MAO:205/17 - Markkinaoikeus\nEtusivu » Ratkaisut » Hankinta-asiat » MAO:205/17\nKajaanin kaupunki / Kainuun kuntien hankintarengas - vaihtomattopalvelut\nKajaanin kaupunki / Kainuun kuntien hankintarengas (jäljempänä myös hankintayksikkö) yhteishankintayksikkönä on ilmoittanut 6.5.2016 julkaistulla EU-hankintailmoituksella avoimella menettelyllä toteutettavasta vaihtomattopalvelujen hankinnasta tietyille kunnille ja yhteisöille ajalle 1.8.2016–31.7.2018 sekä kahdelle erilliselle optiovuodelle. Hankintailmoituksen mukaan sopimuksen tekee yhteishankintayksikkö.\nKajaanin kaupungin hallintojohtaja on 14.6.2016 tekemällään hankintapäätöksellä § 23 valinnut Lindström Oy:n tarjouksen. Päätöksen mukaan hankinnassa on mukana useita kuntia ja yhteisöjä ja Kajaanin kaupungin tekemä hankintapäätös sitoo kaikkia hankinnassa mukana olevia osapuolia.\nHankinnan ennakoitu arvonlisäveroton kokonaisarvo on hankintailmoituksen mukaan ollut 300.000 euroa.\nPohjolan Tekstiilipalvelu Oy on vaatinut, että markkinaoikeus kumoaa muutoksenhaun kohteena olevan hankintapäätöksen ja velvoittaa hankintayksikön korjaamaan virheellisen menettelynsä. Lisäksi valittaja on vaatinut, että markkinaoikeus velvoittaa hankintayksikön korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut viivästyskorkoineen.\nTarjouspyyntö ei ole ollut riittävän selkeä laatuosion, jonka painoarvo on ollut 30 prosenttia, kohdalla. Tarjouspyynnöstä ei ole käynyt ilmi, mihin kriteereihin hankintayksikkö kiinnittää huomiota antaessaan laatupisteitä.\nTarjouspyynnössä on manuaalisten laatupisteiden osalta vaadittu kuvaus tekstiilien pesusta ja hygieenisyyden varmistamisesta. Lisäksi on vaadittu kuvaus laadun varmistamisesta (haltuunotosta laadukkaan palvelun toteutukseen ja dokumentointiin) ja kuvaus jakelutoimituksesta. Manuaalisten pisteiden kohdalla tarjouspyynnön kuvaus on ollut hyvin yleinen, eikä siinä ole eroteltu arviointiin vaikuttavia kriteerejä ja pisteytystä. Tarjouspyynnön perusteella on syntynyt oletus, että riittävänä on voitu pitää kuvausta yleisesti tekstiilien pesuprosessista ja hygieenisyyden varmistamisesta sekä jakelutoimituksesta, eikä tämän tarkempaa kuvausta ole vaadittu.\nHankintapäätöksen mukaan manuaalisten pisteiden vertailussa ei kuitenkaan ole hyväksytty pelkän pesuprosessin yleiskuvausta vaan manuaalisten pisteiden arvioinnissa on vaadittu yksityiskohtaisempaa kuvausta vaihtomatoista. Vasta hankintapäätöksestä on käynyt ilmi, millaisilla perusteilla laatupisteitä on annettu.\nTarjouspyynnön perusteella annetut tarjoukset eivät ole olleet keskenään vertailukelpoisia.\nTarjouskilpailun voittanut yritys on toiminut Kajaanin kaupungin vaihtomattojen toimittajana monta vuosikymmentä ja voittanut aikaisempiakin tarjouskilpailuja. Voidaan olettaa, että epäselvästä tarjouspyynnöstä huolimatta voittaneella yrityksellä on ollut tietoa ja kokemusta siitä, mitä tietoja hankintayksikkö on vaatinut tarjouksissa olevan. Kyseinen yritys on valittu juuri sillä perusteella, että se oli kuvannut tarkemmin tuotteita, mitä ei edes ole tarjouspyynnön perusteella edellytetty.\nHankintayksikkö on vaatinut, että markkinaoikeus hylkää valituksen ja velvoittaa valittajan korvaamaan sen arvonlisäverottomat oikeudenkäyntikulut 3.000 eurolla.\nHankinnan kohteena on ollut vaihto- eli vuokramattopalvelu. Kysymyksessä on ollut tarjoajan omistamien ja vuokraamien mattojen toimittaminen tilaajan osoittamiin paikkoihin sekä niiden nouto huoltoon sovituin väliajoin. Hankinnassa ei ole korostunut niinkään pesulapalvelu vaan vaihtomattopalvelun toimivuus. Tähän on puolestaan vaikuttanut muun muassa mattojen määrä ja laatu sekä logistiset ratkaisut. Tarjoajan on tullut ymmärtää laadulliset vaatimukset kyseessä olevaan hankintaan liittyvinä kriteereinä.\nValittajan tarjouksen ja voittaneen tarjoajan tarjouksen välille on syntynyt kahden pisteen ero manuaalisten laatupisteiden kohdassa "Kuvaus tekstiilien pesusta ja hygieenisyyden varmistamisesta (voimassaoleva sertifikaatti SFS-EN 14065 katsotaan eduksi)". Valittajalta on katsottu kohtuulliseksi vähentää kaksi pistettä tästä osiosta mattojen mainitsemattomuuden vuoksi.\nValittajan tarjouksen ja voittaneen tarjouksen välille on syntynyt viiden pisteen ero manuaalisten laatupisteiden kohdassa "Kuvaus laadun varmistamisesta (haltuunotosta laadukkaan palvelun toteutukseen ja dokumentointiin)". Pisteytystä muodostettaessa kyseinen osio on jaettu karkeasti kolmeen osa-alueeseen eli palvelun haltuunottoon, laatuun ja dokumentointiin. Tarjouspyynnössä osion yhteispisteiksi määritelty 8 pistettä on näin ollen jaettu siten, että kustakin osa-alueelta on voinut saada noin kolme pistettä.\nValittaja ei ole tarjouksessaan kuvannut haltuunottoa ollenkaan, joten valittajalle ei ole voitu antaa pisteitä tästä osa-alueesta. Palvelun laatu on puolestaan voitu jakaa pesulapalvelun laatuun ja itse tuotteiden laatuun. Koska valittajan kuvaus on keskittynyt pelkästään ensiksi mainittuun osa-alueeseen, valittajalle on annettu tästä osa-alueesta 1,5 pistettä. Dokumentoinnin osalta valittaja on kuvannut pesulaprosessin hyvin. Koska valittaja on tarjouksessaan kuitenkin keskittynyt vain pesulaprosessin laadun ja ympäristönäkökohtien kuvaamiseen, dokumentointia koskevasta osa-alueesta on annettu 1,5 pistettä. Hankintayksikkö ei ole voinut antaa tyydyttävää pisteytystä enempää sellaisesta selvityksestä, joka ei ole missään kohdassa kytkeytynyt mattoihin tai itse vaihtomattopalveluun. Valittajalta on katsottu kohtuulliseksi vähentää viisi pistettä laadunvarmistuksen kuvaamisesta, koska hankinnan kohteena on ollut vaihtomattojen vuokraus.\nValittajan tarjouksen ja voittaneen tarjoajan tarjouksen välille on syntynyt yhden pisteen ero manuaalisten laatupisteiden kohdassa "Kuvaus jakelupalvelusta (toimitusten suunnittelu, seuranta, varmuus, säännöllisyys, alihankkijat)". Valittajalta on katsottu kohtuulliseksi vähentää yksi piste mattojen jakelun erityispiirteiden mainitsemattomuudesta.\nTarjousvertailussa on valittu tarjouksista ilmoitettujen kriteerien perusteella paras, ja ratkaisu on perustunut kaikkiin tarjouspyynnössä ilmoitettuihin kriteereihin. Hankintamenettelyssä osallistujia on kohdeltu tasapuolisesti ja syrjimättä sekä toimittu avoimesti ja suhteellisuuden vaatimukset huomioon ottaen. Tarjoajilla on ollut mahdollisuus esittää kysymyksiä tarjouspyynnöstä yli 30 päivän ajan, mutta yhtään kysymystä ei esitetty.\nLindström Oy ei ole sille varatusta tilaisuudesta huolimatta antanut lausuntoa.\nValittaja on esittänyt muun ohella, että sen tarjousta on pidetty puutteellisena palvelun haltuunottoa koskevan kuvauksen osalta ja tästä on syntynyt merkittävä piste-ero. Vaihtomattojen vaihtovälin mukaiset vaihdot sekä värivaihtoehdot ja koot ovat tulleet ilmi jo hankinnan kohteen kriteereissä eli hinnoittelutaulukossa, jossa jokaiselle mattokoolle ja vaihtoviikolle on pitänyt määritellä oma hinta. Myös kuljetuksellinen organisointi ja kuvaus on kerrottu sanallisesti liitteessä. Tässä kohdassa on kerrottu logistiset ratkaisut sekä toimitusten suunnittelu, varmuus, säännöllisyys ja alihankkijat. Tarjoaja on tarjousta tehdessään sitoutunut vaihtomattojen tuotekuvauksiin liittyviin seikkoihin, jotka ovat käyneet ilmi yleisistä kriteereistä.\nHaltuunotto laadukkaan palvelun toteutukseen ja dokumentointiin on erittäin laaja käsite ja tarjouspyynnössä olisi pitänyt selventää sen merkitystä. Myös tarjouspyynnössä pyydetty kuvaus tekstiilien pesusta ja hygieenisyyden varmistamisesta on erittäin laaja-alainen käsite. Tarjouspyynnössä olisi pitänyt selvyyden vuoksi tuoda ilmi tarkemmin, mikä tekstiilien pesussa ja hygieenisyyden varmistamisessa on oleellista juuri vaihtomattopalvelun tuottamisessa ja mitä halutaan kuvattavan tarkemmin.\nAsiaan sovellettavan julkisista hankinnoista annetun lain (348/2007; hankintalaki) 2 §:n 1 momentin mukaan hankintayksikön on käytettävä hyväksi olemassa olevat kilpailuolosuhteet, kohdeltava hankintamenettelyn osallistujia tasapuolisesti ja syrjimättä sekä toimittava avoimesti ja suhteellisuuden vaatimukset huomioon ottaen.\nHankintalain 41 §:n 1 momentin mukaan tarjouspyynnössä tai soveltuvin osin hankintailmoituksessa on oltava muun ohella hankinnan kohteen määrittely, tarjouksen valintaperuste sekä käytettäessä kokonaistaloudellista edullisuutta tarjouksen vertailuperusteet ja niiden suhteellinen painotus tai kohtuullinen vaihteluväli taikka poikkeuksellisissa tapauksissa vertailuperusteiden tärkeysjärjestys. Pykälän 2 momentin mukaan tarjouspyynnössä tai hankintailmoituksessa on oltava myös muut tiedot, joilla on olennaista merkitystä hankintamenettelyssä ja tarjousten tekemisessä.\nHankintalain 62 §:n 1 momentin mukaan tarjouksista on hyväksyttävä se, joka on hankintayksikön kannalta kokonaistaloudellisesti edullisin hankinnan kohteeseen liittyvien vertailuperusteiden mukaan, tai se, joka on hinnaltaan halvin. Kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen vertailuperusteina voidaan käyttää esimerkiksi laatua, hintaa, teknisiä ansioita, esteettisiä ja toiminnallisia ominaisuuksia, ympäristöystävällisyyttä, käyttökustannuksia, kustannustehokkuutta, myynnin jälkeistä palvelua ja teknistä tukea, huoltopalveluja, toimituspäivää tai toimitus- tai toteutusaikaa taikka elinkaarikustannuksia. Pykälän 3 momentin mukaan käytettäessä valintaperusteena kokonaistaloudellista edullisuutta vertailuperusteet ja niiden suhteellinen painotus on ilmoitettava hankintailmoituksessa tai tarjouspyyntöasiakirjoissa.\nHankintalain esitöissä (HE 50/2006 vp s. 105–107) on 62 §:n yksityiskohtaisissa perusteluissa todettu muun ohella, että kokonaistaloudellisen edullisuuden vertailuperusteiden asettaminen on hankintayksikön harkittavissa. Vertailuperusteiden on liityttävä hankinnan kohteeseen, oltava objektiivisia ja syrjimättömiä eivätkä ne saa antaa hankintayksikölle rajoittamatonta valinnanvapautta. Perusteet on lisäksi ilmoitettava hankintailmoituksessa tai tarjouspyynnössä. Hankinnan kohteeseen liittyviksi voidaan katsoa sellaiset vertailuperusteet, jotka koskevat välittömästi hankinnan kohdetta. Vertailuperusteiden tulee olla myös syrjimättömiä. Sallittua ei ole esimerkiksi käyttää vertailuperusteita, jotka suosivat tiettyjä tarjoajia, edellyttävät aiempaa sopimussuhdetta hankintayksikön kanssa tai suosivat paikallista toimittajaa. Tarjousten valinnassa käytettävillä perusteilla tulee pääsääntöisesti olla taloudellista merkitystä hankintayksikölle. Joustavuuden säilyttämiseksi vertailuperusteiden painotus voidaan ilmoittaa myös suuruusluokkana tai vaihteluvälinä, johon kullekin perusteelle annetun arvon on sijoituttava.\nTarjouspyynnön mukaan tarjousten vertailussa hinnan osalta on voinut saada enintään 70 pistettä ja laadun osalta enintään 30 pistettä. Tarjouspyynnöstä ilmenee, että tarjoajien on tullut antaa laatuun liittyen kaikkiaan neljä sellaista kuvausta, jotka on ollut tarkoitus pisteyttää manuaalisesti (yhteensä 27 pistettä). Lisäksi yksi laadullinen vertailuperuste on ollut tarkoitus pisteyttää laskentakaavan perusteella (3 pistettä).\nKohdat "Kuvaus tekstiilien pesusta ja hygieenisyyden varmistamisesta (voimassaoleva sertifikaatti SFS-EN 14065 katsotaan eduksi)" ja "Kuvaus laadun varmistamisesta (haltuunotosta laadukkaan palvelun toteutukseen ja dokumentointiin)" ovat olleet tarjouspyynnön osiossa "Ympäristö ja laatu". Kummastakin edellä mainitusta kuvauksesta on tarjouspyynnön mukaan voinut saada enintään 8 manuaalisesti laskettavaa pistettä.\nTarjouspyynnön osiossa "Kuljettaminen ja jakelu" on ollut kohta "Kuvaus jakelupalvelusta (toimitusten suunnittelu, seuranta, varmuus, säännöllisyys, alihankkijat)", ja tästä kuvauksesta on tarjouspyynnön mukaan voinut saada enintään 3 manuaalisesti laskettavaa pistettä.\nTarjouspyynnön osiossa "Asiakaspalautteet ja reklamaatioiden hoito" on ollut kohta "Kuvattava palautteiden antokanavat, palautteen antajalle vastaaminen ja korjaavat toimenpiteet sekä asiakaspalautteiden ja reklamaatioiden seuranta (toteutus, hyödyntäminen)". Tästä kuvauksesta on tarjouspyynnön mukaan voinut saada enintään 8 manuaalisesti laskettavaa pistettä.\nViimeksi mainitussa tarjouspyynnön osiossa on lisäksi ollut kohta "Kirjallisiin reklamaatioihin ja tiedusteluihin vastaaminen", josta on voinut saada enintään 3 pistettä tarjouspyynnössä esitetyn tarjoajien vastausaikoihin tunneissa perustuvan laskentakaavan mukaisesti.\nHankintapäätöksen liitteistä ilmenee, että voittaneen tarjoajan tarjouksen ja valittajan tarjouksen välille on syntynyt laadun osalta piste-eroja kolmen manuaalisesti pisteytetyn kuvauksen osalta ja lisäksi kirjallisiin reklamaatioihin ja tiedusteluihin vastaamista koskevassa kohdassa, jonka osalta pisteet on laskettu tarjouspyynnössä ilmoitetun laskentakaavan mukaisesti.\nHankintapäätöksen liitteenä olevasta manuaalisten pisteiden arviointilomakkeesta ilmenee, että valittajan tarjous on saanut tekstiilien pesua ja hygieenisyyden varmistamista koskevasta kuvauksesta 6 pistettä enimmäispistemäärän ollessa 8 ja että tätä on perusteltu seuraavasti:\n"Yleisesittely tekstiilien pesusta, jonka jälkeen on kuvattu mm. työvaatteiden pesuprosessia. Itse mattojen pesusta ei mitään mainintaa. Sertifikaatti SFS-EN 14065 on voimassa."