Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen - PDF\nMaanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen\nDownload "Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen"\n1 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen Loppuraportti Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja 42/2003 TIEHALLINTO 2003\n2 ISSN X TIEH ISSN (www.tiehallinto.fi) TIEH v (www.tiehallinto.fi) Multiprint Oy Vaasa 2003 Tiehallinto Opastinsilta 12 A PL HELSINKI Puhelinvaihde\n3 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen. Helsinki Tiehallinto. Asiasanat: maanhankinta, kiinteistöt, rekisterit. Aiheluokat: 01. Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja 42/ s + liite. ISSN X, TIEH\n5 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 7 Sisältö 1 JOHDANTO 8 2 MAANHANKINNAN JA KIINTEISTÖNPIDON UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN Tavoitetila Prosessikartta Henkilöresurssit Korvausmääräraha Maa-ainesalueet Ulkopuolinen yhteistyö Toimintamalli Maanhankinta ja kiinteistönpito Ulkopuoliset ostopalvelut Siirtymävaihe 15 3 RAKENNETTUJEN KIINTEISTÖJEN KÄYTÖN UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN Nykytila Rakennetun kiinteistön pitäminen tai luovuttaminen Vuokran määrä Rahoitus ja isännöinti Luovutusohjeita Kiinteistöjen maaperäselvitykset ja ympäristöriskit 19 4 KIINTEISTÖREKISTERIN UUDISTAMINEN Nykytila Tavoitetila Toimintatapa\n6 8 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen JOHDANTO 1 JOHDANTO Tiehallinnon henkilöstösuunnitelma 2007 mukaisesti päätettiin keväällä 2003 toteuttaa maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleenjärjestely erillisselvityksenä. Tiehallinnon johdon strategiaseminaarissa sovittiin selvitysprojektin perustamisesta ja projektipäälliköksi nimettiin tiejohtaja Juhani Salonen. Maanhankinnan ja kiinteistönpidon tavoitetilan selvitysprojekti käynnistettiin (liite). Selvitystyön tuli valmistua mennessä. Projektiryhmään ovat kuuluneet: Tiejohtaja Juhani Salonen, V, puheenjohtaja Hankintapäällikkö Jukka Jääskö, L Johtava lakimies Seppo Kaasinen, KH/E Omaisuudenhallintapäällikkö Pekka Korhonen, KH/TA Maanhankintavastaava Jorma Tuomainen, SK ja KH/TA, työryhmän sihteeri Maanhankintavastaava Juhani Vahtera, U Maanhankintavastaava Johanna Vehkala, H Maanhankinnan ja kiinteistönpidon järjestämisessä on kysymys strategisista valinnoista ja arvioista, joiden vaikutus voidaan varmuudella todeta vasta jälkikäteen. Tässä projektissa työryhmän ehdottamia toimenpiteitä on myöhemminkin tarkasteltava kriittisesti ja tarvittaessa toimintoja on linjattava uudelleen, jos tienpidon rahoitus ja hankkeiden laajuus muuttuvat olennaisesti nykyisestä. Maa-alueiden hankkiminen liikenneväyliä varten lähtee yhteiskunnan tarpeista ja lunastustoiminnalla on laaja julkinen merkitys. Tiehallinto on maan suurin alueiden lunastaja ja käyttää siihen rahaa yli 20 M vuodessa. Tienpitoon tarvittavia alueita lunastetaan vuosittain yli hehtaaria ja lunastustoiminta kohdistuu noin kymmeneen tuhanteen kiinteistöön. Tiehallinnon maanhankintapolitiikkaa on tietoisesti kehitetty vapaaehtoisen korvaamisen suuntaan. Mahdollisuus hankkia maa-alueita myös vapaaehtoisin kaupoin on nopeuttanut maanhankinnan toteuttamista monissa tiehankkeissa, vähentänyt korvausriitoja ja luonut Tiehallinnosta positiivisen ulkoisen kuvan. Maanhankinnan ja kiinteistönpidon henkilöresurssit eivät nykyisin jakaannu tienpidon painopistealueiden edellyttämällä tavalla ja siitä syystä projektin tehtävänä on esittää ne alueelliset resurssit, joilla tehtävät hoidetaan vuonna Alenevat TTS raamit perustienpidon rahoitukselle aiheuttavat uusien tiehankkeiden vähentymisen ja siten myös maanlunastus ja sen henkilöresurssien tarve vähenevät. Alueyhteistyömallin mukaisesti henkilöresursseja voidaan käyttää alueen sisällä siten, että kunkin tiepiirin toiminta on turvattua. Tiehallinnon kiinteistökantaan kuuluu rakennettuja ja rakentamattomia kiinteistöjä, sekä maa-ainesalueita. Rakennetut kiinteistöt ovat pääasiassa erilaisia tienhoidon alueurakoissa käytettäviä varikoita. Tiehallinnon on tarkoi-\n7 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 9 JOHDANTO tuksenmukaista tarjota näitä valmiita varikoita urakoitsijoiden käyttöön, ettei urakoitsijoiden tarvitse rakentaa niitä tai vuokrata niitä muualta. Rakennettua kiinteistökantaa ohjataan pääasiassa kysyntää vastaavasti. Joitakin kohteita on syytä pyrkiä säilyttämään käytössä erityistoimenpitein toisia kauemmin. Tiehoidon toimintojen tukikohtasidonnaisuus ja tukikohtien tarve yleensä on vähentynyt viime vuosina voimakkaasti ja tästä syystä rakennuskanta supistuu. Koska kiinteistöinvestoinnit ovat yleensä varsin pitkäikäisiä, pitää taloudellisten tappioiden välttämiseksi pyrkiä tekemään päätökset kestävältä pohjalta. Tiehallinnolla on lisäksi pieni määrä muita kiinteistöjä kuten virkistyskäytössä olevia vanhoja lossitupia. Niiden käytöstä päätetään erikseen, eikä niitä käsitellä tässä raportissa. Tilaajana Tiehallinto tarvitsee tietyn määrän omia maa-ainesalueita varmistaakseen terveen kilpailutilanteen. Tiehallinnon tehtävänä ei ole toimia maa-ainesalueitten omistajana, jos on olemassa kilpaillut kiviainesmarkkinat. Tiehallinto tarvitsee muutamia strategisia kiviainesalueita mm. kovan päällystekiviaineksen niukkuuden takia sekä markkinoinnin toimivuuden varmistamiseksi. Varikkotoiminnat saattavat aiheuttaa ympäristöriskejä, jolloin ne on hyvä keskittää niille alueille, joille ne on maankäytössä osoitettu. Maaperän pilaantumisen takia Tiehallinto joutuu vuosittain puhdistamaan huomattavan määrän kiinteistöjen maa-alueita. Kaikista luovutettavista kiinteistöistä teetetään ympäristöselvitys ja maaperä puhdistetaan tarvittaessa. Tiehallinnolla on lukuisia tukikohtia pohjavesialueilla, eikä niistä kaikista voida luopua. Siksi on varauduttava ympäristön suojaamisen kasvaviin kustannuksiin Tiehallinnon kiinteistötietorekisteri ei nykyisiltä ominaisuuksiltaan vastaa tämän päivän vaatimuksia. Sen tietosisältöä ja ajantasaisuutta kohtaan on esitetty myös ulkopuolista arvostelua. Valtion talouden tarkastusvirasto on vaatinut Tiehallintoa selvittämään rekisteristä puuttuvat kiinteistöt. Selvitystyö on käynnistynyt ja puuttuvia kiinteistöjä on jo tähän mennessä löytynyt yli 500 kappaletta. Ne ovat pääasiassa liitännäisalueita ja tiealueiden lunastusyksikköjä. Tiehallinnon on kyettävä luotettavasti dokumentoimaan kiinteistömassansa ja tästä syystä kiinteistörekisterin uudistaminen on perusteltua. Selvitystyöryhmä jättää jäljempänä esitetyt ehdotukset Tiehallinnon johtoryhmän käsiteltäväksi. Helsingissä\n8 10 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen MAANHANKINNAN JA KIINTEISTÖNPIDON UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN 2 MAANHANKINNAN JA KIINTEISTÖNPIDON UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN 2.1 Tavoitetila Prosessikartta Maanhankinta ja kiinteistönpito on osa Tienpidon hankinnat -prosessia Henkilöresurssit Tiehallinnon nykyiset maanhankintaresurssit ovat 38 henkilötyövuotta. Maanhankinnan tehtävät koostuvat tietoimitusmenettelystä, vapaaehtoisista kaupoista ja korvauksista, korvausten maksatuksesta, kiinteistöjen ylläpidosta ja kiinteistörekisterin hoidosta. Lisäksi maanhankinta konsultoi erilaisia tienpitoon liittyviä korvausasioita. Tietoimituksia on vireillä yli kappaletta ja niistä lopetetaan noin 400 vuosittain. Tulevaisuudessa maanhankintatehtävien määrä tulee vähenemään, koska tiehankkeiden lukumäärä näyttää vähenevän ja maanhankinnan ulkopuolisia ostopalveluja lisätään. Maanhankinnan henkilöresurssit 2007 mitoitetaan siten, että niillä voidaan turvata tiealueiden hankinta ja korvausten maksatus tietoimitus- ja sopimusmenettelyllä. Lisäksi näillä resursseilla hoidetaan kiinteistöjen ylläpito, maa-ainesalueiden hallinnointi ja Tiehallinnon kiinteistötietojärjestelmä. Tiehallinnolla ei ole lakisääteistä pakkoa vapaaehtoiseen korvaamiseen, vaan korvaukset voitaisiin jättää tietoimituksen ratkaistavaksi. Kuitenkin sopimusmenettelyyn pyritään silloin kun luovuttaja menettää koko kiinteistön, tai merkittävän osan siitä, tai hän menettää vakituisen asuntonsa, tai kysymyksessä on liiketoiminnan menetys. Vaikka tämä toiminta sitoo arviolta 4 henkilötyövuoden resurssit, on vapaaehtoisesta korvauspolitiikasta Tiehallinnolle kiistatonta hyötyä. Monet tiensuunnittelukysymykset voidaan ratkaista jo alkuvaiheessa, vältetään korvausriidat tietoimitusvaiheessa ja säästetään selvää rahaa lunastushinnoissa. Lisäksi Tiehallinnolle on vakiintunut positiivinen ulkoinen kuva vapaaehtoisena korvaajana. Työryhmän ehdotus Työryhmä ehdottaa henkilöresurssien supistamista nykyisestä 38 henkilötyövuodesta 27 henkilötyövuoteen. Tällä henkilömäärällä voidaan työryhmän näkemyksen mukaan hoitaa maanhankinta ja kiinteistönpito vuonna Samalla työryhmä ehdottaa, että sopimusmenettelyä jatketaan edelleenkin tietoimitusmenettelyn rinnalla. Henkilömäärä mitoitetaan yhteistyö-alueittain siten, että keskushallinnossa on yksi henkilö, HTU:ssa 10 henkilöä, KSK:ssa 8 henkilöä ja\n9 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 11 MAANHANKINNAN JA KIINTEISTÖNPIDON UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN VOL:ssa 8 henkilöä, eli yhteensä 27 henkilötyövuotta. Kunkin yhteistyöalueen tiejohtajat päättävät alueiden sisäisestä resurssien jaosta. Maanhankinnan ja kiinteistönpidon henkilötyövuodet 2007 PIIRI Resurssit Henkilöresurssit Ohjaus Maanh. Maksatus Tuki Kiint Yhteensä Kh U 6,5 2 0,5 0,5 1 4 T 3,5 2 0,5 0,5 3 H 4,5 2 0,5 0,5 3 Yht. 14,5 6 1,5 1, KaS 4 2 0,5 0,5 1 4 SK 4 2 0,5 2,5 KeS 2 1 0,5 1,5 Yht V 4,5 2 0,5 0,5 3 O 3 2 0,5 2,5 L 4 1 0,5 1 2,5 Yht. 11, Yht ,5 3, Oheinen taulukko on tarkoitettu mitoitusperusteeksi. Maanhankinnan tehtävien hoito näillä henkilöresursseilla on esitetty tarkemmin kohdassa 2.2 Toimintamalli Toimintamalli perustuu aluemalliin, josta tulosyksiköt päättävät tarkemmin. Ikäpoistuma vähentää henkilöstöä 1,5 x 6, eli 9 henkilöllä, mistä johtuen henkilöstöjärjestelyt yhteistyö-alueiden sisällä jäävät vähäisiksi. Henkilöresurssien supistuminen edellyttää ulkopuolisten ostojen lisäämistä. Näistä tulevat erityisesti kyseeseen kiinteistönpidon isännöinti- ja vuokrauspalvelut, tiealueiden haltuunoton valmistelu, erityisarvioinnit, sekä korvausten maksatuksen valmistelu Korvausmääräraha Määrärahan suuruus on pysytellyt vuosittain yli 20 miljoonan euron ja se mitoitetaan tiehankeohjelmoinnin mukaisesti. Vuoden 2003 korvausmääräraha on 23,5 M. Määrärahan käyttöä seurataan tiepiireittäin. Seuraavassa on tarkasteltu erillisen- ja perustienpidon rahoitukseen sisältyvän korvausrahan hyviä ja huonoja puolia. Erillinen korvausmääräraha Erillisen korvausmäärärahan säilyttämiselle on edelleenkin olemassa perusteet. Se on varmuudella käytettävissä lunastustoimintaan, sitä voidaan tasata tiepiirien kesken, se mahdollistaa etukäteislunastukset ja määräraha ei ole\n10 12 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen MAANHANKINNAN JA KIINTEISTÖNPIDON UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN hankesidonnainen. Haittapuolena on, ettei sen säästyviä saldoja voida käyttää perustienpitoon. Perustienpidon rahoitukseen sisältyvä korvausraha Tämän rahoitusmuodon suurin ongelma on tiehankkeen ja tietoimituksen erilainen elinkaarien pituus. Etukäteislunastukset eivät kohdennu oikealle lunastushankkeelle, koska vuotuinen perustienpidon raha ei koske tulevia vuosia. Tilanne on sama tiehankkeen valmistumisen jälkeen tapahtuvassa korvaamisessa. Perustienpidon rahoille on monta ottajaa, mikä saattaa vaarantaa maksatuksen. Samoin lisämäärärahan saaminen voi olla vaikeaa. Kehittämishankkeet tarvitsevat joka tapauksessa oman korvausrahansa, joka sisältyisi hankkeen kokonaisrahoitukseen. Tämän rahoitusmuodon etuna on että säästyvät saldot voidaan käyttää perustienpitoon. Työryhmän