KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSTIEDON VAIKUTUS LÄÄKKEIDEN HINTALAUTAKUNNAN KORVATTAVUUSPÄÄTÖKSIIN - PDF\nKUSTANNUSVAIKUTTAVUUSTIEDON VAIKUTUS LÄÄKKEIDEN HINTALAUTAKUNNAN KORVATTAVUUSPÄÄTÖKSIIN\nDownload "KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSTIEDON VAIKUTUS LÄÄKKEIDEN HINTALAUTAKUNNAN KORVATTAVUUSPÄÄTÖKSIIN"\n1 KUSTANNUSVAIKUTTAVUUSTIEDON VAIKUTUS LÄÄKKEIDEN HINTALAUTAKUNNAN KORVATTAVUUSPÄÄTÖKSIIN Miina Leussu Pro gradu-tutkielma Terveystaloustiede Itä-Suomen yliopisto Sosiaali- ja terveysjohtamisen laitos Huhtikuu 2011\n2 ITÄ-SUOMEN YLIOPISTO, Yhteiskuntatieteiden ja kauppatieteiden tiedekunta Sosiaali- ja terveysjohtamisen laitos, terveystaloustiede LEUSSU MIINA: Kustannusvaikuttavuustiedon vaikutus lääkkeiden hintalautakunnan korvattavuuspäätöksiin Pro gradu -tutkielma, 82 sivua, 2 liitettä (9 sivua) Tutkielman ohjaaja: Professori Hannu Valtonen Huhtikuu 2011 Avainsanat: Lääkkeiden hintalautakunta, lääkkeen korvattavuus, päätöksenteko, kustannusvaikuttavuus Lääkekustannusten ja Kelan maksamien lääkekorvausten jatkuvasti kasvaessa lääkekustannusten hillitseminen on viime aikoina ollut esillä julkisessa keskustelussa. Lääkkeiden hintalautakunta päättää lääkeaineiden hyväksymisestä korvausjärjestelmään, joten se voi päätöksillään vaikuttaa lääkekustannusten ja yhteiskunnan maksamien lääkekorvausten määrään ja niiden hillitsemiseen. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia yhteiskunnallista päätöksentekoa rationaalisen valinnan teorian avulla. Tutkimuskohteena on lääkkeiden hintalautakunta ja sen tekemät päätökset. Rationaalisen valinnan teoriaa käytetään tutkittaessa voidaanko kustannusvaikuttavuustiedon avulla ennustaa lääkkeiden hintalautakunnan korvattavuuspäätöksiä, voidaanko inkrementaaliselle kustannusvaikuttavuudelle määritellä kynnyshinta, sekä vaikuttaako lääkeaineiden sosiaalinen arvo korvattavuuspäätöksiin. Tutkimuksen aineistona käytettiin lääkkeiden hintalautakunnan päätöksiä peruskorvattavaksi haetuista lääkeaineista vuodelta 2007 sekä kirjallisuudesta löytyneitä tietoja lääkeaineiden kustannusvaikuttavuudesta. Tutkimusmenetelmänä käytettiin kirjallisuuskatsausta. Vuonna 2007 peruskorvattavaksi haettiin yhteensä 15 lääkeainetta, näistä kuuden hakemus hylättiin ja yhdeksän hyväksyttiin. Yksi lääkeaine hyväksyttiin korvattavaksi kahdessa eri käyttöaiheessa, joten korvattavaksi haettuja tapauksia oli yhteensä 16 ja korvattavaksi hyväksyttyjä yhteensä 10. Kustannusvaikuttavuustieto löydettiin 13 tapauksesta. Vuonna 2007 tai sitä ennen julkaistu kustannusvaikuttavuustieto löydettiin kuudesta tapauksesta. Lääkkeiden hintalautakunnan tekemien päätösten ja kustannusvaikuttavuustiedon välillä ei tämän tutkimuksen perusteella ole yhteyttä, eikä kustannusvaikuttavuustiedon avulla voida ennustaa korvattavuuspäätöksiä. Inkrementaaliselle kustannusvaikuttavuudelle ei voida määritellä kynnyshintaa. Kustannusvaikuttavuustiedon epävarmuuskaan ei selitä korvattavuuspäätöksiä. Lääkeaineiden sosiaalinen arvo sen sijaan selittää päätöksiä jonkin verran. Korkean sosiaalisen arvon omaavat lääkkeet, esimerkiksi syöpälääkkeet, voivat päästä korvattavuuden piiriin hieman helpommin kuin matalan sosiaalisen arvon omaavat lääkeaineet. Tämän tutkimuksen tulosten perusteella ei voida sanoa, että lääkkeiden hintalautakunta ei toimisi päätöksiä tehdessään rationaalisesti. Suomessa taloudelliset asiat, kuten lääkeaineen kustannusvaikuttavuus otetaan korvattavuuspäätöksiä tehtäessä huomioon, mutta ne ovat vain yksi huomioitava asia muiden joukossa.