\nVoittaneen tarjoajan tarjous on saanut kyseisestä osiosta täydet 8 pistettä, mitä on arviointilomakkeessa perusteltu seuraavasti:\n"Yleisesittely tekstiilien pesusta, jonka jälkeen keskitytty kuvaamaan mattojen perusprosessia (maton noudosta palautukseen). Sertifikaatti SFS-EN 14065 on voimassa. Kuvattu vaihtomattojen pesussa ympäristön kuormittumisen huomioiminen."\nArviointilomakkeesta ilmenee, että valittajan tarjous on saanut laadun varmistamista (haltuunotosta laadukkaan palvelun toteutukseen ja dokumentointiin) koskevasta kuvauksesta 3 pistettä enimmäispistemäärän ollessa 8 ja että tätä on perusteltu seuraavasti:\n"Kuvattu hyvin pesulapalvelujen laadunvarmistus (mikrobien laatu, ympäristöhallintajärjestelmä). Kuitenkin se, miten vuokramattopalvelun laatu pesuprosessin lisäksi varmistetaan ja miten palvelu toteutetaan asiakkaalle (aloitus, sopimuskausi) on kokonaan kuvaamatta. Myöskään ei ole kuvattu käytettävissä olevien vaihtomattojen määrää ja toimia mattojen riittävyyden varmistamiseksi. Kuvaus dokumentoinnista liittyy pesulan toimitusprosessiin sekä asiakaspalautteisiin."\n"Kuvattu hyvin vuokramattopalvelu toiminnan aloittamisesta palvelun laadunvarmistukseen. Kuvaus laajasti mattojen näkökulmasta; tuotevalikoiman laajuus ja riittävyys, riittävyyden varmistaminen, mattojen laaduntarkastus ja tähän liittyvät mahdolliset korjaavat toimenpiteet. Palvelun laatua varmistetaan alkukartoituksella, ylläpidetään ja tehostetaan jatkuvalla tuote- ja sopimuskartoituksella. Palvelun muuttuessa (määrät, vaihtovälit) palveluun kuuluu automaattisesti sopimuskatselmus (dokumentointi). Kuvattu palveluun liittyvät henkilöstöresurssit, poikkeusolotoiminta, varasuunnitelma tuotantohäiriöiden osalta jne."\nSekä voittaneen tarjoajan tarjous että valittajan tarjous ovat arviointilomakkeen mukaan saaneet täydet 8 pistettä palautteiden ja reklamaatioiden hoitoa koskevasta kuvauksesta. Molempien tarjousten pistemäärää on tältä osin perusteltu toteamalla asiakaspalautejärjestelmää koskevan kuvauksen olleen erinomaisesti kuvattu.\nArviointilomakkeesta ilmenee, että valittajan tarjous on saanut jakelupalvelua (toimitusten suunnittelu, seuranta, varmuus, säännöllisyys, alihankkijat) koskevasta kuvauksesta 2 pistettä enimmäispistemäärän ollessa 3. Tätä on perusteltu seuraavasti:\n"Jakelupalvelu kuvattu hyvin ottaen huomioon vaaditut osa-alueet ja lisäksi ympäristönäkökohdat. Ei ole otettu kantaa lainkaan nimenomaan mattojen jakeluun ja jakelun erityispiirteisiin (mattojen asennus, vaihtovälit)."\nVoittaneen tarjoajan tarjous on saanut kyseisestä osiosta täydet 3 pistettä, mitä on arviointilomakkeessa perusteltu seuraavasti:\n"Jakelupalvelu kuvattu hyvin ottaen huomioon vaaditut osa-alueet ja lisäksi ympäristönäkökohdat sekä vaihtomattojakelun erityispiirteet (mattojen asennus, vaihtovälit)."\nHankintapäätöksessä on todettu manuaalisesti annetuista laatupisteistä vielä seuraavaa:\n"Hankinnassa on kokonaisvaltaisen palvelun arvioinnissa otettava huomioon myös itse tuotteiden osuus (laatu, määrä). Manuaalisten pisteiden vertailussa ei hyväksytty pelkän pesuprosessin yleiskuvausta. Koska kyseessä on kokonaispalvelu, jossa palveluntuottaja omistaa itse tuotteet (matot), vaadittiin myös matoista jonkintasoista liittymäpintaa ja kuvausta vaadittujen liitteiden osalta. Pohjolan Tekstiilipalvelu Oy:n laatupisteisiin vaikutti tämän puutteellisuus. Yrityksen missään dokumentissa ei mainittu itse mattoihin liittyviä laadullisia ja määrällisiä argumentteja. Palvelun haltuunottoon ei liittynyt minkäänlaista kuvausta."\nHankintapäätöksen liitteenä olevasta tarjousten vertailutaulukosta ilmenee, että kirjallisiin reklamaatioihin ja tiedusteluihin vastaamisen osalta voittaneen tarjoajan tarjous on saanut täydet 3 pistettä, kun se on ilmoittanut vastausajakseen 8 tuntia, ja valittajan tarjous 1 pisteen, kun se on ilmoittanut vastausajakseen 24 tuntia.\nValittaja on esittänyt, että tarjouspyyntö on ollut laatuosion suhteen epäselvä, koska siitä ei ole ilmennyt, mille seikoille pisteytyksessä annetaan merkitystä. Tarjouspyyntö ei ole tuottanut keskenään vertailukelpoisia tarjouksia. Hankintayksikkö on puolestaan esittänyt, että tarjoajien on tullut hankinnan kohde huomioon ottaen ymmärtää, että pisteitä annettaessa merkitystä annetaan nimenomaan vaihto- eli vuokramattopalveluun liittyville seikoille eikä niinkään pesulapalveluun liittyville seikoille.\nMarkkinaoikeus toteaa, että laadullisten vertailuperusteiden sisältöä on osin määritelty kuvausten otsikoiden ohessa niiden jälkeen sulkuihin kirjoitetuilla täsmennyksillä. Kukin laadullinen vertailuperuste on vielä ollut tarjouspyynnössä tietyn osion (esimerkiksi "Ympäristö ja laatu" ja "Kuljettaminen ja jakelu") kohdalla. Tarjouspyynnössä on myös ilmoitettu kutakin puheena olevaa vertailuperustetta koskeva enimmäispistemäärä.\nMarkkinaoikeus katsoo, että hankinnan kohde eli vaihtomattopalvelu ja tarjouspyynnössä laadullisista vertailuperusteista, osassa niistä täsmennyksineen, esitetty huomioon ottaen tarjoajien on tullut ymmärtää, mille seikoille tarjousten laadullisessa pisteytyksessä tullaan antamaan merkitystä. Tarjouspyyntö on siten ollut riittävän selkeä siihen, että se on ollut omiaan tuottamaan keskenään vertailukelpoisia tarjouksia. Tarjouspyyntö ei ole myöskään antanut hankintayksikölle rajoittamatonta valinnanvapautta tarjousten vertailussa. Asiassa ei ole ilmennyt seikkoja, joiden perusteella tarjouspyynnössä määriteltyjä laadullisia vertailuperusteita voitaisiin pitää epätasapuolisina tai syrjivinä. Ottaen huomioon hankintapäätöksen perustelut ja niiden suhde puheena oleviin vertailuperusteisiin hankintayksikön ei voida katsoa menetelleen epätasapuolisesti tai syrjivästi myöskään tarjouksia vertaillessaan.\nAsian lopputulos huomioon ottaen valittaja saa pitää oikeudenkäyntikulunsa vahinkonaan. Sen sijaan olisi kohtuutonta, jos hankintayksikkö joutuisi pitämään oikeudenkäyntikulunsa kokonaan vahinkonaan. Valittaja on näin ollen velvoitettava korvaamaan hankintayksikön oikeudenkäyntikulut kohtuulliseksi harkitulla määrällä. Tässä harkinnassa on otettu huomioon, että asia on ollut laadultaan varsin selväpiirteinen ja hankintayksikön vastineen on laatinut hankintapäätöksen tehnyt viranhaltija.\nMarkkinaoikeus velvoittaa Pohjolan Tekstiilipalvelu Oy:n korvaamaan Kajaanin kaupungin ja Kainuun kuntien hankintarenkaan oikeudenkäyntikulut 2.000 eurolla.\nAsian ovat yksimielisesti ratkaisseet markkinaoikeustuomarit Sami Myöhänen, Pertti Lenkkeri ja Mirva Näsi.


Myönnän, että minua ovat aina kiinnostaneet DNA-testisarjat. Perheeni sukupolvi on monimutkainen, kattaa useat kulttuurit ja maantieteelliset alueet, joten olen innokkaasti päässyt sen pohjalle. Lisäksi olisi hienoa ymmärtää millaisiin sairauksiin voin altistua ja mitä varotoimenpiteitä minun on ehkä toteutettava..\nJa en ole yksin. Yhdellä 25 amerikkalaisesta on nyt pääsy henkilökohtaiseen geneettiseen tietoonsa. Neljä johtavaa geenitietokantaa sisältää nyt arviolta 26 miljoonan ihmisen tietoja.\nOsa viehätysvoimaa on se, kuinka helppo prosessi on. Testaussarjat ovat kohtuuhintaisia, alkaen 65 dollarista. Ja sinun tarvitsee vain lähettää näyte sylkestäsi ja odottaa tulosten postittamista sinulle..\n1 DNA: ta tuotteena\n2 Voivatko DNA-sarjat kertoa sinulle tärkeitä asioita?\n3 Mutta se on tarkoitettu tutkimukselle!\n4 Voidaanko DNA: tasi käyttää sinua vastaan?\n5 Sitten on hakkereita\nDNA: ta tuotteena\nDNA-testauspaketit näyttävät olevan hauskoja ja pelejä, kunnes huomaat, että maksat mielelläsi kovaa rahaa yrityksille, jotta heillä olisi joitain henkilökohtaisimpia tietojasi. Ja he eivät myöskään pidä tätä tietoa salassa.\n23andme, yksi suosituimmista DNA-testauspalveluista, alkoi myydä nimettömien DNA-tietojen saatavuutta yli 13 yritykselle vuonna 2016, mukaan lukien lääkevalmistaja GlaxoSmithKline, joka maksoi siitä lähes 300 miljoonaa dollaria..\nToki, suurin osa asiakkaista hyväksyy tämän ohjelman ehdot ja voi jättää sen pois. Terveydenhuollon lakimiehet huomauttavat kuitenkin hämmentävistä tietosuojalausunnoista sanomalla, että asiakkaat eivät usein tiedä, mitä he luovuttavat tai missä määrin DNA-yritykset hyödyntävät näitä tietoja.\nVoivatko DNA-sarjat kertoa sinulle tärkeitä asioita?\nPerintösi tulokset saattavat olla mielenkiintoisia, mutta ne eivät ole täydellisiä, varsinkin jos et ole eurooppalainen esi-isä. Tämä johtuu siitä, että monet muut eurooppalaista alkuperää olevat ihmiset ovat suorittaneet testit tarjoamalla tietokannoille eniten tietoa, josta voittaa.\nJoillekin heidän DNA-testitulokset ovat keino tutkia heidän terveysriskinsä ja käyttää sitä perustana uusiin neuvotteluihin lääkärinsä kanssa..\nMutta lääkärit sanovat, että testipakkaukset voivat aiheuttaa tarpeetonta ahdistusta, varsinkin kun kotitestijen tarkkuuden tunnistamisessa sairaudeille alttius ja todennäköiset piirteet ovat vielä paljon parannettavia. Itse asiassa väärät positiiviset geneettisten tilojen tulokset ovat johtaneet lähes katastrofeihin, kuten käyttäjälle, joka suunnitteli ennaltaehkäisevää rintaleikkausta, kun testi osoitti virheellisesti mutaation, joka liittyy voimakkaasti rintasyöpään.\nToinen syy siihen, että et voi asettaa liikaa painoarvoa kuluttaja-DNA-sarjojen tiedoille, on, että vaikka ne saattavat heijastaa todennäköisyyttäsi saada tauti, ne eivät vaikuta elämäntapaan vaikuttaviin tekijöihin, kuten ruokavalioon, tupakoitko, ympäristösi, jossa asut. , ja kuinka aktiivinen olet.\nPaitsi uutuustekijä, on vaikea löytää pakottava syy valita DNA-testisarjoja.\nMutta se on tarkoitettu tutkimukselle!\nDNA-pakkausvalmistajat eivät ole koskaan piilottaneet tosiasiaa, että heidän yrityksensä ovat yhtä paljon valtavan määrän geneettisen tiedon keräämisessä kuin heidän esi-isistäan kiinnostuneiden henkilöiden palvelemiseen. Keräämiensä tietojen arvo on se, kuinka he pystyvät pitämään DNA-testin kustannukset keskimääräisen ihmisen ulottuvilla.\nDNA-testausyritykset voivat väittää, että niiden tietokannat edistävät muun muassa syöpätutkimusta tai diabeteksen ehkäisyä, mutta vaikka tämä olisi totta, lääkeyritykset eivät maksa 23 miljoonan dollarin suuruisia lahjoja hyväntekeväisyyttä edistävänä pyrkimyksenä. Kumpi lääkeyritys tekee läpimurron, se keskittyy enemmän lääkkeiden patentointiin ja miljardien tuottamiseen keksinnöstä.\nJa kuten viimeaikaiset huumeiden hinnankorotukset osoittavat, terveydenhuollon teollisuus ei ole jalo pelastaja tehdä parempaa maailmaa meille kaikille. Sinun tehtäväsi on oletko O.K. näiden yritysten ansiosta sinun tietosi.\nMutta se auttaa ratkaisemaan rikoksia!\nSitten nousee käyttää sukupuun sukupolven tietokantaa GEDmatch, rikoksista kaikkein korostuvin tapaus on viime vuoden vangitseminen miehestä, jonka uskotaan olevan Golden State Killer, sarjamurhaaja, joka toimi Kaliforniassa 1970- ja 80-luvuilla. . Tutkijoiden ei tarvitse löytää tarkkaa hakua rikospaikoilla löydetylle DNA: lle, vaan melko läheisiä otteluita, jotka voivat auttaa koota luettelon etäisistä sukulaisista - tekniikka, joka on osoittautunut arvokkaiksi tässä kylmässä tapauksessa ja kymmeniä muita, jotka ovat sittemmin samalla tavalla murtuneet.\nVaikka tämä voi olla lainvalvonnan ja oikeudenmukaisuuden voitto, se on herättänyt eettisiä huolenaiheita. Pitäisikö jonkun, joka vain yrittää selvittää sukupuustaan, olla osa rikostutkintaa? Tämä DNA-tietokantojen käyttö edellyttää myös, että yksilöt ovat tunnistettavissa eivätkä ole osa nimettömää aggregaattia.\nPoliisin ratkaistua Golden State Killer -tapauksen, GEDmatch muutti palvelusehtojaan niin, että käyttäjien on valittava DNA-profiilinsa sisällyttäminen lainvalvontahakuihin. Sivustoa käyttävät rikoksitutkimukset on nyt rajoitettu vakaviin luokkiin, kuten murhat ja raiskaukset..\nVoidaanko DNA: tasi käyttää sinua vastaan?\nGEDmatchin muutos palvelusehtoihin viittaa toiseen huolenaiheeseen kotona tehdyistä DNA-testeistä: Vaikka suostutkin yrityksen ehtoihin tänään, niitä voidaan muuttaa aina huomenna, parempaan tai huonompaan..\nToinen huolenaihe on mahdollisuus, että vakuutusyhtiöt käyttävät joskus DNA: ta DNA: nne vakuutettavuuden arvioimiseksi. Yhdysvalloissa on lakeja, jotka estävät genetiikkaan perustuvan syrjinnän sairausvakuutuksen ja työpaikan saamiseksi, mutta henkilöiltä voidaan evätä henkivakuutus kliinisen geneettisen testin perusteella. On selvitettävä, kehittyykö tämä laki jonain päivänä kotitutkimuksiin.\nJa muista, testi ei paljasta vain geneettistä koodiasi, vaan tarjoaa myös välähdyksiä myös läheisille perheenjäsenille.\nSitten on hakkereita\nViimeinkin mitä tahansa tietokannassa on mahdollisuus hakkeroida, suojatoimenpiteistä riippumatta.\nAjattelin, että DNA-sarjat olivat vaarattomia, käsittäen ne jopa hauskena kokeiluna. Mutta yrityksiin ei voida luottaa tietoihimme. Enkä halua lihottaa johtoryhmän palkkioita siirtämällä tietoisuuteni heille vapaaehtoisesti.\nEn sano, että sinun pitäisi tehdä sama. Mutta ymmärrä tietosuojariskit ennen kuin otat asteittain.