ehdotus Korvausmääräraha on investointiluonteinen määräraha ja työryhmä pitää edelleenkin tarpeellisena erillisen korvausmäärärahamomentin säilyttämistä. Lisäksi työryhmä ehdottaa, että erillisen korvausmäärärahan käyttöehtoja laajennettaisiin koskemaan myös ympäristövaurioiden tutkimista ja ympäristövaurioista aiheutuvien korvausten maksamista Maa-ainesalueet Tiehallinnon tehtävänä ei hankintastrategian mukaisesti ole varastoida kiviainesta eikä jalosteita tulevia hankkeita varten, jos toimivat kiviainesmarkkinat ovat olemassa. Maa-ainesalueita Tiehallinnolla on tällä hetkellä 377 kpl omistusoikeudella ja 290 kpl tieoikeudella. Tiehallinnon maa-ainesalueet, omistus- ja liitännäisalueet Nykytilanne Tiepiirien ehdotus Työryhmän PIIRI Alueiden lkm Luovutus Luovutus Jää käyttöön ehdotus (omist.) Omist. Liit. Omist. Liit. Omist. Liit. Omist. Liit. Jää 2007 U T H KaS SK KeS V O L Yht Tavoite 50\n11 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 13 MAANHANKINNAN JA KIINTEISTÖNPIDON UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN Työryhmän ehdotus Tiehallinto luopuu kaikista maa-ainesalueista ja jalosteista, lukuun ottamatta niitä alueita, jotka ovat strategisesti välttämättömiä laadun, tai toimivien kiviainesmarkkinoiden varmistamiseksi. Tällaisia alueita Tiehallinto tarvitsee noin 50 kpl, joista 27 kpl on strategisiksi luokiteltuja kiviainesalueita. Tarpeettomat omistusalueet luovutetaan vuoden 2004 loppuun mennessä hallinnansiirtoina Kapiteeli Oy:lle ja tarpeettomat liitännäisalueet lakkautetaan ja liitetään tiloihin vuoden 2007 loppuun mennessä. Uusien maa-ainesalueiden hankinnassa toimitaan hyväksytyn hankintastrategian mukaisesti. Tienpitoon tarvittavat maa-ainekset hankitaan pääsääntöisesti varaamalla otto-oikeuksia tiesuunnitelmien kautta. Alueostoja tehdään vain niissä tapauksissa, joissa maa-ainesmarkkinat ovat selvästi häiriintyneet. Uusia liitännäisalueita ei varata Ulkopuolinen yhteistyö TIETO -yhteistyö Maanmittauslaitoksen kanssa jatkuu. Siinä ohjelmoidaan tietoimitusmenettelyn kehittämiseen liittyvät yhteistyöalueet. Lähiajan merkittävimmät yhteistyöalueet ovat Maanmittauslaitoksen uuden toimitustuotantoohjelman (JAKOkii2) käyttöönotto ja Tiehallinnon maksatusohjelman MAHA yhteensovittaminen, sekä Karttapaikka II:n käyttöönotto, josta Tiehallinto hakee kiinteistötietoja. Tiehallinto, Ratahallintokeskus ja Maanmittauslaitos ovat sopineet yhteistyöstä tien- ja radanpidon suunnittelu- ja rakentamishankkeissa. Yhteistyössä pyritään kehittämään tien- ja radanpitoon tarvittavien alueiden hankintamenettelyä, valtakunnallista kiinteistötietojärjestelmän parantamista, sekä paikkatietojen yhteiskäytön edistämistä. 2.2 Toimintamalli Maanhankinta ja kiinteistönpito Tehtävät Maanhankinnan ja kiinteistönpidon tehtävänä on turvata tienpitoon tarvittavien alueiden oikea-aikainen hankinta, tienpitäjän edunvalvonta tietoimituksissa, maanluovuttajien tasapuolinen kohtelu, täyden korvauksen periaate, sekä korvausten nopea maksaminen. Maanhankinta ja kiinteistönpito ohjeistaa, tilaa ja valvoo ulkopuolisten ostopalvelujen käytön. Maanhankinta ja kiinteistönpito vastaa käytännön yhteistyöstä Maanmittauslaitoksen ja Ratahallintokeskuksen kanssa.\n12 14 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen MAANHANKINNAN JA KIINTEISTÖNPIDON UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN Työryhmän ehdotus Ohjaus Maanhankinnan ja kiinteistönpidon ohjaus hoidetaan keskushallinnosta. Sen hoitaa yksi henkilö. Maanhankinta Tiehallinto jatkaa sopimusmenettelyyn perustuvaa korvauspolitiikkaa. Maanhankinta keskitetään yhteistyöalueittain. Jokaisella yhteistyöalueella on 5-6 maanhankkijaa, joista yksi on erikoistunut kiinteistöarviointeihin. Yhteensä maanhankkijoiden resurssit ovat 16 henkilötyövuotta. Maksatuksen valmistelu Maksatustoimi hoidetaan yhteistyöalueittain. Sen tarvitsemat henkilöresurssit ovat: HTU 1,5 henkilötyövuotta, KSK 1 henkilötyövuosi ja VOL 1 henkilötyövuosi. Koko maksatustoimi yhteensä 3,5 henkilötyövuotta. Varsinainen korvausten maksatus tapahtuu keskitetyssä taloushallinnossa Vaasassa. Maanhankinnan tuki Tukitehtävät koostuvat maksattajien sijaisuuksien hoidosta, maanhankinnan maksatusjärjestelmän MAHA toimituskortiston ylläpidosta, korvaussopimusten valmistelusta, erilaisten asiakirjojen hankinnasta, sekä toimitusasiakirjojen arkistoinnista. Näissä tehtävissä tarvitaan seuraavat henkilöresurssit: HTU 1,5 henkilötyövuotta, KSK 1 henkilötyövuosi ja VOL 1 henkilötyövuosi. Koko tukitoimi yhteensä 3,5 henkilötyövuotta. Kiinteistönpito Tiehallinnossa on kolme kiinteistövastaavaa, joista yksi jokaisella yhteistyöalueella. Kiinteistövastaava hoitaa kiinteistöjen isännöinnin, kiinteistöjen perusparannukset, valvoo ulkopuolisten ostopalvelujen käytön, sekä vastaa maa-ainesalueiden hallinnoinnista. Hän vastaa myös tarpeettomien kiinteistöjen luovutuksen valmistelusta, sekä kiinteistötietorekisterin ylläpidosta Ulkopuoliset ostopalvelut Työryhmän ehdotus Kiinteistönpidon kokonaispalvelut Isännöintipalvelut kilpailutetaan. Suurten perusparannusten rakennuttaminen voidaan ostaa ulkopuolelta. Erityisosaamista vaativat rakennuttamispalvelut, esimerkiksi LVIS, ostetaan ulkopuolelta. Tiealueiden haltuunotto Haltuunottoa valmistelevat tehtävät, kuten haltuunottoalueen merkintä maastoon, omaisuuden inventointi, rakennusten vaurioiden lähtötilannekartoitus, sekä tieliikennemelun mittaukset kilpailutetaan ja ostetaan ulkopuolisina palveluina.\n13 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 15 MAANHANKINNAN JA KIINTEISTÖNPIDON UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN Kiinteistöarviointi Merkittävien erityiskohteiden arviointi ostetaan ulkopuolisena palveluna. Korvausten maksatus Maksatuksen valmisteluun liittyvät valmistelevat tehtävät ostetaan Maanmittauslaitokselta. Maksatuksen ostopalvelut Työryhmä ehdottaa, että jatkossa tutkittaisiin erillisselvityksenä toimintamalli maksatustehtävien ostopalvelujen hankinnasta. 2.3 Siirtymävaihe Maanhankinta ja kiinteistönpito siirtyvät edellä kuvatun tavoitetilan mukaiseen toimintatapaan aikavälillä Siirtymävaiheessa varmistetaan yhteistyöalueittain maanhankinnan häiriötön toiminta ja korvausten maksatus. Maksatus siirtyy keskitettyyn taloushallintoon Vaasaan vuoden 2005 loppuun mennessä. Kiinteistöarvioinnin erityisosaamisesta järjestetään koulutusta ja uudistetaan Rakennuskiinteistöjen arviointiohje yhdessä Maanmittauslaitoksen kanssa. Maa-ainesalueiden hallinnointiin kuuluvat tehtävät yhtenäistetään ja luodaan yhteistyöalueittain samanlainen toimintatapa. Tiehallinnon kiinteistötietorekisteri KTR uudistetaan vuoden 2005 loppuun mennessä.\n14 16 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen RAKENNETTUJEN KIINTEISTÖJEN KÄYTÖN UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN 3 RAKENNETTUJEN KIINTEISTÖJEN KÄYTÖN UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN 3.1 Nykytila Tiehallinnolla on hallinnassaan erilaisia varikoita kuten tukikohtia, lähtöpisteitä ja varastopisteitä. Ne on vuokrattu tienhoitourakoitsijoille materiaalien ja koneiden ja laitteiden säilytystä ja huoltoa varten. Tällä hetkellä on - tukikohtia 72 kpl - lähtöpisteitä 51 kpl - varastopisteitä 179 kpl - erillisiä S/H varastoja ja kalliosiiloja 55 kpl Rakennukset on pääosin rakennettu luvuilla. Viime vuosina varikoiden rakentaminen ja perusparantaminen on ollut vähäistä, koska kiinteistöjen tarve on jatkuvasti vähentynyt. Tienhoidon tukikohtasidonnaisuus on samalla pienentynyt. Tämä on ollut seurausta tienhoidon kilpailuttamisen aiheuttamasta toiminnan tehostumisesta, mikä on ollut erityisen suurta työnjohdon ja toimistotehtävien sekä kaluston huollon ja varastotoimintojen osalta. Myös kaluston toimintavarmuus on parantunut ja huoltotarve vähentynyt. Tiehallinnon kiinteistökantaa on viimevuosina systemaattisesti vähennetty. Tiehallinto otti luvun puolivälissä ensimmäisten virastojen joukossa käyttöön sisäiset vuokrat, jotka muuttuivat Tieliikelaitoksen eriydyttyä 2001 alussa todellisiksi vuokriksi. Rakennetun kiinteistökannan vähenemisen hallitsemiseksi kiinteistöt jaettiin pakkovuokrattaviin ja vapaaehtoisesti vuokrattaviin. Vuokratasoa nostettiin vähitellen vastaamaan kustannuksia. Tiehallinto vuokraa kiinteistöt kylminä siten että vuokralainen vastaa kaikesta ylläpidosta ja korjauksistakin tiettyyn rajaan asti. Tällä menettelyllä Tiehallinnon henkilöstötarve voidaan minimoida. Nyt on kuitenkin tarve tehdä linjaus säilytettävien ja luovutettavien kiinteistöjen osalta, koska on ilmennyt, että varikoihin jää paljon käyttämätöntä tilaa, joka jatkossa aiheuttaisi ylläpito- ja mahdollisesti myös perusparannuskustannuksia. 3.2 Rakennetun kiinteistön pitäminen tai luovuttaminen Tienhoidon kilpailua avattaessa varikoita tarjotaan urakoitsijoiden vapaaehtoisesti vuokrattavaksi kiinteällä käyvällä pääomavuokralla. Sen lisäksi vuokralainen vastaa ylläpidon ja pienehköjen korjausten kustannuksista. Tiehallinto ei vuokratessaan sitoudu kustantamaan kaikkia varikon korvausinvestointeja vuokraushetken tasoon vaan harkitsee korjaustarpeen tapaus kerrallaan. Vuokrallekin menneen varikon tilaa arvioidaan jatkuvasti ja kun perusparannustarvetta ilmenee, korjataan vain ne tilat ja laitteet, joilla arvioidaan olevan\n15 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 17 RAKENNETTUJEN KIINTEISTÖJEN KÄYTÖN UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN pysyvää kysyntää eikä korvaavia palveluita ole helposti saattavissa. Käytännössä tämä merkitsee mm. asunnoista, toimistoista ja autonhuoltotiloista luopumista useimmissa kohteissa. Perusparannushankkeita suunniteltaessa on aina myös verrattava sellaista vaihtoehtoa, että rakennetaan uusi esim. 600 hum 2 :n varikko korvaamaan entiset tilat. Toimistotilat on yleensä korvattavissa siirrettävillä parakeilla, joten niitä ei kannata rakentaa kiinteiksi. Työryhmän ehdotus Jos urakka-aika on kolme vuotta ja kiinteistö ei kelpaa urakoitsijalle Tiehallinto säilyttää pääsääntöisesti kiinteistön ja pyrkii tarjoamaan sitä seuraavassa tienhoidon alueurakkakilpailussa. Väliaikana kiinteistö pyritään vuokraaman muuhun käyttöön. Jos urakka-aika on yli kolme vuotta ja kiinteistö ei kelpaa vuokralle urakoitsijalle, tiepiiri ehdottaa kiinteistön lohkottavaksi siten, että vain hiekka- ja suolavarasto tontteineen jää Tiehallinnolle ja loppuosasta luovutaan heti kuin mahdollista. Ellei pelkkä hiekka- ja suolavarastokaan kelpaa urakoitsijalle siitäkin luovutaan. Em. menettelystä on oltava maininta jo alueurakan tarjouspyyntöasiakirjoissa. Uudehkon varikon osalta voidaan harkita tarvittavia toimenpiteitä erikseen. Ne varikot, jotka sisältävät Tiehallinnon varmuusvarastoja ja muutamat muut tienpidon kilpailuttamisen tai sijaintinsa puolesta tärkeiksi katsottavat varikot käsitellään erikseen. Niiden vuokraa pudotetaan 50 % vastaavien muiden kiinteistöjen vuokraa alemmaksi, jolla halutaan varmistaa, että urakoitsija vuokraa ko. kiinteistöt. Elleivät ne siitä huolimatta mene vuokralle, niistä luovutaan. Tällaisista varikoista puretaan tai, jos mahdollista lohkotaan, ja myydään tienpidolle tarpeettomat osat. Vuokran alennusta markkinointikeinona voidaan käyttää myös yli 30 vuotta vanhoissa varikoissa, joita ei enää ole tarkoitus laajasti perusparantaa. Tukikohtatasoisia varikoita, jotka Tiehallinto pyrkii säilyttämään, voisi toistaiseksi jäädä yhteensä enintään 40 kpl, eli korkeintaan n. 1 varikko 2000 tiekilometriä kohti. Näistä varmuusvarastoja on 30 kpl ja muita 10 kpl. Rannikkoalueella, jossa on paljon suolausta, voisi toistaiseksi jäädä käyttöön jos kysyntää riittää, noin yksi tukikohtatasoinen varikko 1000 tiekilometriä kohti. Muut kysynnän mukaan säilyvät varikot sisältäisivät siten vain hiekka- ja suolavaraston. 