\n3 UNIVERSITY OF EASTERN FINLAND, Faculty of Social and Business Sciences, Department of Health and Social Management, Health Economics LEUSSU MIINA: The influence of the cost-effectiveness information on the reimbursement decisions of the Pharmaceuticals pricing board Master's thesis, 82 pages, 2 appendices (9 pages) Advisor: Professor Hannu Valtonen April 2011 Keywords: Finnish Pharmaceuticals Pricing Board, reimbursement of drugs, decision making, cost-effectiveness The restraining of the constantly growing drug related costs and reimbursements paid by the society have lately been under public debate. The Finnish Pharmaceuticals pricing board decides which drugs will be reimbursed from the Health Insurance. Therefore the board has an important role in restraining these costs. The aim of this study was to examine if the societal decision-making is rational by examining the reimbursement decisions made by the Finnish Pharmaceuticals pricing board. The study is based on the rational choice theory. The rational behavior is researched by examining if the reimbursement decisions can be predicted on the basis of the cost-effectiveness information. It is also examined if a threshold for the incremental cost-effectiveness can be defined, and if the social value of the drugs has an influence on the decisions. The data of this study was the basic reimbursement category decisions made by the Finnish Pharmaceuticals Pricing Board in 2007 and the cost-effectiveness information of the drugs in question found in the literature. The method of this study was literature review. In 2007, reimbursement was applied for 15 drugs in the basic reimbursement category. Six of these were declined and nine approved. One of the drugs was approved for reimbursement in two different indications, so altogether there were ten approved cases. The cost-effectiveness information was found in the literature in 13 of the 16 applied cases. Cost-effectiveness information, that was published in 2007 or earlier could be found in only six of these cases. According to the results of this study, there is no connection between the costeffectiveness information and the decisions made by the Finnish Pharmaceuticals Pricing Board. The reimbursement decisions can not be predicted on the basis of the costeffectiveness information. A threshold can not be defined for the incremental costeffectiveness. The uncertainty of the cost-effectiveness information does not explain the reimbursement decisions either. The social value of the drugs had some influence on the decisions. The drugs with high social value, for example the cancer drugs, can be approved for reimbursement somewhat easier than those with low social value. Based on the results, it cannot be stated that the Finnish Pharmaceuticals Pricing Board would not act rationally in decision making process. In Finland the economic matters, for example the cost-effectiveness, are considered in the reimbursement decisionmaking, but there are many other issues taken into account as well.