Pyörätuolitanssinopetusta Helsingissä - Selkäydinvammaiset Akson ry\nti 12. syyskuuta 2017 11.00.00\nAika: Torstaisin kello 17.00–18.30\nPaikka: Katajanokan liikuntahalli, peilisali\nRyhmässä pääpaino on kilpatansseissa. Ammattilaistanssinopettajina vuorottelevat Tuula Brofeldt vakio- ja Nina Krook latinalaistansseissa.\nTähtitanssijat-ryhmässä opit tanssimisen perustekniikoita, joita käytetään myös muissa tansseissa sekä jokaiselle tanssille ominaista liikekieltä ja rytmiä. Ryhmään ovat tervetulleita niin vasta-alkajat kuin pidempään tanssineetkin.\nTanssiryhmän tarkoituksena on kehittää ymmärrystä eri tansseista sekä tanssijoiden omaa ilmaisua, olipa tähtäimessäsi omaksi iloksi tanssiminen tai kilpalattiat. Ryhmään et tarvitse omaa paria. Halutessasi voit ottaa mukaasi tanssimaan niin perheenjäsenen, ystävän kuin avustajankin.\nHinta: Syyskausi 120 € / 15 kertaa, 90 min / kerta\nKertamaksu 12 € / henkilö\nAika: Torstaisin kello 18.30–20.00\nSyyskausi muodostuu lyhyistä, 3–5 kerran kursseista, jotka sisältävät esittelyjä eri tanssilajeista sekä niiden soveltamisesta pyörätuolitanssiin. Voit valita joko koko syyskauden tai tulla yksittäisille kursseille kiinnostuksesi mukaan. Luvassa tanssia flamencosta, hip hoppiin – ja kaikkea siltä väliltä – ammattilaisopettajien vetäminä. Myös osallistujien toiveita otetaan huomioon mahdollisuuksien mukaan.\nTo 07.09. Hyvän tanssisyksyn tyylivapaa avaus: Tule kokeilemaan, mikä sinua liikuttaa!\n– tanssinopettaja Hannele Tuomipuu\nTo 14.09. Vogue – Jenni Witikkala\nTo 21.09. Vogue – Jenni Witikkala\nTo 28.09. Vogue – Jenni Witikkala\nTo 05.10. Aihe vahvistumassa\nTo 12.10. Aihe vahvistumassa\nTo 19.10. Aihe vahvistumassa\nTo 26.10. Aihe vahvistumassa – Hannele Tuomipuu\nTo 02.11. Aihe vahvistumassa – Hannele Tuomipuu\nTo 09.11. Aihe vahvistumassa – Hannele Tuomipuu\nTo 16.11. Aihe vahvistumassa – Hannele Tuomipuu\nTo 23.11. Aihe vahvistumassa – Hannele Tuomipuu\nTo 30.11. Terapeuttinen tanssi – Sari Marin\nTo 07.12. Terapeuttinen tanssi – Sari Marin\nTo 14.12. Terapeuttinen tanssi – Sari Marin\nVogue 30 € / 3 kertaa\nHannele Tuomipuu 50 € / 5 kertaa\nTerapeuttinen tanssi 30 € / 3 kertaa\nVogue on tanssilaji, joka on syntynyt 1970–80-luvun taitteessa ja saanut inspiraationsa muotikuvista sekä malleista. Poseerauksissa ajatellaan pysähdyksiä ja valokuvia, kuten kuuluisan Vogue-muotilehden sivuilla. Vogueta voidaan kuvailla tanssiksi, jota tanssitaan kaksiulotteisesti kolmiulotteisessa tilassa ja pääosassa siinä ovat suorat linjat sekä vartalon kauniit asennot."\n(Lähde: Tanssikoulu DCA:n kotisivut)\nTerapeuttisessa tanssissa annetaan tilaa kehon omille impulsseille ja liikkeelle lähdetään omat, sen hetkiset tarpeet, huomioon ottaen. Niin musiikki, kuvat, mielikuvat, vuorovaikutus kuin hengityskin auttavat inspiroitumaan ja löytämään juuri itselleen mielekkään tavan liikkua. Liikeimprovisaation lisäksi tunneilla tutkitaan kehon ja mielen yhteyttä erilaisten kehotietoisuusharjoitusten avulla. Terapeuttisessa tanssissa ei ole oikeaa tai väärää, on vain tutkimista ja tutkimisen luomia mahdollisuuksia. Kehon tarpeille herkistyminen sekä kehollinen ja luova ilmaisu mahdollistavat uusille näkökulmille, itselleen ja ympäristölleen avautumisen.\nLisätietoa: Uudenmaan pyörätuolitanssijat UP ry\nAKSON SYNAPSIASSA! (Avoimet ovet)\nAksonin väki tavattavissa kansainvälisen SYV-päivän merkeissä.... kahvia ja pullaa\nPERUTTU Selkäydinvamma-seminaari (Seinäjoki)\nValitettavasti joudumme peruuttamaan seminaarin liian vähäisen osallistuja määrän vuoksi. Pyrimme kuitenkin järjestämään tilaisuuden...\nRusetin hyvinvointikiertue (Kouvola)\nRusetin hyvinvointikiertue saapuu Kouvolaan 16.9. Tilaisuus on maksuton.\nTule mukaan keskustelemaan vertaisten kesken ja tutustumaan uusiin ihmisiin! Järjestyksessään 11. tapaaminen on keskiviikkona 27.9.2017 klo 12.00-14.00 Kumppanuuskeskuksessa, kokoustila Asemassa (Kansankatu 53, Oulu). Tapaaminen on kaikille avoin. Erillistä ilmoittautumista ei tarvita.\nHallituksen kokous 7/2017\n28.09.2017 - 29.09.2017,


TYÖHYVINVOINTI, KOULUTUS JA TOIMINNAN KEHITTÄMINEN TERVEYSKESKUKSISSA LÄÄKÄRITILANTEEN NÄKÖKULMASTA - PDF\nDownload "TYÖHYVINVOINTI, KOULUTUS JA TOIMINNAN KEHITTÄMINEN TERVEYSKESKUKSISSA LÄÄKÄRITILANTEEN NÄKÖKULMASTA"\n1 TURUN YLIOPISTON JULKAISUJA ANNALES UNIVERSITATIS TURKUENSIS SARJA - SER. C OSA - TOM. 278 SCRIPTA LINGUA FENNICA EDITA TYÖHYVINVOINTI, KOULUTUS JA TOIMINNAN KEHITTÄMINEN TERVEYSKESKUKSISSA LÄÄKÄRITILANTEEN NÄKÖKULMASTA English Abstract Ulla Saxén TURUN YLIOPISTO Turku 2009\n2 Turun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta, kliininen laitos, yleislääketiede Porin opetusterveyskeskus Tutkimuksen ohjaajat Sirkka-Liisa Kivelä LKT, professori, ylilääkäri Turun yliopisto, kliininen laitos, yleislääketiede Pekka T. Jaatinen LT, dosentti, johtava ylilääkäri Rauman terveyskeskus Esitarkastajat Hannu Halila LKT, dosentti, koulutusjohtaja Suomen Lääkäriliitto Simo Kokko LKT, dosentti, kehittämispäällikkö Stakes Vastaväittäjä Pekka Mäntyselkä LT, dosentti, ma professori Kuopion yliopisto Kansanterveystieteen ja kliinisen ravitsemustieteen laitos Yleislääketieteen yksikkö ISBN (PAINETTU) ISBN (PDF) ISSN Painosalama Oy Turku 2009\n3 Elämä on aaltoliikettä -tuntematon\n4 4 Abstract Ulla Saxén Job satisfaction, education and the operation development at health centres from perspective of physician sufficiency. Institute of Clinical Medicine, Department of Family Medicine, University of Turku Annales Universitatis Turkuensis, Scripta Lingua Fennica Edita, Ser. C, Turku 2009 Finnish health centres have suffered from a shortage of physicians in recent years. This is why more physicians are being educated, the tutelage of the young physicians has been improved and many tasks which were previously reserved for physicians have been transferred to nurses and other personnel of the health centres. Only a little research has been done about the effects of the shortage of physicians and education to the work atmosphere in the health centres The objectives of the study was to describe the situation of the physicians in the counties Satakunta and South-Western Finland at the time when the University of Turku started to decentralise its education to Satakunta and describe the health centres attitudes towards training and research co-operation with the University of Turku; to gain information about the training programmes for physicians in specific training in general medical practice (STPG); study how the shortage of physicians affects the job atmosphere, the job satisfaction and the operation of the health centres; study health centre employees opinions about their professional skills, their needs and interets in continuing education; study medical and nurse students professional indentity and their readiness to multiprofessional teamwork. The material of the study was gathered during with three mail questionnaires and a questionnaire given to medical and nurse students who practised in the training health centre in Pori. The first questionnaire was sent to the chief physicians of the health centres in counties Satakunta and South-Western Finland to clarify the number of unfilled positions of physicians and the reasons for physician shortage as well as the readiness for practical training of medical students and research at the health centres. The second questionnaire was posted to doctors in specific training in general medical practice and their trainers at the health centres and it gained information about training programmes of young physicians at health centres. The third questionnaire was sent to personnel at health centres in Satakunta and South-Western Finland and included questions about job satisfaction and education. The survey for medical and nurse students gained information about their professional indentity and their readiness to multiprofessional teamwork. In spring 2003 the shortage of physicians was more severe in Satakunta than in South-Western Finland. Attitudes towards training of medical students and research co-operation with the universities were generally positive. The guidance of STGP doctors in health centres improved during A shortage of physicians had only a slightly negative impact on employee job satisfaction. The shortage of physicians had also positive impact on the operation of the health centres because it led to reorganization of the operations. The personnel at Finnish health centres were willing to take more challenging tasks and also to acquire appropriate further education or training. The medical and nurse students had strong professional identity and they understood the significance of teamwork for the health care service system. Keywords: education job satisfaction, medical staff, shortage of physicians work stress, work enviroment, Finland\n5 5 Tiivistelmä Ulla Saxén Työhyvinvointi, koulutus ja toiminnan kehittäminen terveyskeskuksissa lääkäritilanteen näkökulmasta. Turun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta, kliininen laitos, yleislääketiede. Turun yliopiston julkaisuja, sarja C, Scripta Lingua Fennica Edita, Turku 2009 Suomen terveyskeskusten toimintaa on vuosia vaikeuttanut lääkärivaje, jota on pyritty helpottamaan muun muassa lääkärikoulutusmääriä lisäämällä, panostamalla nuorten lääkärien ohjaukseen sekä jakamalla uudelleen työtehtäviä terveyskeskusten työntekijäryhmien välillä. Lääkäripulan ja koulutuksen vaikutuksista terveydenhuollon työilmapiiriin on vain vähän tutkimustuloksia. Tutkimuksen tavoitteet ovat: kartoittaa Satakunnan ja Varsinais-Suomen terveyskeskusten lääkäritilanne Turun yliopiston lääketieteen opetuksen laajentuessa Satakuntaan sekä kuvata terveyskeskusten kiinnostusta koulutus- ja tutkimusyhteistyöhön Turun yliopiston kanssa; selvittää perusterveydenhuollon lisäkoulutusvaiheen lääkäreiden ohjauksen toteutumista Satakunnan ja Varsinais-Suomen maakunnissa; tutkia lääkärivajeen merkitystä terveyskeskusten työilmapiirille ja henkilökunnan työhyvinvoinnille sekä terveyskeskusten toiminnalle; tutkia terveyskeskusten henkilökunnan käsitystä ammatillisesta osaamisestaan ja koulutustarpeistaan sekä kouluttautumiskiinnostusta; selvittää lääketieteen ja hoitotyön opiskelijoiden ammatti-identiteettiä sekä heidän valmiuksiaan moniammatilliseen yhteistyöhön. Tutkimuksen aineisto kerättiin vuosina kolmella erillisellä postikyselyllä sekä Porin opetusterveyskeskuksessa käytännön jaksoilla olleille lääketieteen ja hoitotyön opiskelijoille tehdyillä kyselyllä. Ensimmäinen kysely suunnattiin Satakunnan ja Varsinais-Suomen terveyskeskusten johtaville lääkäreille, ja se kartoitti alueen lääkäritilannetta sekä terveyskeskusten valmiutta koulutus- ja tutkimusyhteistyöhön Turun yliopiston kanssa. Toisessa kyselyssä selvitettiin perusterveydenhuollon lisäkoulutusvaiheen (PTL) lääkärien ohjausjärjestelyjä ja kiinnostusta yleislääketieteeseen Satakunnan ja Varsinais-Suomen terveyskeskuksissa. Kolmannen kyselyn kohderyhmänä oli Satakunnan ja Varsinais-Suomen terveyskeskusten henkilöstö, ja sillä selvitettiin henkilökunnan työtyytyväisyyttä sekä koulutukseen liittyviä tekijöitä. Käytännön opintojaksolla olleille lääketieteen ja hoitotyön opiskelijoille tehdyllä kyselyllä selvitettiin opiskelijoiden ammatti-identiteettiä ja asenteita moniammatilliseen työskentelyyn. Keväällä 2003 Satakunnan terveyskeskusten lääkäritilanne oli selvästi huonompi kuin Varsinais-Suomen. Suurimmassa osassa terveyskeskuksista oli kiinnostusta koulutus- ja tutkimusyhteistyöhön yliopiston kanssa. Perusterveydenhuollon lisäkoulutusvaiheen lääkäreiden ohjaus Satakunnan ja Varsinais-Suomen terveyskeskuksissa koheni vuosina Lääkäripulalla oli vain vähän vaikutusta työntekijöiden työviihtyvyyteen. Lääkärivajeella oli myös myönteisiä vaikutuksia terveyskeskusten toiminnalle, koska sen myötä toimintoja järjestetään uudelleen ja tehtäviä priorisoidaan. Pääosa terveyskeskusten henkilöstöstä koki koulutuksensa riittävän nykyiseen tehtäväänsä. Henkilöstöllä oli kiinnostusta laajentaa ja syventää tehtäväkuvaansa sekä myös kouluttautua sitä varten. Lääketieteen- ja hoitotyön opiskelijat omaavat jo opiskeluaikana vahvan ammatti-identiteetin, ja he ymmärtävät oman merkityksensä tiimiytyneessä terveydenhuollon palvelujärjestelmässä. Avainsanat: lääkäripula, työtyytyväisyys, työnjako, koulutus, koulutuksen hajauttaminen, terveyskeskushenkilökunta\n6 6 Sisällys Osajulkaisut Johdanto Kirjallisuuskatsaus Kirjallisuuskatsauksen menetelmä Työtyytyväisyys Teoriat Työhyvinvointiin vaikuttavat tekijät Johtaminen terveydenhuollossa Terveydenhuoltohenkilöstön työkyky ja tyytyväisyys Työtyytyväisyys ja hyvinvointi suomalaisessa terveydenhuollossa Työtyytyväisyys ja hyvinvointi muiden maiden terveydenhuollossa Lääkärivaje Terveyskeskusten lääkäritilanne 2000-luvulla Terveyskeskuksen kiinnostavuus työpaikkana Keinoja lääkärivajeen ehkäisyyn Lääkärien ja hoitajien välinen työnjako Koulutus Lääkärikoulutuksen hajautuksen historiaa Perusterveydenhuollon lisäkoulutusvaihe Moniammatillinen koulutus Tutkimuksen tavoitteet Väitöskirjan rakenne ja teemat Tutkimusalue Aineisto ja menetelmät Kysely johtaville lääkäreille (osajulkaisut I ja II) Kysely perusterveydenhuollon lisäkoulutusvaiheen lääkäreille ja heidän ohjaajilleen (osajulkaisu III) Työtyytyväisyyskysely terveyskeskusten potilastyötä tekevälle henkilökunnalle (osajulkaisut IV ja V) Kysely lääketieteen- ja hoitotyön opiskelijoille (osajulkaisu VI) Terveyskeskusten ryhmittely lääkärivajeen mukaan Tilastolliset menetelmät Tulokset Terveyskeskusten lääkäritilanne (osajulkaisu I) Lääkärivirkojen täyttöaste... 