\nPeltsi Peltola puolestaan on ollut Tangomarkkinoiden isäntä jo vuodesta 2009. Viime vuonna hän juonsi laulukilpailun Ylen uutisankkurin Piia Pasasen https://www.is.fi/haku/?query=piia+pasasenkanssa.\nSusanne Päivärinta ja Peltsi Peltola odottavat innolla yhteistyötä. (KUVA: Yle Kuvapalvelu)\nPeltsi Peltola uskoo, että hänen ja Susanne Päivärinnan yhteistyö sujuu mutkattomasti.\nTangomarkkinoiden esikarsinnat ovat juuri nyt käynnissä 25. huhtikuuta asti.\nTangomarkkinat 2016 -ohjelman finaalin karsinta nähdään 18. kesäkuuta TV1 klo 21.00. Kuningasfinaalin suora lähetys on 7. heinäkuuta, TV1 klo 21.00 ja kuningatarfinaalin 9. heinäkuuta, TV1 klo 21.00.


Minäkuva-peli : minäkuvan vahvistumisen tueksi kehitelty toiminnallinen työväline\nIlmonen, Maija; Kauppinen, Päivi (2015)\nOpinnäytetyön tavoitteena oli suunnitella ja tuottaa peli, joka tukee nuoren minäkuvan vahvistumista. Pelin tarkoituksena oli auttaa Nuorten hoitoyhteisö Stopparin työntekijöitä työs-sään ja toimia työvälineenä minäkuvan käsittelemisessä. A-klinikkasäätiön Nuorten hoitoyhteisö Stoppari (Lahti) toimi yhteistyökumppanina opinnäytetyön tekemisessä.\nKiinnostus aiheeseen nousi toisen opinnäytetyöntekijän kokemuksista, jotka tukivat tarvetta saada nuorten kanssa työskenteleville työväline nuoren minäkuvan käsittelemiseen. Tiedonhaun perusteella todettiin, ettei kyseistä työvälinettä ole käytössä ja että sille olisi kysyntää. Minäkuvaan liittyvät asiat ovat nuorelle tärkeitä ja ajankohtaisia. Aihe on hyvin herkkä ja yhteistyökumppanin sekä toisen opinnäytetyöntekijän kokemusten perusteella nuoren on usein vaikea lähteä pohtimaan omia vahvuuksiaan.\nOpinnäytetyön tuloksena tuotettiin työvälineeksi lautapeli yhdessä yhteistyökumppani Stop-parin kanssa. Stopparin työntekijät koekäyttivät peliä nuorten kanssa ja saivat lopullisen version pelistä itselleen. Työntekijöiden ja nuorten palautteet koekäytöstä analysoitiin ja niiden perusteella peliä muokattiin. Palautteiden avulla pelistä haluttiin saada juuri sellainen, joka palvelisi parhaiten yhteistyökumppanin tarpeita. Keskeiset teoreettiset lähtökohdat sekä opinnäytetyössä käytetty inhimillisen toiminnan malli (Model of Human Occupation, MOHO) auttoivat pelin kehittelyssä ja antoivat tietoa, jota hyödynnettiin pelissä.\nTyövälineen palautteista nousi esille, että se palvelisi Nuorten hoitoyhteisö Stopparissa paremmin työntekijän ja nuoren kahdenkeskisissä keskusteluissa. Ryhmätilanteissa nuoret kokivat pelin kysymykset liian henkilökohtaisiksi eivätkä uskaltaneet vastata niihin. Pelistä muokattiin sekä ryhmä- että yksilöpeli, jota työntekijät voivat käyttää parhaaksi katsomallaan tavalla. Palautteista selvisi, että aihe koettiin tärkeäksi ja hyödylliseksi. Myös muilta nuorten kanssa työskenteleviltä saatiin projektin aikana palautetta, että aiheeseen liittyvä työväline olisi tarpeen. Muutamat työyhteisöt ovat esittäneet toiveen saada työkalu myös heidän käyttöönsä.


Kiinteistönvälitysalan ammattitutkinto - Kiinteistönvälityksen ja -arvioinnin tutkintokoulutus - Kiinteistönvälitys ja -arviointi - Koulutustarjotin - Koulutus - Etusivu - Kiinko\nKoulutus > Koulutustarjotin > Kiinteistönvälitys ja -arviointi > Kiinteistönvälityksen ja -arvioinnin tutkintokoulutus > Kiinteistönvälitysalan ammattitutkinto\n26.3.2018 - 22.1.2019\nKiinteistövälitysalan ammattitutkinto on ammattitaidon hankkimistavasta riippumaton ammatillinen näyttötutkinto. Tutkinnon ammattitaitovaatimukset kattavat välitystehtäviin liittyvät työvaiheet ja -tehtävät. Tutkinto suoritetaan osoittamalla tutkinnon perusteissa (määräys 3/011/2011) edellytetty ammattitaito aidoissa työtehtävissä, näytöissä, työpaikalla. Koko tutkinnon sijasta tavoitteena voi olla myös tiettyjen tutkinnon osien suorittaminen.\nAmmattitutkintoon hakeutumisvaiheessa tehdään tietojen/taitojen sekä työtehtävien osaamiskartoitus, jonka perusteella henkilö ohjataan joko suoraan tutkintoa suorittamaan tai hankkimaan lisäkoulutusta.\nKoulutus käsittää verkko-oppimismoduulien lisäksi lähtölaukauspäivän sekä lähiopetus- ja etäopiskelujaksoa oppimistehtävineen. Tehtävistä opiskelija saa palautteen ja esimerkkivastaukset. Verkko-oppimismoduulit ja luennot ja niihin liittyvät oppimistehtävät hyväksyttävästi suorittanut saa osallistumistodistuksen. Huom! Valinnaisten osioiden koulutuksen toteuttamisen edellytyksenä on riittävä määrä osallistujia. Koulutus valmentaa myös LKV-kokeeseen.\nKatso ohjelma 2308018.pdf\nLähtölaukaus 26.03.2018 26.03.2018 Helsinki\n1. lähijakso 09.04.2018 10.04.2018 Helsinki\n2. lähijakso 06.06.2018 08.06.2018 Helsinki\n3. lähijakso 27.08.2018 28.08.2018 Helsinki\n4. lähijakso Kiinteistöjen ja osakehuoneistojen arviointi (valinnainen tutkinnon osa) 24.10.2018 25.10.2018 Helsinki\n5. lähijakso Rakennustekniikkaan ja kuntoa koskeviin selvityksiin perehtyminen (valinnainen tutkinnon osa) 21.01.2019 22.01.2019 Helsinki