3.3 Vuokran määrä Työryhmän ehdotus Varikoista perittävät pääomavuokrat ovat seuraavat: Tukikohta euroa vuodessa Tukikohta joka pyritään säilyttämään euroa vuodessa tai yli 30 vuotta vanha tukikohta\n16 18 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen RAKENNETTUJEN KIINTEISTÖJEN KÄYTÖN UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN Lähtöpiste yli 30 vuotta vanha lähtöpiste (ei mainittavia perusparannuksia) Varastopiste euroa vuodessa euroa vuodessa euroa vuodessa Vuokria tarkistetaan tarvittaessa vastaamaan koko maan pääomakulujen (poistot ja korot) määrää. 3.4 Rahoitus ja isännöinti Tukikohtaverkkoa ylläpidetään perustienpidon rahoituksella. Uudisrakennushankkeet rahoitetaan Tiehallinnon talousarvion kautta nimeämällä hanke. Poikkeustapauksissa voidaan käyttää vaihtokauppaa Tiehallinnon erillisellä suostumuksella, jos sopivia vaihdettavia kiinteistöjä on käytössä. Nykyiset rahoitustavat ovat hankalia, eivätkä käytännössä toimi, koska kilpailu tiehankkeiden kanssa on kovaa. Tiehallinto on jo alustavasti selvittämässä tulevaisuuden rakentamistarvetta. Työryhmä ehdottaa, että kiinteistöjen uudisrakennushankkeiden ja korjaushankkeiden rahoituksessa otettaisiin käyttöön seuraavat rahoitusmallit. Työryhmän ehdotus 1) Perustienpidon määrärahamomentin käyttöperusteluita muutetaan siten, että siltä voidaan rahoittaa tienpidossa tarvittavien kiinteistöjen uudisrakennus- ja korjaushankkeet, joiden kustannusarvio ei ylitä 1,5 miljoonaa euroa. 2) Kiinteistöjen vaihtokauppaa voidaan käyttää sekä uudisrakennus-, että korjaushankkeiden toteutuksessa ja mahdollinen väliraha voidaan maksaa perustienpidon määrärahamomentilta, mikäli se ei ylitä 1,5 miljoonaa euroa. 3) Tiehallinto selvittää mahdollisuuden kilpailuttaa vapailla markkinoilla kiinteistöjen uudisrakennus- ja korjaushankkeiden rahoituksen, toteutuksen ja mahdollisesti myös ylläpidon. Isännöintitehtävät kuten vuokrasopimusten ja veroilmoitusten teko tehdään resurssien salliessa omana työnä. Jos oma kapasiteetti ei riitä voidaan palvelua ostaa ulkoa. Erityisen suotavaa ulkoisten palvelujen ostaminen on tarvittaessa esim. LVIS -asiantuntijaa. Rakennettujen kiinteistöjen tehtäviä hoitaa 1 tekninen vastuuhenkilö tienpidon yhteistyö-aluetta (1 htv) kohti. Keskushallinto (0,2 htv) ohjeistaa kiinteistöpitoa ja vuokrausta, sekä toimii kiinteistörekisterin ja MAHA -järjestelmän vastuuyksikkönä. Kokonaisresurssitarve on siten yhteensä 3,2 htv. Muu tarve hoidetaan ostopalveluina, kuten esim. vaativat rakennuttamistehtävät.\n17 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 19 RAKENNETTUJEN KIINTEISTÖJEN KÄYTÖN UUDELLEEN JÄRJESTÄMINEN 3.5 Luovutusohjeita Kiinteistöjä purettaessa ja lohkottaessa on erityistä huomiota kiinnitettävä erilaisten kiinteistöjen järjestelmien ja liittymäsopimusten jakoon. Yleensä toisen kiinteistön järjestelmien käyttö sopii vain väliaikaisratkaisuksi. Uusien järjestelmien rakentaminen aiheuttaa huomattavia kustannuksia. Kiinteistöjen järjestelmiä ovat mm. vesi-, viemäri-, sähkö- ja telejärjestelmät. 3.6 Kiinteistöjen maaperäselvitykset ja ympäristöriskit Tiehallinnon kiinteistöjen ympäristöselvityksiä on tehty jo usean vuoden ajan. Tärkeimmiksi selvitettäviksi kohteiksi on valittu tukikohtakiinteistöt ja pois luovutettavat kiinteistöt. Tukikohtakiinteistöjen osalta selvitykset on tehty noin 75 % eli 180 kiinteistöllä ja selvitykset puuttuvat vielä noin 70 kiinteistöltä. Tehtyjen selvitysten kustannukset ovat yhteensä tähän mennessä n euroa ja jäljellä olevien selvitysten kustannusarvio on noin euroa. Toimenpiteitä on tehty tähän mennessä 45 kiinteistöllä ja tehtyjen toimenpiteiden kustannukset ovat yhteensä noin 2,1 milj. euroa. Tekemättömien toimenpiteiden karkea kustannusarvio on 0,6-0,8 milj. euroa. Selvittämättömien 70 kiinteistön alueella arvioidaan tarvittavan toimenpiteitä kiinteistöllä ja niiden kustannusarvio on noin 1 miljoona euroa. Jos rakennettujen kiinteistöjen luovutustarve on suuri voivat maaperäselvitykset ruuhkaantua ja hidastaa osaltaan luovutusaikataulua. Tiehallinnon varikoista luopumiseen saattaa liittyä ympäristöriskejä, koska luovutettavien kiinteistöjen maaperäselvityksiä ei voida tehdä täysin kattavina. Näin ollen varikkoalueilta saattaa myöhemmin löytyä pilaantunutta maata. Jos alueen käyttötarkoitus myöhemmin muuttuu voivat puhdistamisvelvoitteetkin muuttua. Varikkotoimintojen ympäristöriskit ovat toistaiseksi pysyneet hallinnassa, mutta urakoitsijoiden määrän lisääntyessä ja toimenpideaikojen lyhentyessä voidaan riskien arvioida kasvavan.\n18 20 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 4 KIINTEISTÖREKISTERIN UUDISTAMINEN 4 KIINTEISTÖREKISTERIN UUDISTAMINEN 4.1 Nykytila 2003 Tiehallinto on valtion kiinteistöyksikkö, joka on velvollinen Valtioneuvoston asetuksen 159/95 mukaisesti pitämään rekisteriä hallinnoimistaan valtion kiinteistöistä. Myös liitännäisalueista tulee pitää rekisteriä tieasetuksen 4 :n perusteella. Nykyisessä Tiehallinnon kiinteistötietorekisterissä on noin liitännäisaluetta, kiinteistöä ja lunastusyksikköä, sekä niiden sisältämät rakennustiedot. Rekisteristä kuitenkin puuttuu arviolta 1000 kiinteistöyksikköä. Vanhassa Tielaitoksen aluerekisterissä oli paljon puutteita ja näin ollen kiinteistörekisteri jäi alun pitäen tietosisällöltään vaillinaiseksi. Rekisteriä on pyritty päivittämän, mutta sitä ei ole saatu ajan tasalle. Ongelmana ovat kiinteistöjen perustiedot, jotka eivät päivity suoraan Maanmittauslaitoksen rekisterin kautta. Käyttöominaisuuksiltaan KTR ja sen ArcView -karttaliittymä eivät enää vastaa tämän päivän vaatimuksia. Myös Valtion talouden tarkastusvirasto on kiinnittänyt huomiota Tiehallinnon kiinteistötietojen puutteellisuuteen ja vaatinut niiden täydentämistä. Tiehallinnon käyttöomaisuusrekisterin Raindance tiedot eivät nykyisin ole kaikilta osiltaan yhtenevät kiinteistötietorekisterin kanssa. Rekisterien tietosisältö tulee jatkossa yhtenäistää. 4.2 Tavoitetila 2005 Työryhmän ehdotus kiinteistörekisterin uudistamiseksi Työryhmä ehdottaa, että Tiehallinnon kiinteistörekisteri KTR uudistetaan vuoden 2005 loppuun mennessä selainpohjaiseksi, paikkatietoon perustuvaksi graafiseksi liittymäksi, joka hakee kiinteistöjen perustiedot MML:n uudesta kiinteistötietorekisteristä. Nykyistä kiinteistörekisteriä parantamalla sitä ei saada sellaiselle luotettavuustasolle, että se vastaisi Tiehallinnolle kiinteistövirastona asetettuja lakisääteisiä velvoitteita. Tästä syystä Tiehallinnon tulee neuvotella laaja käyttöoikeus Maanmittauslaitoksen uuteen kiinteistörekisteriin. Maanmittauslaitos uudistaa oman kiinteistörekisterinsä vuonna 2005 ja avaa ulkoiseen käyttöön rekisterinpitosovelluksen, joka perustuu uuteen kiinteistötietojärjestelmään (UKTJkii). Kyseessä on koko maan kattava valtakunnallinen tietopalvelujärjestelmä. Rekisterisovellus tulee koostumaan Maanmittauslaitoksen nykyisestä kiinteistörekisteristä, kaikkien kuntien kiinteistörekistereistä, Oikeusministeriön lainhuutorekisteristä, sekä Väestötietorekisteristä, josta haetaan omistajien osoitetiedot. Rekisteriä siis ylläpitävät ne viranomaiset, jotka tuottavat siihen tietoa. Tiehallinto ei ole tällaista tietoa tuottava viranomainen.\n19 Maanhankinnan ja kiinteistönpidon uudelleen järjestäminen 21 4 KIINTEISTÖREKISTERIN UUDISTAMINEN Aikataulun mukaisesti kaikkien kuntien tulisi olla rekisterissä Tällöin se tulee sisältämään myös kaava-alueiden kiinteistötiedot. Lisäksi rekisterin ominaistietoina ovat kiinteistöjen omistustiedot, jotka siirretään sinne käräjäoikeuksien lainhuutorekisteristä. Kun MML:n rekisterissä kiinteistötietojen päivityksestä vastaavat sinne tietoa tuottavat tahot, jää Tiehallinnon tehtäväksi huolehtia kiinteistöjensä ominaistiedoista. Tällaisina ominaistietoina Tiehallinto ylläpitää rakennus- ja huonetilatiedot, sekä maa-ainesalueiden lupatiedot ja maa-ainesten ja jalosteiden kulutusseurannan. Samoin siellä ylläpidetään kiinteistöjen verotustietoja. Rekisteriuudistuksen yhteydessä saatetaan käyttöomaisuusrekisterin Raindance ja kiinteistörekisterin tiedot vastaamaan toisiaan. Arvioitu rekisterin uudistamiskustannus on euroa. 4.3 Toimintatapa 2005 Jokainen yhteistyöalue vastaa itsenäisesti uudistetusta kiinteistötietojärjestelmästä ja ilmoittaa tietojen mahdollisista puutteista suoraan tietojen tuottajalle. Tarvittavat järjestelmän tukipalvelut ostetaan ulkopuolisena palveluna. Koko Tiehallinnon osalta rekisterinpitovastuu jää kolmen henkilön varaan, HTU 1 kiinteistövastaavaa, KSK 1 kiinteistövastaava ja VOL 1 kiinteistövastaava. Peruskiinteistöihin kohdistuvat kiinteistötoimet, kuten kiinteistöjen luovutukset, uusien kiinteistöjen hankinnat ja kiinteistöjen lohkomiset päivittyvät Tiehallinnon rekisteriin Maanmittauslaitoksen kautta. Samoin sinne päivittyvät tiedot liitännäisalueista ja tiealueiden lunastusyksiköistä. Yhteistyöalueen kiinteistövastaava huolehtii rekisterin rakennustietojen, maaainesaluetietojen, sekä kiinteistöverotustietojen päivittämisestä. Maa-ainesalueiden osalta luodaan yhtenäinen toimintamalli materiaalikulutusten ja lupatilanteiden seurantaan.\n20 Jakelun mukaan 1 (3) /200/20/4 Tiehallinnon maanhankinnan ja kiinteistönpidon järjestäminen Tiehallinnon henkilöstösuunnitelma 2007 mukaisesti käynnistetään maanhankinnan ja kiinteistönpidon tavoitetilan selvitysprojekti. Projektipäällikkönä toimii tiejohtaja Juhani Salonen. Projektiryhmään kuuluvat lisäksi Jukka Jääskö, Seppo Kaasinen, Pekka Korhonen, Juhani Vahtera, Johanna Vehkala ja Jorma Tuomainen ryhmän sihteerinä. Projektin tehtävänä on laatia esitys maanhankinnan ja kiinteistönpidon tavoitetilasta, toimintamallista ja resursoinnista Tiehallinnossa Selvitys valmistuu kokonaisuudessaan mennessä. Projektisuunnitelma on tämän kirjeen liitteenä Johtaja Aulis Nironen LIITTEET 1. Projektisuunnitelma JAKELU Johto Tulosyksiköt Prosessinomistajat Työryhmä Ytt Keskushallinto Opastinsilta 12 A Puhelin Telefaksi Sähköposti PL HELSINKI\n21 Tiehallinnon Maanhankinnan ja kiinteistöpidon uudelleen järjestäminen Projektisuunnitelma 1. Yleistä Tiehallinnon strategiaseminaarissa päätettiin selvittää maanhankinnan ja kiinteistönpidon järjestäminen jatkossa. Selvitysryhmän puheenjohtajaksi valittiin tiejohtaja Juhani Salonen. Tiehallinto määrittää kiinteistöjen hallinnan toimintalinjat, jonka mukaan se joko luopuu tai säilyttää ja ylläpitää tietyt kiinteistöt tai muuttaa kiinteistöjen tasoa strategian voimassaolo aikana 2. Tiehallinnon kiinteistönpito ja maanhankinta a) Maanhankinta tienpidon tarpeisiin on tärkein osa-alue Tiehallinnon kiinteistötoiminnoissa. Maanhankinta on keskittynyt tiepohjien hankintaan. Tiealueita ja liitännäisalueita hallitaan tieoikeudella. Tiealueiden hankintaan käytetään vuosittain n euroa ja toiminnassa on n. 45 henkeä. Tiealueitten hankinta tapahtuu pääasiassa Maanmittauslaitoksen pitämien tietoimitusten kautta, mutta pieni määrä kiinteistöistä myös ostetaan suoraan. Maanhankinnan uudelleenjärjestelyssä tulee selvitettäväksi mm. toimintojen keskittäminen, alueellinen yhteistyö ja resursointi 2007/2010 ulkopuolisten ostojen lisääminen työnjaon tarkistaminen MML:n kanssa kiinteistörekisterinpidon uudelleen järjestäminen muutosten aikataulu b) Tiehallinnolla on maa-ainesalueita sekä tieoikeudella, että omistusoikeudella. N. 30 aluetta on määritelty kilpailuttamisen kannalta strategisiksi pääasiassa kovan päällystekiviaineksen tai sijainnin takia. Muista kiviainesalueista on vähitellen luovuttu. maa-ainesalueiden osalta käsitellään tiepiirien valmistelutyön pohjalta tarpeettomien alueiden ja jalostekasojen luopumisaikataulua\n22 c) Tiehallinnon rakennetut kiinteistöt ovat pääasiassa eriasteisia tiehoidon varikoita, joita Tiehallinto on vuokrannut hoitourakoitsijoille. Vuokraus tapahtui aikaisemmin siten, että varikoista osa pakkovuokrattiin urakkaan kuuluvina (max. 1/alueurakka) ja loput urakoitsija sai vuokrata vapaaehtoisesti. Vuoden 2003 kevään urakkakyselyssä kaikki varikot olivat vapaaehtoisen vuokrauksen piirissä. Rakennettuja kiinteistöjä hoitavaa henkilöstöä on keskushallinnossa 2 ja piireissä 4 vakinaista. Rakennettujen kiinteistöjen ylläpito on ulkoistettu ja monissa piireissä rakennettujen kiinteistöjen asiat hoitavat nykyisin em. maanhankkijat (kiinteistövastaavat). Rakennettujen kiinteistöjen osalta tulee selvittää Tiehallinnon tarvitsema rakennettu kiinteistökanta v Ylimääräisten kiinteistöjen luopumisaikataulua ja luopumistapa Jäljelle jäävien kiinteistöjen tarvitsema rahoitus sekä henkilöresurssit ja niiden sijoitus. Kiinteistöjen kiinteistöjen vuokrausmenettely ja hintataso alueurakoissa. 