33\n7 7.1.2 Terveyskeskuslääkärivajeen syyt ja seuraukset Arviot terveyskeskuslääkäritilanteesta tulevaisuudessa Terveyskeskustyön myönteiset puolet ja ongelmat Koulutus (osajulkaisut II,IV, V, VI) Terveyskeskusten osallistuminen perusopetukseen Moniammatillinen harjoittelu opetusterveyskeskuksessa Perusterveydenhuollon lisäkoulutusvaihe Erikoislääkärikoulutus Tutkimustoiminta Henkilökunnan ammatillinen osaaminen, täydennyskouluttautuminen ja jatko-opintosuunnitelmat Lääkäritilanne, terveyskeskusten toiminta ja terveyskeskusten henkilökunnan työtyytyväisyys (osajulkaisut IV ja V) Johtamistapa Palvelujen riittävyys ja laatu Työyhteisön toimivuus ja työilmapiiri Ylimääräinen työ, stressi ja kiire Kiinnostus etsiä uutta työtä Uudistushenkisyys, työnjako ja osallistumismahdollisuudet Pohdinta Aineisto ja menetelmät Lääkärivaje Koulutus ja ammatillinen osaaminen Lääketieteen perusopetus terveyskeskuksissa Perusterveydenhuollon lisäkoulutusvaihe Erikoislääkärikoulutus Terveyskeskusten henkilökunnan ammatillinen osaaminen Lääkärivajeen merkitys terveyskeskusten toiminnalle, ilmapiirille ja henkilökunnan työtyytyväisyydelle Johtavien lääkärien näkökulma Henkilökunnan kokemukset työpaineesta, työn organisoimisesta, työn laadusta ja johtamisesta Koulutuksen merkitys perusterveydenhuollon muutoksissa Henkilökunnan valmius uusien tehtävien vastaanottamiseen ja kouluttautumiseen Tulevien lääkäreiden ja hoitajien ammatti-identiteetti ja yhteistyövalmiudet Johtopäätökset Kiitokset Kirjallisuus Alkuperäiset julkaisut\n8 8 Osajulkaisut I II III IV V VI Saxén U, Jaatinen P, Isoaho R, Kivelä S-L: Lääkärivaje Satakunnan ja Varsinais-Suomen terveyskeskuksissa syitä, seurauksia ja parannusehdotuksia. Suomen Lääkärilehti 2005: 60 (12-13): Saxén U, Jaatinen P, Isoaho R, Kivelä S-L: Koulutus- ja tutkimusyhteistyö Satakunnan ja Varsinais-Suomen terveyskeskusten ja Turun yliopiston välillä. Suomen Lääkärilehti 2005: 60 (14): Saxén U, Jaatinen P, Eskelinen S, Lähteenmäki K, Kivelä S-L: Perusterveydenhuollon lisäkoulutusvaiheen lääkäreiden ohjaus terveyskeskuksissa kohenemassa. Lisääntyykö kiinnostus yleislääketieteeseen? Suomen Lääkärilehti 2007: 62 (18) Saxén U, Jaatinen P, Kivelä S-L: How does the shortage of physicians impact on the job satisfaction of the health centre staff? Scandinavian Journal of Primary Health Care 2008:26 (4) Saxén U, Jaatinen P, Kivelä S-L: Terveyskeskusten henkilökunta on kiinnostunut laajentamaan tehtäväkuvaansa lääkärivajeesta riippumatta. Suomen Lääkärilehti 2008:65 (5) Jaatinen P, Saxén U: Common training for students at the academic health centre. Journal of Interprofessional care 2007: Julkaisulupa on saatu julkaisuluvan haltijoilta.\n9 Johdanto 9 1. Johdanto Terveydenhuollon tulevaisuus on ollut valtakunnallisen keskustelun ja kiinnostuksen kohteena viime vuosina. Hoidon saatavuudessa ja jatkuvuudessa terveyskeskuksissa on ollut ongelmia, ja koko järjestelmä saattaa olla muuttumassa (Kokko 2007; Mäntyselkä ym. 2007). Vuosina toteutettiin kansallinen hanke terveydenhuollon tulevaisuuden turvaamiseksi (Sosiaali- ja terveysministeriö 2002) Hankkeen tavoitteita olivat: terveyden edistäminen ja ehkäisevän terveydenhuollon kehittäminen, hoitoon pääsyn turvaaminen, henkilöstön saatavuuden ja osaamisen turvaaminen, toimintojen ja rakenteiden uudistaminen, terveydenhuollon toimintakäytäntöjen kehittäminen ja terveydenhuollon rahoituksen vahvistaminen. Kansallisen hankeen kautta sosiaali- ja terveydenhuollon projekteihin käytettiin n. 200 miljoonaa euroa. Hankkeen tavoitteista toteutuivat parhaiten hoidon tarpeen perusteiden määrittely ja hoitotakuun käyttöönotto sekä eräät toimintojen keskittämishankkeet, mutta perusterveydenhuollon toimivuuteen vaikutukset jäivät verrataen vähäisiksi (Tuomola ym. 2008). Suuri haaste kunnille on lähivuosina toteutuva kunta- ja palvelurakenneuudistus, jonka taustalla oleva puitelaki velvoittaa kunnat järjestämään perusterveydenhuollon ja siihen liittyvät sosiaalipalvelut vähintään henkilön väestöpohjille (Valtiovarainministeriö 2007). Lääkärityövoimaa on pyritty saamaan yliopistokaupunkien ulkopuolelle lääketieteen opetusta hajauttamalla. Hajauttamisella on ollut työvoimapoliittisten tavoitteiden lisäksi myös koulutuksellisia perusteita. Yleislääketieteen opetus hajautettiin Tampereen yliopistossa jo 1970 luvulla ja muissa yliopistoissa 1980-luvulta lähtien. Tampereen yliopisto alkoi 1990-luvun alussa järjestää lääketieteen satelliittiopetusta Seinäjoella. Turun yliopisto on 1990-luvun lopulta lähtien järjestänyt eri erikoisalojen opetusta Satakunnan sairaaloissa, ja terveyskeskuksissa on yleislääketieteen opetusta ollut jo 1980-luvulta lähtien. Tätä nykyä kaikki lääketieteelliset tiedekunnan järjestävät osan opetuksestaan yliopistosairaaloiden ulkopuolelle. Helmikuussa 2003 aloitettiin Satakunnan alueella Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan, Satakunnan sairaanhoitopiirin, Porin kaupungin sekä alueen terveyskeskusten yhteistyönä projekti, jonka tavoitteena oli turvata tasa-arvoinen terveyspalveluiden saatavuus alueellisesti, ehkäistä työvoimavajeen syntymistä alueen sairaaloissa ja terveyskeskuksissa, kartuttaa henkilöstön ammattitaitoa sekä parantaa yhteistyötä perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon välillä (Saxén ym. 2004). Keinona tavoitteiden saavuttamiseksi on hajauttaa eritasoista lääketieteen koulutusta (perusopetus, perusterveydenhuollon lisäkoulutus, yleislääketieteen erikoislääkärikoulutus, tieteellinen jatkokoulutus) ja terveydenhuollon tutkimusta Satakunnan alueelle. Projekti jatkui vuoden 2007 lopulle. Terveydenhuollon tärkein voimavara on osaava ja työstään innostunut henkilökunta. Suomalaisten työoloista ja työhyvinvoinnista kertovissa tutkimustuloksissa on viime vuosina todettu työntekijöiden henkisen hyvinvoinnin olevan uhattuna. Työ ja terveys Suomessa 2003 tutkimuksen mukaan joka kolmas koki työnsä henkisesti rasittavaksi,\n10 10 Johdanto ja 13 prosenttia koki erittäin tai melko paljon stressioireita (Elo ym. 2004). Henkisesti rasittavimmiksi toimialoiksi koettiin koulutus (52%) ja sosiaali- ja terveysala (49%). Pahoinvointi on heijastunut työpaikkojen ihmissuhteisiin, mikä on näkynyt muun muassa työilmapiiriongelmina, kiusaamisena ja syrjäytymiskokemuksina (Lindström 2004). Sairauspoissaolot ovat lisääntyneet vuodesta 1998 lähtien (Vahtera ym. 2004). Terveydenhuollon henkilöstön terveydentila on perinteisesti ollut muihin ammattialoihin nähden suhteellisen hyvä, mutta eri ammattiryhmien välillä on eroja (Wickström ym. 2000). Lääkäreillä ja osin sairaanhoitajilla esiintyy psyykkistä rasitusta ja jaksamisongelmia yleisemmin kuin vähemmän koulutetuilla ammattiryhmillä (Laaksonen ym. 2003). Lääkäripulan vaikutuksista terveydenhuollon työilmapiiriin on vain vähän tutkimustuloksia, mutta aiemmin on havaittu viitteitä henkilöstöpulan yhteydestä psykiatrisen osaston työilmapiirin ongelmiin (Isohanni ym. 1988).\n11 Kirjallisuuskatsaus Kirjallisuuskatsaus 2.1 Kirjallisuuskatsauksen menetelmä Kirjallisuuskatsausta varten tehtiin hakuja Pub Med, Fimnet, Medic ja Sve Med+ sekä Turun yliopiston ja Työterveyslaitoksen kirjastotietokannoista. Lisäksi tietoa haettiin Sosiaali- ja terveysministeriön, Stakesin ja Kuntaliiton internetsivustoilta. Hakusanoja, joita käytettiin olivat: lääkäripula, työtyytyväisyys, työnjako, koulutus, koulutuksen hajauttaminen, job satisfaction, shortage of doctors/physicians, distribution of work, education, arbetstillfredsställelse ja läkarbrist. Hakusanoja yhdisteltiin, ja hakutuloksista poimittiin tämän tutkimuksen kannalta relevantit viitteet. 2.2 Työtyytyväisyys Teoriat Frederick Herzberg esitti 1950-luvulla teorian työtyytyväisyydestä ja työtyytymättömyydestä (Herzberg ym. 1959). Hänen mukaansa ne eivät ole saman janan ääripäitä vaan erillisiä jatkumoita. Tyytymättömyyden poistamisella ei ole merkittävää vaikutusta työtyytyväisyyteen, koska näihin ilmiöihin vaikuttavat pääsääntöisesti eri tekijät. Tyytymättömyys aiheuttaa tuotannon heikkenemistä laadullisesti ja määrällisesti. Herzbergin mukaan tyytymättömyyttä voidaan vähentää parantamalla ns. hygieniatekijöitä, jotka liittyvät työolosuhteisiin ja työstä saatavaan toimeentuloon. Näihin vaikuttamalla luodaan viihtyvyyttä työssä ja estetään tuotoksen vähentymistä, mutta ei vielä paranneta työsuorituksen määrää ja laatua. Siihen päästään vasta työtyytyväisyyttä lisäämällä. Työmotivaation lisääminen edellyttää usein muutoksia työn sisällössä. Työtyytyväisyys riippuu työn haasteellisuudesta, työntekijän ammatillisesta kehittymisestä sekä tuloksen ja tunnustuksen saamisesta. Vasta näiden tekijöiden avulla lisätään todellista motivaatiota. Hygieniatekijöilläkin saadaan tulosta aikaan, mutta Herzbergin mukaan silloin motivaatio tuodaan ulkoapäin. Myöhemmin Robert Karasek on kehittänyt työn hallinnan mallin, joka muodostuu työn mahdollistamasta itsenäisyydestä ja mahdollisuudesta käyttää työssä taitojaan monipuolisesti (Karasek ym. 1990). Hänen mukaansa työn vaatimusten ja työmäärän vaikutus yksilön työhyvinvointiin riippuu hänen mahdollisuuksistaan vaikuttaa työnsä sisältöön. Haitallisimmissa töissä yhdistyvät suuret vaatimukset ja vähäiset vaikutusmahdollisuudet. Vuonna 1996 saksalainen Johan Siegrist esitti täydentävän mallin työstressin kielteisistä terveysvaikutuksista (Siegrist 1996). Siinä työssä ponnistelun tulee olla tasapainossa työn palkitsevuuden kanssa.\n12 12 Kirjallisuuskatsaus Työhyvinvointiin vaikuttavat tekijät Työn hallinnalla tarkoitetaan työntekijällä olevaa valtaa ja mahdollisuuksia vaikuttaa työolosuhteisiin ja työn sisältöön. Työn hallintaan liittyvät työn monipuolisuus, vaikutusmahdollisuudet työhön ja osallistumismahdollisuudet omaa työtä koskevaan päätöksentekoon. Työn hallinnalla on osoitettu olevan selviä terveysvaikutuksia (Vahtera ym. 2002). Suomalaisessa sairaalahenkilöstöä koskevassa tutkimuksessa työn hallinta todettiin tärkeimmäksi työtyytyväisyyteen vaikuttavaksi tekijäksi (Elovainio ym. 2000). Työn hallinnan ulottuvuuksia tutkittaessa osoittautui työn monipuolisuuden lisääminen terveysvaikutuksiltaan suurimmaksi. Kuudella sairaalaosastolla 90-luvun alkupuolella toteutetussa tutkimuksessa todettiin työn rikastamisen vaikuttavan myönteisesti hoitohenkilöstön työmotivaatioon ja tyytyväisyyteen (Kivimäki, Mika ym. 1994). Kuntien työntekijöitä koskevassa tutkimuksessa havaittiin työajan säätelymahdollisuuksien vähentävän työstressin aiheuttamien sairauspoissaolojen määrää naisilla (Ala-Mursula ym. 2005). Heikon työn hallinnan on osoitettu lisäävän esimerkiksi sydän- ja verisuonisairauksien riskiä (Bosma ym. 1997). Täydennyskouluttautumismahdollisuuksilla on nähty olevan työstressiä vähentävä ja työtyytyväisyyttä lisäävä vaikutus perusterveydenhuollon lääkärien joukossa (Kushnir ym. 2000). Työuupumus määritellään vakavaksi, pitkäaikaiseksi työstressin tuloksena syntyväksi häiriöksi, joka ilmenee uupumusasteisena väsymyksenä, kyynistyneisyytenä ja ammatillisen itsetunnon heikkenemisenä (Kalimo ym. 1997; Maslach ym. 2001). Työuupumuksen syitä ovat ylikuormitus, työn hallinnan puute, työn heikko palkitsevuus, työyhteisöjen hajoaminen, oikeudenmukaisuuden puute sekä työntekijän ja työorganisaation arvojen ristiriidat (Maslach ym. 1997). Jari Hakanen teki tunnetuksi vuonna 2002 Suomessa positiivisen työhyvinvointikäsitteen työn imu (Hakanen 2002). Työn imu koostuu tarmokkuudesta, omistautumisesta ja työhön uppoutumisesta. Tarmokkuus on kokemusta energisyydestä, halua panostaa työhön, sinnikkyyttä ja ponnistelun halua vastoinkäymisten kohdatessakin. Omistautuminen on kokemuksia merkityksellisyydestä, innokkuudesta, inspiraatiosta, ylpeydestä ja haasteellisuudesta työssä. Uppoutumista luonnehtii syvä keskittyneisyyden tila, työhön paneutuneisuus ja näistä nauttiminen. Työn imu ja työuupumus korreloivat keskenään, mutta ovat silti erillisiä toisiaan täydentäviä moniulotteisia hyvinvoinnin käsitteitä. Työuupumukseen ja työn imuun vaikuttavia tekijöitä ovat työn rasitustekijät, työn voimavaratekijät, yksilölliset taustatekijät, työkyky ja terveys sekä sitoutuneisuus ja työtyytyväisyys. Työuupumus vaikuttaa negatiivisesti työn imuun. Päätöksenteon oikeudenmukaisuudella on todettu olevan merkitystä työntekijöiden terveyteen ja työhyvinvointiin. Oikeudenmukainen kohtelu suojasi työntekijöiden terveyttä työhön liittyvistä muista stressioireista riippumatta (Kivimäki, Mika ym. 2004). Oikeudenmukaiseksi koettu päätöksenteko ja kohtelu ovat yhteydessä hyvään itse arvioituun terveyteen ja vähentyneisiin psyykkisiin rasitusoireisiin (Elovainio ym. 2002).