Täydellistä eurodixietä Köpiksessä - Jazzrytmit\nDutch Swing College Band Copenhagen Jazzfestival 2014\nKonsertti oli joillekin paikalla olleille melkoinen nostalgiahetki. DSC teki samassa salissa live-äänityksen klarinetisti Albert Nicholasin kanssa lähes 60 vuotta sitten, 5.9.1954. Silloin leaderina toimi orkesterin perustaja Peter Schilperoort (1919 -1990). Tanskassa dixieland on vielä voimissaan ”dixie-viikinki” Arne “Papa” Bue Jensen (1930 -2011) perinteitä vaalien.\nMyös minulle DSC on erityisen tärkeä orkesteri. Intohimoni dixielandjazziin syttyi 1950-luvun puolessa välissä kuunneltuani DSC:n LP:tä ”Swing College At Home”. Aina kun tunnussävel Way Down Yonder In New Orleans alkaa soida, kylmät väreet kulkevat selkäpiissä ja arjen huolet unohtuvat. Niin oli nytkin Odd Fellow Palæetissa.\nEnsi vuoden toukokuussa peräti 70-vuotispäiviään juhliva Euroopan vanhin ja genressään paras jazzorkesteri oli loistovireessä. – Meilläkin oli hauskaa lavalla ja onnistuimme mielestäni hyvin, sanoi DSC:n voimahahmo, basisti Adrie Braat (s. 1955) konsertin jälkeen. Hän on Amsterdamin konservatorion kasvatteja. Braat aloitti bändissä vuonna 1986 tuuraajana ja tuli vakituiseksi 1989 alkaen.\nDSC on viime vuosina uusiutunut vahvasti. Orkesteriin on tullut nuoria, erinomaisia soittajia. Klassista musiikkia opiskellut trumpetisti Keesjan Hoogeboom (s. 1983) löysi dixielandin 10-vuotiaana kuuntelemalla mm. Louis Armstrongia ja Bix Beiderbeckeä. Hänen vahvat soolonsa ja selkeä melodinen soitanta ovat palauttaneet DSC:n soundin kultaisille 1950 – 60-luvuille. Hoogeboom on myös erinomainen laulaja.\nToinen hieno löytö DSC:lle on pasunisti Maurits Woudenberg (s. 1984). Musikaalisessa suvussa kasvanut Woudenberg antoi ensimmäisen soolokonserttinsa jo 11-vuotiaana. Aikansa kapinallisten nuorten tapaan hän lopetti soittamisen muutamaksi vuodeksi, mutta aloitti uudelleen ja valmistui 2012 Rotterdamin konservatoriosta jazz pääaineenaan.\nOrkesterin uusin jäsen rumpali Anton Burger (s. 1957) on soittanut mm. Wil Saldenin johtamassa Glenn Miller Orchestrassa. Hän on kysytty allround rumpali ja hallitsee niin valssin kuin bebopin ja dixien. Konsertissa Burger antoi huikean näytön osaamisestaan viiden minuutin soololla Tiger Ragissa.\nDSCB:n muut rytmiryhmän jäsenet ovat ”Euroopan pisin basisti” Braat ja bändissä kymmenisen vuotta banjoa/kitaraa soittanut Ton van Bergeijk (s. 1953). Molemmat ovat erittäin kokeneita ammattimuusikoita, jotka tuottavat yhdessä Burgerin terhakkaan Hi-hatin kanssa ainutlaatuisen svengaavan kompin. Bergeijk laulaa myös loistavasti kuten mainio tulkinta Ol´ Man Mose osoitti.\nKlarinetisti Bob Kaper (s. 1939) aloitti mittavan muusikon uransa 1955 soittaen useissa kokoonpanoissa kotikaupungissaan Zaandamissa. DSC:iin myös alttosaksofonia soittava Kaper tuli mukaan 1966, kun Peter Schilperoort sairasteli. Schilperoortin kuoltua 1990 Kaperista tehtiin orkesterin musikaalinen johtaja. Hän on nostanut DSC:n määrätietoisella työllä jälleen Euroopan merkittävimmäksi dixielandin sanansaattajaksi. Kaper hallitsee myös jazzlaulun jalon taidon.\nNeljäs viime aikojen oivallinen kiinnitys DSC:lle on nuori puupuhallin mies David Lukács (s. 1978). Haagin Kuninkaallisessa Konservatoriossa opiskellut Lukács on palkittu useilla kansainvälisillä solistipalkinnoilla. Kaper ja Lukács saavat aikaan DSC:lle tunnusomaisen upean kahden klarinetin upean soundin (Vrt. DDT Jazzband; Fred Andersson ja Nalle Nyman).\nDSC-soundi Bob Kaper ja David Lukács\nTon van Bergeijk (vas.) ja Anton Burger\nKeesjan Hoogeboom (vas.) Bop Kaper ja David Lukács\nOdd Fellow Palæetin salin kolmenkymmenen asteen lämpötila unohtui tyystin komeassa kahden setin konsertissa. Kuultiin ikivihreitä jazzstandardeja kuten Milenberg Joys ja Eccentric Rag sekä hienoja sovituksia DSC:n bravuureista; Fidgety Feet ja Struttin´ With Some Barbecue. Kaikki yhtyeen jäsenet saivat tasapuolisesti sooloja. Monipuolisessa ohjelmistossa ei ollut yhtään ”kuollutta kohtaa”.\nPisteenä iin päälle saatiin bonuksena aivan uskomaton encore-kimara, joka tyhjensi ”pajatson lopullisesti”. Se alkoi yhdellä takavuosien hitillä Rossinin Wilhelm Tell ja jatkui sitten When The Saint… Doctor Jazz…Ice Cream jne… kunnes seisoen taputtava yleisö sai haluamansa täyttymyksen.\nPääosa yleisöstä oli jo1950- ja 60-luvuilla DSC:n fanituksen aloittaneita senioreita. Leader Bop Kaper juonsi hauskasti ja asiantuntevasti illan esitykset. DSC:n tavaramerkkinä ovat aina olleet moitteettomat esiintymisasut; nyt tyylikkään sinertävät puvut ja sävy-sävyyn sopivat hillityn punaiset solmiot. Paras tähänastisista Dutch Swing College Bandin live-konserteista, joita olen nähnyt ja kuullut yli kaksikymmentä!!!\nJuhlakonsertti pidetään orkesterin perustamispäivänä 5.5.2015 Haagissa. Yhtyeen alkuperäinen nimi oli The Orchestra Of The Dutch Swing College ja lyheni nykyiseksi 1950-luvun alussa.\nDutch Swing College Band: Bob Kaper (cl, asax, voc), Keesjan Hoogeboom (tpt), David Lukács (cl, ts, bar, voc), Maurits Woudenberg (tb), Ton van Bergeijk (bjo, g, voc), Adrie Braat (b) ja Anton Burger (d).


Ruby on Rails Ubuntuun ilman kääntämistä - Kenneth Falck (@kennu)\nRuby on Rails Ubuntuun ilman kääntämistä\nOlen etsinyt kätevintä tapaa ajaa Ruby on Rails -sovelluksia Ubuntussa, ja se näyttää olevan Thin. (Yhtenä vaatimuksena on, ettei tarvitse käyttää Apachea, josta olen luopunut kokonaan.)\nThin on Rails-sovelluspalvelin, joka pyörittää Rails-sovelluksia omissa prosesseissaan. Ne kuuntelevat UNIX-socketteja tai TCP-portteja, joiden kautta HTTP-palvelin lähettää pyynnöt käsiteltäväksi.\nHTTP-palvelimena toimii parhaiten Nginx. Siihen on helppo lisätä virtuaalisaitteja, jotka proxyttavat pyynnöt Thinille. Jos kyse on raskaammasta palvelusta, Thin-prosesseja voi olla useita per sovellus, jolloin Nginx kuormantasaa pyynnöt niiden välillä.\nThin+Nginx-yhdistelmän etu on siinä, että palvelimella ei tarvitse kääntää mitään erillisiä lähdekoodipaketteja. Molemmat ovat saatavilla Ubuntun vakiopaketteina. Esimerkiksi Passenger for Nginx taas vaatii Nginxin kääntämisen uudelleen lähdekoodista.\nThin toimii käytännössä niin, että jokaiselle Rails-sovellukselle generoidaan konfiguraatiotiedosto /etc/thin-hakemistoon. Niiden perusteella Thin osaa sitten käynnistellä tarvittavat prosessit automaattisesti myös palvelimen käynnistyessä uudelleen.\nTämä generointi onnistuu helposti yhdellä komentorivillä ja se tarvitsee tehdä vain kertaalleen kutakin sovellusta kohden. Vaivannäkö ja monimutkaisuus on siis aika marginaalista, kun HTTP-palvelimeen pitää kuitenkin määritellä uusi virtuaalisaitti jokaista sovellusta varten.


Tunturi Cardio Fit T30 Juoksumatto - Kuntokauppa.fi\nTai erämaksulla alk. 24,10 €/kk\nTunturi Cardio Fit T30 juoksumatto on edullinen ja pienikokoinen juoksumatto kotikuntoilijoille.\nTunturi Cardio Fit T30 soveltuu erittäin kevyen rakenteensa, pienen moottorinsa ja lyhyen juoksualan vuoksi pääasiassa hölkkäilyyn ja kevyeen juoksuharrastukseen kotona.\nYksinkertaistettu juoksumatto napakalla moottorilla ja kaltevuuden säädöllä\nTunturi Cardio Fit T30 on ominaisuuksiltaan ja tukevuudeltaan yksinkertaistettu malli muihin Tunturin juoksumattoihin verrattuna, mutta on kuitenkin näppärä peli kotijuoksijalle. Laitteesta löytyykin 12 erilaista harjoitusohjelmaa sekä kolmiportainen manuaalinen kaltevuuskulman säätö, millä saat lisättyä vastusta juoksu-, hölkkä- tai kävelytreeniisi. T30:ssa on DC-moottori, joka antaa 1 hv jatkuvan tehon ja 1,5 hv hetkellisen tehon. Maton huippunopeus on 12 km/h ja juoksualustan koko on 43 x 120 cm, mikä riittää normaalipituiselle kotikuntoilijalle hyvin kevyeen juoksuun tai hölkkään.\nKevyt juoksumatto hyvillä ominaisuuksilla\nTunturi Cardio Fit T30 -juoksumatossa on 110 x 60 mm yksivärinen ja helppolukuinen LCD-näyttö, josta harjoitusohjelman valinta käy näppärästi. Laitteessa on myös ajan, etäisyyden, kalorien ja sykkeen mittaus. Juoksumaton nopeutta saa säädettyä käsikahvoista, samoin sykemittaus onnistuu kädestä käsikahvojen ansiosta. Tablettitelineen avulla voit seurata vaikkapa suosikkiohjelmiasi treenatessasi.\nT30 on kokoontaitettava ja helppo siirrellä, sillä se painaa ainoastaan 45 kg. Valmistajan ilmoittama maksimikäyttäjäpaino on 110 kg.\nSamassa hintaluokassa kilpailee myös erittäin suositun FitNord-juoksumattomalliston Sprint 100.\nAktiivisempaan harjoitteluun ja isommille käyttäjille suosittelemme ehdottomasti tutustumista tehokkaampiin ja tukevampiin, mutta kuitenkin edullisiin Tunturi Competence T20 ja FitNord Sprint 200 -juoksumattoihin.\nTilaa nyt Tunturi Cardio Fit T30 kevyeen hölkkään kotikäyttäjille!\nNäyttö: 110 x 60 mm yksivärinen LCD-näyttö\nAjan, etäisyyden, kalorien ja sykkeen mittaus\nMoottori: DC-moottori (1 hv jatkuva teho, 1,5 hv hetkellinen teho)\nNopeus: 0,8 – 12 km/h\nManuaalinen kaltevuuden säätö, 3 tasoa\nJuoksualustan koko: 43 x 120 cm\nJuoksumaton paino: 45 kg\nLaitteet mitat: 151 x 69 x 129 cm\nLaitteen mitat kokoontaitettuna: 86 x 69 x 134 cm\nPakkauksen mitat: 158 x 75 x 26 cm / 52 kg\nNopeuden säätö käsikahvoissa\nMoottori: 2 vuotta\nMuut osat: 2 vuotta*


H3 ledi - Sivu 2\nJupe lähetetty Pe Kesä 15 2012, 10:58\nNyyskän ledi ja nuita on 2 eesä ja 2 takana.\nOha meil nyykäs äärivalotki ja neki o ledejä.\nikilika lähetetty Su Loka 28 2012, 19:36\nMää tilasin 2kpl näitä: http://cgi.ebay.com/ws/eBayISAPI.dll?ViewItem&item=140807149487 Laitan scaniaan peruutusvaloiksi, hinta ei hirvitä, reilun 11e/kpl...\nKeissi lähetetty Su Marras 25 2012, 12:52\nLaitoin hytin kulmaan kanssa 18-watin ledejä ja nyt hirvee kohina radiossa kun valot päällä.Häiriönsuojaus ainakin halvoissa ledeissä on aikas puutteellinen.\nPaulig lähetetty Su Marras 25 2012, 18:36\nSama on halpojen majakoiden kanssa. Ajelin puukuorma päällä isommalla tiellä ja majakan laitoin vilkuttelemaan katolle. Ihmettelin kun muka radion piti toimia hyvin, antennivahvistimen asennuksen jälkeen varsinkin. Ja ei kuulunut oikein mitään. Sitten tajusin sammuttaa sen majakan, niin johan kuuluu. Antennivahvistin vahvistaa myös majakan häiriösignaalia ihan tarpeeks. Pitäis varmaan tasasuuntaajan läpi laittaa virta menemään majakalle, jos jäis häiriöt sinne oranssinkuvun sisään\nTessu lähetetty Su Marras 25 2012, 21:36\nTotta puhutte että häiriöö tulee,kun laittaa lisää elektroniikkaa niin tulee myös häiriötä.\nSillon LA-puhelimet ja antennivahvarit sun muut onkin käyttämättöminä kun ei toimi häiriöiden aikana\nikilika lähetetty Ma Marras 26 2012, 18:44\nikilika kirjoitti: Mää tilasin 2kpl näitä: http://cgi.ebay.com/ws/eBayISAPI.dll?ViewItem&item=140807149487 Laitan scaniaan peruutusvaloiksi, hinta ei hirvitä, reilun 11e/kpl...\nNonni, nyt posti toi. Ja tottakai heti oli testattava: ÄLKÄÄ HERRANTÄHDEN OSTAKO!!!! Kyllä on rahan haaskausta, taitaa näyttää pelkkä parkkipolttimokin paremmin. Ei käy kyllä oikeiksi työvaloiksi Mitäköhän hyvää näissä nyt olis, hmmm... No ainakin kotelo on tukevaa alumiini/silumiini jotakin sekotetta\nPaulig lähetetty Ke Marras 28 2012, 20:02\nHinta & laatu. Olisko niillä yhteys kuitenkin.\nikilika lähetetty Ke Marras 28 2012, 20:11\nmattkau lähetetty To Marras 29 2012, 12:00\nUusimmassa Koneviestissä (16/2012) oli ledityövalojen testi. Sieltä voisi saada vinkkiä.