\n4 SISÄLTÖ 1 TUTKIMUKSEN TAUSTA JA TARKOITUS TUTKIMUSONGELMAT RATIONAALISEN VALINNAN TEORIA Rationaalisuus lääkkeiden hintalautakunnan päätöksissä AIKAISEMPAA TUTKIMUSTA LÄÄKKEIDEN HINTALAUTAKUNTA AINEISTO JA MENETELMÄT Peruskorvattavaksi haetut lääkeaineet vuonna Peruskorvattavaksi vuonna 2007 haettujen lääkeaineiden kustannusvaikuttavuus Kustannusvaikuttavuusartikkelien ominaisuudet TULOKSET Kaikki kustannusvaikuttavuusartikkelit Vuonna 2007 tai sitä ennen julkaistut kustannusvaikuttavuusartikkelit Tuloksiin vaikuttavia tekijöitä JOHTOPÄÄTÖKSET JA POHDINTA Yhteenveto tutkimuksen keskeisistä tuloksista Johtopäätökset Tutkimuksen arviointi Aiheita mahdollisiin jatkotutkimuksiin LÄHTEET Kustannusvaikuttavuustutkimukset LIITE 1. Käytetyt hakusanat ja löydetyt osumat LIITE 2. Artikkelikohtaiset tulokset... 84\n5 KUVIOT KUVIO 1. Rationaalisen toiminnan rakenne... 9 KUVIO 2. Kustannusvaikuttavuus-koordinaatisto KUVIO 3. Sosiaalisen arvon ja inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden välinen riippuvuus TAULUKOT TAULUKKO 1. Uudet peruskorvattaviksi haetut lääkeaineet vuonna TAULUKKO 2. Korvattavaksi haettujen lääkeaineiden englanninkieliset nimet ja indikaatiot TAULUKKO 3. Kustannusvaikuttavuustutkimusten mukaanottokriteerit TAULUKKO 4. Artikkelien kustannusvaikuttavuustietojen keskiarvot ja vaihteluvälit TAULUKKO 5. Lääkeaineiden kustannusvaikuttavuustietojen keskiarvot ja vaihteluvälit TAULUKKO 6. Lääkeaineiden kustannusvaikuttavuustieto ja korvattavuuspäätökset TAULUKKO 7. Vuonna 2007 tai ennen sitä julkaistujen artikkelien kustannusvaikuttavuustietojen keskiarvot ja vaihteluvälit TAULUKKO 8. Lääkeaineiden kustannusvaikuttavuustietojen keskiarvot ja vaihteluvälit vuonna 2007 tai ennen sitä julkaistujen artikkelien perusteella TAULUKKO 9. Lääkeaineiden kustannusvaikuttavuustieto vuonna 2007 tai ennen sitä julkaistujen artikkelien perusteella ja korvattavuuspäätökset TAULUKKO 10. Lääkeaineiden kustannusvaikuttavuustiedot vuosina 2007 ja 2010 sekä korvattavuuspäätökset... 57\n6 LYHENTEET ADHD Attention Deficit Hyperactivity Disorder, tarkkaavuus- ja ylivilkkaushäiriö AIDS Acquired Immune Deficiency Syndrome BMI Body Mass Index, painoindeksi (kg/m 2 ) BSC Best Supportive Care, oireenmukainen tai tukihoito CDR Common Drug Review, Kanadassa kustannusvaikuttavuusarviointeja tekevä viranomainen EMA European Medicines Agency, Euroopan lääkeviranomainen GIST Gastrointestinaalinen Stroomakasvain HIV Human Immunodeficiency Virus HTA Health Technology Assessment KELA Kansaneläkelaitos LYG Life Year Gained, saavutettu lisäelinvuosi MC Minimally Classic, makulan kostean ikärappeuman leesiotyyppi NICE National Institute of Clinical Excellence, Iso-Britanniassa kustannusvaikuttavuusarviointeja tekevä viranomainen PBAC Pharmaceutical Benefits Advisory Committee, Australiassa kustannusvaikuttavuusarviointeja tekevä viranomainen PC Predominantly Classic, makulan kostean ikärappeuman leesiotyyppi PDT Photodynamic Treatment, fotodynaaminen hoito PF Pharmaca Fennica, terveydenhuollon henkilökunnalle tarkoitettu lääkeopas PUFA Polyunsaturated Fatty Acids, monityydyttymättömät rasvahapot QALY Quality Adjusted Life Year, laatupainotettu elinvuosi SPC Summary of Product Characteristics, valmisteyhteenveto\n7 5 1 TUTKIMUKSEN TAUSTA JA TARKOITUS Lääkekustannukset ja Kansaneläkelaitoksen (Kela) maksamat lääkekorvaukset ovat Suomessa olleet viime vuosina kasvussa (Suomen Lääketilasto 2008). Tarve hillitä lääkehoidoista yhteiskunnalle aiheutuvia kustannuksia on ollut viime aikoina paljon esillä. Sosiaali- ja terveyspolitiikan strategiat asiakirjassa (Sosiaali- ja terveysministeriö 2006, 22) yhtenä tavoitteena on mainittu lääkehuollon kustannustehokkuuden parantaminen. Lääkehoitoa pyritään ohjaamaan lääketieteellisesti perustelluksi ja kustannusten kannalta tarkoituksenmukaiseksi. Samalla