\n13 Kirjallisuuskatsaus 13 Epäoikeudenmukaisen kohtelun ja päätöksenteon on havaittu olevan yhteydessä stressioireisiin ja pitkittyneisiin sairauspoissaoloihin (Elovainio ym. 2001; Sutinen ym. 2002; Elovainio ym. 2005) Johtaminen terveydenhuollossa Johtaminen on organisaation viemistä tavoitteeseen sovittujen pelisääntöjen mukaisesti (Eklund 1994). Terveydenhuollon johtaminen on ollut vilkkaan keskustelun kohteena ja onpa jopa terveydenhuollon ongelmien syyksi epäilty johtamisen heikkoutta (Lehto ym. 2003). Vuosina käynnissä olleen Kansallisen terveyshankkeen yhtenä painopisteenä oli terveydenhuollon johtaminen ja sen kehittäminen. Hankkeessa esitettiin toimenpide-ehdotuksia liittyen johtamisjärjestelmään, johtamisen osaamiseen ja terveyskeskusten tehtävän kirkastamiseen (Myllymäki 2006). Vuonna 2006 toteutetussa Terveyskeskusten nykytila ja tulevaisuus tutkimuksessa joka yhdeksäs terveyskeskuslääkäri ilmoitti kielteiseksi asiaksi terveyskeskuksen johtamisen (Vehviläinen ym. 2007). Aiemmissakin tutkimuksissa lääkärien johtamistaidoissa on todettu olevan parannettavaa (Kumpusalo ym. 2004). Ylilääkärit ovat arvioineet itsensä kuuleviksi ja neuvotteleviksi tiimijohtajiksi, mutta tarvitsisivat johtamisensa tueksi osaavia ja kannustavia esimiehiä (Viitanen ym. 2006). Satakunnan ja Varsinais-Suomen terveyskeskusten henkilökunta piti terveyskeskusten johtamista tyydyttävänä (Jaatinen ym. 2008a). Parannettavaa ilmeni niukassa edustusmahdollisuudessa päätöksenteossa, tiedonkulussa eri työyksiköiden välillä, tiedonkulussa johdon ja alaisten välillä sekä organisaation yleisessä johtamistavassa. Ammattiryhmittäin esimiesasemassa oleva hoitohenkilöstö oli tyytyväisin ja avustava henkilökunta vähiten tyytyväinen terveyskeskuksen johtamiskäytäntöihin. 2.3 Terveydenhuoltohenkilöstön työkyky ja tyytyväisyys Työtyytyväisyys ja hyvinvointi suomalaisessa terveydenhuollossa Työterveyslaitos on yhteistyössä Stakesin kanssa seurannut sosiaali- ja terveysalan henkilöstön työhyvinvointia kolmen tutkimuksen sarjalla (Elovainio ym. 1993; Wickström ym. 2000; Laine ym. 2006). Tutkimusten mukaan avoterveydenhuollon henkilöstö pääosin kokee työnsä palkitsevaksi ja arvostetuksi, työyhteisöt toimiviksi ja työilmapiirin hyväksi. Vuonna 2005 tutkimukseen vastanneista 40 % arvioi työkykynsä hyväksi. Stressin kokemus oli samalla tasolla kuin vuonna 1999, ja sitä ilmoitti 13 % vastanneista olevan paljon tai erittäin paljon. Seurannan kuluessa tyytyväisyys työn ja organisaatioiden johtamiseen on heikentynyt. Työ- ja terveys haastattelututkimuksessa vuonna 2006 todettiin palkansaajien kokeman kiireen lisääntyneen vuosikymmenen alkuvuosiin verrattuna (Elo ym. 2007). Sosiaali- ja terveysalan työntekijöistä v kiirettä koki 57 %. Alan työntekijät olivat kuitenkin\n14 14 Kirjallisuuskatsaus innostuneita työstään useimmin kaikista ammattialoista. Sosiaali- ja terveysalalla oli vähäiset vaikutusmahdollisuudet, mutta tilanteessa oli tapahtunut parantumista. Kuopion yliopistollisessa sairaalassa keväällä 2003 tehdyssä tutkimuksessa lääkäreistä 36 %:lla ja sairaanhoitajista 42 %:lla ilmeni vähintään lievä uupumusoireisto (Honkalampi ym. 2004). Molempien ammattiryhmien työuupumus selittyi osin samoilla tekijöillä, kuten työn suurilla vaatimuksilla ja vähäisillä vaikutusmahdollisuuksilla. Vuosituhannen vaihteessa Pirkanmaalla viiden sairaalan hoitotyöntekijöihin kohdistetussa tutkimuksessa hoitotyöntekijöistä koki itsensä masentuneeksi 24 % ja uupuneeksi 54 % vastaajista (Suonsivu 2003). Helsingin kaupungin eri työntekijäryhmien terveydentilaa selvitettiin vuosina 2000 ja 2001 (Laaksonen ym. 2003). Tutkimuksessa todettiin, että koettu terveys, fyysinen toimintakyky ja terveystottumukset olivat sitä parempia, mitä koulutetummasta ammattiryhmästä on kysymys. Kuitenkin lääkäreillä ja sairaanhoitajilla esiintyy psyykkistä rasitusta ja jaksamisongelmia yleisemmin kuin vähemmän koulutetuilla ammattiryhmillä. Lääkäreiden työoloja, työkykyä ja työtyytyväisyyttä on Suomessa selvitetty monissa tutkimuksissa. Sairaalalääkäreitä koskevassa tutkimuksessa todettiin, että lääkäreillä on korkea kynnys jäädä sairaslomalle, mutta huonosti toimiva tiimityö lisää sairaslomalle jäännin riskiä (Kivimäki, M. ym. 2001). Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla toteutetussa haastattelututkimuksessa tärkeimpinä jaksamista tukevina tekijöinä lääkärit pitivät kohtuullista työsidonnaisuutta, mahdollisuutta vaikuttaa omaan työhön, onnistumisen kokemuksia, työpaikan hyvää yhteishenkeä, koulutusmahdollisuuksia sekä perhettä ja vapaa-aikaa (Kyösti ym. 2004). Vuonna 1997 naislääkäreistä 50 % ja mieslääkäreistä 44 % koki vähintään lievää työuupumusta, mikä oli kuitenkin vähemmän kuin Suomen akateemisesti koulutuetulla väestöllä keskimäärin (Töyry ym. 1999, Töyry 2005). Työuupumuksen esiintyvyys oli suurin terveyskeskuslääkäreillä ja pienin päätoimisilla yksityislääkäreillä tai päätoimisesti tutkimus- tai opetustyötä tekevillä. Nuorilla lääkäreillä työuupumus oli yleisempää kuin iäkkäämmillä. Fyysisiä rasitustekijöitä, väkivallan uhkaa ja henkistä väkivaltaa esiintyi lääkärin työssä selvästi enemmän kuin vastaavaan sosioekonomiseen asemaan kuuluvalla muulla väestöllä yleensä. Lääkärien työoloja ja terveyttä kartoittavassa Stakesin, Lääkäriliiton ja Työterveyslaitoksen yhteistutkimuksessa vuonna 2007 todettiin lääkäreiden kokonaistyöajan, itse arvioidun terveyden ja työkyvyn kehittyneen myönteisesti viime vuosina, mutta lääkärin ammatissa on edelleen äärimmäiselle psyykkiselle rasitukselle altistavia tekijöitä (Elovainio ym. 2007, Heponiemi ym. 2007) Työtyytyväisyys ja hyvinvointi muiden maiden terveydenhuollossa Sveitsiläisessä tutkimuksessa lääkärit olivat tyytyväisiä potilaiden hoitoon, ammatillisiin suhteisiin ja työn henkilökohtaiseen palkitsevuuteen (älyllinen stimulointi, mah-\n15 Kirjallisuuskatsaus 15 dollisuudet täydennys kouluttautumiseen ja työn tuottamaan mielihyvään), mutta vähemmän tyytyväisiä työkuormaan, palkkaan ja arvostukseen (Bovier ym. 2003). Liettuassa vuonna 2003 toteutetussa perusterveydenhuollon lääkäreitä koskevassa kyselytutkimuksessa lääkäreiden työtyytyväisyys todettiin kohtalaisen matalaksi (4.7 asteikolla, jonka maksimi 7) ja 75 % vastanneista ei olisi suositellut perusterveydenhuollon lääkärin tehtävää lapsilleen (Buciuniene ym. 2005). Vastanneet olivat tyytyväisimpiä työnsä itsenäisyyteen, yhteistyöhön kollegojen kanssa ja johtamiseen mutta tyytymättömiä sosiaalisen statukseen ja työmäärään. Vuonna 1995 tehtiin Ruotsissa kyselytutkimus, jossa verrattiin yleislääkäreiden ja terveydenhoitajien kokemusta työolosuhteistaan ja työtaakastaan (Wilhelmsson ym. 2002). Tutkimuksessa todettiin, että yleisesti ottaen lääkärit ja terveydenhoitajat ovat tyytyväisiä työn ammatilliseen sisältöön ja he kokivat kohtalaisen vähän rasitusta tai oireita. Yleislääkärit kokivat työtaakkansa melko suureksi, ja heillä oli vähän mahdollisuuksia saada sosiaalista tukea kollegoiltaan. Myös terveydenhoitajilla oli melko raskas työtaakka, mutta he saivat tukea työtovereiltaan. Naisyleislääkärit kokivat työolosuhteensa huonommiksi kuin miesyleislääkärit tai naisterveydenhoitajat. Ruotsalainen tutkijaryhmä vertasi tukholmalaisten ja zagrebilaisten terveydenhoitajien työtyytyväisyyttä (Doncevic ym. 1998). Tutkimuksessa todettiin, että terveydenhoitajilla oli runsaasti työn aiheuttamaa stressiä, mutta he olivat kuitenkin varsin tyytyväisiä työhönsä. Tukholmalaiset terveydenhoitajat olivat zagrebilaisia tyytyväisempiä, mutta zagrebilaisilla oli enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa omiin työtapoihinsa ja työpäivänsä kulkuun. Australiassa toteutettiin vuonna 1997 delphi-tekniikalla naisyleislääkäreitä koskeva laadullinen tutkimus (Kilmartin ym. 2002). Siinä todettiin, että työn ja yksityiselämän yhteensovittamisen vaikeudet johtavat stressiin ja epätasapainoon. Australialaisessa tutkimuksessa vuonna % tutkimukseen osallistuneista lääkäreistä kuvasi hyvinvointiaan huonoksi tai erittäin huonoksi, 47 % hyväksi ja 38 % erittäin hyväksi (Murfett ym. 2006). Hyvinvointi oli parempi avioliitossa elävillä ja sellaisilla, joiden kokemus yleislääkärin ammatista oli yleensäkin myönteinen. Monissa tutkimuksissa on tullut myös myönteistä tietoa lääkäreiden työtyytyväisyydestä. Norjalaisessa lääkäritutkimuksessa yleislääkäreiden yleinen työtyytyväisyys oli korkea (keskimäärin 52.6 asteikolla 10-70) ja tyytyväisimpiä he olivat mahdollisuuksiin käyttää taitojaan, yhteistyöhön kollegojen ja työtovereiden kanssa, työn monipuolisuuteen sekä vapauteen valita omat työtapansa (Nylenna ym. 2005). Australiassa tehdyssä yleislääkärin vastaanoton henkilökunnan työtyytyväisyyttä kuvaavassa tutkimuksessa oli henkilökunta yleisesti varsin tyytyväistä työhönsä (asteikolla 1-7 keskiarvo 5.66) (Harris ym. 2007). Yleislääkärit olivat jonkin verran muuta henkilökuntaa tyytymättömämpiä tuloihinsa, työn arvostukseen ja työaikaansa. Iso-Britanniassa koulutusvaiheen lääkäreitä koskevassa tutkimuksessa naisista 37.5 % ja miehistä 24% oli kokenut työssään stressiä, naisista 38,9 % oli huolestunut ja 8,3 %\n16 16 Kirjallisuuskatsaus masentunut (Newbury-Birch ym. 2001). Tässä tutkimuksessa stressin ja huolestuneisuuden kokemukset liittyivät vastanneiden persoonallisuuden piirteisiin. Vuonna 1998 tutkimuksessa, johon osallistui 285 leedsilästä yleislääkäriä, 52 %:lla vastanneista oli paljon psyykkisiä oireita ja 60 % koki, että työ on vaikuttanut heidän psyykkiseen terveydentilaansa (Appleton ym. 1998). Yleislääkäreiden työtyytyväisyyttä on Iso-Britanniassa seurattu 80-luvulta lähtien (Sibbald ym. 2000; Whalley ym. 2006). Lääkäreiden tyytyväisyys on jonkin verran vaihdellut liittyen mm. suuriin organisatorisiin ja sopimusmuutoksiin, mutta kaiken kaikkiaan he ovat olleet työhönsä tyytyväisiä. Kuormittavina seikkoina on koko seurannan aikana ollut työaika, työmäärä ja paperitöiden määrä. Työtyytyväisyys liittyi vähäisempään työstressiin, osallistumismahdollisuuksiin päätöksentekoon, lisääntyneeseen mielenkiintoon työtä kohtaan ja kykyyn kohdata ristiriitaisia vaatimuksia. Iso-Britanniassa seurattiin 12 vuoden ajan vuonna 1990 lääketieteen opintonsa aloittaneita lääkäreitä (McManus ym. 2004). Tutkimuksessa havaittiin, että opiskelutavat ennakoivat lääkärin työn lähestymistapaa. Se, kuinka lääkäri kokee työpaikan ilmapiirin ja työmäärän, on ennustettavissa stressi-, työuupumus- ja työtyytyväisyysmittareilla. Nämä ominaisuudet ovat osittain ennakoitavissa jo opiskeluaikana havaittujen luonteenpiirteiden perusteella. Stressi, työuupumus ja työtyytyväisyys korreloivat myös jo ennen opintoja havaittujen luonteenpiirteiden kanssa. Kotisairaanhoitajia, terveydenhoitajia ja perusterveydenhuollon psykiatrisia sairaanhoitajia koskevassa tutkimuksessa Iso-Britanniassa v todettiin näiden ammattiryhmien välillä eroja työn aiheuttamassa rasituksessa ja työtyytyväisyydessä (Snelgrove 1998). Kotisairaanhoitajat kokivat eniten työn aiheuttamaa stressiä ja olivat tyytymättömimpiä työhönsä. Työstressiä aiheuttavat päätekijät olivat työn henkinen kuormittavuus, odottamattomat tapahtumat työssä, muutokset ja työn epävarmuus sekä työn sisältö. Kaiken kaikkiaan terveydenhuoltohenkilöstö on, niin Suomessa kuin muuallakin, työhönsä tyytyväistä. Yhteisiä kuormitustekijöitä ovat kiire ja suuri työpaine, mutta työ koetaan kuitenkin palkitsevaksi ja ammatillista tyydytystä tuottavaksi. 2.4 Lääkärivaje Ongelma saada lääkärityövoimaa perusterveydenhuoltoon, erityisesti taajamien ulkopuolelle, on kansainvälinen ja kestänyt pitkään (Huntington ym. 1992; Rourke 1993; Roos ym. 1998; Alexander ym. 2007) Terveyskeskusten lääkäritilanne 2000-luvulla Terveyskeskusten lääkäritilanne oli hyvä 1990-luvun alkupuolella, ja vuonna 1992 laillistetun lääkärin viroista terveyskeskuksissa 99 % oli täytetty (Lääkäriliitto 1992).