3. Selvitysryhmän kokoonpano ja aikataulu Juhani Salonen, V, puh.joht. Jukka Jääskö, L Seppo Kaasinen, OH Pekka Korhonen, TA Jorma Tuomainen, SK, siht. Juhani Vahtera, U Johanna Vehkala, H. Työryhmä tekee ehdotuksensa rakennettujen kiinteistöjen osalta mennessä ja maanhankinnan ja rakentamottomien kiinteistöjen osalta mennessä. 4. Työryhmän yleiset tavoitteet Määritetään maanhankinnan ja kiinteistönpidon tavoitetila, tehtävät ja toimintatapa Tiehallinnossa v (tiepiirit, yhteistoiminta-alueet, keskushallinto). siten että se tukee hyväksyttyä hankintastrategiaa Määritetään henkilöresurssit ja rahoitus tulosyksiköissä ja yhteistoiminta alueilla Työryhmä tuo ehdotuksensa Tiehallinnon ytt:n ja johtoryhmän käsittelyyn\nTiehallinnon kiinteistötoimintalinjat 2006-2011 ISBN 951-803-706-X TIEH 1000118-v-06 Tiehallinto Helsinki 2006 Tiehallinto Opastinsilta 12 A PL 33 00521 HELSINKI Puhelinvaihde 0204 2211 Tiehallinnon kiinteistötoimintalinjat\nPilaantuneiden maa-alueiden hallinta. Juha Kortesalmi Ympäristöasiantuntija Senaatti-kiinteistöt\nPilaantuneiden maa-alueiden hallinta Juha Kortesalmi Ympäristöasiantuntija Senaatti-kiinteistöt Senaatti-kiinteistöt lyhyesti 2007 VM:n alainen liikelaitos N. 12 600 rakennusta N. 8,3 milj. m2 Kiinteistöomaisuus\nKiinteistörekisterin perusparannus. Heikki Lind Johtaja, Rekisterit -tulosyksikkö , Kiinteistötehtävien koulutuspäivä\nKiinteistörekisterin perusparannus Heikki Lind Johtaja, Rekisterit -tulosyksikkö 7.9.2016, Kiinteistötehtävien koulutuspäivä KTJ:n perusparannuksen painopisteet KIINTEISTÖREKISTERI Epäselvät palstat Pinta-alat\nPerustienpidon määrärahan alueellinen jako. Tiehallinnon tulosohjaus Sisäisiä julkaisuja 25/2003\nPerustienpidon määrärahan alueellinen jako Tiehallinnon tulosohjaus 2003 Sisäisiä julkaisuja 25/2003 Perustienpidon määrärahan alueellinen jako Tiehallinnon tulosohjaus 2003 Sisäisiä julkaisuja 25/2003\nTilusvaihtosopimus 1 (5) Kirkkonummen kunta/792/ /2016 Ehdotus kunnanhallitukselle\nTilusvaihtosopimus 1 (5) TILUSVAIHTOSOPIMUS VAIHDON OSAPUOLET Kirkkonummen kunta Y-tunnus: 0203107-0 Osoite: PL 20, 02401 Kirkkonummi jäljempänä tässä sopimuksessa kunta tilan POHJA-GRUND RN:o 3:98, kiinteistötunnus\nTarkistusvuosi 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 I I I I I I I I I I I. Käyttö arvonlisäverolliseen liiketoimintaan 80% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60%\nEsimerkki 1/ Arvonlisäverollisen käytön osuus pienenee Tarkistusvuosi 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 I I I I I I I I I I I liiketoimintaan 80% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% 60% Vähennyksen määrä 80 000 Tarkistettava\nRASITESOPIMUS Osapuolet Sopimuksen tausta ) Helsingin kaupunki (jota edustaa kiinteistölautakunta, Y- tunnus 0- ) seuraavien kiinteistöjen omistajana: a. Ohjeellinen tontti 90/, joka muodostuu kiinteistöstä


Kokemuksia järjestöjen hallitustoiminnasta, osa 31: päätöksenteon haasteita - Markku Silvennoinen | Tietokirjailija\nKokemuksia järjestöjen hallitustoiminnasta, osa 31: päätöksenteon haasteita\nPäätöksenteko on monimutkainen prosessi. Vaikka pohjatyö on tehty hyvin, ennen varsinaista päätösprosessia on syytä käsitellä päätöksenteon luonnetta sekä havainto- ja ajatteluharhoja tai -vinoumia.\nJoissakin asioissa päätöksenteko helppoa ja joissakin erityisen vaikeaa. Ratkottavina on myös niin sanottuja pirullisia ongelmia, joihin ei tunnu olevan lainkaan kelvollisia ratkaisuja.\nHelppoja asioita ovat rutiiniluontoiset päätökset kuten kokouksen laillisuuden ja päätösvaltaisuuden toteaminen. Vaikeissa päätöksissä on monenlaisia ratkaisuun vaikuttavia tekijöitä. Päätökset voivat vaikuttaa eri tahoihin eri tavoin lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. Kaikkia mahdollisia vaikutuksia ei pystytä ottamaan etukäteen huomioon. Ne voivat ilmetä vasta pitkän ajan kuluttua. Joskus ei huomata punnita vaihtoehtoja siltä kannalta, että niillä on erilainen painoarvo suhteessa tavoitteisiin. Jotkin tavoitteet saattavat myös olla jo alun perin ristiriidassa keskenään.\nErilaiset vinoumat ja harhat\nAjatteluun myös sisältyy monenlaisia havainto- ja ajatteluharhoja tai -vinoumia. Tuolloin esimerkiksi haemme helposti päätöksenteon perustaksi vain sellaista tietoa, joka vastaa uskomuksiamme ja odotuksiamme. Sivuutamme kaiken sellaisen tiedon, joka on ristiriidassa vahvojen uskomustemme ja asenteidemme kanssa.\nTurvaudumme liiaksi aikaisempiin kokemuksiin ja käytämme hyväksi nopeasti muistista kumpuavaa tietoa tarkastelematta sen soveltuvuutta uudessa tilanteessa.\nYliarvioimme myönteisten tapahtumien todennäköisyyden ja vastaavasti aliarvioimme kielteisten tapahtumien todennäköi-syyden. Tämä voi ilmetä esimerkiksi siten, että ajattelemme jonkin hankkeen hoituvan nopeassa aikataulussa tai oletamme muiden hyväksyvän itse objektiivisena pitämämme perusteet vaikkapa jonkin sopimuksen solmimiseksi. Samalla sivuutamme sen tosiasian, ettei muilla ole tuossa vaiheessa minkäänlaista halua päättää asiasta.\nSaatamme ajatella jonkun henkilön olevan asiantuntija myös sellaisissa asioissa, joissa tämä ei ole millään mittarilla asiantuntija. Puhutaan haloefektistä.\nKuvittelemme, että hallituksen muut jäsenet ymmärtävät asiat samalla tavalla kuin me itse. ”Mehän kaikki tiedämme, että …” tai ”On itsestään selvää, että …” Tämä ei tietenkään pidä sellaisenaan paikkaansa.\nLue lisää ”Vaikuta järjestösi hallituksessa” -verkkokurssin (www.mytalentia.fi) aineistosta.\n”Helppoihin asioihin tulee käytetyksi enemmän aikaa kuin vaikeisiin ongelmiin. Ei kuitenkaan aiheuta keskustelua hallituksessa.”\n”Konkareilla on valmiita vastauksia.”\n”Kun on vaikea ongelma, vastuuta ei ole mukava ottaa.”\n”Kaikki esittelijät eivät tykkää, kun kysyy, miksi jotakin vaihtoehtoa ei ole selvitetty.”\n”Arvostan esittelijää, joka kertoo samalla mahdollisista ongelmista taikka esityksen heikkouksista.”\nProfessor Linda Hill: Curiosity\nHBS Faculty Pick Trends to Watch in 2022


Asunto Oy Mikkelin Loisto | FH Invest\nAsunto Oy Mikkelin Loisto\nIloista elämää ja tasokasta asumista luonnonläheisellä ja kauniilla asuinalueella Pitkäjärvellä Mikkelissä. Asunto Oy Mikkelin Loisto tarjoaa rivitaloasumista parhaimmillaan. Pitkäjärvelle rakennetaan kolme laadukasta rivitaloa eli yhteensä 15 asuntoa. Nykyaikaisin menetelmin ja materiaalein rakennetut talot ovat edullisia ja turvallisia asua. Taloyhtiössä on maalämpö ja asunnoissa huoneistokohtainen viilennys. Nykyaikainen varustetaso, laadukkaat pintamateriaalit sekä valoisat ja käytännölliset pohjaratkaisut takaavat viihtyisän kodin sinulle ja perheellesi. Asunnon varusteluun kuuluu mm. valokatettu puuterassi, sälekaihtimet ja parkettilattiat. Pääset vaikuttamaan asuntosi sisäpuoliseen suunnitteluun, kun varaat sen ennen rakennusvaihetta.\nPitkäjärvi on luonnonläheinen asuinalue Mikkelissä, vain kolmen kilometrin päässä keskustasta. Pitkäjärven maisemissa kelpaa asua. Puhdasvetinen Pitkäjärvi tarjoaa upeat puitteet myös vapaa-ajan viettoon. Täältä käsin voit lähteä kesäisin lenkille, pyöräilemään, uimaan, soutelemaan tai vaikka retkelle ja marjastamaan. Talvisin käytössäsi ovat hyvät hiihtoladut sekä pilkkijäät.\nLähin kauppa ja koulu sijaitsevat kävelymatkan päässä, eikä keskustan monipuolisten palveluiden ääreenkään matkaa kerry kuin kolme kilometriä, jonka kuljet mukavasti järvimaisemia pitkin. Näin hieno sijainti lisää elämänlaatua ja asumisviihtyvyyttä!\nKysy lisää kolmion muuttamisesta neliöksi\nMaaherankatu 10, 50100, Mikkeli\nPuh: 015 415 0600\nPorrassalmenkatu 23, 50100, Mikkeli\nAsunto Oy Heinolan Riekonmarja


Markus Janssonin Blogi: Tuulivoiman terveysriskeistä lisää tietoa\nTuulivoiman terveysriskeistä lisää tietoa\nMTV3 uutisoi, että Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan tuulivoimaloiden läheisyydessä asuminen voi aiheuttaa mm. sydänsairauksia, tinnitusta, paniikkikohtauksia, migreeniä ja unihäiriöitä, sekä myöskin aiheuttaa painajaisia ja muita häiriöitä lapsilla sekä häiritä nuorten kehitystä. Syynä ovat tuulivoimaloiden aiheuttamat voimakkaat matalataajuiset äänet.\nOlen itsekin kirjoittanut aikaisemmin blogissani, että tuulivoima on vaarallista. Tuulivoima lisäksi tappaa söpöjä eläimiä.\nKoska punaviheituhippihörhöjen mielestä on kaikessa ihmisten toiminnassa noudatettava varovaisuusperiaatetta, olisi siis kaikkien tuulivoimaloiden rakentaminen välittömästi kiellettävä, kunnes voidaan osoittaa, etteivät ne varmasti aiheuta vaaraa ihmisille ja luonnolle. Tietenkään punaviherituhippihörhöt eivät ole vaatimassa tuulivoimaloiden rakentamisen keskeyttämistä tai lisätutkimuksia aiheesta, koska he ovat niin epäloogisia. Niin ja olisihan se ikävä särö heidän punavihreälle maailmankuvalleenkin. Itsepetoksessa eläminenkin voi olla vaikempaa, jos oman maailmankuvan hauraus hyppii silmille.\nPS. Aika mielenkiintoista lukea samaan aikaan siitä, miten Las Vegasissa on asennettu valheellisia pankkiautomaatteja rikollisten toimesta, sekä siitä, että pankkiautomaatteja on ilmeisesti takaportitettu haittaohjelmalla, sekä siitä, että Nordean maksuautomaatit reistailevat ja niitä joudutaan ottamaan pois käytöstä ja päivittämään... ;-)\nOlipas näppärästi sanailtu. Sain aikamoisen naurukohtauksen kun luin että toisen kappaleen : )\n4. elokuuta 2009 klo 16.15\nKyseinen "tutkija" ei ainakaan google scholarin tai ISI web of knowledgen mukaan ole julkaissut missään merkittävässä tieteellisessä julkaisussa. Vuodelta 2006 löytynyt "artikkeli", jossa hän käsittelee samoja asioita, on kotikutoisuudessaan lähinnä sympaattinen.\n17. elokuuta 2009 klo 11.28\nOn se hupaisaa miten vihreät valheet taas koettavat mädättää tosiasioita ja järkevää keskustelua. Kyseinen tutkija, Nina Pierpont, saa aikaan 800 tulosta Google Scholarissa...hyvä yritys siis sulta.\n17. elokuuta 2009 klo 12.49\n23 osumaa, joista 2 on kyseisen Pierpontin kirjoittamia, joista kumpikaan ei ole tieteellisestä lehdestä. Hyvä yritys kertakaikkiaan.\n17. elokuuta 2009 klo 17.55\nVarovaisuusperiaate ei edellytä, että pitäisi olla kasapäin näyttöä vaaroista, riittää, että on epäilys, jota ei ole voitu varmuudella kumota.\n18. elokuuta 2009 klo 14.35\nEli haluat noudattaa varovaisuusperiaatetta viherekopunahippihörhöjen kannattamissa hankkeissa, mutta et muissa, kuten ydinvoimassa?\nTämän nojalla tieteen puolesta puhuva bloggaaja sitten hehkuttaa maikkarin uutisoimaa laadutonta tutkimusta.\n18. elokuuta 2009 klo 21.09\n> Eli haluat noudattaa\n> hörhöjen kannattamissa\n> hankkeissa, mutta et\n> muissa, kuten\nEi, minusta varovaisuusperiaatetta ei pitäisi noudattaa yhtään missään. Mutta jos ja kun kerran sitä halutaan noudattaa, kuten hörhöt vaativat, niin sitten sitä pitäisi noudattaa tasapuolisesti niin ydinvoimassa kuin tuulivoimassakin, eikä vain ydinvoimassa, kuten hörhöt haluavat.\n19. elokuuta 2009 klo 2.04\nGSM salaus murtuu kannettavalla tietokoneella\nLangattomien lähiverkkojen WPA-salaus murrettu - n...\nWindows turvalliseksi ja lukituksi helposti\nPohdittavaa raha- ja talousjärjestelmästämme\nHalla-aho "oikeuteen" huomenna\nLoistavia uutisia Kataiselta\nYlenanto kiihottaa kansanryhmää kohtaan\nNettisensuurille takaiskuja Suomessa - Elisakin lo...\nSPR syrjii ja valehtelee viranomaisille\nAhneet lappilaiset häiriköivät ulkomaalaisia marja...