lääkkeiden määräämiskäytäntöjä kannustetaan muuttamaan rationaalisemmiksi ja kustannustehokkaammiksi. Lääkekorvausjärjestelmää pyritään kehittämään siten, että se ohjaa hoidon kannalta tarkoituksenmukaisiin käytäntöihin. Lääkepolitiikka asiakirjassa (Sosiaali- ja terveysministeriö 2003, 17) yhdeksi tavoitteeksi asetetaan lääkekustannusten kohtuullisuus sekä potilaalle että yhteiskunnalle. Lääkekustannusten kasvua rajoitetaan sellaisilla toimenpiteillä, jotka eivät siirrä kustannuksia osapuolelta toiselle. Toimenpiteiden lähtökohtana tulee olla kokonaiskustannusten kasvun rajoittaminen ja hyödyn kohdentaminen koko yhteiskunnalle. Lääkekustannusten sääntelyyn on useita keinoja. Keinot voidaan jakaa viiteen ryhmään: viitehinnoittelu, neuvottelu ja kontrollointi valmistekohtaisesti, lääkeainekohtainen hinnoittelu, liikevoiton kontrollointi sekä budjettirajoitteen tai hintakaton muodostaminen. Useiden maiden lääkevalmisteiden hinnoittelupolitiikat ovat näiden keinojen yhdistelmiä (Scherer 2000, 1329). Suomessa sairausvakuutuksen lääkekorvausjärjestelmää on uudistettu lääkekustannusten hillitsemiseksi. Maassamme on otettu käyttöön geneerinen substituutio ( ) ja viitehintajärjestelmä ( ). Lääkekustannukset ovat pienentyneet jopa ennustettua enemmän. Ennen geneerisen substituution voimaantuloa Kansaneläkelaitos arvioi sen aiheuttamien teoreettisten säästövaikutusten olevan kaikkiaan yli 45 miljoonaa euroa vuodessa (Sosiaali- ja terveysministeriö 2002, 9). Tähän arvioon ei ole laskettu mukaan hintakilpailusta saatavaa säästöä. Geneerisen substituution ensimmäisenä voimassaolovuonna kokonaissäästöjä syntyi 88,3 miljoonaa euroa (Paldán & Klaukka 2004, 9). Ennen viitehintajärjestelmän käyttöönottoa sen arvioitiin tuovan vuositasolla 85 miljoonan\n8 6 euron säästöt (Klaukka & Martikainen 2008, 4564). Viitehintajärjestelmän käyttöönoton jälkeen säästöjä syntyi puolessa vuodessa (huhti-lokakuu 2009) jo 43 miljoonaa euroa (Saastamoinen 2009). Lääkkeiden hintalautakunta päättää lääkkeiden myyntiluvan haltijoiden hakemusten perusteella uusista korvattavista lääkkeistä ja niiden hinnoista, sekä jo aiemmin korvattavuuden piiriin kuuluneiden lääkevalmisteiden korvattavuuksien jatkumisesta sekä hintojen mahdollisista alentamisista tai korotuksista. Päätöksillään se pyrkii noudattamaan Sosiaali- ja terveysministeriön antamia suuntaviivoja maamme lääkepolitiikassa. Lääkkeiden hintalautakunnan tekemillä päätöksillä on keskeinen asema lääkekustannusten kehityksessä. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on tutkia lääkkeiden hintalautakuntaa yhteiskunnallisena päätöksentekijänä. Lääkkeiden hintalautakunnan toimintaa, eli sen tekemiä päätöksiä analysoimalla tutkitaan, mikä on kustannusvaikuttavuustiedon asema lääkkeiden hintalautakunnan korvattavuuspäätöksissä. Tutkimuksessa käytetään aineistona peruskorvattavaksi haettujen lääkeaineiden luetteloa vuodelta 2007, sekä kirjallisuudesta saatavaa tietoa näiden lääkeaineiden kustannusvaikuttavuudesta. Tutkimuksessa otetaan huomioon peruskorvattavaksi haetut lääkemääräyksellä myytävät lääkevalmisteet. Erityiskorvattavaksi haettuja valmisteita ei oteta huomioon. Luvussa kaksi esitellään tämän tutkimuksen tutkimusongelmat. Luvussa kolme käydään läpi tutkimuksen taustalla olevaa rationaalisen valinnan teoriaa, ja luvussa neljä luodaan katsaus aikaisempaan tutkimukseen. Luvussa viisi käsitellään tutkimuskohdetta, lääkkeiden hintalautakuntaa. Tutkimuksen aineisto esitellään luvussa kuusi ja luvussa seitsemän käsitellään tutkimuksen tuloksia. Luvussa kahdeksan esitellään tutkimuksen keskeiset tulokset, tehdään johtopäätöksiä ja pohditaan aiheita jatkotutkimuksille.