\n17 Kirjallisuuskatsaus 17 Lamavuodet täyttivät terveyskeskusten lääkärinvirat, mutta 1990-luvun lopulla lääkäritilanne alkoi heikentyä, ja suuntaus on jatkunut koko 2000-luvun. (Vehkasaari 2000, 2001, 2002; Lääkäriliitto 2004; Virtanen ym. 2004; Parmanne ym. 2005, 2006; Seppä 2007b) (Taulukko 1). Tällä vuosikymmenellä uutena ilmiönä on ollut lääkäreiden rekrytointi terveyskeskuksiin vuokratyövoimaa välittävien yritysten kautta. Monissa kunnissa kokonaisia terveysasemia on ulkoistettu. Vuosina koko maan terveyskeskusten virkamäärä kasvoi noin 300:lla eli 9 %:lla ja Varsinais-Suomen 74:llä eli 29 %:lla. Satakunnan terveyskeskusten virkamäärä kuitenkin väheni samana aikana 2,5:lla viralla. Molempien maakuntien asukasluku pysyi tänä aikana jokseenkin ennallaan (Sisäasiainministeriö 2007). Satakunnan terveyskeskuslääkärivirkojen määrän vähenemisen syynä lienee yhden terveyskeskuksen siirtyminen Pirkanmaan sairaanhoitopiiriin, mutta kuitenkin virkatilanne huononi Varsinais-Suomeen verrattuna. Vuosina sairaaloissa työskentelevien lääkärien määrät lisääntyivät Suomessa noin 1300:lla ja heidän osuutensa päätoimen työskentelysektorin mukaan säilyi noin 47 %:ssa (Lääkäriliitto 2007). Samana aikana terveyskeskuksissa työskentelevien lääkärien osuus laski 2 %:lla. Taulukko 1. Suomen terveyskeskusten lääkärivirkojen määrät ja täyttöasteet vuosina Vuosi Koko maa Satakunta Varsinais-Suomi tk virkojen lukumäärä ostopalveluna hoidetut virat Lääkärivaje n ( %) (6,8%) (9,3%) (11,3%) ) 3491,5 145 (4.1%) (8,5%) ,5 244 (6,8%) (7,0%) 421 (12,1%) 299,5 (8,5%) 305 (8,5%) 319 (8,9%) tk virkojen lukumäärä ostopalveluna hoidetut virat lääkärivaje n (%) (7,7%) (12%) (11,9%) (7.5%) ,5 (8,3%) 156,5 22 (14,1%) 152,5 24 (9,2%) 27,5 (17,3) 16 (10,6%) 11 (7,0%) 8,5 (5,6%) tk virkojen lukumäärä ostopalveluna hoidetut virat lääkärivaje n (%) (4,3%) (1,4%) (5,2%) 304,5 1 (0,3%) (2,5%) 312,5 18 (5,8%) (3,3%) 23 (7,6%) 5 (1,6%) 17 (5,4%) 9 (2,7%) ,5 8,0% 10,0% 153 7,5% 9,5% 336 3,4% 5,4% 1) Vuoden 2003 ostopalvelujen käytöstä tiedot Sosiaali- ja terveysministeriön selvityksestä (Ihalainen 2004) Terveyskeskuksen kiinnostavuus työpaikkana Lähes kaikki nuoret lääkärit aikovat erikoistua. Lääkäri tutkimuksessa vuosina valmistuneista lääkäreistä vain kaksi prosenttia ilmoitti, ettei aio erikoistua\n18 18 Kirjallisuuskatsaus (Vänskä ym. 2005). Saman tutkimuksen mukaan nuorista lääkäreistä 16 % oli valinnut erikoisalakseen yleislääketieteen. Maaliskuussa 2006 työikäisistä lääkäreistä 23 % työskenteli terveyskeskuksissa (Lääkäriliitto 2007). Terveyskeskuslääkäreiden alanvalintaan vaikutti sairaalalääkäreitä enemmän alan monipuolisuus, kohtuullinen päivystysrasitus, ansiomahdollisuudet, hyvät työllisyysnäkymät ja hyvät mahdollisuudet sovittaa työ ja perhe yhteen (Hyppölä ym. 2008) Keinoja lääkärivajeen ehkäisyyn Lääketieteen opetuksen hajauttamisella yliopistokaupunkien ulkopuolelle on useissa maissa pyritty ehkäisemään haja-asutusalueiden lääkäripulaa (Inoue ym. 1997; Murray ym. 1997; Irigoyen ym. 1999; Worley ym. 2000). Monissa maissa on myös kehitetty koulutusohjelmia, joiden tavoitteena on opiskelijoiden kiinnostuksen lisääminen yleislääketieteeseen ja lääkäripulan ehkäiseminen alueilla, jolle on muuten vaikeuksia saada lääkäreitä (Rabinowitz 1993; Rolfe ym. 1995; Rabinowitz ym. 1999; Kim ym. 2003). Jo koulutusohjelmiin hakuvaiheessa on sisäänottoa pyritty suuntaamaan siten, että huomioidaan opiskelijoiden taustassa seikat, jotka edesauttavat haja-asutusseuduille hakeutumista. Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa todettiin, että perhe- ja yleislääketieteeseen suuntautuvat lääkärit olivat jo opinnot aloittaessaan kiinnostuneita yleislääkärin urasta, heidän koulutukseensa sisältyi paljon harjoittelua perusterveydenhuollossa ja he arvioivat tiedekuntansa antaman yleislääketieteen opetuksen laadukkaaksi (Campos- Outcalt ym. 2004). Suomen Lääkäriliiton vuosittaisessa lääkärikyselyssä kysyttiin vuokralääkärinä toimimiseen liittyviä asioita ensimmäisen kerran vuonna 2004 (Mäkitalo-Keinonen ym. 2005). Selvityksessä todettiin, että vuokralääkäreillä on paremmat mahdollisuudet vaikuttaa työsuhteen ehtoihin kuin virkalääkäreillä ja joustavilla työjärjestelyillä lääkärit helpottavat esimerkiksi työn ja perheen yhteensovittamista. Myös kuntien työntekijöitä koskevassa tutkimuksessa on osoittautunut, että huonoilla mahdollisuuksilla vaikuttaa esimerkiksi työaikoihin on sairauspoissaoloja ja psyykkistä kuormittuneisuutta lisäävä vaikutus (Ala-Mursula ym. 2002). Nuoret lääkärit kokevat merkittäviksi erikoistumisalan valintaan vaikuttaviksi tekijöiksi varttuneempia useammin mm. hyvät mahdollisuudet sovittaa perhe ja työ yhteen, kohtuullisen päivystysrasituksen ja mahdollisuuden säädellä oman työn määrää (Hyppölä ym. 2008). Näin ollen, jos tavoitteena on saada lääkäreitä pysyviin työsuhteisiin suoraan kunnalliselle työnantajalle, tulisi myös virkalääkäreiden työsuhteiden ehtoja voida muokata kunkin elämäntilanteeseen sopiviksi. Omalääkärijärjestelmän käyttöönotto toimi alkuvaiheessaan luvulla lääkärityövoimaa houkuttavana ja sitovana, mutta sittemmin järjestelmän toiminnassa on alkanut esiintyä ongelmia (Kangas 2007). Perusterveydenhuollon toiminnan uudistamiseksi ja turvaamiseksi on viime aikoina esitetty uusia lääkäritoiminnan järjestämismalleja. Pisimpään on keskusteltu listautumismallista, jossa väestö voisi listautua haluamansa lääkärin potilaaksi. Tämäntapaisesta käytännöstä on ollut hyviä kokemuksia\n19 Kirjallisuuskatsaus 19 esimerkiksi Norjassa, jossa perusterveydenhuollon palvelujen saatavuus parani listautumismallin käyttöönoton jälkeen (Sandvik 2007; Jonsson 2008). Listautumismalli on kokeiltavana Tampereella yhdellä terveysasemalla, jonka toiminta on ulkoistettu vuokralääkäriyrityksen hoidettavaksi (Seppä 2007). Uutena ajatusmallina on Kuopion ja Oulun yleislääketieteen yksiköiden ideoima hyvinvointiosuuskuntamalli, jossa henkilöstö, asiakkaat ja yhteisöt olisivat terveyskeskuksen osakkaita (Kumpusalo 2007). 2.5 Lääkärien ja hoitajien välinen työnjako Tiimityö on työn organisointimuotona yleistynyt useimmilla työelämän alueilla, sillä tiimityötä teki v runsas 50 % palkansaajista (Kauppinen ym. 2007). Terveydenhuollon toiminta on jo perinteisestikin perustunut moniammatilliseen tiimityöskentelyyn, mutta viime vuosina mm. Kansallisen terveyshankkeen myötä on terveydenhuollon toimintaa pyritty tehostamaan ammattiryhmien välistä tarkoituksenmukaista työnjakoa tehostamalla. Monissa paikoissa lääkärivaje on ollut kimmokkeena uusien toimintamallien kehittämiselle (Jaatinen ym. 2002b). Suomen Kuntaliitto ry teki v Sosiaali- ja terveysministeriön toimeksiannosta selvityksen voimassa olevien julkisen alan virka- ja työehtosopimusten, työlainsäädännön, terveydenhuollon ammatinharjoittamista koskevien säännösten sekä muiden palvelussuhdetta säätelevien lakien ja asetusten vaikutuksista terveyskeskuksessa työskentelevien työn järjestämiseen, toiminnan ohjaamiseen ja edelleen kehittämiseen (Uotila 2004). Selvitys osoitti, että edellämainitut lait ja asetukset eivät yleisesti ottaen estä tai vaikeuta terveyskeskuksissa työskentelevien työn järjestämistä, toiminnan ohjaamista ja edelleen kehittämistä. Vuonna 2000 julkaistussa tutkimuksessa lääkärin ja hoitajan työnjaon mahdollisista muutoksista todettiin, että hoitajilla oli enemmän muutosvalmiutta kuin lääkäreillä (Myllykangas ym. 2000). Kuitenkin lääkäreilläkin oli valmiutta työnjaon muutoksiin esim. pienten vammojen hoidon ja terveystarkastusten osalta. Kansallisessa terveyshankkeessa vuosina oli 31 työnjakopilottia, jotka toteutettiin 29 organisaatiossa (Hukkanen ym. 2005). Eniten tehtäviä siirrettiin näissä hankkeissa lääkäreiltä hoitajille. Perusterveydenhuollossa sairaanhoitajien ja terveydenhoitajien laajennetut tehtäväkuvat liittyivät hoidon tarpeen arviointiin, hoitoon ja hoitoon ohjaamiseen äkillisissä terveysongelmissa hoitajavastaanotolla ja puhelinneuvonnassa sekä pitkäaikaissairaiden seurantaan. Myös hammashuollossa ja erikoissairaanhoidossa toteutettiin tehtäväsiirtoja. Potilasvahinkoja ei ilmoittanut yksikään hanke. Sekä henkilöstön että potilaiden kokemukset työnjaon kehittämisestä olivat pääosin myönteisiä. Päivystyspisteiden toimintaa on pyritty parantamaan hoitohenkilökunnan ja lääkärien välistä työnjakoa tehostamalla. Porin terveyskeskuksen ensiapuyksikön sairaanhoitajan\n20 20 Kirjallisuuskatsaus puhelinneuvonnan koulutus- ja kehittämishankkeen yhteydessä osoittautui, että sairaanhoitajat pystyivät selvittämään 41% potilaiden ongelmista neuvonnalla, kotihoitoja/tai lääkitysohjeilla (Hyrynkangas-Järvenpää 2005). Päivystysvastaanotolle ohjattiin kolmannes soittajista, seuraavan päivän ajanvarausvastaanotolle 7 %, ja yhtä paljon ohjattiin kiireettömään hoitoon. Vantaan Peijaksen sairaalan yhteispäivystyksessä otettiin käyttöön potilaiden kiireellisyysluokittelu kokeneiden sairaanhoitajien tekemänä, ja näin päivystyskäyntien määrää saatiin vähennettyä ja kiireellistä hoitoa tarvitsevien lääkäriin pääsyä nopeutettua (Kantonen ym. 2007). Lievien infektioiden tutkimuksia ja hoitoa on siirretty lääkäreiltä hoitajille. Mikstra ohjelmassa seurattiin infektioiden diagnostiikkaa ja hoitoa keräämällä vuosittain yhden viikon ajalta tietoja kaikista infektiopotilaista ohjelmaan osallistuneissa 30 terveyskeskuksissa (Mikstra-työryhmä 2002). Hoitajat hoitivat 14 % kaikista infektioista, mutta osuus vaihteli terveyskeskuksittain 0,4 ja 40 % välillä. Tavallisimmat heidän hoitamansa sairaudet olivat flunssa, suolistoinfektio ja nieluinfektio. Kaksi viikkoa vastaanoton jälkeen ei ollut eroa tervehtymisessä tai uusintakäyntien määrässä hoitajan tai lääkärin vastaanotolla käyneiden välillä. Hyks:n lastenklinikalla verrattiin hoitajien mittaamia tympanogrammeja parasenteesilöydöksiin (Haapkylä ym. 2005). Tutkimuksessa todettiin, että kertaluonteinen opetus ei riitä hoitajien kouluttamiseksi tympanometrin käyttöön. Pitkäaikaissairaiden lääkehoidon laatua voidaan parantaa reseptienuudistamiskäytäntöjä parantamalla ja sopimalla prosessiin osallistuvien työntekijöiden tehtävänjaosta (Lahnajärvi ym. 2006). Luoteis-Satakunnan terveyskeskuksessa kehitettiin lääkärin ja hoitajan välistä työnjakoa tilanteessa, jossa sivuterveysasemille ei saatu lääkäriä (Jaatinen ym. 2002b). Osa perinteisesti lääkärille kuuluneista tehtävistä siirrettiin hoitajalle, ja lisäksi kehitettiin etäasiointimalleja. Hoitajat pystyivät hoitamaan ainakin alustavasti 70% niistä asioista, joiden vuoksi potilaat ottivat yhteyttä terveysasemaan, ja lääkäri pystyi hoitamaan etäasioinnin keinoin 80% niistä asioista, joissa tarvittiin lääkärin apua (Jaatinen ym. 2002a; Jaatinen ym. 2002d). Väestö arvosti asioinnin helppoutta, mutta lääkärille perinteisesti kuuluvien tehtävien siirto hoitajalle arvelutti (Jaatinen ym. 2002c). Perusterveydenhuollon lisäksi myös erikoissairaanhoidossa on alettu kehittää tehtävänsiirtoja lääkäreiltä hoitajille. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä lääkärien ja hoitajien välistä työnjakoa kehitettiin neljässä moniammatillisessa työryhmässä, joiden tarkoituksena oli selkeyttää tehtävien jakoa sekä edistää potilaiden hoidon sujuvuutta ja jatkuvuutta (Kärkkäinen ym. 2006). Potilaat olivat heille suunnatussa kyselyssä tyytyväisiä hoitajan vuorovaikutustaitoihin, ammattipätevyyteen ja palvelun sujuvuuteen. Lääkärien mielestä hoitajavastaanotot sekä helpottivat että vaikeuttivat lääkärin työtä. Lääkärit kokivat, että heidän työnsä kuormitus väheni, työ tehostui ja vastaanottotyö tuli joustavaksi, mutta lisätyötä aiheutti hoitajien konsultaatiotarve. Sairaanhoitajien mielestä toimiminen hoitajavastaanotolla lisäsi työn itsenäisyyttä ja mielekkyyttä sekä


Uudenmaan taidetoimikunta jakoi Artium Cultori -palkinnon 2009 | www.taike.fi\nUudenmaan taidetoimikunta jakoi Artium Cultori -palkinnon 2009\nVuoden 2009 Artium Cultori -palkinto myönnetään diplomi-insinööri Risto Saarelle. Uudenmaan taidetoimikunta myöntää vuosittain Artium Cultori – palkinnon tunnustuksena taide-elämän edistämisestä sekä ansiokkaasta, pitkäaikaisesta työstä taiteilijalle. Saajat ovat olleet julkisuudessa tunnettuja, oman alansa huippuja. Palkinto on myönnetty vuodesta 1984 lähtien.\nPalkinnon luovutusperusteina taidetoimikunta mainitsee, että diplomi-insinööri Risto Saari on tehnyt vuosikymmenien ajan pyyteetöntä, sitkeää ja määrätietoista työtä musiikkikulttuurin edistämiseksi Kirkkonummella. Hänen antaumuksellinen toimintansa on mahdollistanut nykyisen kaltaisen musiikkiopiston ja orkesteritoiminnan kehittymisen Kirkkonummelle.\nRisto Saari (s.1931) on Kirkkonummen Musiikkiyhdistys ry:n perustajajäsen ja pitkäaikainen puheenjohtaja. Yhdistys perustettiin vuonna 1972 ja sen tavoitteena on ollut musiikin opetuksen järjestäminen sekä orkesteri- ja kuorotoiminnan voimistaminen Kirkkonummella. Yhdistys perusti myös Kirkkonummen Musiikkiopiston toiminnan ja ylläpiti sitä 17 vuotta. Saaren toimi koko ajan hallituksen puheenjohtajana, jonkin aikaa myös rehtorina, kunnes opisto kunnallistettiin.\nYhdistys käynnisti myös Kirkkonummen kamariorkesterin ja Kirkkonummen kamarikuoron toiminnan. Myöhemmin kamarikuoro itsenäistyi omaksi yhdistyksekseen. Kirkkonummen Kamariorkesteri sen sijaan on jatkanut toimintaansa Risto Saaren toimiessa vuosia orkesterin intendenttinä.\nHuolimatta taloudellisten resurssien niukkuudesta, Risto Saari on ylläpitänyt taiteellisesti kunnianhimoista tasoa sekä Kirkkonummen kamariorkesterin toiminnassa että orkesterin yhteistyössä Kirkkonummen musiikkiopiston kanssa.