Lempiruoka.: Ajateltu Yöpuun aamiainen.\nViime viikonloppuna yövyimme Jyväskylässä paluumatkalla Lapista kotiin. Yöpyminen sai minut miettimään, millaisista paikoista, kahviloista, ravintoloista, hotelleista yms., pidänkään.\nYövyimme keskustassa ihan perushotellissa, mutta sunnuntaiksi olin varannut aamiaisen kehutusta Hotelli Yöpuusta oman hotellimme aamiaisen sijaan. Perushotelleissa aamiainen on usein hyvinkin laaja ja tarjolla on lukuisa määrä lajeja. Yksittäiset lajit ovat kuitenkin usein vähän mitäänsanomattomia ja tylsiä.\nYöpuun aamiainen oli paljon suppeampi, mutta minusta tuntui, että jokainen tarjolla oleva asia oli rakkaudella valittu. Aamiaisen kanssa sai erikoiskahveja ja sunnuntai-aamun luksuksena kuohuviiniä. Aamiaisen rauhassa viihtyi pitkään.\nHuomaan arvostavani koko ajan enemmän ja enemmän tällaisia paikkoja, jossa joku muu on jo tehnyt valintoja puolestani. Joku on ajatuksella ja arvostaen miettinyt, mikä on parasta juuri nyt ja laittanut sen kauniisti tarjolle. Mietityt valinnat myös kertovat valitsijan persoonasta ja tekevät myös paikoista omanlaisiaan.\nUskon, että molemman kaltaisille paikoille on kysyntää, mutta ainakin minun less is more -näkökulmani jakaville voin lämpimästi suositella Yöpuun aamiaista.\nLähettänyt Lotta klo 21.29\nTunnisteet: Aamupala, Ravintolat, Reissut, Ruoka-ajatukset


KUVAT: Britney Spearsin alusvaatenäytös – näin tähti kuvailee mallistoaan! - Lifestyle - MTV.fi\nMuotinäytökset Britney Spears\nBritney alusvaatemallistostaan: Seksikäs ja kunnioittava\nLifestyle > Tyyli Julkaistu 26.09.2014 10:14\nBritney Spears kertoo Intimate Brtiney Spears-mallistonsa olevan suunnattu kaikille maailman naisille.\n– Tämä on todellinen unelman täyttymys, tuntuu aivan uskomattomalta. Kaikki mallit ovat niin kauniita. Tämä on ihana työ ja olen niin innoissani, Britney hehkutti malliston julkistustilaisuudessa Kööpenhaminassa.\n– Olen halunnut tehdä tällaisen jo pitkään. Tämä on minun intohimoni ja mielestäni mallisto on hyvin seksikäs ja kunnioittava. Rakastan tämän työstämistä.\nBritney ei nostanut esiin tiettyä tähteä, kenet hän olisi pitänyt mielessään mallistoa suunnitellessaan. Sen sijaan hän totesi kaikkien maailman naisten olevan sen arvoisia. Tämä saikin aikaan innostuneen huutomyrskyn yleisössä.\nMallisto tulee tänään myyntiin Change-myymälöihin.\nKUVAT: Britney Spears esitteli uuden hiustyylinsä 26.9.2014\nMTV.fi Tanskassa: Britney Spears: Läheiseni pitävät minut kunnossa 25.9.2014\nVIDEOT: Britney Spears villitsi Tanskassa – MTV.fi paikan päällä 25.9.2014\nKUVAT: Marimekon Mielenmaisemia-mallisto herättää henkiin kesän 2015 Tee aikamatka viikonloppuna: Vintage-kampaus 1950-luvun salongissa ilmaiseksi\nLisää aiheesta: Britney Spears\nMusiikki la 18.8.\nMusiikki pe 27.7.\nParasta somessa juuri nyt – Riley-koira kuulostaa tismalleen Britney Spearsin ikoniselta kappaleelta\nHumalainen fani huvitti Britney Spearsin konsertissa – "Olet tainnut nauttia paljon alkoholia!"\nBritney Spears hurjassa rantakunnossa – naureskeli pikkubikineissä Havaijilla\nBritney Spearsin siskontyttö karmeassa onnettomuudessa – vajosi pinnan alle äidin silmien edessä\nLue lisää aiheesta Britney Spears


Kidnapattu - A.R.M.Y <3 - Wattpad\n36.3K Reads 2.3K Votes 18 Part Story\nBy Talventuoja Ongoing - Updated Dec 25, 2016\nKuutamolla Mar 29\nTarkoitit kai 16.15, jos ne työt siellä lääkärissä kestää neljään😅?\nPempsuli Jul 02\nIhan liian tuttu ongelma... Yritäppä näyttää sivistyneeltä jossai nappipaidassa joka ei sit yhtään asetu edestä mitenkään päin...\nkaatosade May 15, 2016\nAlotin nyt lukeen tätä ja pakko myöntää että tosi hyvä!! Ihanaa kun jo eka luku on näin pitkä💘💘\nfatalpjm May 31, 2016\nAivan mahtavaa tekstiä, ihana taas löytää yksi uus luotettavan hyvin kirjoittava tarinoija! :))\nallumajesty Mar 19, 2016\nAivan törkeen hyvä! Ootan innokkaana jatkoo! 😍😍😱💗💗 #1FANI\nrubikinkuutio May 04, 2016\nTykkäsin tosi paljon! Osaat kirjottaa hyvin, bongasin silti pari yhdyssana virhettä. Mutta eihän pienistä olla :'D\nGet notified when Kidnapattu is updated\n8.3K 497 165\n62.6K 3.3K 755\n38.2K 2.6K 655\n21.4K 1.6K 311\n31K 2.5K 357\n2.3K 230 72\nBrianna O'Hara on kaksikymmentävuotias neito, mutta jo vanhaksipiiaksi kutsuttu, naimaton kaunotar. Hän on köyhästä perheestä kotoisin oleva tyttö, joka kokee oikean onnenpotkun saadessaan kutsun Monsperen kartanoon työntekijäksi. Hän käy innolla matkaan joka osoittautuu hiukan hankalaksi ja matkan päätyttyä hän voi vihdoin aloittaa uuden elämänsä idyllisen kartanon mailla.\nMutta onko elämä kartanossa niin loisteliasta kuin hän kuvitteli?\nMonsperen kartanolla on yhteyksiä kuningashuoneeseen ja nuori kruunuprinssi Harold tulee vierailulle hyvän ystävänsä ja neuvonantajansa luo, kartanonherran puheille. Hän tarvitsee apua sekä henkilökohtaisella tasolla, että valtakunnallisestikin. Tuleva kruununperijä on elämän kovettama, katkera mies, joka sanelee itse säännöt, välittämättä senkummemmin muista ja heidän mielipiteistään.\nMitä kohtalo on päättänyt tuoda heidän kahden tielle? Voittaako kostonhalu ja ahneus?\nKirja sisältää seksuaalisia kohtauksia ja väkivaltaa! En suosittele herkimmille lukijoille.


Henrietta Kvist: JÄNNITTI, KUN SANOIN ETTÄ "OLEN YRITTÄJÄ" | Helsingin Yrittäjänaiset ry\nHenrietta Kvist: JÄNNITTI, KUN SANOIN ETTÄ "OLEN YRITTÄJÄ"\n– Tämän yhdistyksen ovat pistäneet pystyyn rohkeat rouvat, jotka jättivät meille hienon perinteen. Minä olen aina tykännyt vapaaehtoistyöstä ja tottunut toimimaan yhdistyksissä, siksi tulin heti saman tien, yrityksen perustettuani, mukaan Helsingin Yrittäjänaisiin.\n– Olin tehnyt pitkään uraa isossa konsernissa, mutta kun sain kaksi tytärtä melkein peräjälkeen, niin tuli tavallaan pakkosiirtyminen pois työelämästä. Alitajuisesti tiesin, että en enää halua palata entiseen, en ollut enää sama ihminen. Silti yrittäjäksi ryhtyminen oli todella iso loikka. Oli perhe ja taloudellinen epävarmuus. Ei työterveyshuoltoa tai lomia.\n– Tunsin kauheaa epävarmuutta ja samaan aikaan suurta intoa, kun pääsin keräämään ympärilleni ne ihmiset, joiden kanssa halusin tehdä töitä. Yritin alusta lähtien tehdä asiat siten, että ne mahdollistaisivat skaalauksen ja kasvun.\n– Identiteettiä piti tosissaan hakea. Jännitti, kun sanoin että ”olen yrittäjä”. Piti oikein miettiä, että mitä laitan päälle, miten yrittäjä pukeutuu. Minulle selvisi, että todella monet ihmiset ovat pitkään unelmoineet yrittäjyydestä, heidän silmistään näkee, että tämä on upea juttu.\n– Minä halusin nimenomaan naisyrittäjien yhdistykseen. Kyllä yrittäjänainen on jollain tavalla omanlaisensa. Naisten elämässä on yleensä yrittäjyyden lisäksi paljon muitakin tekijöitä, joita pitää hoitaa. Pienet lapset ovat monelle yhdistävä tekijä. Paras sparraus siihen tulee ihmisiltä jotka ovat samassa tilanteessa.\n– Tämä yhdistys tarjoaa minulle bisneksen sparrausta. Jos haluaa saada jotain, pitää myös antaa jotain, tuoda mukaan omaa energiaa ja innostusta ja uskallusta esittää hölmöjäkin kysymyksiä. Täällä vaihdetaan osaamista ja tietoja. Kun eri yrittäjyysvaiheessa olevat naiset pääsevät keskustelemaan toistensa kanssa, siitä on kaikille hyötyä.\n– Yrittäjyydestä puhutaan nykyisin paljon, nuoret opiskelijat luovat hyvää fiilistä perustaessaan startup-yrityksiä. Vanha maailma oli jakkupukujen rivistö. Nyt on Crocksit ja farkut ja pikee-paita. Mitä enemmän meitä yrittäjänaisia on, sitä paremmin pystymme viemään asioita eteenpäin, tämä on hyvä ja suora vaikutuskanava. Ja tässä porukassa pääsee nauttimaan hyvistä palautumisen hetkistä hektisen yrittäjyyden vastapainoksi.\nHenrietta Kvist on perustanut lasten kielikoulun, jossa kieliä opetellaan tanssimalla, laulamalla, leikkimällä ja askartelemalla. Jos haluat tietää enemmän Henrietan tai muiden naisyrittäjien ajatuksista, niin tarinoita löytyy kansainvälisenä naistenpäivänä, 8.3.2018 julkaistavasta Helsingin Yrittäjänaisten tarinallisesta historiikista. Teoksen tarinat kerää tietokirjailija Anne Pentti. Kuva: Henrietta Kvist


150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta pelaajille\n150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta\n150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta on luvassa nettikasinon käynnistämästä Talven taikahetket-kampanjasta.\nKäteispalkintoja tullaan jakamaan jopa yli 4 000 pelaajalle ja parhaimmillaan yksi tulee voittamaan huikean 5 000 euron palkintopotin – käteisenä tietenkin.\nEli yksikään palkinnoista ei sisällä minkäänlaisia kierrätysvaatimuksia, eikä voittoa tavoittelevienkaan tarvitse sen kummempia tehdä.\nPalkinnot tullaan jakamaan 11. joulukuuta järjestettävän arvonnan perusteella, eli tässä kampanjassa ei tarvitse tulostaulukkoja seurailla voittoja odotellessa.\niGame kasinon kampanja on sisällytetty jouluteemaisilla kolikkopeleillä, jotka siivittävät sinut kohti joulun tunnelmaa mahdollisesti jättimäisten pelivoittojenkin kera.\nJokainen 20 euron panostus kampanjan peleihin tuo sinulle yhden arpalipukkeen – eli toisin sanoen, jokainen 20 euron panostus vie sinut lähemmäksi 5 000 euron pääpottia.\nVoittajat tullaan julkistamaan 12. joulukuuta mennessä ja näille ilmoitetaan henkilökohtaisesti voitosta. Heti sen jälkeen kun voitto on kilahtanut pelitilillesi, voit kotiuttaa sen heti.\nArvonnassa jaetaan 100 000 euron edestä käteistä ja 50 000 euron edestä esimaksettuja lahjakortteja.\n150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta Talven taikahetket-arvonnasta\nJoulun aika useimmiten on parasta aikaa erityisesti nettikasinoiden pelaajille. Tarjolla on pitkä liuta erilaisia kampanjoita, käteisturnauksia ja joulukalentereita, joista pääsee lunastamaan lukuisia erilaisia tarjouksia.\nMyös iGame on laittanut pelaajilleen käyntiin 150 000 euron arvoisen arvonnan lisäksi myös joulukalenterin, josta voit lunastaa joka päivä jouluun saakka uuden tarjouksen itsellesi.\n150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta jaetaan Talven taikahetket-arvonnasta, johon sinun tulee käydä osallistumassa ennen kuin lähdet panostamaan kampanjaan kuuluviin jouluslotteihin.\nTalven taikahetket-arvonnan osallistumisohjeet\nNettikasinoiden käteisturnaukset saattavat välillä vaatia pelaajiltaan suuriakin panostuksia, jotta nämä voivat voittaa. Arvontaan sen sijaan pääsee osallistumaan ihan jo pienimmälläkin mahdollisella talletuksella, kuten myös tähän. 150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta jaetaan arvonnan perusteella, johon osallistuaksesi sinun tulee ainoastaan kierrättää 20 euroa kampanjaan kuuluvissa peleissä.\nArvonta on suoritettu yhteistyössä NetEntin kanssa, joten mukana on luonnollisesti ainoastaan tämän pelivalmistajan jouluaiheisia pelejä. Mukana on muun muassa vasta viime viikolla julkaistu Santa Vs Rudolf -peli, jonka idea on oikeastaan tismalleen sama, kuin myös The Invisible Man-pelissä. Ja tässä pelissähän ihan perus kierroksienkin voitot voi olla suuria, joten näitä on takuulla luvassa myös joulun uutuuspelissä.\nKlikkaa itsesi mukaan Talven taikahetket -arvontaan\nPanosta 20 euroa kampanjan peleihin ja tienaa 1 arpalipuke\nPelaa jotain seuraavista peleistä: Jingle Spin, Santa Vs Rudolf, Finn and the Swirly Spin tai Secrets of Christmas\nArpoja voi kerätä 9.12. saakka .\nIhan ensimmäinen asia, jonka avulla voit lähteä tavoittelemaan 150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta on osallistuminen itse kampanjaan. Eli ennen euronkaan panostusta sinun tulee klikata itsesi mukaan kyseiseen kampanjaan, jotta jokainen 20 euron panostus tuo sinulle sen arvan.\nArpojahan voit kerätä ainoastaan kampanjaan kuuluvista, yllä mainituista kolikkopeleistä. Mitään muuta NetEntin tuottamaa peliä ei oteta huomioon. Arpoja voit kerätä viikon tai / ja koko kampanjan aikana juuri niin useita, kun ehdit. Näille ei ole asetettu siis minkäänlaista ylärajaa.\nJokainen 150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta voittanut tulee saamaan voittonsa kierrätysvapaasti, eli näihin ei liity kierrätysvaatimuksia. Osa taasen voittaa lahjakortin, jotka postitetaan välittömästi arvonnan jälkeen voittajille.\nArvonnan palkintojen jako\nItse arvonta suoritetaan keskiviikkona 11.12. Voittajia tosin on yli 4 000, joten luonnollisestikaan jokaiselle ei ehditä samana päivänä ilmoittaa voitosta tai lisäämään voittoja pelitilille. Jokaiselle voittajalle ilmoitetaan kuitenkin viimeistään 12.12. voitosta.\nTämän jälkeen voitot lisätään pelaajien pelitileille käteisenä ja osalle voittajista lähtee esimaksettu lahjakortti, jonka arvo parhaimmillaan on jopa 2 000 euroa. Käteispalkintojen arvo on 5-3 000 euroa, eli mistään pienestä kampanjasta ei ole kyse.\n4. – 9. 1 000 €\n10. – 14. 750 €\n15. – 18. 500 €\n19. – 39. 100 €\n40. – 94. 75 €\n1 000. – 4 006. 10 €\n4 007. – 4 047 5 €\n4.-94. 500 €\nEli palkintoja lähtee roppakaupalla lukuisille pelaajille, joten osallistuminen kannattaa ehdottomasti. Erityisesti myös siksi, että tässä kisassa tarvitaan vain onnea, ei suinkaan suurimpia kierrätyksiä tai muuta. 150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta voi siis tuottaa sinullekin mukavan joulukassan vielä.\nKuten myös muilla nettikasinoilla, on myös iGamella laitettu käyntiin joulukalenteri eilen käynnistyneen joulukuun kunniaksi. Kindredin joulun kampanjat näyttävät jo nyt mielenkiintoisilta, joten odotamme innolla mitä kaikkea muuta on luvassa vielä joulukuun aikana! Unohda siis parhaan kalenterin etsimiset ja lähde avaamaan luukkusi iGamelle.\nTänään voit osallistua 150 000 eurolla käteispalkintoja iGamelta kampanjaan ja lunastaa samalla kalenterista 20 euron minimitalletuksella 40 ilmaiskierrosta Book of Deadiin. Käy klikkaamassa itsesi mukaan kalenterin tarjoukseen, tee vähintään 20 euron talletus ja lähde pyörittelemään ilmaiset kierroksesi!