\n9 7 2 TUTKIMUSONGELMAT Tämän tutkimuksen tutkimusongelmina ovat 1. Tutkia rationaalisen toiminnan toteutumista yhteiskunnallisessa päätöksenteossa. - Tutkia miten kustannusvaikuttavuutta ja sosiaalista arvoa käytetään päätöksenteon perusteina. 2. Tutkia lääkkeiden hintalautakunnan toimintaa yhteiskunnallisena päätöksentekijänä. - Tutkia miten lääkevalmisteiden kustannusvaikuttavuustieto ennustaa lääkkeiden hintalautakunnan korvattavuuspäätöksiä. o Ovatko lääkkeiden hintalautakunnan korvattavuuspäätökset lääkkeiden kustannusvaikuttavuusjärjestyksen mukaisia? - Tutkia mitä eroa on korvattaviksi hyväksyttyjen ja hylättyjen valmisteiden kustannusvaikuttavuudessa. o Voidaanko lääkkeiden hintalautakunnan korvattavuuspäätösten perusteella määritellä kynnyshinta inkrementaaliselle kustannusvaikuttavuudelle? - Tutkia mikä on lääkeaineilla hoidettavien sairauksien sosiaalisen arvon vaikutus korvattavuuspäätöksiin. o Voidaanko lääkeaineilla hoidettavien sairauksien sosiaalisella arvolla selittää lääkkeiden hintalautakunnan korvattavuuspäätöksiä, mikäli kustannusvaikuttavuus ei niitä selitä?\n10 8 3 RATIONAALISEN VALINNAN TEORIA Taloustieteessä rakennetaan malleja sosiaalisista ilmiöistä todellisuuden ymmärtämisen helpottamiseksi. Mallit ovat yksinkertaistuksia todellisuudesta. Niissä otetaan huomioon vain tutkittavan asian kannalta tärkeät yksityiskohdat ja epäolennaiset asiat jätetään huomiotta, jotta mallista saataisiin riittävän yksinkertainen. Yksi tällainen malli on teoria rationaalisesta valinnasta. Määriteltäessä rationaalisuutta voidaan puhua joko rationaalisesta valinnasta tai rationaalisesta toiminnasta. Rationaalisen toiminnan voidaan ajatella olevan rationaalisen valinnan tulos (Elster 2001, 12764). Rationaalisen valinnan teoria on pääasiassa ohjaileva, normatiivinen teoria. Se kertoo toimijalle mitä tehdä, jotta mahdollisimman suuri hyöty saavutettaisiin (Elster 2001, 12763). Teoriaa voidaan käyttää toimijan käytöksen selittämiseen kun oletetaan että toimija toimii, kuten hänen teorian mukaan pitäisi toimia. Rationaalisen valinnan teoria voidaan yksinkertaisimmillaan tiivistää yhteen lauseeseen: Jos ihmisellä on useampia toimintamahdollisuuksia, hän valitsee sen vaihtoehdon, josta olettaa saavansa itselleen parhaan lopputuleman (Elster 1991, 22). Rationaalinen toimija pyrkii maksimoimaan odotettua hyötyään. Ajatellaan, että taloudelliselle agentille annetaan hyvin määriteltyjä toimintavaihtoehtoja, joista jokainen johtaa tietyllä todennäköisyydellä tiettyyn lopputulemaan, joista jokaisesta on tietyn suuruinen hyöty agentille. Tällöin rationaalinen agentti valitsee sen toimintavaihtoehdon, jonka lopputulemasta hän saa suurimman hyödyn (Elster 2001, 12764).\n11 9 KUVIO 1. Rationaalisen toiminnan rakenne Kuviossa 1 kuvataan rationaalisen toiminnan rakenne (Elster 2001, 12764). Kuviossa nuolet kuvaavat optimaalisuussuhteita (optimality relations). Toiminta on rationaalista, jos se toteuttaa agentin mieltymyksiä (desires) agentin uskomukset (beliefs) huomioon ottaen. Uskomusten täytyy olla hyvin perusteltuja ja niiden tulee pohjautua agentin käytettävissä olevaan informaatioon. Uuden informaation keräämiseen tulee tehdä optimaalinen investointi (Elster 2001, ja Elster 2007, 191). Toiminta voi olla epärationaalista jos