Kaksi kotia tarvitsee sijaisvanhemmat SOS-Lapsikylässä | Pyhäjokiseutu\nRAAHE Vihannin SOS-Lapsikylään tarvitaan sijaisvanhempia.\n–Haemme työsuhteisia lastensuojelutyön ammattilaisia sijaisvanhemmiksi lapsikyläkoteihin. Toive on, että sijaisvanhemmaksi hakevalla on ammattikorkeakoulutasoinen tehtävään soveltuva koulutus, Seija Saalismaa SOS-Lapsikylän johtaja kertoo.\nSijaisvanhempia tarvitaan kahdessa lapsikylän kodissa, jossa vanhempana voi toimia joko yksin tai pariskuntana.\n–Sijaisvanhempi on lapselle ja nuorelle turvallinen aikuinen, joka asuu ja elää yhdessä lapsikyläperheensä kanssa.\nLapsikylän palveluiden piirissä on vuosittain noin 50 lasta. Heidän hyvinvoinnista huolehtii noin parikymmentä lapsikylän työntekijää.\nSaalismaa peilaa, että arki pyörii normaaliin tapaan lapsikyläkodeissa.\nTyö ulottuu tästä huolimatta myös lapsikylän ulkopuolelle.\n–Kansallinen lapsi- ja perhepoliittinen kehittämistyö tähtää perheiden hyvinvoinnin parantamiseen. SOS-Lapsikylä on mukana tässä valmistelutyössä. Tavoitteena on, että haavoittuvissa oloissa kasvavien lasten määrä Suomessa ja maailmalla vähenee, hän linjaa.\nSaalismaan mukaan tavoitteen toteutumisessa ennaltaehkäisevän työn ja kasvatustuen merkitys korostuu.\n–Tuemme perheitä yhä varhaisemmassa vaiheessa. Tästä esimerkkinä ovat perhekuntoutuspalvelut ja muut avohuollon palvelut. Tuentarve todennäköisesti vain kasvaa, jos vertaa julkisen talouden hidasta kasvua. Se tuo sosiaalista pahoinvointia, joka näkyy myös lasten ja nuorten lisääntyvänä tuentarpeena.\nSuomeen ensimmäinen SOS-Lapsikylä perustettiin vuonna 1966 Tapiolaan.\nPohjoiseen ensimmäinen lapsikylä valmistui Ylitornioon vuonna 1979.\nVihantiin lapsikylä avattiin vuonna 1982. Samana vuonna valmistuivat lapsikylän kodit, joita on vuosien varrella kunnostettu ja peruskorjattu.\n–Kodit ovat suhteellisen hyvässä kunnossa. Pintaremonttia ja päivitystä ne toki vaativat koko ajan. Vuosittain pyritään tekemään aina jokin suurempi korjauskohde. Ensi vuonna korjauksen kohteena ovat kotien keittiöt, Saalismaa sanoo.\nToiveita ja haaveita elämässä on oltava.\nLapsikylässä väen haaveena on kuntosalin saaminen yhteistalolle. Siellä se olisi näppärästi nuorten ja henkilökunnan käytössä vapaa-ajalla.\n–Perhekuntoutusyksikköön tarvittaisiin uusia leluja. Valtaosa yksikössä olevista leluista onkin saatu lahjoituksina.\nSyyskuussa lapsikylässä järjestettiin huutokauppa, jossa myytiin kylään kertynyttä tavaraa.\n–Huutokaupalla saatiin katettua tapahtumasta aiheutuneet kulut ja pikkuisen jäi euroja uusiin toimintoihin. Huutokaupan tarkoitus ei ollut kerätä rahaa, vaan saada näkyvyyttä lapsikylän toiminnalle ja palveluille. Esitepöydässä kävikin hyvä kuhina ja tapahtuma sai aikaan kolme rekrytointiyhteydenottoa, Saalismaa iloitsee.\n–SOS-Lapsikylä on voittoa tavoittelematon järjestö. Palvelut pidetään sen hintaisina, että kulut saadaan katettua. Kuntien rahoitus ei silti kata kaikkia menoja, joten kuluvajeen paikkaamiseksi järjestöllä on yritysyhteistyötä ja osa tuloista saadaan lahjoituksina. Kulutilanne ei kuitenkaan vaikuta palvelujen laatuun, Saalismaa korostaa.\nKoko Suomessa SOS-Lapsikylien palveluita saa vuosittain noin 400 lasta.\nSyksyn aikana avataan uusi perhekuntoutusyksikkö Rovaniemelle.\nVihannin SOS-Lapsikylän sijaisvanhempien lisäksi Haapajärven perheryhmäkotiin haetaan ohjaajaa.


Pikonlinnan verkkonäyttely - Kansalaisten valistamisesta tieteelliseen tutkimukseen\nTuberkuloosi ja kaupungistuminen\nKansalaisten valistamisesta tieteelliseen tutkimukseen\nHuolestuttava tilanne » Vastustamistyötä Tampereella » Kansalaisten valistamisesta tieteelliseen tutkimukseen\nNuori Anna Wikander, arkistolähde Satakunnan Museon kokoelmat.\nPotilas läpivalaisussa Kaupin keuhkotautiparantolassa, arkistolähde Vapriikin kuva-arkisto.\nTampereen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistys, jonka sihteeriksi valittiin Anna Wikander, perustettiin vuonna 1912 tamperelaisten lääkärien toimesta. Kauppiin valmistui yhdistyksen rakennuttama keuhkotautiparantola 1915. Anna Wikander oli ajamassa Tampereelle myös kunnallista parantolaa, joka valmistuikin vuonna 1931 Kangasalle. Wikander kuoli vuonna 1938 ja testamenttasi omaisuutensa Tampereen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistykselle.\nVuonna 1954 Tampereen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistys luovutti kaiken omaisuutensa Tampereen Tuberkuloosisäätiölle, joka oli perustettu samana vuonna jatkamaan Tampereen Tuberkuloosin Vastustamisyhdistyksen perintöä ja tukemaan lääketieteellistä tutkimusta. Säätiön tarkoituksena oli tieteellisen tuberkuloosityön tukeminen ja tuberkuloosin vastustaminen.\n1950-luvulla tuberkuloosin vastustamistyön painopiste oli alkanut siirtyä kansalaisten valistamisesta tieteellisen tutkimuksen suuntaan. Tuberkuloosi oli edelleen suuri huolenaihe, sillä vuonna 1952 uutisoitiin Suomessa olevan Portugalin lisäksi suurimman tuberkuloosikuolleisuuden Euroopassa, 150 kuollutta 100 000 asukkaasta. Ennen hoidossa oli ollut tavoitteena potilaan pitäminen elossa ja tartuntavaaran minimointi, nyt potilaita kuntoutettiin tehokkaalla hoidolla mahdollisimman nopeasti takaisin kotiin ja työelämään.\n1960-luvulle tultaessa uudet lääkkeet ja Calmette-rokotukset olivat mullistaneet tuberkuloosin hoidon. 1960-luvulla säätiön sääntöihin kirjattiinkin, että apurahoja jaetaan keuhkosairauksien tieteelliseen tutkimustyöhön. Kuolinsyynä tuberkuloosi alkoi olla harvinainen. 1960-luvulla parantoloissa oli entistä enemmän keski-iän ylittäneitä potilaita, joita hoidettiin useammin tuberkuloosin lisäsairauksien kuin itse tuberkuloosin takia. Aiemmin potilaat olivat olleet useimmiten nuoria ihmisiä.


Real Madridin leirejä järjestettiin nyt neljättä vuotta Suomessa yhteistyössä paikallisten seurojen kanssa. Leiripaikkakuntina toimivat Turku sekä Rovaniemi. Leiripäivien aikana osallistujat pääsivät treenaamaan Real Madridin akatemiavalmentajien johdolla. Varsinaisten jalkapalloharjoitusten sisältö tuli hyvin tarkkaan Real Madrid Foundationin puolelta.\nFoundation Real Madrid (FRM) on Real Madridin yhteiskunnallinen ulottuvuus, seuran sosiaalinen käsi, jonka avulla Real Madrid on läsnä yhteiskunnassa ja kehittää sosiaalisia ja kulttuurisia ohjelmiaan. Voittoa tuottamattoman Foundation Real Madridin tärkeimpänä tavoitteena on edistää urheiluun liittyviä arvoja sekä Espanjassa, että myös kansainvälisesti ja pyrkiä käyttämään jalkapalloa kokonaisvaltaisena työkaluna persoonallisuuden kehittämisessä lasten ja nuorten kasvatustehtävässään. Tämän lisäksi Foundation Real Madrid tarjoaa jalkapallon avulla keinon syrjäytymisen ehkäisemiselle sekä näkökulmia edistää ja levittää kulttuurien välistä kanssakäymistä.\nPelitaitojen lisäksi leireillä tuotiin esiin Real Madridin arvoja kuten johtajuutta, tiimityötä, toisten kunnioittamista.\nLeiriohjelmat olivat suunniteltu Real Madridin akatemian toimesta ja niissä keskityttiin muun muassa henkilökohtaiseen tekniikan ja pelikäsityksen kehittämiseen unohtamatta solidaarisuutta ja yritteliäisyyttä.\nEspanjasta Turkuun saapui neljä valmentajaa Carlos Blázquez Manjabacas, Jacobo Castellano, Rodrigo Blanco Robles sekä Victor Lopez Pacheco.\nHeidän johdossaan toimi Generation Aidas Internationalin edustajana Alejandro Casas. Hän on kiertänyt leirien mukana ympäri maailmaa nyt kolme vuotta.\n- Hienointa näissä leireissä on, kuinka täällä pääsee tutustumaan erilaisiin kulttuureihin ja erilaiseen jalkapalloon. Kaikki oppivat, niin pelaajat kuin valmentajatkin, Casas kiittelee.\n- Meidän kannaltamme tietenkin toivomme, että pelaajat sekä täkäläiset toimijat saisivat hyvän kuvan siitä, miten asioita tehdään Espanjassa ja Real Madridin organisaatiossa.\nNäiden lisäksi harjoituksissa toimi Turun Weikkojen omia valmentajia ja pelaajia apuvalmentajina ja tulkkeina.\nHarjoituksissa oltiin koko ajan tekemisissä pallon kanssa ja tämän lisäksi kiinnitettiin hyvin paljon huomiota joukkuepelaamiseen. Leirille osallistui kaikkiaan 134 innokasta pelaajaa ja ryhmät harjoittelivat Raunistulan ja Urheilupuiston yläkentän tekonurmikentillä. Harjoituksia tuli kaikille molempina päivinä kaksi. Ruokailut olivat Ravintola RantaKertussa, jonne yläkentältä vanhemmat leiriläiset kävelivät ja Raunistulasta ruokailuun kuljettiin bussilla.\nPelkästään osallistujien reaktioista päätellen leiri oli menestys. Leirille osallistuneet pelaajat ja valmentajat pääsivät tutustumaan siihen, kuinka jalkapalloa tehdään yhdessä maailman maineikkaimmista seuroista. Leirillä olleita pelaajia kuunnellessa kävi ilmi, että se oli hieno kokemus heille ja kaikilta leirille osallistuneilta pelaajilta tuli leiristä hyvää palautetta.\nYritykset tukivat leiriä hienosti ja kantoivat näin omalta osaltaan arvokasta yhteiskuntavastuutaan tukemalla lasten ja nuorten hyvinvointia tapahtumassa. Mukana olleet yritykset mahdollistivat omalta osaltaan leirin toteutumisen edulliseen hintaan ja loivat mahdollisuuden yhä useammalle nuorelle osallistumisen leirille.\nTurun Weikkojen lisäksi leirin järjestelyihin osallistuivat Real Madrid Foundationin Suomen yhteistyökuppani Saarikoski Travels.\nTämän lisäksi leiriä olivat erittäin vahvasti tukemassa Audi Center Turku, Flör, Intersport Skanssi, RantaKerttu, Turun Seudun OP-Kiinteistökeskus ja Verto.\nLisäksi erittäin suuri tuki tuli Generation Adidas Internationalilta, joka on yksi Foundation Real Madridin maailmanlaajuisista pääyhteistyökumppaneista.