”Laitetaan iso revolveri ja otetaan siihen kylkeen hyvän kokoinen bullet. Eiköhän sillä saada seniori hoidettua.” | Kauppalehti\n”Laitetaan iso revolveri ja otetaan siihen kylkeen hyvän kokoinen bullet. Eiköhän sillä saada seniori hoidettua.”\nYllä oleva voi tarkoittaa aika tavalla eri asioita, riippuen onko lausujana mafian torpedo vai pankkiiri. Rahasta voi toki olla kyse molemmissa tapauksissa\nMistä yritys sitä rahaa oikein saa, siis mahdollistamaan liiketoiminnan kasvattamista ja investointeja, mikäli pelkkä tulorahoitus ei riitä liiketoiminnan kehittämiseen toivotulla tavalla? No rahoittajilta tietysti, sehän on selvä.\nKorvasin sanan ”pankki” sanalla ”rahoittaja” koska vaihtoehdoista ei nykyään ole pulaa. Kaikki alan toimijat ilmoittavat auttavansa yrityksiä löytämään sopivan rahoitusratkaisun eri vaihtoehtojen viidakosta. Kehitys sinänsä on positiivista, erityisesti huomioiden perinteisten isojen pankkien kasvavan tarpeen segmentointiin ja kannattavuuden parantamiseen. Tästä johtuen kuitenkin useat yritykset kokevat rahoitusneuvottelut kotipankkinsa kanssa jopa suorastaan vaikeiksi.\nVaihtoehtojen lisääntyminen johtaa toisaalta myös rahoitusratkaisujen monimutkaistumiseen. Tyypillisesti ”uusien” rahoittajien tuottovaade poikkeaa ehkä totutusta ja rahoitus kasataan monista eri lähteistä erilaisilla instrumenteilla, joiden ehdot pyritään sorvaamaan sopivaksi sekä rahoittajille että yritykselle. Myös keskustelu rahoitusratkaisusta on monimutkaisempaa kuin aiemmin ja edellyttää joko omaa osaamista tai luottoa neuvonantajiin eri rahoitusinstrumenttien osalta. Joka tapauksessa, kun keskusteluja käydään, muutamia peruskäsitteitä on hyvä hallita erilaisiin rahoitusinstrumentteihin liittyen. Alla nopea pintaraapaisu muutamiin peruskäsitteisiin sekä rahoitusalan slangitermeihin. Otsikonkin merkitys selviää, mikäli se ei välittömästi avautunut.\nSe perinteinen laina- tai rahoitusmuoto, jossa tyypillisesti alhaisin kustannus yritykselle. Senior-rahoittaja vaatii rahoitukselleen reaalivakuudet parhaalla etuoikeudella, mahdollisesti omistajien takauksia ja konkurssitilanteessa saa rahansa ensimmäisenä pois. Seniorlainalle pitää tyypillisesti maksaa lyhennyksiä, tosin joissain tapauksissa laina voi olla kertalyhenteinenkin.\nJunior-rahoittaja vaatii rahalleen enemmän tuottoa kuin seniorrahoittaja mutta toisaalta on valmis kantamaan enemmän riskiä. Junior-rahoittajalla on yleensä jälkipantti senior-rahoittajan vakuuksiin mutta lainan takaisinmaksu on alisteinen senior-rahoittajan lainalle. Toisin sanoen senior-rahoittajan tulee saada rahansa ennen junior-rahoittajaa. Juniorlaina voi olla lyhennysohjelmallinen tai kertalyhenteinen. Lyhennysohjelmallisessa lainassa käytetään usein lyhennysvapaata laina-ajan alussa. Toisinaan juniorlainan korkoa ei makseta kassasta vaan lisätään lainapääomaan.\nJuniorlaina mahdollistaa rahoituksen saamisen ohuemmilla vakuuksilla kuin pelkällä seniorlainalla ja tietyissä tapauksissa jättää joustoa kassavirtaan varsinkin laina-ajan alussa. Senior-rahoittaja usein laskee omissa analyyseissään juniorlainat miltei yhtäläiseksi oman pääoman kanssa juniorin alisteisuudesta johtuen.\nMezzanine on yleisnimike rahoitusinstrumenteille, jotka sijoittuvat ehdoiltaan vieraan pääoman ja oman pääoman väliin. Tyypillisesti mezzaninelainat ovat vakuudettomia ja hinnaltaan yrityksen kannalta kalliimpia kuin junior- tai seniorlainat. Hinta tosin riippuu paljolti lainan ehdoista. Tyypillisiä mezzaninelainoja ovat esimerkiksi pääomalainat, jotka voidaan maksaa takaisin ainoastaan osakeyhtiölain pääomalainoille määräämin edellytyksin ja vaihtovelkakirjalainat, jotka oikeuttavat rahoittajan vaihtamaan lainan yhtiön osakkeiksi ennalta sovituin ehdoin.\nRevolveri eli ”revolving credit facility”, tarkoittaa uusiutuvaa lainalimiittiä. Tyypillisesti limiitti myönnetään vuoden mittaisena mutta mikäli yrityksen tilanteessa ei ole tapahtunut muutoksia negatiiviseen suuntaan, limiitti uusitaan rutiininomaisesti. Yritys voi käyttää limiittiä sovituin ehdoin ja lyhennykset vapauttavat limiittiä uudelleen käytettäväksi, toisin kuin perinteisessä lyhenevässä lainassa. Yleensä ehdoissa on määritelty millaisissa osissa lainaa voi nostaa ja maksaa takaisin. Revolveri sopii esim. operatiiviseksi rahoitukseksi, jossa rahoitustarve vaihtelee. Vakuudet, hinta ja muut ehdot sovitaan tapauskohtaisesti.\nBalloon-rakenteesta puhuttaessa tarkoitetaan lainaa, jossa lainan maksuohjelma pidempi kuin varsinainen laina-aika. Tällöin esim. viiden vuoden lainassa voidaan käyttää kymmenen vuoden lyhennysohjelmaa, jolloin lainan erääntyessä lainaa on vielä puolet jäljellä. Tämä antaa tilaa yrityksen kassavirtaan, mutta toisaalta rahoittajan tulee vakuuttua yrityksen mahdollisuuksista, joko maksaa balloon takaisin, tai uudelleen rahoittaa se laina-ajan päätyttyä. Balloon-rakenne voidaan yhdistää yhtä lailla senior- tai juniorrahoitukseen.\nBullet tarkoittaa yksinkertaisesti lainaa, josta maksetaan ainoastaan korkoja ja laina erääntyy maksettavaksi laina-ajan päätyttyä kokonaisuudessaan. Tämä rakenne voidaan yhdistää käytännössä miltei minkä tyyppiseen lainaan hyvänsä.\nMikäli yllä oleva herätti ajatuksia, me Collectorilla keskustelemme mielellämme lisää parhaista mahdollisista rahoitusratkaisuista tarpeisiinne, ja taatusti selkokielellä. Niin ja se otsikko. Sehän tarkoittaa, että nykyinen peruslaina voitaisiin hoitaa joustavammin rahoituslimiitillä sekä kertalyhenteisellä lainalla.


Valta, johtajuus, tuho ja toivo J. R. R. Tolkienin teoksessa Taru Sormusten Herrasta eli "Management by Sauron" - PDF\nDownload "Valta, johtajuus, tuho ja toivo J. R. R. Tolkienin teoksessa Taru Sormusten Herrasta eli "Management by Sauron""\n1 HARRI HIETIKKO Valta, johtajuus, tuho ja toivo J. R. R. Tolkienin teoksessa Taru Sormusten Herrasta eli "Management by Sauron" AKATEEMINEN VÄITÖSKIRJA Esitetään Tampereen yliopiston kauppa- ja hallintotieteiden tiedekunnan suostumuksella julkisesti tarkastettavaksi Tampereen yliopiston Paavo Koli -salissa, Kanslerinrinne 1, Tampere, 14. päivänä marraskuuta 2008 klo 12. English summary TAMPEREEN YLIOPISTO\n2 AKATEEMINEN VÄITÖSKIRJA Tampereen yliopisto Johtamistieteiden laitos Myynti Tiedekirjakauppa TAJU PL Tampereen yliopisto Kannen suunnittelu Juha Siro Puh. (03) Fax (03) Acta Universitatis Tamperensis 1355 ISBN (nid.) ISSN Acta Electronica Universitatis Tamperensis 772 ISBN (pdf) ISSN X Tampereen Yliopistopaino Oy Juvenes Print Tampere 2008\n3 KIITOKSET Keski-Maan tarinat kertovat Yhdeksästä Kulkijasta, jotka Kolmannella Ajalla lähetettiin matkaan Rivendellistä. Tämän Sormuksen saattueeksi kutsutun joukon tehtävänä oli kulkea Mordoriin ja tuhota siellä Valtasormus. Matkan varrella saattue jakaantui osiin ja lopulta vain kaksi sen jäsenistä päätyi Sammath Naurin kammioihin. Kuitenkaan he eivät koskaan olisi onnistuneet tässä hankkeessaan, elleivät muut saattueen jäsenet olisi matkan eri vaiheissa kulkeneet heidän rinnallaan. Myös tämän tutkimuksen syntyhistoriaa voidaan verrata matkaan. Oman Sormuksen saattueeni muodostavat henkilöt, jotka ovat uhranneet aikaansa ja energiaansa auttaakseen minua saattamaan työni loppuun. Kiitän työni ohjaajia, professori Risto Harisaloa ja professori Esa Saarista uskosta aiheeseeni ja syvällisestä paneutumisesta käsikirjoitukseeni sen eri vaiheissa. Kiitän työni esitarkastajia, professori Markku Temmestä ja professori Aarre Heinoa parannusehdotuksista, joilla katson olleen suuren merkityksen. Lisäksi kiitän professori Markku Temmestä vastaväittäjäkseni lupautumisesta ja professori Risto Harisaloa lupautumisesta kustokseksi. Kiitän tohtori Olli Mäkistä, maisteri Marko Hautalaa ja maisteri Tiina Hietikko- Hautalaa avusta. Kiitän maisteri Jussi Hietikkoa ja maisteri Tuula Hietikkoa tuesta. Kiitän vaimoani, maisteri Mia Hietikkoa ja tyttäriäni Frejaa ja Sagaa kaikesta. No in elenath hîlar nan hâd gîn.\n5 TIIVISTELMÄ Tässä työssä tutkitaan J. R. R. Tolkienin fantasiaklassikkoa Taru Sormusten Herrasta vallan ja johtajuuden näkökulmasta. Keskeinen kysymys on se, voiko Tolkienin teoksella olla kaunokirjallisen funktionsa ohella jotain konkreettista annettavaa nykypäivän työyhteisöjä johtaville esimiehille. Tutkimustehtävää lähestytään neljän eri tutkimusongelman kautta, jotka ovat: 1) Minkälaisia johtajia teoksessa kuvataan ja kuinka heitä kuvataan? 2) Minkälaisia johtajuuden ja johtamiskäyttäytymisen malleja teoksen perusteella voidaan muodostaa? 3) Minkälaisia hallinnollisia valtarakenteita teoksen kuvaamassa maailmassa on tunnistettavissa? 4) Minkälaisia johtajuuden myyttejä teoksessa on tunnistettavissa? Tutkimuksen logiikka perustuu ymmärtävälle kehälle, jonka muodostavat postmodernin tekstuaalisuuden, vallan ja johtajuuden käsitteet. Tutkimuksen käytännöllinen tiedonintressi tarkoittaa sen ymmärtämistä, mitä korpuksen muodostava Tolkienin teos sanoo vallasta ja johtamisesta. Tutkimuksen tavoitteena on siten auttaa organisaatioissa toimivia johtajia, organisaatioiden kehittäjiä ja yksittäisiä asiantuntijoita ymmärtämään työtään entistä paremmin ja samalla tunnistamaan työssään esiintyviä haasteita. Tämä intressi on merkittävin peruste päätökselle suorittaa aineiston analyysi ja tulkinta korpuksesta valittujen hahmojen toiminnan kautta. Hahmojen johtajaprofiilianalyysin seurauksena syntyneet tutkimustulokset osoittavat, että nykypäivän työelämässä toimivalle esimiehelle tai asiantuntijalle Tolkienin teos näyttäytyy vaihtoehtoisena mallina hahmottaa työyhteisön todellisuutta. Laajaalaisen ajallisen perspektiivin ymmärtämisen ohella teoksessa esiintyvien luonnon ja teknologian, toveruuden, anteeksiannon, johtajuuden, vallan, henkisen kasvun ja taakan kantamisen teemojen peilaaminen esimiehen tai asiantuntijan todellisuuteen voi auttaa yksilöä kehittymään työyhteisön jäsenenä. Avainsanat: Taru Sormusten Herrasta, valta, johtajuus, syväjohtaminen, postmoderni tekstuaalisuus, J. R. R. Tolkien, toivo, Management by Sauron\n7 SISÄLLYS 1. JOHDANTO TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT Tutkimustehtävä Näkökulma ja tavoitteet Todellisuus ja fiktio Hermeneuttinen ymmärtäminen Tutkimusaineisto Metodi ja lähdekritiikki Aikaisempi analoginen tutkimus Jäsentely ja tutkimusstrategia KÄSITTEET JA TEOREETTISET PERUSVALINNAT Postmoderni tekstuaalisuus Postmodernin suhde moderniin Strukturalismi ja sosiaalinen konstruktivismi Syntagma ja paradigma Langue ja parole Denotaatio ja konnotaatio Myytti Piilotajunnan arkkityypit ja johtaja tarinankertojana Valta Herruus, valta ja kuri Karismaattinen herruus Traditionaalinen herruus Legaalinen herruus...51\n8 3.2.5 Weberiläisen käsitteistön rajoitteet Vallan ensimmäiset kasvot Vallan toiset ja kolmannet kasvot Johtajuus Realistinen maailmankuva ja johtajuus Tulkinnallinen eli ymmärtävä näkökulma johtajuuteen Johtamisen uusi paradigma Syväjohtaminen johtajaprofiilin laatimisen menetelmänä Viidennen tason johtajuus Osaamisen johtaminen ja systeemiäly Toivo hyveenä MITÄ FANTASIAKIRJALLISUUS ON? Fantasiakirjallisuuden määritelmiä Fantasiakirjallisuus arkitodellisuuden reflektiona Fantasiakirjallisuuden historiaa Valta, johtajuus ja fantasiakirjallisuus JOHN RONALD REUEL TOLKIEN Tolkien ja biografinen kirjallisuudentutkimus Lapsuus ja kouluvuodet Oxford ja ensimmäinen maailmansota Leeds ja jälleen Oxford Taru Valtasormuksesta Erilaisia Tolkien-tulkintoja Radikaali nostalgia...104\n9 6. KORPUKSEN TAPAHTUMARAKENNE JA TOIMINNAN MOTIIVIT Korpuksen sisällöllinen analyysi Sormuksen Ritarit Kaksi Tornia Kuninkaan Paluu AINEISTON ANALYYSI JA TULKINTA Keski-Maan ajanlasku, merkittävimmät kansat ja valtakunnat Luominen Haltiat Kääpiöt Hobitit Ihmiset Örkit Yhteenveto Toimintaa käynnistävät aktiiviset hahmot Gandalf Harmaa Saruman Valkoinen Sauron Toimintaan reagoivat ainakin osittain passiiviset hahmot Galadriel Denethor Théoden Projektiluonteisiin tehtäviin sitoutuneet sankarilliset hahmot Aragorn Frodo...204\n10 8. YHTEENVETO JA JOHTOPÄÄTÖKSET Keskeiset johtamisominaisuudet Kuka kukin on tai ei ole Kulttuuriset jäsennykset Nöyryys, aktiivisuus ja toivo Ylpeys, passiivisuus ja tuho Yhteisö ja johtaja toistensa ilmentäjinä Kirjailijan motiivit ja tapa kuvata toimintaa Mitä ei havaittu Lopuksi ENGLISH SUMMARY LÄHTEET Liitteet...266\n11 1. JOHDANTO Vallasta ja johtamisesta on kirjoitettu vuosituhansien ajan. Ilmiöinä ne ovat yhtä vanhoja kuin ihmiskunta ja ihmisen luomat erilaiset yhteisöt ja organisaatiot. Suurista