epätrendikäs ruokablogi: Täytetyt munakoisorullat eli cannelloni di melanzane\nLess is more, sanotaan, ja tämän ruoan osalta se pitää täysin paikkansa. Ilman kilometrin pituista raaka-ainelistaa cannelloni di melanzane on täynnä makua, raaka-aineiden omaa makua.\nOpin taas munakoison käsittelystä uuden asian: leikattuja munakoisopaloja täytyy liottaa jääkylmässä vedessä 10-15 minuuttia ennen kuin niille tekee mitään muuta. Tämä toimenpide vähentää öljyn imeytymistä munakoisoon ja – onko tämä vain kuvittelua, mutta – mielestäni tällä kertaa munakoisoviipaleista ei todellakaan tullut läheskään niin rasvaisia lötköjä kuin aiemmin, vaikka kuitenkin aina olen yrittänyt pitää öljyn määrän mahdollisimman vähäisenä. Normaalistihan munakoisoviipaleesta kuuluu ”sluuuuurrrrpssss” kun sen sivelee öljyllä.\nMunakoison sisään käärin herkkusieni-vuohenjuustotäytteen ja yksinkertainen tomaattikastike viimeisteli ”cannellonit”. Vähemmän aineksia oli enemmän makua. Totta puhuen olisin voinut ottaa tätä toisenkin annoksen, jos olisin ymmärtänyt ostaa enemmän munakoisoja.\nCannelloni di melanzane eli täytetyt munakoisorullat\n100 g pehmeää vuohenjuustoa (ei kittikuorta!)\n(suolaa ja pippuria jos tarvitsee)\nKuori valkosipulinkynsi ja leikkaa se ihan pieneksi. Kuumenna kattilassa öljy ja kuullota siinä valkosipuli. Lisää tomaattimurska sekä sokeri ja keitä ihan pienellä lämmöllä noin 10 minuuttia. Lisää basilika, sekoita ja mausta tarpeen mukaan suolalla sekä mustapippurilla.\nViipaloi munakoiso runsaan puolen sentin viipaleiksi ja laita viipaleet jääkylmään veteen 15 minuutiksi. Raaputa munakoisosta jääneistä reunoista (ensimmäinen ja viimeinen viipale) kaikki irtoava sisus. Se käytetään täytteeseen. Kun viipaleet ovat lionneet, kuivaa ne talouspaperilla ja ripottele pinnalle hiukan suolaa. Viipaleet ”hikoilevat” suolasta, mutta eivät ollenkaan niin voimakkaasti kuin liottamattomat viipaleet. Pyyhi suola pois 10 minuutin kuluttua ja jätä viipaleet odottamaan paistamista.\nLeikkaa herkkusienet ihan pieneksi. Laita sienet sekä munakoisosta raavittu sisus kattilaan oliiviöljyn kanssa ja kuumenna sekoittaen matalalla lämmöllä kunnes sienet alkavat päästää kosteutta. Sekoittele sieniä muutaman minuutin ajan ja lisää sitten vuohenjuusto pieninä paloina. Kun juusto on sulanut, lisää basilika sekä korianteri ja mausta tarvittaessa suolalla ja mustapippurilla.\nÖljyä munakoisoviipaleet siveltimellä kevyesti molemmin puolin ja kypsennä ne parilapannulla. Pariloi viipaleisiin raidat molemmin puolin. Nosta munakoisot työlaudalle ja levitä täyte niiden pyöreästä päästä alkaen noin puoliväliin asti. Kääri viipaleet rullaksi ja tarjoile tomaattikastikkeen sekä basilikalehtien kanssa. (Jos rullat ovat ehtineet pahasti jäähtyä, ne voi nopeasti lämmittää kuumassa tomaattikastikkeessa, mutta ei näiden mitään uunikuumia tarvitse ollakaan.)\nja p.s. nämä EIVÄT tarvitse päälleen tuhtia juustokuorrutusta…\nLähettänyt Tuplaespresso klo 7.00\nTunnisteet: kasvikset, munakoiso, sienet, tomaatti, vuohenjuusto


BREED Rottweiler 12kg - Lemmikkiliike Rockwell's\nHinta: 74,90 € (6,24 € / kg)\nAuttaa tukemaan liikunnallisen koiran sydäntoimintoja, sillä EPAja DHA-rasvahapot sekä tauriini parantavat sydämen supistumista. L-karnitiini lisää energian välitystä soluihin, ja C- ja E-vitamiinit ylläpitävät koiran elinvoimaisuutta.\nRuokaan on lisätty L-karnitiinia, mutta siinä on myös tavallista enemmän lihasten kasvamiseen tarvittavia valkuaisaineita.\nKondroitiinin ja glukosamiinin sekä EPA- ja DHA-rasvahappojen tavallista suuremmat pitoisuudet auttavat ylläpitämään nivelten liikkuvuutta.\nSopii suurille leuoille\nNappula sopii rottweilerin leuoille ja lisää ruuan pureksimista.\nVALMISTUSAINEET: riisi, kasvivalkuaisuute*, kuivattu siipikarjanliha, eläinrasvat, maissi, hydrolysoidut eläinvalkuaiset, kivennäisaineet, kasvikuidut, juurikaskuitu, kalaöljy, soijaöljy, kopraöljy, kuivattu tomaatti, hydrolysoitu hiiva (mannaanioligosakkaridien lähde), äyriäishydrolysaatti (glukosamiinin lähde), vihreä tee- ja rypäleuutteet (polyfenolien lähde), isosamettikukkauute (luteiinin lähde), rustohydrolysaatti (kondroitiinin lähde).\nRavitsemukselliset lisäaineet: A-vitamiini: 22300 KY, D3-vitamiini: 700 KY, E1 (Rauta): 36 mg, E2 (Jodi): 2, 5 mg, E4 (Kupari): 11 mg, E5 (Mangaani): 48 mg, E6 (Sinkki): 181 mg, E8 (Seleeni): 0, 09 mg - Teknologiset lisäaineet: Pentanatriumtrifosfaatti: 3, 5 g - L-karnitiini: 700 mg - Tauriini: 0, 26% - Säilöntäaineet - Hapettumisenestoaineet.\nRaakavalkuainen: 26% - Raakarasva: 20% - Tuhka: 7, 5% - Raakakuitu: 2, 4% - EPA/DHA: 5 g/kg.\nMetaboloituva energia (mitattu): 4101,00 kcal/kg\nTuote: BREED Rottweiler 12kg


sotku Arkisto - Metropoli.net\nOnko kotonasi kuin pommin jäljiltä, kun saavut töistä? Lapset ovat söpöjä, mutta lähes kaikkea saattaa tapahtua silloin, kun aikuiset eivät ole katsomassa lastensa perään. Rellestäminen tuntuu onnistuvan lapsilta kuin luonnostaan, ja…\n11 helppoa keinoa päästä nopeasti eroon pinttyneestä liasta\nKalliit ja tehottomat pesuaineet joutavat nurkkaan, sillä ketsupilla, majoneesilla ja muilla tavallisilla tarvikkeilla päästään helposti eroon pinttyneestä liasta! Arjen temmellyksessä ei vain voi välttyä sotkujen syntymiseltä. Mitä…\nTämä koira ei tiedä, kuinka juoda vettä – katso hulvaton video\nPitisiköhän jonkun lajitoverin opettaa tällä koiralle, kuinka vettä juodaan? YouTubessa ihastusta herättäneellä koiravideolla näytetään, kuinka koiraparka ei osaa toimia vesikattilan kanssa. Koira tunkee ensin koko naamansa kattilan sisään…\nOho, mikä moka – "nyt naapurin auto näyttää tältä"\nJuho-niminen mies postasi Facebookiin kuvan, jossa kysyy neuvoa AUTONHOITORYHMÄ nimiseltä Facebook-ryhmältä. Hänen ystävänsä teki remonttia asunnollaan, mutta epähuomiossa hänen ystävältään lipsahti uretaanipullo kädestä ja uretaania…\nNämä kissat ovat sotkemisen ammattilaisia – hauskat kuvat!\nJoskus ei vain kiinnosta, eivätkä asiat nappaa pätkääkään. Niin on myös joillakin kissoilla, jotka sotkevat minkä kerkeävät ja ärsyttävät omistajiaan toden teolla. Ehkä näillä kissoilla on vain tylsää, eikä mitään järkevämpääkään…\nHaluatko lapsia? Kannattaa katsoa ensin nämä kuvat!\nOnko haaveissa lapsen hankkiminen? Tivaavatko sukulaiset usein, milloin oikein aiot hankkia lapsia, vai tuleeko niitä ollenkaan? Toki lapset ovat parasta maailmassa, mutta nämä äidin ja isin pikku kullanmurut osaavat myös riehua ja sotkea…\nKyllä ne lapset keksivät – näyttääkö tutulta?\nLapset ovat erittäin taitavia työssään, eli kaiken maailman hullunkuristen temppujen tekemisessä ja tietysti sotkemisessa. Tässä 15 kuvaa lasten jokapäiväisestä touhuilusta. Näyttääkö tutulta, äiti ja isi? 1. Leikkimökissä oli liian kuuma…\nTop 20 syytä katua lasten tekoa!\nVanhempana oleminen ei aina ole helppoa. Se vaatii paljon kärsivällisyyttä ja itsekuria. Lapset voivat usein saada samanlaista tuhoa aikaan kuin kurittomat lemmikit, tai pahempaakin. Tässä listassa nähdään monen lapsiperheen normaalia…


Suosikkikirjat muuttuvat elokuviksi: katso trailerit! - Koululainen.fi\nSuosikkikirjat muuttuvat elokuviksi: katso trailerit!\n1Elämme kotimaisten lastenleffojen kulta-aikaa. Leffateatterissa nähdään tänä ja ensi vuonna ainakin kolme suomalaista elokuvaa, jotka perustuvat suomalaisiin lastenkirjoihin. Mikä sinua kiinnostaa eniten?\nHeinähattu, Vilttitossu ja Rubensin veljekset sai ensi-iltansa 24.11. Elokuvan pääosissa ovat Emily Shipway ja Ella Kangas, ja se perustuu Tiina ja Sinikka Nopolan samannimiseen kirjaan. Koululainen haastatteli päätähdet numerossa 13/2017.\n26.1.2018 ensi-iltansa saava Supermarsu-elokuva perustuu vapaasti Paula Norosen kirjoittamaan teokseen Emilian päiväkirja – Supermarsu pelastaa silakat. Elokuvan lapsipäärooleissa nähdään Ella Jäppinen (Emilia) ja Viljami Lahti (Simo). Leffasta voit lukea lisää Koululaisesta 1/2018, joka ilmestyy 3.1.\nVeera Salmen Puluboi ja Poni -kirjoihin perustuva Puluboin ja Ponin leffa saa ensi-iltansa vuoden 2018 elokuussa. Pääsimme kurkistamaan tämänkin elokuvan kulisseihin, ja lehtijuttu on luvassa ensi vuoden puolella. Koulunsa aloittavan Main roolissa näyttelee Jenni Lausi, ja hupsua Puluboita esittää Aapo Puusti.