Ilonan uusi verkkokauppa avattu – Ilona\nIlonan verkkokauppa on nyt digitalisoituneempi kuin koskaan. Se on integroitu suurimpien tukkureiden järjestelmiin ja se saa monien tuotteiden tiedot ja suoraan Icecat-tietokannasta.\nValikoimamme on laajempi kuin koskaan, mutta edelleen fokuksena ”hyvät tuotteet” opetukseen! Maker-tuotevalikoimamme on myös nyt laajempi.\nSilti jokaisen tilauksen varmistaa Ilonan asiantuntija, näin toimien pyrimme varmistamaan hankintasi onnistumisen. Kun Sinulla on kysyttävää, ota rohkeasti yhteyttä!\nIlonan verkkokaupasta Sinulle monta etua:\n1. Integroitu suurimpien tukkureiden valikoimiin\nhyvä ja huono juttu Also, Techdata, Ingrammicro, Deltaco, Exertis\nSaamme heiltä kaikilta eri toimittajien tuotteet verkkokauppaamme\nNyt verkkokaupassa valikoima on rajattu muutamaan sataan toimittajaa, jotta valikoima ei olisi ylipursuava.\nKannettavien tietokoneiden ryhmässä on vieläkin kaikkiaan yli 1500 eri kokoonpanovaihtoehtoa, vaikka valmistajia on vain kolme: Apple, Lenovo ja Microsoft. Mikäli lisäisimme valikoimaan Acerin, Asuksen, HP:n, Fujitsu ym, valikoima kasvaisi yli 5000 vaihtoehtoon.\nPerustelluista syistä ja pyynnöstänne otamme toki uusia puuttuvia tuotemerkkejä valikoimaan\nEtsiessäsi sopivaa tietokonetta, voit myös käyttää lukuisia suodattimia, joilla rajaat hakuominaisuuksia. Joskus on kuitenkin hyvä kysyä asiantuntijalta vinkkiä, ota siis rohkeasti yhteyttä -> verkkokaupan pääsivun alaosassa on sukkela viesti-työkalu\n2. Ajantaiset saldotedot avuksesi - älä anna sen hämätä!\nsaadaan joka yö uudet saldotiedot, joten ne ovat hyvin kuvaavia\nvasta tilauksesi tehtyäsi saat Ilonalta vahvistuksen tilauksesta ja saatavuustilanteesta\nÄlä anna pienen tuotesaldon tai nollasaldon hämätä, silti toimitukset voivat olla nopeita.\nSuurin osa Ilonan edustamista erikoistuotteista toimitetaan suoraan valmistajalta loppuasiakkaalle, silloin tuotteiden hyvä saatavuus ei välttämättä näy Ilonan varastosaldoista. Tee rohkeasti tilaus tai lähetä kysely sähköpostitse kauppa@ılonait.fi tai verkkokaupan etusivulla olevalla viesti-toiminnolla.\n3. Mainio vertaa -toiminto\nKun pohdit hankintaa kahden tai useamman tietokonemallin välillä, kokeile avuksesi vertaa-toimintoa. Kun vielä valitset listaukseen ”vain eroavaisuudet”, niin saat apuja päätöksenteollesi.\n4. Kirjaudu asiakkaaksi - jo etukäteen tai tilauksen yhteydessä\nVoit luoda itsellesi tunnukset verkkokauppaan, vaikka et juuri olisikaan tekemässä hankintoja. Näin tehtyäsi Ilonan asiantuntija räätälöi asiakasroolisi mukaiset hinnastot ja erikoistarjoukset. esimerkiksi Applella ja Lenovolla on omat hintansa kouluasiakkaille, opettajille ja opiskelijoille.\nKun teet suoraan tilauksen verkkokaupassa, asiantuntijamme päivittävät asiakkuutesi taustatiedot ja liittävät soveltuvat hinnastot ja erikoistarjoukset. Niiden myötä tilauksesi yksikköhinnat saattavat jopa laskea.\n5. Seuraa tilauksesi kulkua\nKun olemme vastaanottaneet tilauksesi, muokanneet asiakastietosi, teemme ostotilaukset tukkureilta ja toimitukset varastostamme. Monilta tukkureilta saat suoraa ajantaista seurantatietoa teksti- tai sähköpostiviesteinä.\n- Risto & koko Ilonan tiimi\nPS: Verkkokauppaamme tulee vielä mainio lisäetu korkeakoulujen henkilökunnalle ja opiskelijoille...


Cimo.fi - Suomen kielen ja kulttuurin kesäkurssit\n[url:program/finska_spraket_och_finlands_kultur/for_finlandska_universitet/arrangerade_av_kurser/sommarkurser_i_finska_spraket_och_finlands_kultur][lang:sv] [title:Sommarkurser i finska språket och Finlands kultur]På svenska[url:programmes/finnish_language_part][lang:en] [title:Programmes: Finnish Language and Culture]In English\nYksilöille Oppilaitoksille Muille toimijoille Etusivu Mikä on CIMO? Ajankohtaista Näkökulmia kansainvälisyyteen Palvelut Ohjelmat Ota yhteyttä Suomen kieli ja kulttuuriUlkomaisille yliopistoilleUlkomaisille opiskelijoilleUlkomaisille jatko-opiskelijoille ja tutkijoilleSuomalaisille yliopistoille\nOhjelmatOhjelmat: Suomen kieli ja kulttuuriSuomalaisille yliopistoilleKurssien järjestäminenSuomen kielen ja kulttuurin kesäkurssit\nCIMO järjestää yhteistyössä suomalaisten yliopistojen kanssa 5 Suomen kielen ja kulttuurin kesäkurssia, jotka on tarkoitettu ulkomaisten yliopistojen Suomen kielen ja kulttuurin opiskelijoille. Kursseja on neljä eri tasoa. Alkeiskurssia ei järjestetä.\nKurssien tavoite ja sisältö\nKurssien tavoitteena on aktivoida opittua kielitaitoa ja kehittää sitä aidossa kieliympäristössä. Kursseilla puhutaan vain suomea.\nerityisesti puhumisen harjoittelua\nlisäksi kieliopin opiskelua, lukemista, kirjoittamista ja kuuntelua\neri alojen kulttuuriluentoja n. 5 tuntia\nvapaa-ajan ohjelmaa: tutustumiskäyntejä, retkiä ja illanviettoja.\nOpetuksen kokonaistuntimäärä on 80 tuntia. Kursseilla III ja IV on 60 tuntia suomen kielen opetusta ja 20 tuntia suomalaisen kirjallisuuden opetusta.\nKurssien osallistujamäärä on 36 ja opetusryhmiä on 2–3.\nYksi II tason kurssi on osittain pohjoismainen. Tämän kurssin kokonaistuntimäärä on 65 tuntia. Noin puolet kurssin osallistujista valitaan Pohjoismaista.Kurssien arviointi\nKustakin kurssista annetaan 10 ECTS-pistettä.\nKurssin suorittanut saa todistuksen, jossa opiskelijan suoritus on arvioitu.\nArviointiin vaikuttaa loppukoe tai kirjallinen harjoitustyö sekä aktiivinen tuntiosallistuminen.Opetus, majoitus ja vapaa-ajan ohjelma ovat kurssilaisille maksuttomia. Kurssilaiset vastaavat itse ateria- ja matkakuluistaan. CIMO voi lisäksi myöntää opiskelijoille matka-apurahoja.\nMiten pääsee kurssin järjestäjäksi?\nCIMO toteuttaa syksyisin tarjouskilpailun suomen kielen kurssien järjestämisestä. Muutaman vuoden välein tarjouspyyntö lähetetään kaikille suomen opetusta tarjoaville yliopistojen laitoksille, välivuosina edellisten vuosien järjestäjätahoille.Tarjoukseen tulee sisältyä kurssien yksityiskohtaisesti eritelty kustannuslaskelma. Kurssin järjestäjän tehtävät\nKurssin järjestäjän tulee\nvastata kurssin sisällöstä ja oppimateriaalista\nvalita opettajakunta – opettajalla tulee olla ylempi korkeakoulututkinto, johon sisältyy vähintään aineopinnot suomen kielestä, ja riittävä työkokemus\nhuolehtia kaikista kesäkurssin käytännön järjestelyistä, myös kurssilaisten majoituksesta\nantaa kurssin päätyttyä osanottajille ECTS-järjestelmän mukaisesti arvioidut kurssitodistukset\ntoimittaa CIMOon kurssiraportti ja selvitys määrärahojen käytöstä.CIMO huolehtii tiedottamisesta, osanottajien valintaprosessista ja mahdollisten matka-apurahojen myöntämisestä.\nLue tarkemmin kesäkurssien järjestämisestä tästä: Opas kesäkurssien järjestäjille (pdf)\n- Kurssien palautelomake (rtf)\nKesäkurssien vastuuhenkilö CIMOssa on Leena Kärnä.\nPäivitetty 20.03.2013 Tulosta


Toimustavat ja Ehdot | Savon Löytötavaratoimisto\nToimustavat ja Ehdot\nMarkkinointinimi Savonlöytötavaratoimisto on verkkokauppa, jossa hyödykkeiden myyjänä on Suomen musiikkilaitteet oy johon on viitattu jäljempänä tässä dokumentissa termillä ‘Palveluntarjoaja’.\nNäitä sopimusehtoja sovelletaan Savonlöytötavaratoimiston ja sen asiakkaiden välisessä kauppasuhteessa verkkokaupassa tapahtuvan tuotteiden oston ja myynnin yhteydessä.\nPuhelin: 0600 92 111\nPalveluntarjoaja ei vastaa vahingosta, joka aiheutuu ylivoimaisesta esteestä. Ylivoimaisena esteenä pidetään sellaista ennalta arvaamatonta seikkaa tai olosuhteiden muutosta, joka on palveluntarjoajan vaikutusmahdollisuuksien ulkopuolella ja jota se ei kohtuudella voi olettaa tapahtuvan. Palveluntarjoaja on velvollinen ilmoittamaan Asiakkaalle niin pian kuin se on mahdollista sitä kohdanneesta ylivoimaisesta esteestä.\nPalvelulla tarkoitetaan Savonlöytötavaratoimiston tarjoamaa palvelukokonaisuutta sen kaikki ilmenemismuodot ja kanavat mukaan lukien.\nKauppapaikka on domainissa savonlöytötavaratoimisto.fi sijaitseva verkkokauppa, joka tarjoaa asiakkaille ostopalveluita.\nAsiakas on kuka tahansa savonlöytötavaratoimiston tarjoaman palvelun käyttäjä. Tehdäkseen palvelun mahdollistamia ostotransaktioita tulee asiakkaan olla 18 vuotta täyttänyt.\nOstaja on Asiakas, joka ostaa tuotteita Savonlöytötavaratoimiston kauppapaikasta.\nToimitus on Savonlöytötavaratoimiston Ostajalle lähettämä ,Ostajan ostamat tuotteet sisältämä toimitus.\nSavonlöytötavaratoimisto myöntää myymilleen tuotteille 14 vrk omakustanteisen palautusoikeuden. Asiakaspalautukset tulee lähettää tai toimittaa tilausvahvistuksen tai toimituksen yhteydessä annettujen ohjeiden mukaisesti 14 vrk kuluessa lähetyksen vastaanottamisesta perille toimitettuna osoitteeseen:\nMinna Canthin katu 23\nAsiakkaalla on halutessaan mahdollisuus purkaa kauppa ja vaatia rahojen palautusta. Rahojen palautus edellyttää tilinumeron ilmoittamista palautusohjeiden mukaisella tavalla.\nAlkuperäiset lähetyskustannukset palautetaan vain, mikäli ostaja on saanut Tuotteen virheellisenä tai Tuote on vahingoittunut kuljetuksessa. Ota tällöin välittömästi yhteyttä asiakaspalveluun.\nTilatun tavaran noutamatta jättämistä ei katsota kaupan peruuttamiseksi. Savonlöytötavaratoimisto perii tilauksista, jotka on jätetty noutamatta tekemättä peruutus- tai palautusilmoitusta, erillisen 20€:n maksun. Kauppa katsotaan tällöin rauenneeksi ja Savonlöytötavaratoimisto palauttaa asiakkaalle ostosten summan vähennettynä edellä mainitulla 20€ erillisellä maksulla ellei asiakas erikseen sovi Savonlöytötavaratoimiston kanssa lähetyksen uudelleentoimittamisesta. Noutamattoman lähetyksen aiheuttamat lisäkulut peritään asiakkaalta ennen kuin lähetys voidaan uudelleentoimittaa.\n6. Tekninen toimivuus\n7. Tietosuoja ja tietojen käsittely\nHenkilötietolain mukainen rekisteriseloste on nähtävissä osoitteessa ? . Asiakas voi kieltää tietojensa käytön ja käsittelyn markkinointitarkoituksiin ja tarkistaa itseään koskevat tiedot ottamalla yhteyttä verkkokaupan asiakaspalveluun. Verkkokaupan sähköpostiosoite on palvelut.loytotavarat@gmail.com\njos tuotteen hinta on 0,00 euroa tai ei hintaa ole esitetty ollenkaan\nVerkkokauppa, verkkopalvelu ja näiden sisältö ovat Savonlöytötavaratoimiston tai sen yhteistyökumppaneiden omaisuutta, jota suojaavat tekijänoikeuslait ja kansainväliset tekijänoikeussopimukset. Kaikki edellisiin liittyvät immateriaalioikeudet (mm. tekijänoikeudet, rekisteröidyt ja rekisteröimättömät tavaramerkki- ja mallioikeudet, domainnimet, patentit, tietokantaoikeudet sekä liikesalaisuudet) kuuluvat palveluntarjoajalle tai sen yhteistyökumppaneille.\n10. Takuu ja virhevastuu\nTuotteiden mahdollinen takuu määräytyy tuotteiden valmistajan määrittelemien takuuehtojen mukaisesti. Asiakas on velvollinen tutustumaan tuotteen mukana toimitettuihin takuuehtoihin ennen tuotteen käyttöönottoa. Takuuehdot löytyvät käyttöohjeista, erillisestä takuulomakkeesta tai valmistajan osoittamasta verkko-osoitteesta.\nVerkkokaupassa ja sivustolla käytetään evästeitä (cookies), joiden avulla sivustoa voidaan kehittää edelleen aiempaa käyttäjäystävällisemmäksi. Evästeiden tehtävä on helpottaa, parantaa ja nopeuttaa asiointikokemusta. Evästeitä voidaan käyttää myös parempien tarjousten ja henkilökohtaisempien tuotesuositusten tarjoamiseksi asiakkaalle. Eväste on pieni tekstitiedosto, jonka verkkopalvelin tallentaa käyttäjän kiintolevylle. Osa verkkokaupan toiminnallisuudesta ja sisällöstä saattaa edellyttää evästeiden hyväksymistä toimiakseen. Sivustolla käytetään Google Analytics kävijäseurantasovellusta. Halutessaan asiakas voi kytkeä Analytics-seurannan pois hyödyntämällä selainlisäosaa. Asiakkaan verkkoselain hyväksyy yleensä evästeet valmiilla oletusasetuksilla, mutta käyttäjä voi myös estää evästeiden käytön selaimen asetuksista tai poistamalla evästeet selaimesta palvelun käytön päätyttyä. Lisätietoja selainkohtaisista vaihtoehdoista löytyy selaimen valmistajan ohjeista.\n12. Reklamaatiot ja ongelma- ja riitatilanteet\nReklamaatiot käsitellään ainoastaan kirjallisesti. Vapaamuotoisen reklamaation voi toimittaa joko sähköpostilla osoitteeseen palvelut.loytotavarat@gmail.com tai kirjeenä osoitteeseen Savonlöytötavaratoimisto Minna Canthin katu 23 70100 Kuopio.\nKuluttaja-asiakkaalla on oikeus saattaa tästä sopimuksesta syntyvät erimielisyydet kuluttajariitalautakunnan (www.kuluttajariita.fi) ratkaistavaksi Suomessa. Ennen asian viemistä kuluttajariitalautakunnan käsittelyyn kuluttajan tulee olla yhteydessä maistraattien kuluttajaneuvontaan (www.kuluttajaneuvonta.fi). Lisätietoja menettelyvaihtoehdoista ja soveltuvasta riidanratkaisuelimestä saa osoitteestahttp://ec.europa.eu/odr.\n14. Etukoodit ja tarjoukset\nSavonlöytötavaratoimisto voi julkaista ajoittain erilaisia etuja ja tarjouksia. Tällaiset edut ovat joko toistaiseksi voimassa olevia tai niiden kesto on erikseen ilmoitettu. Savonlöytötavaratoimisto pidättää yksipuolisen oikeuden kaikkiin etuihin ja tarjouksiin liittyviin muutoksiin sisältäen mm. etujen ehdot, sisällöt ja keston näihin kuitenkaan rajoittumatta.