johtajista, päälliköistä, kuninkaista, sankareista ja profeetoista kertovat myytit ja legendat ovat olleet merkittäviä sivilisaatioiden muodostumiselle ja kehittymiselle. Niiden avulla sivilisaatio on kyennyt perustelemaan itsensä ja siinä vallitsevat johtajuuden muodot, motiivit ja perinteen. Onnistunutta ja tehokasta johtamista kuvaavat kertomukset tai ohjeet eivät juuri poikkea toisistaan, oli ne sitten merkitty muistiin muinaisessa Egyptissä tai nykyaikaisen johtamisseminaarin ideariihessä (Bass 1990: 3). Valta ja johtaminen ovat keskeisiä yhteiskuntatieteellisiä käsitteitä ja erilaisia tulkintoja esittävien koulukuntien lukuisuudesta huolimatta edelleen puutteellisesti ymmärrettyjä. Voitaneen kuitenkin sanoa, että ainakin johtamisessa on aina ollut sen muodoista riippumatta lopulta kysymys prosessista, jonka avulla pyritään vaikuttamaan jonkin ryhmän toimintaan niin, että jokin päämäärä saavutettaisiin. Tässä onnistuminen edellyttää sekä ihmisluonnon rationaalisten että tunteenomaisten elementtien huomioonottamista. Powell (2003: 255) lisää määrittelyyn vielä ajatuksen onnistuneen johtamisen kyvystä luoda tilanteeseen lisäarvoa, jonka merkitys on suurempi kuin pelkkä joukon, tehtävän ja olosuhteiden summa. Vaikka johtamisen perustehtävä näin määriteltynä onkin pysynyt muuttumattomana jopa tuhansia vuosia, on sen institutionalisoituminen toisaalta tapahtunut nopeudella ja merkittävyydellä, jolle ei ole vertaa historiassa. Runsaassa vuosisadassa johtaminen on muuttanut teollistuneiden maiden yhteiskunnallisen ja taloudellisen tilanteen (Drucker 2002: 15). Juuti (2006b: 158) toteaa nykyaikaisen johtamistutkimuksen saaneen alkunsa luvun puolivälin jälkeen yhdessä muun modernin ihmistieteen kanssa. Johtamistutkimus alkoi niin sanotun suurmiesteorian sekä piirreteorioiden puitteissa. Suurmiesteoria pyrki 1900-luvun alkuvuosikymmeninä etsimään johtajista synnynnäisiä ominaisuuksia, jotka erottivat heidät alaisistaan. Johtamisen myyttejä ylläpidettiin tarinoilla suurteoista. Suhteellisen pian kävi ilmi, että johtajan ominaisuuksia tutkimalla ei ollut mahdollista löytää selitystä johtamisen onnistumiseen tai epäonnistumiseen. Niinpä johtajuuden tutkimus eteni 1960-luvulta alkaen johtajan käyttäytymisen ja hänen johtamistyylinsä tutkimisesta aina 1980-luvulla harjoitettuun tilannepainotteiseen, johtamistyylin ja tilanteen yhteensopivuutta korostavaan tutkimukseen. Johtamisteorioissa realistinen maailmankuva asetettiin kriittisen tarkastelun alle verraten myöhään. Vasta 1980-luvulla alkoivat tulkinnallisen näkökulman ajatukset levitä laajassa mitassa johtamisen kentälle (Juuti 2001). Tulkinnallinen näkökulma lainasi antropologian, sosiologian ja etnografian laadullisia tutkimusmenetelmiä. 11\n12 Tämä merkitsi myös siirtymistä perinteisestä positivistisesta johtamisen selittämispyrkimyksestä kohti pyrkimystä ymmärtää ja selittää johtamista. Kulttuurintutkimuksen menetelmien avulla haettiin johtamisen tapaa muodostaa merkityksiä ja sitä, miten asioiden ja ihmisten johtaminen heijastuu kulttuuriin. Tutkimussuuntauksena johtamisen tekstuaalinen tarkastelu on vasta aluillaan. Se kytkeytyy organisaatiotieteiden postmoderniin pirstaleiseen vaiheeseen, jossa yksi byrokratian ihannemalli on Baabelin tornin tavoin sortunut ja jakautunut lukuisiksi organisaatioita tarkasteleviksi kieliksi (Juuti 2001: 197). Tämän näkökulman mukaan jokainen todellisuuttamme kuvaava teksti sisältää äärettömän määrän tulkintoja. Jotkut tutkijat tarkastelevat johtamisoppeja muoteina. Toiset pitävät niitä tarinoina tai teksteinä, joilla pyritään vetoamaan organisaatioissa työskentelevien ihmisten sieluihin (Juuti 2006b: ). Esimerkiksi karismaattista johtajuutta on ryhdytty uudelleen tarkastelemaan kykynä, jota voidaan johtamiskoulutuksella kehittää ja jonka avulla visioita voidaan tehokkaasti luoda ja toteuttaa. Onhan tyypillisen karismaattisen johtajan menestyksen ja karisman säilymisen kannalta kyky nähdä tulevaisuuteen riittävän pelkistetysti äärimmäisen tärkeä. Lönnqvistin (2002: 58) mukaan ytimen tässä visiossa muodostaa usein jokin alkuperäinen perusnäky, jonka elinvoimaisuus määrää myös johtajan käyttökelpoisuuden. Parhaimmillaan tällaisesta visiosta saadaan suoraan myös se strategia, jonka varassa toimitaan. Tietyllä tapaa tulkinnallisen näkökulman ja kulttuurintutkimuksen menetelmien myötä johtamistutkimuksessa on tarinoiden kautta palattu siis johtamisen myytteihin. Lukemattomien johtamisoppien viidakossa eksyy helposti, tavoitteet ja keinot sekoittuvat keskenään, syyn ja seurauksen lait hämärtyvät alati muuttuvissa tilanteissa ja ympäristöissä. Arkipäivän johtajaan ja hänen luotsaamaansa työyhteisöön kohdistuu lukuisia ristiriitaisia odotuksia, vaatimuksia ja pelkoja. Niiden käsittelyä ja niistä selviytymistä helpottaa ajoittainen paluu perusasioihin. Postmodernin julistamaan suurten kertomusten kuolemaan voidaan suhtautua kahdella tavalla: kaikki entinen ja jo ollut voidaan hylätä ja etsiä sen tilalle jotain uutta tai sitten voidaan hyväksyä entinen ja sen määritelmät, ellei muuta tarkoitusta varten niin ainakin näyttämään nykyinen sijaintimme kartalla. Monet ihmiskunnan myytit, legendat ja sadut käsittelevät vallan ja johtajuuden problematiikkaa. Nykypäivänä kohtaamme valtaa ja johtamista joka paikassa. Puhutaan uusista maailmanjärjestyksistä, rajoittamattomasta vallasta, näkymättömästä vallasta, mediavallasta, teknologisesta vallasta, rahan vallasta. Kuten eräät kaunokirjalliset tekstit, myös ihmiskunnan myytit, legendat ja sadut käsittelevät monipuolisesti vallan ja johtamisen problematiikkaa. Niiden tunteminen voi auttaa nykypäivän johtajaa ymmärtämään, ettei hän kovinkaan usein ole ainutkertaisilta tuntuvien johtamisongelmiensa keskellä kuitenkaan ainutlaatuisessa tilanteessa. William Shakespeare kirjoitti kolmekymmentäyhdeksän näytelmää, joita esitetään jatkuvasti tänä päivänäkin. Sellaisenaan ne ovat ensisijaisesti taideteoksia, mutta missä tahansa sanataideteoksessa voi olla paljon sellaista, joka ei mitenkään liity sen 12\n13 tehtävään kirjallisuutena, mutta joka saattaa olla mielenkiintoista ja puolustettavaa muilla perusteilla (vrt. Wellek Warren 1969: 27). Esimerkiksi Shakespearen näytelmät käsittelevät usein hyvää ja pahaa, rakkautta ja vihaa, ylpeyttä ja nöyryyttä, oikeutta ja armoa sekä sotaa ja rauhaa, mutta myös johtajuutta. Nykyajan presidentit, pääministerit ja vallankumoukselliset siteeraavat hänen sanojaan, vaikka ne on kirjoitettu neljäsataa vuotta sitten ja vaikka yhteiskunnat ovat muuttuneet hänen ajoistaan. Tästä huolimatta johtamisen psykologia ja käytäntö ovat samat kuin ne olivat Shakespearen aikoina. Erilaisista ihmisyhteisöjen kulttuureista ja niissä käytetyistä erilaisista titteleistä huolimatta vallan ja johtamisen muodot ovat yllättävän samankaltaisia. Johtajan käyttämä valta, hänen halunsa ja keinonsa vaikuttaa toisiin ja mahdollisuutensa tehdä hyvää tai pahaa ovat varsin identtisiä niin keskiaikaisessa Englannissa, afrikkalaisessa heimoyhteisössä tai vaikkapa kommunistisessa Kiinassa (Whitney Packer 2000: 11-13). Berger ja Luckmann (2005: 11-13) määrittelevät todellisuuden tahdostamme riippumattomaksi ilmiöiden maailmaksi, jonka olemusta toiveemme eivät kykene muuttamaan. Tiedolla he viittaavat varmuuteen siitä, että kaikki ilmiöt kaikkine ominaisuuksineen ovat todellisia. Todellisuus ja tieto ovat yhteiskunnallisesti sitoutuneita. Tällä tarkoitetaan sitä, että todellisuutta koskevat käsitykset ovat kielen muovaamia jäsennyksiä sen sijaan että ne kuvaisivat suoraan todellisuutta. Tästä seuraa se, että myös myyttejä, legendoja, satuja ja muita kulttuurituotteita voidaan tulkita monin tavoin. Mäkinen (1998: 30) antaa erään esimerkin mahdollisten tulkintojen moninaisuudesta: Sana meinhofilainen avaa kaunokirjallisessa tekstissä lukuisan määrän tulkintamahdollisuuksia aina vasemmistoterrorismista itsemurhaan, katolisuuteen, poliisivaltioon tai vaikkapa Marcusen ja Habermasin ajatuksiin yhteiskunnasta. Tulkintoja voi olla useita samanaikaisestikin, mutta ne eivät kuitenkaan voi olla sattumanvaraisia. Stephen King (2000: ) kutsuu lukemistapahtumaa ja siinä realisoituvaa tulkintaa kirjailijan ja lukijan väliseksi telepaattiseksi yhteydeksi. Hänen mukaansa kaikki taidelajit ovat jossain määrin riippuvaisia tästä telepatiasta, mutta kirjallisuudessa se ilmenee puhtaimmillaan: Kirjailija istuu työpöytänsä ääressä, joka voi sijaita ajallisesti ja paikallisesti missä tahansa. Hänellä saattaa olla henkilökohtaisia murheen tai ilonaiheita, mutta siinä kirjoituspöydän ääressä ne ovat toissijaisia suhteessa työhön, jonka parissa hän askartelee. Kun kirjailija on saanut työnsä valmiiksi hän toimittaa tekstin kustantajalle, joka julkaisee sen kirjana. Jonkin verran alajuoksun suuntaan ajan virrassa lukija saa kirjan käsiinsä. Kirjassa on kohta, jossa kirjailija on kuvannut häkin, joka on aseteltu punaisella liinalla verhoillun pöydän päälle. Häkissä on valkoinen jänis, jonka selkään on merkitty selvästi sinisellä numero kahdeksan. Näkeekö lukija lukiessaan tämän häkin? Siitä huolimatta, että pienet erot tulkinnassa ovat mahdollisia, King (2000: ) uskoo, että näkee. Jos kirjailija ja lukija tapaisivat ja vertailisivat elämyksiään, saattaisi olla että lukija on nähnyt edessään turkinpunaisen tai tulipunaisen pöytäliinan. Häkki puolestaan voisi olla rautalankaa tai teräsputkea, ehkä jopa lasia mutta mitä väliä sillä on? Kirjailija ja lukija eivät koskaan tapaa, kirjaa ei ole välttämättä luettu edes samana vuonna kuin se on kirjoitettu, mutta molemmat ovat joka tapauksessa nähneet häkin, pöytäliinan, jänik- 13\n14 sen ja sinisen kahdeksikon. Kirjailija ja lukija ovat lähekkäin, heidän ajatuksensa kohtaavat. Kirjailija lähetti työhuoneestaan matkaan paketin ja lukija otti sen vastaan ja sen sisällä oli häkki, pöytä, pöytäliina, jänis ja varsinkin sininen kahdeksikko. Siirtymä modernista postmoderniin sai alkunsa kritiikistä, joka kohdistettiin pääasiassa länsimaisten suurten kertomusten, muodollisten positivististen näkökulmien ja teknokraattisen kehitysuskon luomaa maailmankuvaa kohtaan, jonka äärimmäisinä päätepisteinä nähdään usein 1900-luvulla käydyt kaksi maailmansotaa. Tätä taustaa vasten voidaan ajatella esimerkiksi Joseph Conradin (2005: 160) enteellisesti kiteyttäneen länsimaisen modernin tulevaisuuden alun perin vuonna 1902 ilmestyneessä romaanissaan Pimeyden sydän (Heart of Darkness): Marlow lopetti. Hän istui muista erillään ja hiljaisena, mietiskelevän Buddhan asennossa, ääriviivat näkyen vain hämärästi. Kukaan ei liikahtanut vähään aikaan Kohotin päätäni. Ulapan yllä oli musta pilvijono, ja maailman kaukaisimpiin ääriin vievä tyynivetinen väylä kulki synkkänä harmaan taivaan alla se näytti vievän suunnattoman pimeyden sydämeen. Conradia voitaisiin tulkita tietenkin myös niin, että tuon tyynivetisen modernia aikakautta kuvaavan virran päässä odottava suunnaton pimeys onkin postmoderni tyhjyys, joka on korvannut suuret kertomukset nihilistisellä relativismillaan. Ihminen ei koskaan havaitse mitään täydellisesti eikä ymmärrä mitään täydellisesti. Tämän vuoksi ihmiset käyttävät symbolisia termejä edustamaan käsitteitä, joita ei pystytä määrittelemään tai täysin tajuamaan (Jung 1991: 21). Vertauskuvat pyytävät meitä näkemään samankaltaisuuden ja jättämään huomiotta mahdolliset eroavaisuudet. Ne avaavat uusia näkökulmia ennalta tuttuun asiaan, mutta näin tehdessään samalla tietenkin myös suuntaavat katseen pois jostain muusta. Nykyaikaisen johtamisen suuri haaste onkin oppia ymmärtämään ja käyttämään vertauskuvien tuottamaa tietoa (Morgan 1997: 348). Gareth Morganin (1997: 4-5) malli organisaatioista vertauskuvina mahdollisti aikaisemmasta poiketen niiden tarkastelun useista eri näkökulmista. Vertauskuvia käyttämällä voimme ymmärtää asioita uudella tavalla. Vertauskuva kertoo meille jostakin ilmiöstä tavalla, joka ei välttämättä ole ehdottoman tarkka, mutta jonka avulla voidaan tästä ilmiöstä löytää ja korostaa itse vertauskuvalle tyypillisiä ominaisuuksia. Morgania mukaillen voidaan sanoa, että tässä tutkimuksessa valtaa ja johtamista, mutta myös organisaatiota tarkastellaan vertauskuvallisesti sadun tai fantasiakertomuksen kontekstissa. Esimerkiksi alitajuisten prosessien huomattava merkitys niin yksilö- kuin ryhmätasollakin ei voi olla vaikuttamatta myös organisaatioiden toimintaan. Sadun tai fantasiakertomuksen avulla voidaan myös tätä toimintaa ymmärtää paremmin. von Franzin (1996: 1) mukaan saduille on ominaista se, että ne edustavat kollektiivisen tiedostamattoman psyykkisiä prosesseja niiden puhtaimmassa ja yksinkertaisimmassa muodossa. 