Eeli Tolvanen vie venäläisiltä kaiken! Nyt syntyi taas uusi KHL-ennätys\n28.01.2018 klo 18:58\nJokerien superlupaus kirjoitti taas KHL-historiaa.\nEeli Tolvanen on pelannut 47 KHL-ottelua ja kerännyt niissä 34 (17+17) tehopistettä. MATTI RAIVIO/AOP\nJokerien 18-vuotias Eeli Tolvanen rikkoi taas yhden KHL:n ennätyksen.\nTolvanen syötti Jokerien toisen maalin, kun vierasottelua Dinamo Riikaa vastaan oli pelattu 41.54. Osumasta vastasi Steve Moses.\nKauden 17:nnellä syöttöpisteellään Tolvanen otti yksin nimiinsä KHL:n 18-vuotiaiden yhden kauden syöttöpiste-ennätyksen. Ennen Dinamo-ottelua Tolvanen jakoi ennätyksen Kirill Kaprizovin kanssa.\nNykyään Moskovan ZSKA:ssa pelaava ja Venäjän olympiajoukkueeseen valittu Kaprizov syötti kaudella 2015-16 Metallurg Novokuznetskin paidassa 53 ottelussa 16 maalia. Tuon ennätyksen Tolvanen rikkoi 47. ottelussaan.\nTammikuun 9. päivän kotiottelussa Traktor Tsheljabinskia vastaan Tolvanen riisti nykyään Washington Capitalsissa pelaavalta Jevgeni Kuznetsovilta KHL:n 18-vuotiaiden yhden kauden tehopiste-ennätyksen.\nTästä ja ensi kaudesta NHL:ssä 10 miljoonaa dollaria ansaitsevan Kuznetsovin historiaan siirtyneet ennätystehopisteet 18-vuotiaana olivat muotoa 17+15=32.\nTolvanen on nyt pelannut 47 KHL-ottelua ja kerännyt niissä 34 (17+17) tehopistettä.\nKuznetsov voi menettää vielä yhden ennätyksen Tolvaselle. Kaksikko jakaa tällä hetkellä 18-vuotiaiden yhden kauden maaliennätyksen 17 osumallaan. Kuznetsov teki kaudella 2010-11 Traktor Tsheljabinskin paidassa 44 ottelussa 17 maalia.\nJokerit voitti ottelun 2-1 Nicklas Jensenin ja Mosesin maaleilla. Karri Rämö pelasi hyvän ottelun Jokerien maalilla.\nJokerit vahvisti asemaansa kolmantena KHL:n läntisessä konferenssissa. Jokereilla on nyt neljä pistettä enemmän (100-96) kuin Lokomotiv Jaroslavlilla. Kummallakin joukkueella on olympiatauon jälkeen vielä kaksi ottelua runkosarjassa.


Viestiketju: Tony Halme\n29.07.2015, 21:34 #1\nhalmeen ex rouva kirjottanu kirja siit millasta oli elää ja olla tonyn kaa\nja ei ku ostamaa\nTörkeetä yrittää tehdä rahaa kuolleen miehen kustannuksella.\n30.07.2015, 13:13 #3\nHyvä kehitellä kaikennäköistä tarinaa perheväkivallasta yms. kun ei pääse Tony enää haudasta puolustatumaan. Heti kirjan kanteen laitettu leimaava teksti ”Pelkäsin koko ajan, että teen tai sanon jotain väärin”\nAntaisivat Halmeen levätä rauhassa.\n30.07.2015, 14:05 #4\ntuski tulee bestseller tosta buukist\nPittee aenakinnii kirjastosta tuo laenata ja ehkä alelaarista käyä ostamasa, jos on sen arvoinen. Mielenkiinnolla\nodotan, kun asioissa on aina vähintään kaksi puolta kiinnostaa lukea nyt se toinen.\n30.07.2015, 18:15 #6\nSamaa mieltä. Halme oli poikkeuksellinen ja ääripään ihminen. Varmasti eli hetkessä ja rapatessa roiskuu. Monet sanoneet, että Tonyllä oli myös herkkä puoli silloin kun ei tarvinnut vetää mitään roolia. R.I.P. Tony ja julkisuuden hakuiset ja rahan perässä juoksevat kalkkunat HÄVETKÄÄ.\n30.07.2015, 19:24 #7\nEipä tuo tonya enään satuta.. kaikki kyllä tiesi millainen mies tony oli ilman tätä kirjaakin.\n30.07.2015, 19:44 #8\njulkisuuden hakuiset ja rahan perässä juoksevat kalkkunat HÄVETKÄÄ.\nEi vaan kirjasta kiinnostuneet ja sen ostajat HÄVETKÄÄ. Kalkkunat vastaa vain kysyntään.\n30.07.2015, 19:46 #9\nIhan ok hommaa.\n30.07.2015, 20:05 #10\nMitäs läks akka Toni völjyy, ties varmaa et mikää tissiposki ei oo sit kysees\nAika noloo tollai jälkikätee aukoo sit kippoosa ku ei ollukkaa nii ihanaa se laiffi sillo\n31.07.2015, 21:18 #11\nSjöbergillä on mielipide siitä, miksi tällainen lause on nostettu esiin.\n- Pelkkää rahastusta! Nämä on myyntipuheita, eihän kukaan ostaisi kirjaa, jos siinä vain puhuttaisiin siitä kuinka kiva Tony Halme oli.\nSjöban mielestä kuolleista ei enää tarvitsisi kirjoittaa riviäkään.\n- Se tässä harmittaa, ettei Tony pääse itse vaikuttamaan siihen, millaista mielikuvaa hänestä luodaan.\nmielestäni Katjalla on oikeus kertoa oma näkemys asioista.\nKyllä katjalla oikeus tehä kirja.\nEi kukaan ole väittänytkään, että ei olis oikeutta.\nNaurettavaa tommonen on jauhaa paskaa kuolleesta miehestä ja yrittää sillä tehdä rahaa. Ei varmasti tunnu hyvältä Halmeen omaisista.\nViestiä muokannut Dona : 31.07.2015 21:30\n31.07.2015, 21:31 #12\nHalme olis varmaan musklen miehiä jos olis elossa.\n01.08.2015, 13:37 #13\nEipä tuo yksi virke välttämättä sano sitä että tonyn kanssa olisi ollut niin kauheata.. tuo voi olla vain tapa myydä kirjoja..\n01.08.2015, 14:31 #14\nEi Halme mikään pyhäkoulupoika ollut, viinaa, huumeita ja lääkkeitä meni ja se yhdistettynä isoon egoon niin elämä ollut vuoristorataa. Viimeiset ajat meni sitten hieman synkemmissä merkeissä.\n27.08.2015, 18:25 #15\nketooko se halmeen ex vaimo myös kaikista omista pahoista teoistaan?\n28.08.2015, 14:02 #16\nVieläkin rankempaa tarinaa MTV:n sivuilla\nRajujen juomaputkien aikaan Tonyn käytös muuttui arvaamattomaksi, ja väkivallan uhka oli läsnä.Katja muistelee kirjassa, kuinka Halme palasi ryyppyreissuiltaan, istui sohvalle sekavan oloisena ja väitti näkevänsä pieniä vihreitä olioita. Sen jälkeen Viikinki alkoi kaivella vanhoja kaunoja saadakseen itsensä suuttumaan. Katja näki raivon tulvahtavan Tonyn kehon läpi ja pakeni tätä makuuhuoneeseen.\nTony ei rauhoittunut, vaan otti teräaseiden joukosta kirveen ja ryntäsi Katjan perään.\n”Tony eteni hitaasti kohti Katjaa. Samalla hänen suustaan sinkoili hirvittäviä sanoja sellaisella vauhdilla, että sylki roiskui päin Katjan kasvoja. Sitten hän nosti kirveen uhittelevasti päänsä yläpuolelle ja tuijotti vaimoaan silmästä silmään.”\nMuutaman päivän kuluttua Katja kertoi Tonylle tapahtuneesta. Mies ei muistanut tapahtuneesta mitään.\n”Hän ei myöskään pyytänyt anteeksi, vaan lahjoi vaimoaan ylenpalttisesti ostamalla koruja ja antamalla tälle rahaa henkilökohtaisiin ostoksiin. Yleensä Katja osti saamillaan sovintorahoilla laukkuja ja vaatteita hemmotellakseen itseään.”\nKirvesjahdit eivät kuitenkaan päättyneet. Lähtölaukaus seuraavalle jahdille oli jälleen sama: voimakas viina- ja lääkehumala, Katjan ärtymystä herättävät sanat ja nouseva raivo. Sen jälkeen hän tarttuikin kirveeseen ja säntäsi Katjan perään.\n”Oli kylmä helmikuun alkupuolen ilta, ja Katja ajatteli kauhuissaan: ”Nyt tässä voi käydä todella huonosti!” Hän pakeni hätäpäissään eteiskäytävän päähän, mutta ei ehtinyt sisälle vessaan, kun Tony jo saavutti hänet. Koska mies huusi suu vaahdoten muutaman sentin päässä Katjan kasvoista, tämä painautui koko kehollaan lujasti vessan puuovea vasten.”\n"Mutta Tony ei rauhoittunut vaan läimäytti kirveen oveen parin sentin päähän Katjan oikeasta korvasta. Hän tuijotti Katjaa ja piti edelleen kiinni kirveen puuvarresta. Sitten hän tyyntyi, irrotti kirveen ja poistui huoneesta. Katja jäi luhistuneena nyyhkimään lattialle."\nKatjasta näytti siltä kuin Tony olisi yllättynyt käytöksestään. Pian hän kuitenkin aloitti Katjan syyttämisen.\n"Sama tapahtumaketju saattaisi seurata hänen mukaansa jatkossakin, ellei hän saisi vaimoaan kuriin ja lopettamaan tahallisen ärsyttämisen."\n05.02.2018, 22:19 #17\nShow'ta, mutta taitava ukko toi Tariel Bitsadze\n06.02.2018, 10:46 #18\nMiettikää vähän, että tässä otellaan suomen raskaansarjan mestaruudesta. Mä en ole eläessäni nähnyt yhtä rumaa nyrkkeilyä. Viihdyttäväähän tuo on ja pääsee sillä lööppeihin mutta äärettömän kaukana ammattilaisnyrkkeilystä.\n06.02.2018, 11:13 #19\nAlkuperäinen lähettäjä MÖYKKYNEN\nkirvesjahti OK. Sillä osoitetaan akoille kuka on perheen pää.\n06.02.2018, 12:07 #20\nAkat ja matot pitää kerran viikossa laittaa ulos ja hakata


Videokaffe on kansainvälinen ja monialainen taidekollektiivi, jonka teoksissa tarkastellaan kuvanveiston, yhteiskunnallisen osallistumisen ja laitteistohakkeroinnin rajapintaa. Tekniikasta, tieteestä, teknologiasta, käsitöistä ja taiteesta ammentava Videokaffe luo teoksia, jotka edistävät keskustelua ja vuorovaikutusta.\nViimeisen kahden vuoden aikana Videokaffe on toteuttanut näyttelyitä tiiminä. Yksilö- ja ryhmätöitä on tehty ja esitelty rinnakkain.\nVuonna 2015 Videokaffella on kaksi etäisyyden ja läheisyyden teemaa käsittelevää näyttelyä – Standing Alone ja Hand Shake.\nGalleria Huudon Jätkä 1 -tilassa pidettävässä Standing Alone -näyttelyssä on esillä kollektiivin jäsenten kuratoituja töitä. Teokset ovat kunkin yksittäisen jäsenen tekemiä itsenäisiä ja erillisiä taideteoksia.\nMyöhemmin esittelemme teosten kädenpuristuksen Titanik-galleriassa Turussa. Teokset kootaan yhteen ryhmän jäsenten välisen kokeilun ja improvisaation mahdollistamiseksi.