agentin uskomukset ovat vääriä, vaikka ne olisivatkin hyvin perusteltuja (Elster 2001, 12764). Uskomukset ovat oikeita, jos ne ovat muotoutuneet käytettävissä olevaa informaatiota hyödyntäen, menetellen siten, että pitkällä aikavälillä uskomuksista muotoutuu keskimäärin todenmukaisia (Elster 2007, 202). Uskomusten rationaalisuus ja todenmukaisuus eivät ole sama asia. Uskomus on tosi, jos se vastaa todellisuutta, ja rationaalinen jos se vastaa agentin käytettävissä olevaa informaatiota (Elster 2007, 211). Kuten kuviossa 1 esitetään, mieltymysten ei sallita suoraan vaikuttavan uskomuksiin. Mieltymykset kuitenkin voivat vaikuttaa uskomuksiin epäsuorasti optimaalisen informaation keräämisen kautta (Elster 2001, 12765). Informaation keräämiseen tehtävän investoinnin optimaalinen määrä riippuu agentin mieltymyksistä. Mitä tärkeämpi päätös, jota varten informaatiota kerätään, on agentille, sitä enemmän informaatiota on jär-\n12 10 kevää kerätä. Mieltymykset ja uskomukset lähtötilanteessa (prior beliefs) määrittävät lisäinformaatiosta odotettavissa olevan hyödyn (Elster 2007, 205). Vaikka rationaalisuus voi vaatia agenttia investoimaan lisäinformaatioon, rajoittavat investointia sen odotetut kustannukset ja hyödyt. Jos lisäinformaation keräämisellä uskotaan olevan korkeat vaihtoehtoiskustannukset, on rationaalista toimintaa jättää investointi tekemättä. Samoin mikäli investoinnin suorat kustannukset ovat suuret, investoiminen on epärationaalista toimintaa (Elster 2007, 211). Lisäinformaation optimaalinen määrä voi muuttua myös informaatiota kerättäessä (Elster 2007, 206). Taloudellisen agentin preferenssit saadaan selville kysymällä niitä agentilta tai tarkkailemalla tämän toimintaa (Elster 1991, 23). Agentin oletetaan voivan vertailla eri toimintavaihtoehtoja ja se järjestys, johon agentti toimintavaihtoehdot järjestää, kuvaa agentin preferenssijärjestystä. Preferenssien oletetaan olevan täydellisiä, refleksiivisiä ja transitiivisia. Preferenssien täydellisyys tarkoittaa, että agentti pystyy vertailemaan mitä tahansa kahta hyödykekoria, ja sanomaan kumpi niistä on parempi, tai olemaan indifferentti niiden suhteen. Preferenssien refleksiivisyys tarkoittaa, että jokainen hyödykekori on vähintään yhtä hyvä kuin hyödykekori itse. Preferenssien transitiivisuudella tarkoitetaan seuraavaa. Agentin mielestä hyödykekori X on vähintään yhtä hyvä kuin hyödykekori Y, ja hyödykekori Y on vähintään yhtä hyvä kuin hyödykekori Z. Tällöin agentin mielestä hyödykekori X on vähintään yhtä hyvä kuin hyödykekori Z. Preferenssijärjestyksestä voidaan muodostaa hyötyfunktio, jonka avulla vaihtoehdoille saadaan numeeriset arvot. Ne vaihtoehdot, joita preferoidaan enemmän, saavat suuremman numeerisen arvon (Elster 1991, 23). Numeeristen arvojen suuruudella ja niiden keskinäisillä suuruuseroilla ei ole merkitystä. Ainoa merkitsevä asia on se, mihin järjestykseen vaihtoehdot saadaan järjestettyä hyötyfunktion avulla. Rationaalisen valinnan teorialla on kaksi rajoitetta. Teorian ennuste agentin toiminnasta voi jäädä epämääräiseksi (indeterminacy). Toisaalta agentti voi toimia teorian ennusteen vastaisesti, epärationaalisesti (irrationality) (Elster 2001, ja Elster 2007, 207). Ennusteen epämääräisyys voi johtua siitä, että agentti ei pysty tunnistamaan parasta toimintavaihtoehtoa. Kaksi vaihtoehtoa voi agentin mielestä olla niin hyviä kuin mahdollista ja lisäksi keskenään yhtä hyviä. Agentti on tällöin indifferentti toimintavaih-\n13 11 toehtojen