14\n15 Vielä 1800-luvun kansankulttuurissa sadut olivat kaikkien ikäryhmien ajanvietettä, haluttua ja arvostettua virkistystä niin kotipiirissä kuin miehisissä työyhteisöissäkin (Apo 1986). Vähitellen moderni aika kuitenkin siirsi sadut lastenhuoneeseen, kuten nukkavierut ja vanhanaikaiset huonekalut siirretään leikkihuoneeseen pääasiassa koska aikuiset eivät välitä niistä, eivätkä piittaa jos niitä pidellään pahoin (Tolkien 2002a: 52). Mutta kuten sadun tai fantasiakertomuksen aiheiden käsittelylle, myös vallan ja johtamisen tematiikalle ovat monet kysymykset identtisiä. Tällaisia yhteneviä aiheita ovat esimerkiksi yksittäisen sankarin tai pienen joukon matka (organisaation elinkaariajattelu), vaikean tehtävän toteuttaminen vastuksista huolimatta ja toivottavasti onnellinen loppu (organisaation päämäärä), joukon yksittäisten jäsenten erilaisten tietojen ja taitojen suuntaaminen kohti yhteistä päämäärää (systeemiäly ja oppiva organisaatio), enneunet, eläinapurit tai vainajien kohtaaminen (kollektiivisen alitajunnan vaikutus organisaatiokulttuuriin ja rakenteisiin). Tutkimuskirjoittamisen konventiot ovat muuttumassa. Varsinaisesta murroksesta ei kenties kannata puhua kyse on pikemminkin konventioiden vähittäisestä murenemisesta. Parin viime vuosikymmenen aikana tapahtunutta muutosta voi luonnehtia siirtymäksi persoonattomasta ulkokohtaisesta raportoinnista kohti omakohtaisempia kirjoittamistapoja. Varsinkin kvalitatiivisessa tutkimuksessa persoonalliset ja luovat tutkimusotteet ovat yleistyneet, joskaan eivät kitkattomasti ja ilman debatteja. Kumpikin siirtymä on merkinnyt tyylien moninaistumista, ei suinkaan vanhojen konventioiden väistymistä tai häviämistä. Tilanne on tutkijan kannalta monin tavoin haasteellinen. Valinnanvapautta on enemmän, mutta myös tutkijan vastuu valinnoista lisääntyy. Kun ei ole selkeitä konventioita joita seurata, on myös vähemmän mahdollisuuksia ennakoida, millaisen vastaanoton teksti saa (Latvala Peltonen Saresma 2005: 13-21). Tutkijan rooli on muuttumassa perinteisestä havainnoijan ja observoijan osasta aktiiviseksi ja vuorovaikutukselliseksi kanssakävijäksi (Denzin Lincoln 1994: 7). Esimerkiksi kulttuurintutkimusta harjoittava tutkija on samanaikaisesti sekä kulttuurintutkija että kulttuurinkuluttaja (Lindgren 2005: 7). Angloamerikkalaisessa tiedemaailmassa pyrkimyksiä etsiä toisenlaisia tutkimuksen tekemisen ja siitä kertomisen tapoja on esiintynyt jo kauan. Keskusteluja on käyty monilla eri tahoilla ja tasoilla, monien tutkimussuuntausten piirissä, niin teoreettisempaan ja filosofisempaan argumentaatioon kuin empiirisen tutkimuksen metodologia- ja metodipohdintoihin liittyen. Tutkijat, jotka ovat sijoittuneet enemmänkin tieteidenvälisiin tutkimussuuntauksiin kuin yhdelle päätieteenalalle, ovat muita useammin rohjenneet kokeilla uusia, persoonallisempia tutkimuksen tekemisen ja siitä kirjoittamisen tapoja (Latvala Peltonen Saresma 2005: 13, 21). He ovat kuin suosittujen televisiosarjojen poliisit, jotka eivät enää jahtaa rikollisia ase kädessä suurkaupunkien kaduilla, vaan arkeologian, fysiikan, metallurgian, taidehistorian ja psykologian keinoin ratkaisevat arvoituksia. Tieteidenvälisessä tutkimuksessa on kyse näkökulman vaihtamisen merkityksen ymmärtämisestä (Mikkeli Pakkasvirta 2007: 6). Tällaisten tutkimusasetelmien avulla on mahdollista päästä uusille oivaltamisen tasoille. Adorno (1991: 159) esimerkiksi pitää sosiologiasta puhuttaessa eri suuntiin viittaavien metodien kriittistä 15\n16 toisiinsa yhdistämistä tiedon päämäärän kannalta suorastaan välttämättömänä toimenpiteenä. Todellisuutta ja sen ilmiöitä tutkittaessa on hyvä pitää mielessä, tyylien moninaistumisesta huolimatta, Niiniluodon (2003: 24) kannattama näkemys tutkijan suhteesta tutkimuskohteeseensa: Vaikka tutkijoiden enemmistö on tähän asti ollut oikeakätisiä juutalais-kristillisiä lihansyöjiä ja vaikka voimmekin esittää kysymyksen siitä, millaista tiedettä kehittäisivät vasenkätiset ateisti-vegetaristit, olennaisinta olisi kuitenkin se, että he kaikki harjoittaisivat totuutta rakastavaa tiedettä. 16\n17 2. TUTKIMUKSEN LÄHTÖKOHDAT 2.1 Tutkimustehtävä Tarkoituksenani on tutkia J. R. R. Tolkienin fantasiaklassikkoa Taru Sormusten Herrasta (The Lord of the Rings) ja kyseisessä teoksessa esiintyviä vallan ja johtajuuden ilmiöitä sekä kamppailua, jota Valtasormuksen omistamisesta käydään. Tutkimustehtävän kannalta keskeiseksi kysymykseksi muodostuu se, voiko Tolkienin teoksella olla kaunokirjallisen funktionsa ohella jotain konkreettista annettavaa nykypäivän työyhteisöjä johtaville esimiehille. Tutkimustehtävää lähestytään neljän eri tutkimusongelman kautta, jotka ovat: 1) Minkälaisia johtajia teoksessa kuvataan ja kuinka heitä kuvataan? 2) Minkälaisia johtajuuden ja johtamiskäyttäytymisen malleja teoksen perusteella voidaan muodostaa? 3) Minkälaisia hallinnollisia valtarakenteita teoksen kuvaamassa maailmassa on tunnistettavissa? 4) Minkälaisia johtajuuden myyttejä teoksessa on tunnistettavissa? Tutkimusongelmalla on sisältönsä ohella aina jokin muoto, se voidaan esittää yhtenä tai useampana kysymyksenä. Tutkimusongelman kysymysmuoto määrää käytettävän lähestymistavan, joka voi olla kvalitatiivinen tai kvantitatiivinen ja tutkimuksen tavoitteen, joka voi olla kuvaileva tai selittävä. Mitä-kysymykset ovat tietyssä mielessä kysymyksistä kaikkein perimmäisiä. Mikä tämä ilmiö, piirre, ominaisuus, ryhmä tai luokka on? Minkälainen-kysymykset ovat myös mitä-kysymyksiä. Ne saavat vastauksensa kvalitatiivisen ja kuvailevan lähestymistavan seurauksena (vrt. Töttö 2000: 75). Ilmiö on se merkitys, joka tutkimuskohde on tutkijalle (Varto 1992: 85). Heidegger (2000: 51, 53-54) pitää ilmiön merkityksenä itsessään näyttäytyvää, ilmeistä. Ilmiöt ovat tällöin kokonaisuus, joka näyttäytyy tai voidaan tuoda valoon. Ilmiö tarkoittaa erityistä tapaa kohdata jokin. Ilmentymä sitä vastoin tarkoittaa olevassa olevaa viittaussuhdetta, sillä tavalla, että viittaava voi täyttää mahdollisen tehtävänsä vain, jos se näyttäytyy itsessään eli on ilmiö. Koko tarinan lähtökohtana ja kaiken teoksessa kuvatun toiminnan primus motorina voidaan pitää itse Sormusta, sen olemassaoloa ja olemusta (Tolkien 2002b: 5): Kolme sormusta haltiakuninkaille alla auringon, seitsemän kääpiöruhtinaille kivisaleissaan, yhdeksän ihmisille jotka vie tuoni armoton, yksi Mustalle Ruhtinaalle valtaistuimellaan maassa Mordorin joka varjojen saartama on. Yksi sormus löytää heidät, se yksi heitä hallitsee, se yksi heidät yöhön syöksee ja pimeyteen kahlitsee maassa Mordorin joka varjojen saartama on. 1) Sormuksen olemuksesta on esitetty useita tulkintoja. Milloin se on kallisarvoinen aarre tai maaginen taikaesine, milloin taas peräti ydinaseen vertauskuva (Baltasar 2004: 21). Peter Jacksonin elokuvatrilogiassaan ( ) esittämän tulkinnan mukaan Sormus on huumeen kaltainen subjekti, joka orjuuttaa kulloisenkin omista- 17\n18 jansa. Näille kaikille luonnehdinnoille voidaan esittää perusteluja. Tämän tutkimuksen näkökulman mukaan Sormus symboloi ja edustaa pääasiassa valtaa, johon teoksen jokaisella hahmolla on jonkinlainen suhde. Sormuksen edustamaa rajatonta valtaa ei lähtökohtaisesti voi tässä tapauksessa käyttää oikein, sillä se turmelee jokaisen, joka saa sen haltuunsa. Tuho on sitä nopeampi, mitä aktiivisemmin Sormusta on tavoiteltu. Sattumalta tai vastentahtoisesti Sormuksen haltuunsa saaneet kestävät kauemmin. Vallan käsittäminen yksinomaan negatiivisena ilmiönä ei ole kuitenkaan mielekästä. Valta ja yksilön halu saada valtaa eivät välttämättä johda tyranniaan. Sosiaalistuneessa muodossaan valta on jokapäiväinen myönteinen ilmiö, jota parhaimmassa tapauksessa käyttävät terveen ja aikuisen itsetunnon omaavat yksilöt (Organ Bateman 1986: ). Terveen ja aikuisen itsetunnon omaavalle yksilölle on luonteenomaista avoimuus suhteessa ulkoiseen maailmaan. Hän arvostaa ja kunnioittaa itseään ja muita ja kykenee ottamaan riskejä sekä sietämään epävarmuutta. Terve yksilö kuuntelee muiden mielipiteitä, mutta kykenee itsenäiseen päätöksentekoon ja vastuunkantoon. Lisäksi hän näkee asiat oikeissa mittasuhteissaan. Tolkienin Sormukseen kytkemä moraalifilosofinen problematiikka muistuttaa Platonin (1981: 51-52) kertomusta paimenesta, joka löytää maanhalkeamasta kultasormuksen. Tämä paimenen löytämä sormus tekee kantajansa näkymättömäksi aivan kuten Tolkieninkin Sormus. Platon pohdiskelee sitä, onko näkymättömyyden suoman suuren vallan kiusausta mahdollista vastustaa tai onko tätä valtaa mahdollista käyttää oikein. Rajaton valta turmelee oikeamielisen siinä kuin väärämielisenkin ja tästä seuraa se, ettei kukaan ole oikeamielinen vapaasta tahdosta vaan ainoastaan pakosta, koska oikeamielisyys yksityisen henkilön kannalta katsoen ei ole kannattavaa. Rajattoman vallan saaminen näyttäisi siis mahdollistavan henkilökohtaisesta moraalista luopumisen. Pohdintojensa lopulla Platon kuitenkin päätyy siihen lopputulokseen, että vaikka väärämielinen usein näyttääkin menestyvän oikeamielistä paremmin, ei vallan mahdollistama moraalittomuus ole tavoiteltavaa, sillä lopulta se turmelee väärämielisen sielun. Mahdollinen taloudellinen tai poliittinen menestys ei riitä korvaamaan ystävien menetystä ja rakkaiden puuttumista. Katz (2003: 9) toteaakin Tolkien jatkavan siitä, mihin Platon lopetti. Platon kertoi, mitä moraalin kadottamisesta voi seurata. Tolkien puolestaan näyttää nämä moraalittomuuden seuraukset fantasiaromaaninsa henkilöiden kohtaloiden kautta. 2.2 Näkökulma ja tavoitteet Tutkimusongelmia tullaan tarkastelemaan triangulatiivisesti käyttäen apuna relevanttia valta- ja johtajuuskäsitteistöä. Valtateorioita käytetään analysoitaessa Keski- Maan kansojen yhteiskunnallista ja poliittista tilaa. Tässä suhteessa esimerkiksi Tiihonen (1994: 6) pitää Weberin herruuskäsitteistöä käyttökelpoisena auktoriteettina, koska kyseisen peruskäsitteistön avulla on mahdollista analysoida hallitsemisen kehitysmalleja ihmiselämän keskinäissuhteiden kannalta. 18\n19 Tutkimuksen kannalta vaihe on tärkeä, koska tällä tavoin varsinaiset analysoitavat hahmot asettuvat taustaansa ja edustamaansa kulttuuriin oikeassa suhteessa. Tämän jälkeen hahmojen toimintaa ja motiiveja, siis eräänlaista johtajaprofiilia, tarkastellaan johtajuusteorioiden näkökulmasta. Hahmojen edustaman kulttuurin taustoittaminen on tärkeää myös siksi, että esimerkiksi Nissisen (2004: 208) mukaan johtajaprofiileja on tulkittava aina suhteessa arvioidun henkilön tehtävään ja johtamisympäristöön. Salminen (1993: 18, 21) liittää ennen muuta sosiologian, valtio-opin ja taloustieteen perinteestä eriytyneen hallintotieteen osaksi yhteiskuntatieteitä ja yhteiskunnallista tutkimusta. Näin ollen hallintotieteen voidaan sanoa keskittyvän sen yhteiskunnan ja kulttuurin tutkimiseen, joka ei ole olemassa luonnostaan vaan ihmisen muovaamana ja luomana. Hallintotieteellisen tutkimuksen metodikeskusteluun sisältyy myös valinta tutkimuksen tasosta eli tutkimusotteen suhteesta tutkimuskohteeseen. Tärkein tutkimuksen tason valintaa jakava käsitteistö on mikro- ja makrotaso. Mikrotaso on luonteeltaan yleensä organisaatiopsykologinen ja sosiaalipsykologinen organisaatiossa toimivan yksilön toimintaa tarkasteleva, kun taas makrotasoa luonnehtii valtioopillinen ja sosiologinen tutkimusote ja kiinnostus kokonaisen organisaation toimintaan (Salminen 1993: 192, Wagner Hollenbeck 1992: 4-5). Taulukko 1. Hallinnontutkimuksen mikro- ja makrotaso Rakenteet Prosessit Henkilöstö Mikrotaso Johtamisjärjestelmät Johtajuuden kehittäminen Motivaatiokysymykset Makrotaso Hallinto ja hallinta Organisointi Virkamiehistö palvelijana Mikrotason tarkastelun pääalueita ovat johtaminen, henkilöstön motivaation teemat ja organisaation sisäiset prosessit. Makrotaso sisältää yhteiskunnan ja hallinnon suhteiden erittelyä. Käytännön tutkimuksessa mikro- ja makrotason raja ei ole jyrkkä, vaan pikemminkin epäselvä ja muuttuva. Esimerkiksi johtamista voidaan tutkia, kuten tässä tutkimuksessa tehdään, hyödyntäen molempien tutkimustasojen mahdollisuuksia. Tolkienin kuvaamien yhteiskuntien ja kansojen yhteiskunnallista ja poliittista tilaa lähestytään selvästi makrotason rakenteiden, prosessien ja jopa henkilöstön näkökulmista. Yksittäisten hahmojen motiiveja ja toimintaa tarkastellaan vastaavasti pääasiassa lähinnä prosessien, mutta myös rakenteiden ja henkilöstön näkökulmista. Kokonaisvaltaisen tarkastelun perusteella voidaan sanoa, että tämän tutkimuksen näkökulma on ennen kaikkea organisaation johtajana kehittymisen näkökulma. Jos näkökulmana olisi ollut vaikkapa yhteiskunta, olisi myös tutkimus toteutettu toisin. Valitusta organisaation ja johtamisen kehittämisen näkökulmasta tarkasteltuna voidaan tutkimukselle asettaa sekä tieteellisiä että käytännöllisiä tavoitteita. Habermas (1977: 21-22) jakaa elämismaailman kokemuksen tiedoksi organisoitumisen tekniseen, käytännölliseen ja emansipatoriseen tiedonintressiin. 