Amazoniasta oli tulla hallitukselle massiivinen imagomoka, mutta siltä vältyttiin – Kansan Uutiset\nBrasilian sademetsien tuhoa vastaan osoitettiin tänään mieltä maan suurlähetystön edustalla Intian Mumbaissa.\nKommentti: Suomi ehti jo näyttää EU:n puheenjohtajalta, joka kädet taskussa ”seuraa tilannetta”, kun Amazonian sademetsä – maailman keuhkot – palaa poroksi. Perjantaina alkoi tapahtua.\nKyllähän se tosi pahalta näytti eilen illalla:\n– Varmasti tämä on semmoinen vaihe, jossa pitäisi vedota Brasilian hallitukseen, jotta he toimisivat vastuullisesti myös ilmastoasioissa.\nEli tarttis tehdä jotain, ulkoministeri Pekka Haavisto käytännössä lausui Ylelle maailmaa kuohuttavista Brasilian massiivisista metsäpaloista. Haavisto on EU:n puheenjohtajamaan ulkoministeri, ja ministeri hallituksessa, jolta odotetaan poikkeuksellisen paljon tällaisessa ilmastokatastrofissa, joka parhaillaan on käynnissä.\nVoidaan vain arvuutella, mitä tapahtui torstai-illan ja perjantaiaamun välisenä aikana. Hallituspuolueiden kansanedustajat ainakin ottivat kantaa tavalla, jonka viesti oli yksiselitteinen: tässä ei nyt sivusta seuraaminen ja äpöstely riitä. EU:n puheenjohtajan on näytettävä esimerkkiä.\nPerjantaina aamupäivällä sitä alkoi tulla.\nPääministeri Antti Rinne kertoi olleensa jo torstai-iltana yhteydessä EU:n komissioon ja odottavansa unionin toimia vielä perjantain aikana.\n– On sanomattakin selvää, että ilmastonmuutoksen kannalta maapallolla ei ole varaa tällaisiin paloihin, Rinne kommentoi.\nSeuraavaksi valtiovarainministeri Mika Lintilä väläytti brasilialaisen naudanlihan tuontikieltoa.\n– Olen talous- ja rahoitusasioiden neuvoston puheenjohtajana valmis nostamaan asian keskusteluun syyskuussa Helsinkiin saapuvien EU:n valtiovarainministerikollegojeni kanssa, jos edistystä ei ennen sitä saada aikaiseksi, hän sanoi ministeriön tiedotteessa.\nMinisterit ovat koolla Helsingissä kolmen viikon kuluttua.\nKolmanneksi ulkoministeri Pekka Haavistokin heräsi. Amazonian metsäpalot otetaan käsittelyyn EU:n ulkoministerien kokouksessa ensi viikolla Helsingissä.\n— Pekka Haavisto (@Haavisto) August 23, 2019\nHaavisto on ollut yhteydessä EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaan edustajaan Federica Mogheriniin ja perää unionilta voimakasta toimintaa.\nMitä EU sitten voisi tehdä asiassa? Finnwatchin toiminnanjohtaja Sonja Vartiala ehdottaa blogissaan EU:n ja Mercosur-maiden eli Argentiinan, Brasilian, Paraguayn ja Uruguayn vapaakauppasopimuksen valmistelun jäädyttämistä, ja Brasilian ja EU:n välisen kaupan rajoittamista erityisesti niissä tuotteissa, jotka linkittyvät kaikkein suorimmin metsäkatoon.\nEsimerkiksi tällä hetkellä Brasiliasta tuodaan EU:n alueelle valtavia määriä soijaa jo täysin ilman kiintiöitä ja tullimaksuja.\n”Jos ja kun kauppasopimusten solmimista jatketaan tulevaisuudessa minkä tahansa maiden kanssa, tulisi niitä tarkastella uudella tavalla. Sen sijaan, että kauppa elää omassa siilossaan ja ympäristö ja ihmisoikeuskysymykset omassaan, ne tulisi intergroida yhteen. Kauppasopimuksilla tulisi voida esimerkiksi lisätä ilmastosopimusten velvoittavuutta”, Vartiala kirjoittaa.\nAiemmin perjantaina kansanedustaja Mai Kivelä ehdotti samaa hallitukselle tekemässään kirjallisessa kysymyksessä.\nBrasilia kattaa 80 prosenttia Mercosurin taloudesta. Sademetsätuhon vakavien seurausten takia Mercosur-kauppasopimuksen hyväksyminen pitää tarkastella ehdollisena suhteessa Amazonian tuhoutumisen estämiselle, Kivelä vaati.\nPerjantaina iltapäivällä näytti jo siltä, että Rinteen hallitus reagoi kaikella sillä vakavuudella, mitä tässä asiassa pitääkin. Jatkossa ei toivottavasti ensin nukuta yön yli.