Väitös: Faasirakenteen ja pinnan morfologian vaikutukset nanokiteisen PZT ohutkalvon optisiin ominaisuuksiin - ePressi\nVäitös: Faasirakenteen ja pinnan morfologian vaikutukset nanokiteisen PZT ohutkalvon optisiin ominaisuuksiin\nPerovskiittirakenteeseen pohjautuvia ferrosähköisiä ohutkalvoja voidaan hyödyntää monissa sovelluksissa niiden erinomaisten toiminnallisten ominaisuuksien johdosta. Ferrosähköisten materiaalien sähköiset, sähkömekaaniset ja optiset ominaisuudet mahdollistavat niiden käytön laajasti mikroelektroniikassa, nanoteknologiassa ja mikrofotoniikassa. Näillä teknologian alueilla ohutkalvot ovat toimineet mm. antureina, aaltoputkina, kytkiminä, siirtiminä ja muistisoluina. Viimeaikoina perovskiittirakenteiset materiaalit ovat löytäneet paikkansa myös aurinkokennosovelluksissa, joiden hyötysuhteet ovat nousseet kilpailemaan perinteisten Si- ja GaAs-kennojen tasolle. Keskeinen haaste lähitulevaisuudessa onkin näiden rakenteiden integrointi perinteisille teknologia-alustoille mikroelektroniikan ja fotoniikan komponenttien ja aurinkokennojen toiminnallisuuden, integrointiasteen ja hyötysuhteen kasvattamiseksi.\nTämä väitöstyö tarkastelee pulssilaserkasvatuksella huoneenlämpötilassa kasvatettujen perovskiittirakenteisten nanokiteisten PNZT ohutkalvojen optisten ominaisuuksien riippuvuutta niiden faasirakenteesta, orientaatiosta ja pinnan morfologiasta. Keskittyminen rakenteiden yksityiskohtaiseen tarkasteluun on olennaista, koska ohutkalvorakenteiden ominaisuudet ovat huomattavasti erilaiset kuin vastaavissa makroskooppisissa kappaleissa. Ohutkalvojen faasirakennetta, orientaatiota, raekokojakaumaa ja pinnan morfologiaa voidaan säädellä muuttamalla kasvatusparametrejä ja siten muokata ohutkalvorakenne haluttuun sovellukseen sopivaksi.\nMuutokset ohutkalvojen faasirakenteessa, raekokojakaumassa ja pinnan morfologiassa määrittivät täysin kalvojen optiset ominaisuudet ja niiden optisen sirontaspektrin yksityiskohdat aaltolukuavaruudessa. Optinen absorptioreuna siirtyi alemmille aallonpituuksille kalvon paksuuden ja jälkihehkutuslämpötilan pienentyessä, aiheuttaen energiaraon kasvun. Pienen amplitudin ja tasaisesti aaltolukuavaruudessa jakaantunut sirontaspektri ja alhainen diffuusi sironta oli ominaista yksifaasisille, voimakkaasti orientoituneille ja pinnan laadultaan tasaisille ohutkalvoille. Suuren amplitudin ja alhaisille aaltolukuarvoille rajoittunut sirontaspektri ja lisääntynyt diffuusi sironta oli ominaista kaksifaasisille ja siten pinnan laadultaan karheille ohutkalvoille. Sirontaominaisuudet analysoitiin niin mittaamalla kuin teoreettisesti mallintamalla. Mallintamisessa käytettiin skalaaria sirontateoriaa, jossa ohutkalvon pinnan morfologian ajatellaan toimivan hilana. Ero mitattujen ja mallinnettujen arvojen välillä oli maksimissaan 3.8 prosenttia. Muutokset ohutkalvojen pinnan morfologiassa ja faasirakenteessa havaittiin myös moduloivan optisen TE0-moodin puoliarvoleveyttä. Alhaisimmat puoliarvoleveydet havaittiin yksifaasisilla, voimakkaasti orientoituneilla ja amorfisenkaltaisilla ohutkalvoilla.\nDiplomi-insinööri Jarkko Puustinen väittelee Oulun yliopistossa 3.10.2014. Materiaalifysiikan alaan kuuluvan väitöskirjan otsikko on Phase structure and surface morphology effects on the optical properties of nanocrystalline PZT thin films (Faasirakenteen ja pinnan morfologian vaikutukset nanokiteisen PZT ohutkalvon optisiin ominaisuuksiin). Vastaväittäjinä toimivat tohtori Jesus Ricote (Materials Science Institute of Madrid, Espanja) ja tekniikan tohtori Antti Säynätjoki (Aalto-yliopisto) ja kustoksena professori Jyrki Lappalainen. Väitöstilaisuus alkaa Linnanmaalla Oulun Puhelin -salissa (L 5) kello 12.\nDiplomi-insinööri Jarkko Puustinen\nTieto- ja sähkötekniikan tiedekunta, sähkötekniikan osasto, mikroelektroniikan ja materiaalifysiikan laboratoriot\n040 960 5453\nVäitöskirjan www-osoite: http://jultika.oulu.fi/Record/isbn978-952-62-0548-9


Published on toukokuu 9, 2013 by Sissi\nKannattaa aloittaa väristä, josta jo lähtökohtaisesti arvelet, ettei se sovi sinulle. Näet sen jo pullosta mutta kuvittelet, että tilanne jotenkin korjautuu kun lakkaa levittää kynsille. Kehittele mielessäsi myös kiva ja ns. omaperäinen idea jota et aiemmin ole toteuttanut. Vesimarmorointi vain yhteen sormeen on aika hyvä.\nLevitä valitsemasi väärän sävyinen lakka huolimattomasti jotta saat paljon siivottavaa.\nSen jälkeen ole sekä pihi että laiska.\nKun sinulla on paljon siivottavaa, valikoi mahdollisimman ränsistynyt sivellin (”kyyyyllä tällä vielä yhden lakkauksen siistii, mä heitän sen sitte roskiin”). Ennemmin tai myöhemmin huomaat, että siveltimen harottavat karvat ovat pyyhkineet lakkauksen päältä pikakuivattajaa ja sinulla on rumat tuplarajat. Vähän kuin yrittäisit prässätä housuja kotona; et koskaan saa taitosta samaan kohtaan kuin se alunperin on ollut.\nMieti kuumeisesti, miten saisit korjattua asian. Luulet keksineesi jotain mutta palaan siihen kohta.\nPyri myös välttämään hyväksi havaittuja koristelutapoja Jos käytät paljon siirtokuvia, irrottaudu tutuista rutiineista ja päätä tällä kertaa käyttää p*skoja ebay-tarroja. Tulet pian huomaamaan, että arkilta ei löydykään saman kokoisia kahta kappaletta jokaista vaan joudut laittamaan toiseen käteen osittain erilaisia tarroja.\nKynsinauhan vieressä on edelleen ne tuplarajat. Se ”hyvä” idea on laittaa päälle vielä yksi kerros jotakin lakkaa. Luulet lyöneesi kaksi kärpästä yhdellä iskulla kun tartut pulloon, jossa lakan pohjaväri ei olekaan kirkas. Ajattelet, että tällä tavoin saat myös sävytettyä alunperin väärän väristä lakkaa ja se muuttuisi taikaiskusta ihonväriisi sopivammaksi. Jotenkin et ajattele asiaa loppuun asti ja pian huomaat, että lakka on värittänyt myös valkoiset tarrat vaaleanpunaisiksi.\nTässä vaiheessa valkoisella pohjalla oleva aksenttikynsi näyttää omituiselta ja sekin saa päälleen vaaleanpunaisen hunnun. Oikeastaan koko alkuperäinen idea on tässä vaiheessa viimeistään kadonnut.\nIhaile kättesi työtä. No, yritä ainakin, olihan siinä kaikkine vaiheineen melkoinen homma.\nOPI – If You Moust You Moust & Essence Party Princess\nVesimarmoroinnissa Essie Blanc & OPI If You Moust You Moust sekä Sally Hansen Whirlwind White\nAi niin, se vesimarmorointiosuus tässä lakkauksessa. Sehän meni prikulleen nappiin, ei mitään ongelmia.\nBND:n testinurkka: Sissi’s Spa Night\nCategories 101 tapaa pilata lakkaus, Epäasialliset postaukset, essence, Essie, OPI, Sally Hansen, vesimarmorointi\nPrevious Grillikauden avaus\n52 thoughts on “101 tapaa pilata lakkaus – osa 1”\ntoukokuu 9, 2013 5:20 pm\nMinusta nämä näyttävät tosi kivoilta! :)\ntoukokuu 9, 2013 5:31 pm\nKiva että joku tykkää, kiitos:)\ntoukokuu 9, 2013 5:29 pm\nNo mutta lopputuloshan on oikein nätti, jos tykkää vaaeanpunaisesta :)\ntoukokuu 9, 2013 5:30 pm\nTää on taas semmonen porsaanpunainen kuten Essien Madison Ave-huekin mun kynsillä. Kiertoon lähtee. Koskahan mä opin?\ntoukokuu 9, 2013 5:32 pm\nIhan kivathan nuo on. :D Söpön hempeät. Et saa olla noin kriittinen itseäsi kohtaan! ;)\ntoukokuu 9, 2013 5:44 pm\nLakan väri kyllä korjaantui hieman, se oli paljon epäsopivampi alunperin:)\ntoukokuu 9, 2013 5:34 pm\nIlman tuota kummaa vaaleanpunaista huntua olisivat ihan onnistuneet! :D\ntoukokuu 9, 2013 5:45 pm\nJoo mutta ilman sitä pinkki oli tuksupinkkiä, hrrrr:D\ntoukokuu 9, 2013 5:36 pm\nHeh, mun onnistuneetkaan ei vieläkään näytä yhtä hyviltä, kun sun ”feilatut” :D\ntoukokuu 9, 2013 5:46 pm\nNää on vaan niin kummalliset. Nimetön on ihan eri paria:D\ntoukokuu 9, 2013 5:38 pm\nKauniithan nämä on. :)\ntoukokuu 9, 2013 5:47 pm\nKiva et tykkäät:)\nHuolimatta kaikesta kirjoitetusta tekstistä kuvien ohella: nää on aivan supernätit! Kivat lakkasävyt – tykkään. :)\ntoukokuu 9, 2013 5:48 pm\nMyönnän, että väri parani pinkin osalta jonkin verran kiitos Essencen. Olin niin kuohuksissa etten tajunnut ottaa kuvia välissä:DD\ntoukokuu 9, 2013 5:39 pm\nMä en kyllä huomaa näissä mitään pieleen mennyttä :D Hassu juttu kyllä, että mä tein ihan justiinsa kanssa tällaisen rähmäkäpälä-postauksen :D\nHaa, menenkin heti lukemaan:)\ntoukokuu 9, 2013 5:52 pm\nKauniit kynnet vaikkei kenties mennytkään niin olit ajatellut etukäteen =D Erityisesti vesimarmoroitu kynsi on todella kaunis.\ntoukokuu 9, 2013 5:53 pm\nSiis tarkoitin niin kuin olit ajatellut… =P\ntoukokuu 9, 2013 6:47 pm\nEi ihan mennyt, paitsi siltä osin että lakka ei mulle sopinut kuten melkein arvasin:D\nMutta kiitos, kiva että te lukijat kuitenkin tykkäilette:)\ntoukokuu 9, 2013 6:34 pm\nMarmoroitu on mun suosikki!\nJa kiitos, taas sai nauraa vedet silmissä ja mies kummastelee.\ntoukokuu 9, 2013 6:48 pm\nEipä kestä:D Marmorointi onnistuikin tosi hyvin, käytin samaa valkoista joka viimeksi temppuili…ja kas, ei mitään probleemaa o.O\ntoukokuu 9, 2013 8:47 pm\nJospa se ei vaan uskaltanut temppuilla ;)\nMikäs on muuten sun ns.luottovalkoinen?? Mulla ollut käytössä Wettiksen French White Créme ja ChG White On White, molemmat on loppusuoralla ja uutta tarttis ostella.\ntoukokuu 9, 2013 9:18 pm\nKyllä se on Essie Blanc, osoittautui paremmaksi kuin OPI Alpine Snow jota käytin aiemmin. Valkoiset on kyllä aika viheliäisiä mutta tuon kanssa olen (suomisutisena) pärjännyt ja pidän sitä parhaana mitä saa kohtuuhintaan ja helposti hankittua. Oiskohan Cittarissa vielä se tarjous?\ntoukokuu 10, 2013 6:08 pm\nTäytyykin kokeilla Essietä. Kaikkeahan pitää kokeilla ainakin kerran ;)\ntoukokuu 10, 2013 7:45 pm\nKoklaa ihmeessä, tarjouskin on kuulemma vielä voimassa:)\nNämähän on todella kauniit! :)\ntoukokuu 9, 2013 7:11 pm\ntoukokuu 9, 2013 7:17 pm\nIhanat ne on :) Täältä katsottuna ei yhtään huomaa, että jotain olisi muka mennyt vikaan ;)\ntoukokuu 9, 2013 9:19 pm\nNo hyvä:) Mä revin taas tukoittain hiuksia päästäni ja prklöinti kuului varmaan Ouluun asti:D\ntoukokuu 9, 2013 7:25 pm\nTosi kaunis lakkaus :)\ntoukokuu 9, 2013 7:52 pm\nNämähän on kauniit :) eikä sillä, on multakin lähteny sekä moust että pp kiertoon, että ymmärrän kyllä senkin puolen..\ntoukokuu 9, 2013 9:21 pm\nToi pp oli aika paksua jankkia mut sai sen levitettyä sentään. Moust taas….no, pakko vaan nyt uskoa että tämän sävyiset pinkit näyttää todella oudoilta mun ihoa vasten. Näissä kuvissa on päällä jo pp joka korjasi väriä viileämpään päin ja pystyn nyt olemaan näiden kynsien kanssa ainakin ensi yön, näkemättä painajaisia. Ihan hyvälaatuinen lakka sinänsä tuo Moust mutta saapi etsiä uuden hiirenkolon jostain:)\ntoukokuu 10, 2013 6:10 pm\nMä voisin olla kiinnostunut sun Moustista ;) Mulla on se mininä ja tänään sillä lakkailin ja itse pidin.. Pidä mut mielessä, jos siitä aiot luopua? =)\nMä laitoin sulle Kaisa viestin Facen kautta, se on varmaan siellä muut-kansiossa:)\ntoukokuu 11, 2013 2:11 pm\nJuu, löytyi! =)\nJa Essie-tarjous on tosiaan voimassa kuun loppuun kuulemma, ehdin hyvin noutaa Blancin.