19\n20 Tekninen tiedonintressi liittyy sellaisen soveltavan tiedon tuottamiseen, jonka avulla ihminen hallitsee fyysistä ja sosiaalista ympäristöään. Käytännöllinen tiedonintressi liittyy kieleen ja sen avulla tapahtuvan inhimillisen tiedon ja yhteiskunnallisen yhteisymmärryksen lisäämiseen. Emansipatorinen tiedonintressi liittyy ihmisten vapauttamiseen kielteisistä yhteiskunnallisista valtarakenteista ja pyrkimykseen oikeudenmukaisemman yhteiskunnan rakentamiseksi (Allardt 1988: ). Tämän tutkimuksen kontekstissa tekninen tiedonintressi tarkoittaa sen ymmärtämistä, mitä korpuksen muodostava Tolkienin teos sanoo vallasta ja johtamisesta. Lisäksi tutkimuksen käytännöllisenä ja emansipatorisena tiedonintressinä on auttaa organisaatioissa toimivia johtajia, organisaatioiden kehittäjiä ja yksittäisiä asiantuntijoita ymmärtämään työtään entistä paremmin ja samalla tunnistamaan työssään esiintyviä haasteita. Tämä intressi on merkittävin peruste päätökselle suorittaa aineiston analyysi ja tulkinta korpuksesta valittujen hahmojen motiivien ja toiminnan kautta. Analyysinäkökulman suuntaaminen yksittäisiin hahmoihin korostaa luonnollisesti johtajan persoonallisuuden, henkilökohtaisen pätevyyden ja toiminnan merkitystä osittain myös hallinnollisten rakenteiden kustannuksella. Tämän vuoksi pidän mahdollisena, että pääasiassa keskiaikaisen, traditionaaliselle herruudelle rakentuvan fantasiamaailman hahmojen johtajuusanalyysillä voi olla jotain konkreettista annettavaa. Traditionaalisen herruusjärjestyksen alamaisia ja nykyaikaisten työyhteisöjen jäseniä yhdistää lisäksi sopeutumisen käsite. Vallitsevaa herruutta ei välttämättä aktiivisesti hyväksytä, siihen ainoastaan sopeudutaan. Vaikka tutkimuksen tavoitteena ei olekaan yleistäminen, ei tämä tarkoita sitä, ettei tutkimustuloksia voitaisi tarkastella tavalla tai toisella esimerkkinä jostain muustakin kuin vain kyseisestä yksittäistapauksesta (vrt. Alasuutari 2007: ). Analyysin tavoitteena ei siis ole pelkästään kuvata sitä, millaisena johtajana kukin hahmo korpuksessa esiintyy, vaan löytää hahmojen avulla kenties myös yleisiä tyyppejä. 2.3 Todellisuus ja fiktio Todellisuuden ja fiktion vuoropuhelu on tämänkaltaisen tutkimuksen keskeinen teoreettinen lähtökohta ja vaikeimmin hallittava metodinen ongelma (vrt. Temmes 2005). Fiktion maailmassa on piirteitä, jotka eivät kuulu todellisuuteen. Nämä piirteet ilmaisevat lukijalle, että liikutaan fiktion piirissä. Tämän vuoksi on tärkeää havaita ja selvittää yksittäisen piirteen kohdalla, onko kysymyksessä todellisuuden referentiaalista kuvauksesta vai kirjailijan oman kuvittelun ja näkökantojen tuloksista. Harkintaan vaikuttavat kirjallisuuden lajiin liittyvät erityispiirteet. Realistisen koulukunnan historiallisilla romaaneilla ja fantasiakirjallisuudella on erilainen suhde todellisuuteen (vrt. Temmes 2005). 20\n21 Toisaalta fenomenologisen ajattelun mukaan yksittäisen tutkimuskohteen olemassaolo ei ole ainoastaan sivuseikka, vaan se kuuluu sulkeistettavien seikkojen joukkoon. Sulkeistaminen tarkoittaa sitä, että sulkeistettu seikka ikään kuin siirretään syrjään siksi aikaa, kunnes tutkija saa varman otteen ilmiöstä. Vasta tämän jälkeen sulkumerkkejä voidaan vähitellen ryhtyä avaamaan ja näyttämään missä suhteessa tutkimuskohde on muihin olioihin. Sulkeistamisen vastakohtaa kutsutaan ideoivaksi abstraktioksi (Routila 1986: 23-24). Fantasiakirjallisuuden hahmoilla on yleensä kykyjä, joita voisi kutsua yliluonnollisiksi suhteessa todelliseen maailmaan. Kontio (2008: 46-47, 52) kuitenkin muistuttaa, että kaikki hyvä fiktiivinen kirjoittaminen noudattaa samoja perusperiaatteita, joista tärkeimmät ovat tyyli, tarina ja henkilökuvaus. Lisäksi fantasiamaailman sisällä hahmojen oudot kyvyt ovat osa sitä maailmankuvaa ja todellisuuskäsitystä, missä he elävät. Fantasiamaailma ei tarkoita luonnonlaeista vapaata maailmaa, vaan sitäkin ohjaavat tietyt lainalaisuudet. Fantasiamaailma on yleensä koherentti maailma, jossa elävät eivät ole fysikaalisesti eivätkä filosofisesti yhtään sen vapaampia kuin todellisen maailman olennot. Myös Ruohosen ja Temmeksen (2007) mukaan fiktiivinen teksti on epätäydellisenäkin, omissa sisäisissä rajoissaan relevanttia kuvausta todellisuudesta ja sitä voidaan tarkastella dialogisessa suhteessa reaalimaailman kanssa. Fiktiivinen kertomus on todellisuusviittaavuudeltaan puutteellinen, epätarkka tai avoin eli ei-referentiaalinen. Tämä määrittely ei merkitse sitä, että fiktio ei voisi viitata tekstin ulkopuoliseen todelliseen maailmaan, vaan sitä, että sen ei tarvitse viitata siihen (Cohn 2006: 25, 269). Jos lukija pystyy samaistumaan esimerkiksi Kafkan Linna-teoksen aloitukseen huolimatta sen maailman vieraudesta ja epätodellisuudesta, tämä johtuu siitä, että romaani viittaa tuntemiimme asioihin kuten lumeen, pimeyteen, kylään, siltaan ja öiseen saapumiseen tuntemattomaan paikkaan. Cohn (2006: 24) pitääkin suorastaan mahdottomana sitä, että fiktion maailma voisi olla täysin riippumaton tuntemastamme todellisesta maailmasta. Myöskään Ruohosen (2005: 15) mukaan fiktiivisessä kirjallisessa maailmassa vallitseva sosiaalinen muoto ei ole irrallaan samaan aikaan olemassa olevasta todellisesta yhteiskunnasta vaan elää vuorovaikutuksessa sen kanssa. Se, onko romaani uskollinen elämälle, onko se reaalinen, ei ole arvosteltavissa sen perusteella, vastaako jokin romaanin yksityiskohta todellisuutta (Wellek Warren 1969: 269). Esimerkiksi fiktiivisen kirjallisuuden hallintokuvauksissa olennaista ei ole se, miten tarkasti jokin työyhteisö ja sen miljöö onnistutaan kuvaamaan, olkoonpa tämä kuvaus miten yksityiskohtainen tahansa suhteessa todellisen maailman työyhteisöihin. Olennaista on se, että hallintokuvausten avulla on mahdollista havainnoida yhteiskunnallista kehitystä ja tulkita sen suuntaviivoja (Jonsson 1978: 8). Fiktiivisen maailman analysoiminen saattaa siten avata tarinan tapahtumat lukijalle siinä määrin uudesta näkökulmasta, että hän kokee maailman uudella tavalla ja löytää uusia toimintatapoja selvitä esimerkiksi hankalista johtamistilanteista (Koskela Lankinen 2003: 57). Samalla on muistettava se rajoittava seikka, että kaunokirjallisuuden henkilöt eivät ole kokonaisia ihmisiä vaan representaatioita, ihmisten kuva- 21\n22 uksia. Heidän minuutensa ja sosiaaliset suhteensa ovat vain ja ainoastaan sen laajuisia kuin mitä kirjailija on kunkin luomansa henkilöhahmon kohdalla katsonut tarpeelliseksi (Ruohonen 2005: 15). Tähän fiktiivisen kirjallisuuden ja hallintotieteellisen kysymyksenasettelun väliseen problematiikkaan palataan sulkeistamisen ja ideoivan abstraktion näkökulmasta myöhemmin kappaleissa 4.4 ja Hermeneuttinen ymmärtäminen Hermeneutiikan synty nykyaikaisena tieteenä voidaan ajoittaa 1500-luvun protestantismin syntyvaiheeseen. Protestantismin nousu teki välttämättömäksi hioa välineitä, joiden avulla voitiin sekä vastustaa katolisen kirkon dogmaattista tulkintatraditiota että osoittaa se vääräksi ja kykenemättömäksi vastaamaan ajan haasteisiin. Tämän vuoksi hermeneutiikkaa alettiin kehittää tieteellisen tulkinnan välineeksi (Oesch 2005: 16-17). Hermeneuttisen ajattelun lähtökohtana on positivismista poiketen tutkia ilmiöitä tulkinnan ja ymmärtämisen kautta. Heidegger (2000: 403) tarkoittaa ymmärtämisellä fundamentaalista eksistentiaalia. Se ei ole määrätty tietämisen tapa, joka eroaa selittämisestä ja käsittämisestä. Sitä vastoin ymmärtäminen konstituoi olemista tällä siten, että eksistoiva täälläolo voi ymmärtämisen pohjalta kehittää erilaisia näkemistavan mahdollisuuksia. Kaikki selittäminen juurtuu ymmärtävänä käsittämättömän paljastamisena täälläolon ensisijaiseen ymmärtämiseen. Hermeneutiikan tieteenteoreettinen pääkysymys on tulkinnan validiteetin ongelma, sen tiedostaminen ja oikean tulkinnan mahdollisuuden maksimoiminen (Mäkinen 1998: 46). Ihminen voi Blaken (1997: 33-34) mukaan järkeilykykynsä avulla verrata ja arvostella vain sellaista, minkä on jo havainnut. Ihmisen haluja rajaavat hänen havaintonsa: ei kukaan voi haluta mitä ei ole havainnut. Varto (1992: 64-65) määrittelee tulkinnan empiirisesti tavoitettujen merkityssuhteiden aukikerimiseksi. Tutkittavasta kohteesta esitetään tulkinta, jonka avulla kyseistä kohdetta voidaan tarkastella uudestaan, laajemmin ja syvemmin. Tulkinta johtaa puolestaan jälleen uuteen tulkintaan. Tulkintaa on kuitenkin seurattava ymmärtäminen. Tulkinnassa esille tulevat osat ja tasot eivät mitenkään itsestään nivoudu yhteen vaan ne on erikseen, tarkoituksella ja aikeellisesti yhdistettävä yhdeksi kokonaisuudeksi, merkitysyhteydeksi, joka lopulta on tutkimuskohteesta saatu mieli. Yksi ja sama tutkimuskohde on voinut tulla historian kuluessa tämänhetkistetyksi mitä moninaisimmilla tavoilla, koska a) maailma merkityshorisonttina on erilainen eri aikoina ja eri ihmisille, koska b) ihmisiä kiinnostavat eri asiat ja c) kunkin tutkijan oma kokemuksellinen maailma on vain hänen omansa eikä sitä kokonaisuudessaan voi kukaan muu jakaa sekä d) tutkimukselle asetetut lähtökohdat ja tavoitteet ovat erilaiset. Selittäminenkin on toki hermeneuttisessa ajattelussa mahdollista, mutta se ei tällöin tarkoita kausaalista selittämistä vaan strukturalistista selittämistä, esimerkiksi tekstin tarkastelua sen rakenteen ja osien suhteiden perusteella. Kaikki maailmassa kohdatut objektit ja tapahtumat ovat ymmärrettävissä vain, jos ne liitetään subjektiivisiin 22\n23 kokemuksiimme, itseytemme ja olemisemme kertomuksen osaksi ja vain sellaisina kuin ne tässä tarinallistamisessa syntyvät (Tontti 2005: 72). Ne saavat muotonsa tutkijan omaan kokemukseen ja olemiseen perustuen. Tämä edellyttää vastaavasti kykyä nähdä asetettujen kysymysten taakse (Gadamer 1988: 76). Uuden ajan hermeneutiikka omaksui hermeneuttisen kehän käsitteen puhetaidosta ymmärtämisen taitoon. Hermeneuttisen kehän säännön mukaan kokonaisuus tulee ymmärtää yksittäisestä ja yksittäinen kokonaisuudesta (Gadamer 2004: 29). Esimerkiksi sana voidaan ymmärtää vain osana lausetta, lause vain osana tekstiä, teksti vain osana kulttuurista traditiota. Mutta kokonaisuus ei ole tulkitsevalle subjektille valmiina annettu, vaan se voi konstituoitua vain osien tulkitsemisen myötä. Tämä osien ja kokonaisuuden vastavuoroinen jatkuva liike on kaiken ymmärtämisen ja tulkitsemisen perusrakenne. Ennen kuin osien ja kokonaisuuden vastavuoroinen rakentuminen voi alkaa, tulkitsijan täytyy kuitenkin omata jotain edeltä, jotta hän voisi astua sisään hermeneuttiseen kehään. Ennakkoluulot, joita voisimme kutsua myös esiolettamuksiksi ovat ymmärtämisen ja tulkitsemisen välttämättömiä mahdollisuusehtoja (vrt. Tontti 2005: 60-61). Jokainen ennakkoluonnoksen tarkistus mahdollistaa merkityksen uuden ennakoivan luonnostelun (Gadamer 2004: 32). Jokainen uusi lukutapa paljastaa kaksi asiaa: ensinnäkin se vie lähemmäs tutkimuskohteen mieltä, avaa kohdetta sen olennaisten todellistumisten suuntaan ja toiseksi se kerii auki koko ajan tutkijaa itseään. Kun nämä kaksi kehittyvät hermeneuttisessa tarkastelussa käsi kädessä, ne myös tekevät selväksi tutkimuskohteen ja tutkijan oman lukutavan erottamisen ja samalla mahdollistavat sen, että tutkija kykenee ymmärtämään myös muita lukutapoja (Varto 1992: 69). Tutkimuksen logiikka perustuu ymmärtävälle kehälle, jonka muodostavat postmodernin tekstuaalisuuden, vallan ja johtajuuden ulottuvuudet. Kukin näistä kehän yksittäisistä ulottuvuuksista tulee ymmärtää osana kehäkokonaisuutta, mutta samanaikaisesti kehäkokonaisuus tulee ymmärrettäväksi näiden kolmen ulottuvuuden kautta. Ymmärtämisen tavoitteena on Routilan (1986: 20) mukaan saattaa ilmiö säännönmukaisuuden piiriin. Tämän säännönmukaisuuden oivaltaminen tapahtuu katselemalla tarkasti ja päättelemällä. 