suhteen. Toisaalta vaihtoehdot voivat olla erilaisia monella ulottuvuudella ja nämä eroavaisuudet kumoavat toisensa, jolloin agentti ei pysty valitsemaan parasta vaihtoehtoa (Elster 2007, 207). Epämääräisyys voi johtua myös agentin preferenssien epätäydellisyydestä. Tällöin agentti ei pysty laittamaan toimintavaihtoehtoja paremmuusjärjestykseen (Elster 2007, 207). Tätä tapahtuu yleensä silloin, kun valinnan kohteena on asia tai päätös, josta agentilla ei ole aiempaa kokemusta tai kun toimintavaihtoehdot poikkeavat huomattavasti toisistaan (Elster 2001, 12766). Tällaisessa tilanteessa agentin pitäisi investoida lisäinformaatioon. Hän ei kuitenkaan tiedä mikä olisi optimaalinen investointi. Rationaalisen valinnan teoria ei pysty tekemään hyviä ennusteita tällaisissa tilanteissa. Se antaa parempia ennusteita tilanteissa, joissa informaatiota on käytettävissä riittävästi jo lähtötilanteessa (Elster 2007, ). Epärationaalista toimintaa voivat aiheuttaa kysymyksen asettelu ja tunteiden ohjaamana toimiminen. Uskomukset voivat olla virheellisiä, jos agentti ei ymmärrä tilastollista päättelyä, harrastaa toiveajattelua tai itsepetosta. Uskomusten virheellisyyden seurauksena agentin toiminta voi olla agentin mielestä rationaalista, mutta se ei tuota optimaalista tulosta uskomusten virheellisyyden vuoksi. Epärationaalisuus informaation keräämisessä ilmenee usein liikainvestointina. Jos vaihtoehtoiskustannukset aliarvioidaan suhteessa suoriin kustannuksiin, lisäinformaatioon investoidaan helposti liikaa. Liikaa investoidaan myös silloin, kun agentti haluaa riittävästi näyttöä vaikka kyseisessä tilanteessa rationaalinen toimintatapa olisi valinnan tekeminen kolikkoa heittämällä (Elster 2001, 12766). Toimintavaihtoehtojen valinnalla on usein rajoitteita, kuten resurssien, esimerkiksi käytettävissä olevien varojen niukkuus. Osa toimintavaihtoehdoista voi rajautua budjettirajoitteen takia pois vaihtoehdoista. Tällöin valinta täytyy tehdä niiden vaihtoehtojen välillä, joihin päätöksentekijällä on varaa. Toinen rajoite liittyy usein käytettävissä olevaan aikaan. Päätöksen tekemiseen voi olla käytettävissä rajoitettu aika. Tällöin esimerkiksi lisäinformaation kerääminen voi olla mahdotonta ja päätös täytyy tehdä sen informaation avulla, joka agentilla on jo ennestään.\n14 Rationaalisuus lääkkeiden hintalautakunnan päätöksissä Lääkkeiden hintalautakunnan päätökset ovat rationaalisen valinnan teorian mukaan rationaalisia, jos lautakunta päätöksiä tehdessään toteuttaa mieltymyksiään ja ottaa huomioon omat uskomuksensa. Hintalautakunnalla ei varsinaisesti voida ajatella olevan omia mieltymyksiä, vaan se pyrkii toteuttamaan yhteiskunnan mieltymyksiä omassa toiminnassaan. Hintalautakunta pyrkii toiminnallaan ja päätöksillään tuottamaan mahdollisimman suuren hyödyn yhteiskunnalle sen käytettävissä olevilla resursseilla. Se valitsee toimintavaihtoehdoista sen, josta se olettaa yhteiskunnan saavan mahdollisimman suuren hyödyn. Hintalautakunnan uskomukset pohjautuvat sen käytettävissä olevaan informaatioon. Käytettävissä oleva informaatio on lääkkeen myyntiluvan haltijan hakemuksensa yhteydessä esittämä informaatio, sekä mahdollinen muu saatavilla oleva informaatio. Mikäli lääkkeiden hintalautakunnan päätöksenteossaan käyttämä informaatio on puutteellista tai laadultaan huonoa, ei lääkkeen todellisesta kustannusvaikuttavuudesta saada käsitystä. Informaation voidaan epäillä olevan laadultaan huonoa esimerkiksi silloin, jos tutkimuksen