\nHuhuh, säikähdin otsikosta että olen tietämättäni kopioinut postausidean, onneks ei ihan samanlaista kuitenkaan :D Ihanat kynnet nuo on! :)\ntoukokuu 9, 2013 11:48 pm\nVähän erilaista failausta:D\ntoukokuu 9, 2013 9:45 pm\nTässäkö oli joku menny pieleen? :o Ei ole voinut, aivan ältsin kauniit ovat. :)\ntoukokuu 9, 2013 11:50 pm\nNo juu, postausta kirjoitin melkoisen tunnekuohun vallassa mutta nyt kun aikaa on vähän mennyt niin kynnet ei näytä ihan niin pahalta:D Olisikin ehkä parempi ottaa kuvat ja kirjoitella postaukset vasta myöhemmin, silloin ei menisi tällaiseksi raivoamiseksi:DD\ntoukokuu 9, 2013 10:27 pm\nOoooh es super bonita!!! me ha encantado ;)\ntoukokuu 9, 2013 11:03 pm\nHaha :D voi mikä koitos. En kyllä olis ihan heti veikannut, että marmorointi on se kivuttomin osuus. Tuskaan nähden lopputulos on kyllä tosi nätti, sä taidat kattoa vähän angstisin silmin tätä lakkausta nyt :D Mulla on Moust ja pidän siitä, mutta PP lähti kiertoon salamannopeasti. Inhoan noita lakkoja joiden glitterit näyttää kynsillä kuopilta, tosin sun kuvissa se kuoppaefekti ei näy kyllä ollenkaan :)\ntoukokuu 9, 2013 11:51 pm\nOlis totisesti pitänyt marmoroida kaikki kynnet! Mä olin vaan metrinen tappi otsassa näitä kynsiä tekemässä ja tuohon Kitty HC:lle kirjoitinkin, että pitäs vissiin postailla vasta kun on jäähtynyt niin ei tulis raivottua niin paljon kuni heti tuoreeltaan:D\nAika jännä muuten, mulla nää glitterit ei jäänet kuopille:o\ntoukokuu 9, 2013 11:27 pm\nJa mitä vikaa näissä muka on? Nämähän ovat tosi kauniit! Lakatkin aivan ihanat :)\ntoukokuu 9, 2013 11:52 pm\nOlin tunnekuohussa:) Kiva että te lukijat kuitenkin tykkäätte, kiitos <3\ntoukokuu 10, 2013 8:46 am\nHaha, mun mielestä on hauskaa kun sun mielestä lakkaukset on epäonnistuneet niin mun mielestä ne on aivan ihanat :D Nääkin on niiiiiiiin kivat! <3\ntoukokuu 10, 2013 7:43 pm\nOotte sulkkuja:D Kiitti!\ntoukokuu 10, 2013 8:57 am\nIhana postaus! :D Olen juuri samaa mieltä Saran kanssa, monesti katson sinun mielestä epäonnistuneita kynsiä kuola valuen ja mietin miksi joku on noin taitava. Mutta ihanat kynnet <3\ntoukokuu 10, 2013 7:44 pm\nVoi ei:D Mutta kiitos:)\ntoukokuu 10, 2013 9:49 pm\nNäistä tuli hirmuisen kauniit ja kuvissa ainakin näyttää, että sopii sulle hyvin :). Onpahan p*skat eBay-tarratkin tuunattu erilaiseksi, kun teit niistä ihan tarkoituksella ;) toisen väriset. Minä tykästelen näistä ainakin kovasti.\nHei mikä se Cittarin Essie-tarjous onkaan, mie oon ihan pihalla :O? Anttilan tarjous ainakin loppu jo..?\ntoukokuu 13, 2013 10:09 am\nCittarissa on ilmeisesti kuun loppuun asti Essien värilakat 10,90€ :)\nMoustille löytyi jo uusi koti, lakan väri ei vaan käy mulle ollenkaan. Se näissä kynsissä varmaan eniten tökki, oli koko ajan ”vieras” olo:D\nKategoriat Valitse kategoria 101 tapaa pilata lakkaus (6) A England (8) Apteekkikosmetiikka (2) Beauty Bloggers made me do it (3) Benefit (1) Bette Box (33) Biozell (2) blogihaasteet (24) blogitapahtumat (15) China Glaze (109) Clarins (1) Clean (6) Color Club (44) Colors By Llarowe (11) ColourPop (10) Dance Legend (19) deodorantit (3) Dermosil (3) DIY (15) EcoTools (3) Elämäntaparemontti (3) Ella+Mila (4) Epäasialliset postaukset (4) essence (60) Essie (132) fail (15) Flow kosmetiikka (4) Gina Tricot (34) Glam Polish (18) Goodiebox (5) GOSH (1) Hamstraus (8) Hiukset (18) Hiusten muotoilu (6) Hiusten värjäys (3) Höpinä (9) huulimeikit (10) I Love Nail Polish (17) Ihon kuorinta (5) Ihonhoito (43) indielakat (225) Isadora (33) it Cosmetics (1) Jalkojen hoito (1) joulukalenteri (22) kasvomeikit (16) Kasvonaamiot (5) Kauneusboksit (2) KBShimmer (20) kelmutekniikka (4) Kiko (42) Kissat (2) Kivvi (1) Konad (35) Kosmetiikka (19) Kuhan lakkasin (5) Kuukauden loppuneet (56) Kuukauden saapuneet (43) Kynnet (225) Kynsien ja käsien hoito (17) L’Occitane (21) lakkaesittelyt (39) Laura Mercier (2) leimaus (214) lempilakat (3) LF Beauty Box (20) Lierac (2) Lifestyle (53) rage (5) Liikunta ja hyvinvointi (1) liukuvärjäys (52) Livbox (15) Lumene (15) Luomivärit (9) Luonnonkosmetiikka (25) Lush (10) Mádara (3) Markettilakat (102) Meikinpohjustus (1) Meikit (40) messut (10) Mies testaa (3) mix & match (19) Moroccanoil (1) Mossa (4) MoYou (50) Moyra (1) Muotoilutuotteet (2) Muu kauneudenhoito (1) Nivea (3) NYX (1) off topic (15) Olaplex (2) Ole Henriksen (1) Oma elämä (24) OPI (132) Origins (3) Orly (13) Ostokset (74) Painonhallinta (1) Patyka (1) piCture pOlish (85) Poskipunat (1) Powder Perfect (7) PUEEN (39) Puuterit (4) rage (1) Real Techniques (3) Ruoka (1) säilytys (14) Sally Hansen (22) siirtokuvat (237) Silmämeikit (32) Kulmatuotteet (1) Silmänympärystuotteet (1) Sisustus (2) Siveltimet ja meikkausvälineet (8) skittlette/skittle (137) Smashbox (4) Suihku ja kylpy (12) sunnuntailiite (18) swatchit (44) teemakynnet (25) The Body Shop (6) The Ordinary (1) TOP-listaukset (14) Tumpelo meikkaa (3) Tuoksut (20) tuotetestaukset (28) Über Chic (46) Uncategorized (10) Urban Decay (1) V 10 Plus (1) valokuvaus (9) varpaankynnet (14) Vartalonhoito (13) vesimarmorointi (24) Videopostaus (1) Yleinen (75) Yves Rocher (1) Zoeva (3) Zoya (40)


”Perheeksi voi tulla hyvin monella tapaa” – Laura Roinisen kirja kertoo perheiden monimuotoisuudesta ja tarjoaa vertaistukea | Uutissuomalainen | Keskisuomalainen\nEtusivu » Uutissuomalainen 13.2.2021 16:00 | Päivitetty 15.2.2021 18:15\nTietokirja: Perhe parrasvaloissa -kirja esittelee erilaisia perheitä moniäänisesti – "Tärkein tehtäväni on antaa näille perheille ääni, jotta he voivat tuoda vertaistukea toisille"\n- Perhe-elämän ihanista puolista puhutaan aika vähän. Lapsiperhe-elämä ei ole vain korvatulehduskierrettä ja jauhelihan ostamista. Se on myös palkitsevaa, monimuotoisista perheistä kirjan kirjoittanut ja kahden kouluikäisen lapsen äiti Laura Roininen sanoo. Maija-Liisa Nyman\n– Vaikka perhe on arkinen aihe ja helppo keskustelun avaus, siihen voi liittyä monenlaisia, kipeitäkin tarinoita taustalle.\nNäin sanoo lohjalainen Laura Roininen, jonka kirja Perhe parrasvaloissa on juuri ilmestynyt Avain-kustantamon kustantamana. Ajankohtainen ja yhteiskunnallinen kirja esittelee erilaisia perheitä: esimerkiksi leskiperheen, uusperheen ja tahattomasti lapsettoman perheen.\nKirjaprojekti alkoi oikeastaan sattumalta. Roininen on vuodesta 2005 saakka työskennellyt Länsi-Uusimaa-lehdessä toimittajana. Tällä hetkellä hän on työkierrossa Sunnuntaisuomalaisessa.\nPari vuotta sitten Roininen oli kuitenkin opintovapaalla. Hän opiskeli muun muassa kirjoittamista Jyväskylän avoimessa yliopistossa.\nKirjoittamisen opintoihin kuului tietokirjoittamisen kurssi, jossa tehtävänä oli ideoida aihe omaan tietokirjaan. Roininen valitsi aiheeksi monimuotoiset perheet.\nOpettaja Anne Mari Rautiainen antoi hyvää palautetta ja kannusti edistämään kirjaa. Roininen haki WSOY:n kirjallisuussäätiön apurahaa ja sai sen.\n– Se oli lopullinen sysäys kirjalle.\nKirjaansa varten Roininen on haastatellut kymmentä erilaista perhettä. Kirjassa hän kertoo heidän tarinansa ja antaa lisäksi tiiviisti tietoa aihepiireistä.\nHaastateltavat Roininen löysi Monimuotoiset perheet -verkoston avulla. Verkostoon kuuluu kymmenen yhdistystä.\nRoinisen tarkoitus oli käydä jokaisen haastateltavansa luona, mutta korona hankaloitti asiaa viime keväänä ja lopulta osa haastatteluista oli hoidettava puhelimitse. Kirjailija kertoo kuitenkin lisäksi viestitelleensä perheiden kanssa ahkerasti.\n– Vaikka olen tehnyt pitkään toimittajan töitä ja haastatellut paljon erilaisia ihmisiä, oli tunne ihan erilainen, kun olin haastattelemassa kirjaa varten. Jännitti.\nJotain yhteistä lehti- ja kirjahaastatteluilla kuitenkin oli: Roininen nautti nytkin kohtaamisista.\n– Oli ihana tavata perheitä ja kuulla heidän tarinansa. Se oli parasta kirjan tekemisessä.\nRoininen kokeekin toimivansa perheiden äänitorvena.\n– Tärkein tehtäväni on antaa näille perheille ääni, jotta he voivat tuoda vertaistukea toisille. Yleensä samaa kieltä puhuu parhaiten vertainen.\nVertaistuen lisäksi Roininen pitää tärkeänä sitä, että voi kirjansa avulla tuoda moniäänisyyttä yhteiskunnassa käytävään perhekeskusteluun.\n– Nyky-Suomi on muuta kuin ydinperhe. Julkisuudessa puhutaan enimmäkseen ydinperheestä, vaikka joka kolmas perhe on jotain muuta.\n– Perheeksi voi tulla hyvin monella tavalla, eikä esimerkiksi lasten saaminen tai puolison löytäminen ole aina itsestä ja omasta halusta kiinni, Roininen muistuttaa. – Lapsia ei tehdä vaan saadaan.


Cattailsin käyttö mulchina – vinkkejä mulchin valmistamiseen lampilaitoksista - Sanne puutarhat\nCattails on tunnettu siitä, että se on aggressiivinen. Plussapuolella ne ovat yksi parhaista luonnollisista suodattimista lammikoille, järville, puroille jne., Jotka vievät arvokkaita ravintoaineita, joita voidaan käyttää maaperän muutoksina ja multaavina. Tutustu vanteiden murskaamiseen täällä.\n1 Kasvatusviljakasvien käytöt\n2 Cattail Mulch in Landscape\nSe on yleinen tarina, että olet istuttanut muutama koiranpiha takapihan lampiisi mataliin reunoihin ja nyt sinulla on tiheä kasettikohta, joka estää näkymääsi ja pääsy kutistuvaan lampiisi. Cattails leviää voimakkaasti maanalaisten juurakoiden ja siementen läpi, jotka näyttävät itävän heti, kun ne laskeutuvat veteen. Ne voivat myös tukahduttaa muita lampi kasveja aggressiivisilla juonnoillaan ja korkealla, joka varjostaa pienemmät kasvit. Plussapuolelta, cattails ovat parhaita luonnonmukaisia suodattimia lampille, järville, puroille jne. Kun ne suodattavat vesiteitä, ne vievät arvokkaita ravintoaineita, joita voidaan käyttää maaperän muokkaamiseen ja murskaamiseen. Jatka lukemista, jotta voitaisiin oppia kasettien multaamisesta.\nMonet kasvatuslajit ovat kotoisin Yhdysvalloista. Monet vesiväylillä näkemämme aggressiivisemmat lajit ovat kuitenkin nyt esiteltyjä. lajit tai lajit, jotka syntyivät alkuperäiskansojen toimesta ja toivat esiin lajeja, jotka ristipölyttävät. Alkuperäiset amerikkalaiset käyttivät vuosisatojen ajan vattia ruokaan, lääkkeisiin ja kuituna useisiin esineisiin, kuten kenkiin, vaatteisiin ja vuodevaatteisiin.\nKasvin jäännökset työtettiin sitten takaisin maahan. Nykyisin kasarapuja tutkitaan käytettäväksi etanolina ja metaanipolttoaineina.\nCattail Mulch in Landscape\nHirsit kuten multaa tai kompostia tuottavat puutarhaan hiiltä, fosforia ja typpeä. Cattails kasvaa ja lisääntyy nopeasti, mikä tekee niistä arvokkaan uusiutuvan luonnonvarojen. Luonnollisina lampisuodattimina ne imevät kaloja ja sammakkojätteitä, joista on hyötyä myös puutarhan maaperälle.\nToinen etu on, että piipun siemenet eivät itää puutarhassa, kuten monet multaajina käytettävät kasvit voivat valitettavasti tehdä. Tärkein haittapuoli multaa valmistettaessa lammen kasveista on, että sen kanssa työskentely voi olla melko epämiellyttävää hajua. Sammelta pidetään suojatuina lajeina joillakin alueilla ja invasiivisia lajeja muilla alueilla, joten tiedä paikalliset lait ennen luonnonvaraisten kasvien poistoa tai istutusta.\nHirsipatikoilla on aiemmin käytetty kestävää kuitua. Tämä tarkoittaa, kun harkitset murskausta kasettien kanssa, että se ei hajoa nopeasti tai helposti. Jos aiot käyttää vantilla multaa tai kompostipakkauksessa, se on leikattava murskaimella tai niittokoneella. Sekoita puuhakkeet ja / tai hirsipuukasvit hajoamisen nopeuttamiseksi.\nLammet kasvavat hirsirakenteet tarvitsevat todennäköisesti manuaalisen valvonnan kerran vuodessa. Paras aika tehdä tämä on juhannus, kun kasveilla on ollut aikaa varastoida arvokkaita ravintoaineita, mutta et ole vielä käyttänyt niitä siementen tuotantoon – jos aiot käyttää niitä multaa tai kompostia.\nCattails voi olla vedetään käsin tai leikataan vedenpinnan alapuolelle niiden hallitsemiseksi ja hyödyntämiseksi. Jos sinulla on suuri lampi tai suunnittelet multaa / kompostikohokuvia suurella tasolla, ne voidaan upottaa raskaalla kalustolla. Ennen kuin teet mitään niiden kanssa, ole tietoinen paikallisista lakia koskevista laeista.\nVoinko kasvattaa pellavansiemeniä: Opi kasvattamaan pellavansiemenkasveja kotona