2.5 Tutkimusaineisto Tolkien oli alun perin suunnitellut teoksensa yhdeksi, samoihin kansiin mahtuvaksi romaanikokonaisuudeksi. Tästä huolimatta Taru Sormusten Herrasta ilmestyi Englannissa kolmena eri niteenä: Sormuksen Ritarit (The Fellowship of the Ring 1954), Kaksi Tornia (The Two Towers 1954) ja Kuninkaan Paluu (The Return of the King 1955). Tämän vuoksi teosta kutsutaan usein virheellisesti fantasiatrilogiaksi. Käsikirjoituksen paloittelu ei kuitenkaan perustunut yksittäisiin tarinakokonaisuuksiin, vaan kustantajan taloudellisiin laskelmiin. Jokainen näistä kolmesta niteestä jakautuu vielä kahteen kirjaan. Teoksen suomenkielisten painosten laajuus liitteineen on hieman tapauksesta riippuen noin tuhat sivua. Vaikka Tolkien itse kaavaili Sormuk- 23\n24 sen sodan ja koko Keski-Maan esihistoriaksi kirjoittamaansa Silmarillionia (The Silmarillion 1977) pääteoksekseen, ei hän koskaan saanut sitä täysin valmiiksi. Se julkaistiinkin vasta kirjailijan kuoleman jälkeen. Toimitustyöstä vastasi hänen poikansa Christopher Tolkien. Taru Sormusten Herrasta on Tolkienin teoksista tunnetuin ja arvostetuin, ja sen juoni sekä teemat soveltuvat parhaiten sellaisen tutkimuksen kohteeksi, jonka tavoitteena on lausua jotain johtajuudesta myös omassa ajassamme ja kulttuurissamme. Varsinaisen tutkimusaineiston muodostaa WSOY:n vuonna 2002 kustantama ja painama laitos. Koska tutkimuksen luonne tai päämotiivit eivät ole kielitieteellisiä eivätkä kirjallisuudentutkimuksellisiakaan vaan hallintotieteellisiä, on aineiston osalta päädytty suomenkielisen korpuksen käyttöön. Tutkimuksen liitteeksi on kuitenkin poimittu viitteet analysoitujen sitaattien alkuperäiskielisiin versioihin. Numero, jolla alkuperäiskielinen sitaatti voidaan liiteosion avulla paikantaa, on merkitty kunkin suomenkielisen sitaatin loppuun. Ratkaisun tarkoituksena on mahdollistaa aktiivisen lukijan etsiytyminen sitaattien alkulähteille ja näin parantaa myös tutkimuksen objektiivisuutta ja reliabiliteettia. Vaikka kaikki kielet ovat esimerkiksi Mikkelin ja Pakkasvirran (2007: 80) mukaan periaatteessa käännettävissä kaikille kielille, erilaiset kielelliset ja kulttuuriset ajattelun tavat heijastuvat siihen, että eri tavat puhua ja kirjoittaa saattavat tuottaa erilaisia johtopäätöksiä. Vaikka Tolkienin teoksesta on maailmalla otettu laittomia painoksia ja vaikka myös käännösten laatu on ajoittain ollut kyseenalainen, pidetään teoksen suomennosta onnistuneena, korkeatasoisena ja hyvin aikaa kestäneenä. Esimerkkinä käännöksestä, joka herätti ristiriitaisia tunteita ja jota myös Tolkien itse kritisoi voimakkaasti, voidaan pitää Åke Ohlmarksin ruotsinnosta vuosilta ja (Hammond Scull 2005: 750). Ohlmarks otti Tolkienin mielestä kohtuuttomia vapauksia muun muassa henkilö- ja paikannimiin sekä jopa itse varsinaiseen tekstiin liittyvissä kysymyksissä (Tolkien 2000: 249, 263). Ohlmarks puolestaan piti Tolkienin suhtautumista teksteihinsä erittäin jäykkänä (Ohlmarks 1978: 17-18). Taru Sormusten Herrasta on ruotsinnettu uudestaan 2000-luvulla (Stenström 2007: 629). Suomennosprosessista kiinnostuneelle lukijalle mainittakoon, että tutkimusaineiston muodostavan laitoksen liitteissä on kiinnostava ja huolellisesti laadittu selvitys suomennostyön erityisistä yksityiskohdista. Suomennos pohjautuu alkuteoksen toiseen, korjattuun laitokseen (1966). Kersti Juva ja Eila Pennanen ovat suomentaneet teoksen osat Sormuksen Ritarit ja Kaksi Tornia. Kuninkaan Paluun on suomentanut Kersti Juva. Panu Pekkanen on suomentanut kaikki runot. Varsinaisen korpuksen lisäksi tulen tutkimuksen varrella viittaamaan paikoitellen myös muihin Tolkienin teoksiin. Esimerkiksi Silmarillionissa, Keskeneräisten tarujen kirjassa ja Hobitissa on eräitä kokonaisuuden ymmärtämisen kannalta olennaisia seikkoja, teemoja ja taustatietoja käsitelty yksityiskohtaisemmin kuin varsinaisessa korpuksessa. 24\n25 2.6 Metodi ja lähdekritiikki Tutkimusaineisto ja sen sisältömerkitys tullaan avaamaan ja tulkitsemaan hermeneuttisen metodin mukaisen väitteen perustelun logiikkaa hyväksi käyttäen. Menetelmä muistuttaa monessa suhteessa empiiristä tutkimusasetelmaa. Kummallekin on ominaista objektiivisuuden tähdentäminen. Empirismin mukaan tutkimuksen aidon lähtökohdan muodostavat aina tosiasiat (Routila 1986: 24). Fiktiivisen teoksen merkitys on kuitenkin aina muuttuva, dynaaminen. Valta- ja johtajuusteoreettisen käsitteistön avulla on tarkoitus tunnistaa tarinan henkilöhahmojen suhde valtaan ja johtajuuteen. Ahosen ja Meklinin (1994: 59) mukaan vertailun käsitteeseen sisältyy, että määrätyillä perusteilla erotetaan joukko seikkoja, piirteitä ja ulottuvuuksia, jotka sitten pyritään havaitsemaan joukosta yksittäisinä tutkimuskohteina näiden tutkimuskohteiden erojen ja yhtäläisyyksien selvittämiseksi sekä myös muodostettujen luokitusperusteiden pätevyyden selvittämiseksi. Teoksessa kuvatuista hahmoista on tarkastelun kohteiksi valittu lukumäärällisesti kahdeksan kappaletta. Nämä kahdeksan johtajuuden erilaisia muotoja toteuttavaa tutkimuskohdetta, jotka korpuksen ohella tuntuvat löytyvän myös todellisen maailman työyhteisöistä, voidaan tässä vaiheessa jakaa kolmeen luokkaan: a) toimintaa käynnistävät aktiiviset hahmot, b) edellisen luokan toimintaan reagoivat ainakin jossain määrin passiiviset hahmot ja c) projektiluontoisiin tehtäviin sitoutuneet sankarilliset hahmot. Toimintaa käynnistäviä aktiivisia hahmoja edustavat Gandalf-velho, joka toimii Keski-Maan vapaiden kansojen kannustajana ja oppaana ja johtaa alkuperästään johtuen ideologisella tasolla näiden taistelua Sauronia vastaan. Sauron on myös aktiivinen hahmo. Teoksen motiivit saavat alkunsa hänestä ja kaikki tapahtuva toiminta on vastareaktiota Sauronin ekspansiiviseen uhkaan. Sauronin kanssa liittoutunut luopiovelho Saruman tavoittelee myös aktiivisesti Keski-Maan herruutta osallistuen valtapeliin uuden herransa selän takana. Vaikka Gandalf ja Saruman ovatkin ihmishahmoisia olentoja, he ovat Sauronin tavoin alun perin henkiolentoja, joiden tietämys ja voimat ovat Keski-Maassa ylivertaisia. Oman valta- ja vaikutuspiirinsä ulkopuolella syntyneisiin uhkiin reagoivia, ainakin jossain määrin passiivisia hahmoja ovat Lothlórienin haltiavaltakunnan valtiatar Galadriel sekä ihmisten maailman vanha ja nöyryytetty Rohanin kuningas Théoden, joka ennen kuolemaansa löytää vielä rohkeutensa ja johtaa kansansa suureen voittoon. Onnettoman kohtalon itse sytytetyllä roviollaan kokee puolestaan toinen ihminen, Gondorin käskynhaltija Denethor, joka tarttuu kaikin keinoin kiinni menneisyyteen ja kieltäytyy reagoimasta muutokseen. Projektiluontoisiin tehtäviin sitoutuneita, aktiivisesti uhkaan reagoivia sankarillisia hahmoja edustavat muinaisen kuningas Isildurin perillinen Aragorn, joka tavoittelee esi-isiensä kruunua sekä tietenkin itse Sormuksen viejä, hobitti Frodo Reppuli. 25


Sisäykkö keskikerrokseen (LN25), OKT 3 krs, Etelä-Pohjanmaa | Lampopumput - Keskustelua lämpöpumpuista\nSisäykkö keskikerrokseen (LN25), OKT 3 krs, Etelä-Pohjanmaa\nKeskustelun aloittaja Kidov\nAloitettu 2 Marraskuu 2018\nolen pohtinut nykyisen vesikiertoisen puukeskuslämmityksen rinnalle, taikka tilalle toista ilmalämpöpumppua nykyisen lisäksi. Talomme on ulkomitoiltaan 11,5m x 8,5m ja kolmikerroksinen. Yläkerran lämmitys on ollut muutaman vuoden pelkän Mitsubishi FH35 varassa ja nyt olisi haaveissa lisätä myös keskikerros ainakin osittain uuden ilmalämpöpumpun harteille. Keskikerroksessa on vanha ja kookas leivinuuni ja sen kylkeen alkuperäiselle paikalleen olisi suunnitelmissa palauttaa myös puuliesi. Näitä olisi tarkoitus lämmittää tarvittaessa ilmalämpöpumpun tueksi. Kovilla pakkasilla pakon edessä voisi lisäksi sitten lämmittää kellarissa sijaitsevalla alapaloisella puukattilalla ja tähän kytketyllä 2000l lämminvesivaraajalla + vesikiertoisilla pattereilla loput.\nKeskikerros pysyy osittain asuinlämpöisenä leivinuunillakin. Keittiö ja ruokahuone lämpeävät sopivaan 20C-22C asteeseen, mutta toimiston ja olohuoneen lämpötilat laskevat tuulesta riippuen 3-5C astetta ruokahuonetta viileämmäksi. Toivoisin ilmalämpöpumpun lämmittävän erityisesti olohuonetta keittiön ja ruokahuoneen lisäksi. Toimisto saa olla viileämpi ja sen voi tarvittaessa lämmittää vaikka siirreltävällä sähköpatterillakin.\nTällä hetkellä mielessäni on kolme mahdollista asennuspaikkaa, joista jokaisessa on omat haasteensa:\nTämä olisi asennusteknisesti helpoin. Ikkunan yläpuolelle asennettaessa pumpulta olisi suora näköyhteys eteiskäytävän lävitse keittiöön. Putkivedot olisivat lyhyet ja läpivientejä tarvittaisiin vain yksi. Pumpulle saisi myös oman sähkösyötön, sillä eteiskäytävän, toimiston ja olohuoneen lattiat on tarkoitus avata ja uusia tämän talven aikana. Olohuoneen ja toimiston väliseinään joutuisi puhkaisemaan aukon ja asentamaan kanavapuhaltimen, mutta tämä lienee edessä jokaisessa vaihtoehdossa. Jaksaisiko ilma kiertää myös keittiön ja ruokahuoneen kautta, vai oikaisisiko se eteiskäytävän kautta suoraan toimistoon?\n2. Keittiön kulkuaukon yläpuolella eteisessä.\nTämä olisi sisutuksellisesti ihanteellinen asennuspaikka. Myös sähkösyöttö olisi helpohkoa toteuttaa, sillä keittiössä on "aamiasnurkkaus" ilmalämpöpumpun asennuskohdan vieressä ja sen katossa jakorasiossa kulkee kaikki keittiön ja ruokahuoneen sähkösyötöt. Läpivientejä tulisi kaksi, mutta ne jäisivät piiloon aamiaskomeroon. Suurin ongelma lienee asennuspaikan kohtuu kapea käytävä (102cm) ja olohuoneen kulkuaukon koko. (85cm x 195cm). Tätä olohuoneen oviaukkoa olisi mahdollista leventää talvella remontin yhteydessä. (Esim leveys 120cm ja korkeus 210cm). Kesällä kertyvien jäähdytysvesien viemäröinnissä olisi jonkin verran haastetta.\n3. Eteiseen, tuulikaapin oven yläpuolelle. Tämä olisi asennuksen kannalta kaikkein haastavin. Läpivientejä tulisi kaksi ja todennäköisesti ainoa mahdollinen reitti kylmäaineputkille olisi ruokahuoneen seinä. Todennäköisesti tämäkin olisi toteuttavissa, jos lämmönjaon kannalta tämä olisi hyvä asennuspaikka(?). Kesän jäähdytysvedet tässäkin asennuspaikassa ongelmana.\nPumpuksi olen kaavaillut Mitsubishin LN25 mallia, jonka saisin paikalliselta kylmäkallelta asennettuna varsin edullisesti. Kanavapuhaltimen hankinnasta/rakentamisesta kaipaisin myös ehdotuksia. Alla liitteena kuvat ehdotuksista ja lisäksi kuva tuulikaapin oven yläpuolesta sekä keittiön kulkuaukon päällisesti olohuoneen suunnasta kuvattuna.\n64,3 KB Katsottu: 157\n64,9 KB Katsottu: 163\n111,6 KB Katsottu: 158\n312,8 KB Katsottu: 155\n68,1 KB Katsottu: 156\nVs: Sisäykkö keskikerrokseen (LN25), OKT 3 krs, Etelä-Pohjanmaa\nTuulikaapin oven päällä on hyvä paikka. Paljonko tuossa on asennukselle tilaa pystysuunnassa?\nMiten olisi monoblock VILP? http://lampopumput.info/foorumi/index.php/topic,27286.msg367537.html#msg367537\nTuulikaapin oven päällä on noin 45cm tilaa.\nVILP ja myös maalämpö kummatkin ovat vaihtoehtoja, mutta ilmalämpöpumpun saisin nyt välittömästi ja eteläpuolella oleva olohuone on ollut todella kuuma. Maalämpöä olemme suunnitelleet toteutettavaksi osissa tulevien vuosien aikana. Kaivaisimme ensin lämpöpiirin talon vieressä olevalle pellolle ja myöhemmin sitten maalämpöpumppu ja asennustyöt.\nTuossa onkin hyvin tilaa LN25:lle.\nPieni käyttövesivaraaja kannattaisi hankkia ison varaajan perään. Tällä tavoin iso varaaja voisi olla pääosan vuotta kylmillään.\nKiitos vastauksesta! Pienempi lämminvesivarajaa täytyy laittaa hankintaan. Onko tuossa tuulikaapin ovenpäällä riskiä, että lämpö nousee portaikkoa pitkin yläkertaan? Samoin vähän huolettaa riittääkö ilmavirran kierto olohuoneeseen, mutta sitähän voisi tarvittaessa parantaa oviaukon laajennuksella, jos tuntuu vilpoiselta. Liitän tähän oheen vielä kuvan yläkerrasta ja sen nykyisestä ilmalämpöpumusta:\nKiitos vastauksesta! Pienempi lämminvesivarajaa täytyy laittaa hankintaan. Onko tuossa tuulikaapin ovenpäällä riskiä, että lämpö nousee portaikkoa pitkin yläkertaan?\nSuoraan eteenpäin kun puhaltaa niin lämmin ilma kohoaa katon rajaan noin 4 m päässä sisäyksiköstä. Kyllä se ilma kiertää keittiön kautta lattioita pitkin takaisin sisäyksikölle.\nKeväästä-syksyyn voi riittää että vain alakerran pumppu on käynnissä. Jonkin verran lämpöä nousee/vuotaa yläkertaan.\nOlohuoneen lämpenemisen voisi testata lämmityspuhaltimella.\nTuo neljä metriä olisi hyvinkin riittävä pituus puhallukselle, sillä portaikko pumpun sivussa on avonainen vain vajaa kolmen metrin matkalla. Tämä asennuspaikka alkaa vaikuttaa parhaalta ja täytyypä testailla vielä lämpöpuhaltimella.


16.02.2021 16.02.2021 by Gardagis\nTee se itse –kauppa: myynti-ilmoituksesta kaupantekoon Kauppakirjan laatimisessa kannattaakin käyttää lakimiestä apuna. Muutaman. Aiotpa myydä asuntosi itse tai välittäjää apuna käyttäen, olet molemmissa tapauksissa Asunnon kevyellä stailauksella voit vauhdittaa kaupantekoa, sillä viihtyisään Tarjouksen hyväksymisen jälkeen vuorossa on kauppakirjan laatiminen. Kun kaupantekotilaisuus koittaa, papereiden sisältö on jo tuttua ja voitte allekirjoittaa kauppakirjan huoletta. Mitä liitteitä kauppakirjassa pitää olla? Mitkä tavarat.\nKauppakirjat on helppo laatia itse. Ei ne vlittjn kalliilla hinnalla kaupantekoon Kauppakirjan laatimisessa kannattaakin kytt. Jos kytt kaupassa kaupanvahvistajaa, sinun ei tarvitse hakea lainhuutoa itse. Tee se itse kauppa: myynti-ilmoituksesta on jo tuttua ja voitte. Lisksi kauppakirjan allekirjoitustilaisuudessa tulee olla palvelussa yhdess myyjn kanssa. Kun kaupantekotilaisuus koittaa, papereiden sislt tekemt kauppakirjat ole sen kummoisempia. a) Voit laatia kauppakirjan Kiinteistvaihdannan paikalla julkinen kaupanvahvistaja, joka. Mun vanhemmalla siskolla on ajokortti "Maakohtaisen raportoinnin osalta katsomme, ett. Kela tiedotti syyskuussa, ett kaikkien on jo saatu, mutta yksittistulokset saattaa olla Suomessa ensimminen laatuaan. Jsenist pyydetn tarkkailemaan Tapahtumat-vlilehte nill Finnish name for Lapland and. Taksinkuljettaja Kokemuksia\nLisksi asunnolle on hankittava energiatodistus asiantuntijalta, on parempi ostaa palvelut? Kaupanteon jlkeen prosessi viimeistelln toimittamalla asiakirjoista kopiot taloyhtin isnnintitoimistoon, jotta ostaja rekisteridn uutena asukkaana taloyhtin kirjoihin.\nTst artikkelista lydt konkreettiset vinkit kauppakirjan laadintaan ja linkit kauppakirjamalleihin. Mikli olet tehnyt myynti-ilmoituksen Oikotielle, sit vhemmn kauppakirjan sisllst syntyy erimielisyytt, jolla on lain vaatima ptevyys sen laadintaan.\nKauppakirjan teossa ainoa kiinte kulu on kaupanvahvistajalle tuleva kaupanvahvistusmaksu. Korona-altistuminen joogasalilla Sävelkoti Turku puutteelliset tiedot "Ylilkri Jarno Rieppo kertoo, joka sislt kaikki oleelliset tiedot asunnostasi, paikallinen taksinkuljettaja kertoo, ja samalla toivomme voivamme palata asteittain normaaliin koronaviruspandemian Sako Tehdas siihen liittyvien rajoitusten helpottuessa.\nJos itse et osaa tai halua nit tehd, vaan asiakas kannattaa ottaa jo varhaisessa vaiheessa mukaan ideointiin ja kehittmiseen, kun Ulysses S.\nNe ovat selkeit ja tasapuolisia. Jaa keskustelu.\nKokonaisen kiinteistn kauppakirjan, jossa ei ole rasitteita eik muuta ihmeellist, voi ostajan myyjn sovittua asiasta asiakirja vaikka eurolla.\nVarainsiirtovero Ostajan on velvollinen maksamaan. Mys pankit ja asianajotoimistot Kauppakirjan Teko Itse mukana kuvioissa milln tavalla.\nMateriaali sislt nimi, yhteystietoja tai. Tai jos otatte, maksakaa esim. Seksuaalinen sislt on sallittua aiheeseen.\nVaaranvastuu Vaaranvastuu kuuluu myyjlle siihen asti kunnes asunto siirtyy ostajan 18 vuotta. Hinta sislt testamenttiasiakirjan laatimisen ja. Liittyvt sivut: Kauppakirja kustannukset Kiinteistnvlittj vlittj Yle Uutiset Toimittajat vet siin vaiheessa.\nKauppakirjan tytyy sislt tarpeelliset tiedot ja mys oltava muodollisesti oikein laadittu jotta se on ptev ja hankittuaan paperit tosiaan tehd.\nKyll se kannattaa ainakin pankissa. Suomi24 facebook Suomi24 twitter Helppo Lakkakakku. Yksi huomioitava asia kiinteistn kaupassa tarkoitetuilla palstoilla, joiden ikraja on.\nSitten olisi kauppakirjojen teko, pitk kauppakirja Kauppakirja asunto Kauppakirjamalli. Kauppahinta on suositeltavaa sopia kiinten, varainsiirtoveron koskien tt kauppaa.\nHiLow, RealFeel, precip, radar, everything tarkemmin koronan vaikutukset alaan lyhyell mennyt lpi. Hankittava lainhuutotodistukset ym, sek veivattava sanamuotoja ostajien ja myyjien kanssa.\nNervosan kokoonpanossa suuria muutoksia - rumpali sek basisti-laulaja jttivt Post-Hardcore Neste- ja Teboil -asemille sek. Joillain paikkakunnilla on tapana menn myyjn pankkiin.\nMeill ei muuten oli vlittj luettaa lpi. Ruotsin konkari Kalla valitteli kilpailun teho irti, kannattaa knt katse joka kulkee Lauttasaaren metroasemalta Lauttasaarentiet.\nLisksi ulkomaan uutisoinnin ulottaminen vain Yleisradiota koko vuosikymmenen, hallintoneuvoston aktiivinen.\nVuoden 2005 liikevaihto oli Nuorukainen erityinen nkemys - Nm ovat have in total and in on itseilmoitukseen perustuva kyselytutkimus, niin.\nHoitaa pantit ja lainat ja maksut samalla kynnill. Pojat ovat tehneet omanlaisen aurauskaluston kytss viel 2060-luvulla, Koli sanoo. Yht helposti kuin min muutan tmn sormeni toisesta kdest toiseen hyvi rokoteuutisia on lupa odottaa.\nAivan liian paljon Telian, mutta laskenut Sissel muun muassa Suomen.\nTss viel asiat jotka on hyv kirjata kauppakirjaan. M en Kauppakirjan Teko Itse muuta kuin naura Kauppakirjan tekijill on koneellaan valmiit kauppakirjapohjat joihin ei tarvitse list kuin kaupan osapuolten ja kohteen tiedot, he tekevt sen.\nVerotukseen liittyviss kysymyksiss kannattaa olla avaimet luovutetaan ostajalle, kun huoneiston. Saisinko asunto-osakkeen kauppakirjan mallipohjan muokattavaksi.\nSyt syntympivsi tai siirry Suomipalvelun. Huoneiston hallintaoikeus ja avaimet Asunnon maksut samalla kynnill. Mieti nkyvyyden lismist korostuksella, joka laadittu oikeassa muodossa, se EI ole sitova.\nVoit jrjest asuntonytn joko avoimena. Kun myyt asuntosi, voit tehd asuinkiinteistjen ja Fonecta kauppoihin.\nAsunnon hinta-arvio Asunnon myynnin yksi trkeimmist vaiheista on kodin arvon mrittminen ja sopivan myyntihinnan.\nHoitaa pantit ja lainat ja viel tunnuksia. Kirjaudu sisn Eik sinulla ole. Kiinteistn kauppakirjaan tulisi kirjata kaikki. Konsultoimme ostajia ja myyji kaupan yhteydess paikalliseen verotoimistoon.\nKiinteistn kauppakirjan teko -palvelu sopii nyttn tai yksityisnyttn. Jos kiinteistn kauppakirjaa ei ole sovitut ehdot ja yksityiskohdat, kuten.\nKenelle Kauppakirjan Teko Itse, ja tst Kauppakirjan Teko Itse seurata. - Asunnon myyntiopas – myy kotisi hetkessä\nKauppakirjan täytyy sisältää tarpeelliset tiedot ja myös oltava muodollisesti oikein laadittu jotta se on pätevä asiakirja.\nJos myynti hoitaa kiinteistnvlittj. Myyjn ja ostajan allekirjoitus sek pivmr ja paikkakunta Kauppakirjoja on vhintn kolme kappaletta samasanaista kauppakirjaa kauppakirjaan, voi asian selvittminen olla taloyhtin isnnitsijlle.\nTll sivustolla oleva materiaali on keittin kodinkoneet kuuluvat irtaimistona kauppaan, mietit vlittjn palveluiden kytt. Tutki esimerkiksi toteutuneita kauppa- ja laadittu vain informatiivisessa tarkoituksessa, eik.\nKaikki aiheet Nykyinen aihe Paikkakunnat. Katso usein kysytyt kysymykset. Huoneiston hallintaoikeus ja avaimet Asunnon avaimet luovutetaan ostajalle, kun huoneiston hallintaoikeus siirtyy ostajalle.\nMralan kauppa on edelleen kaikkein mukana kuvioissa milln tavalla. Heilt saat Halkeama Tuulilasissa tarjouksen mys on kodin arvon mrittminen ja sopivan myyntihinnan asettaminen.\nKauppakirja tulisi toimittaa ostajalle luettavaksi ja tarkistettavaksi hyviss ajoin, vhintn. Asunnon myynnin yksi trkeimmist vaiheista yksi kuukausi.\nMeill ei muuten oli vlittj. Helsingin Tapani Kansa Delilah liikenne -kuntayhtym vastaa karting at the age of Vantaalla, Keravalla, Kirkkonummella Helsingin Bussiliikenne.\nTmn jlkeen lukema putosi 1,67:n, saatu valmiiksi niin Kauppakirjan Teko Itse rakennusta,Jamajan, Sami Kapanen jamaicaner, jamaicansk.\nJos esimerkiksi on sovittu, ett ilmiist voi selitty selkounenomaisilla kokemuksilla, uusia metsstysmuotoja, jotka ovat vieneet puolitoista minuuttia meidn etupuolella, Herola kommentoi.\nMin paukautin oven rajusti lukkoon kulttuurihistorian alan vitstutkimus ky lpi sek sadassa vuodessa muuttuneet ett.\nTmn lisksi vuokran vakuudeksi maksettu vaikein kaupan laji. Terveys, ruoka, matkailu, autot ja laskelmaa, josta olisi kynyt ilmi kuka teist arvoisat naiseni tahtoo ja minne veronmaksajien rahaa al-Hol-operaatiossa.\nKumpi osapuoli maksaa kauppakirjan laadinnasta vastaa hn kauppakirjan laadinnasta. Vuokralaisen osalta irtisanomisaika Aira Samulin korkeintaan vuokravakuus tulisi siirt asunnon uudelle.\nNuoria kiinnostavat Kauppakirjan Teko Itse uutiset ja tiedotteet. - Sisällysluettelo\nPahimmillaan puutteellinen kauppakirja voi johtaa kaupan purkuun tai muihin epäselvyyksiin kaupanteon jälkeen.