raportoinnissa on puutteita tai epäselvyyksiä tai jos lääkeyritys on rahoittanut tutkimusta. Lääkeyritys saattaa tutkimusta rahoittamalla pyrkiä saamaan itselleen suosiollisen tutkimustuloksen. Tällöin hintalautakunnan pitäisi investoida lisäinformaatioon ennen päätöksen tekemistä. Mikäli näin ei tehdä, voivat sen tekemät päätökset olla vääriä. Samoin voi käydä, jos päätöksentekijä antaa tunteilleen vallan, ja tekee päätöksiä ottamatta saamaansa informaatiota huomioon tai tekee päätöksiä ennakkoasenteidensa perusteella. Lääkkeiden hintalautakunta toteuttaa laissa määrättyjä tehtäviään tehdessään päätöksiä lääkkeiden korvattavuudesta (L 1224/2004, 6 luku, 1 ). Päätöksiä tehdessään lääkkeiden hintalautakunnalla on mahdollisuus joko hyväksyä tai hylätä lääkkeen myyntiluvan haltijan hakemus. Rajoitteina päätöksenteossa toimivat yhteiskunnan määrittelemä budjettirajoite, sekä laissa määrätty rajoite päätöksentekoon käytettävästä ajasta. Hintalautakunta toimii yhteiskunnan agenttina ja pyrkii saamaan mahdollisimman paljon vastinetta yhteiskunnan niukoille resursseille. Mikäli lääke ei ole kustannusvaikuttava aiempiin hoitovaihtoehtoihin verrattuna, yhteiskunnan ei kannata investoida siihen. Rationaalista toimintaa voidaan katsoa olevan myös korvattavuuden antaminen lääkehoidoille sellaisissa sairauksissa, joissa muita lääkehoitoja ei ole olemassa. Toisaalta kor-\n15 13 vattavuutta ei lähtökohtaisesti myönnetä sellaisille valmisteille, jotka eivät ole kustannusvaikuttavia, eivätkä tuo mitään uutta hoitovaihtoehtokenttään. Jos uusi lääkevalmiste on kovin kallis, sen täytyy tuoda myös lisää hyötyä käyttäjälleen. KUVIO 2. Kustannusvaikuttavuus-koordinaatisto Kuviossa 2 on esitetty kustannusvaikuttavuus-koordinaatisto (Simoens 2009, 2957). Koordinaatiston vaaka-akselilla on vaikuttavuusero (E 1 -E 0 ) tutkittavan teknologian, esimerkiksi lääkeaineen, ja sen vertailuhoidon välillä. Vaikuttavuus voidaan ilmaista esimerkiksi elinvuosina tai laatupainotettuina elinvuosina. Koordinaatiston pystyakselilla on kustannusero (C 1 -C 0 ) tutkittavan teknologian ja vertailuhoidon välillä. Tutkittava lääkeaine voi olla vertailuhoitoonsa nähden kalliimpi tai halvempi ja vaikuttavuudeltaan parempi tai huonompi, ja se voi sijoittua mihin tahansa kuvion neljännekseen, jotka on numeroitu yhdestä neljään. Koordinaatistossa oikealle ylös (1) sijoittuva tutkittava lääkeaine on vertailuhoitoonsa nähden kalliimpi, mutta myös vaikuttavampi. Oikealla alhaalla (2) tutkittava lääkeaine on vaikuttavampi ja halvempi kuin vertailuhoito. Tässä tilanteessa tutkittava lääkeaine dominoi vertailuhoitoaan. Vasemmalle alas (3) sijoittuva lääkeaine on halvempi ja vähemmän vaikuttava vertailuhoitoonsa nähden. Vasemmalla\n16 14 ylhäällä (4) vertailuhoito dominoi tutkittavaa lääkeainetta, eli tutkittava lääkeaine on kalliimpi ja vähemmän vaikuttava verrattuna vertailuhoitoon. Tutkittavan lääkeaineen sanotaan tässä tilanteessa olevan ei-kustannusvaikuttava. Jos tutkittava lääkeaine sijoittuu oikealle ylös (1), on harkittava, kuinka paljon yhdestä lisävaikuttavuusyksiköstä ollaan valmiita maksamaan. Kuviossa näkyvä katkoviiva edustaa kustannusvaikuttavuuden kynnysarvoa, eli sitä hintaa, mikä lisävaikuttavuusyksiköstä ollaan korkeintaan valmiita maksamaan. Maksaja, esimerkiksi yhteiskunta, voi määritellä oman kynnysarvonsa, jonka alapuolelle kuvion ensimmäisessä neljänneksessä sijoittuvat teknologiat se on valmis maksamaan. Joissain tapauksissa myös alas oikealle (3) ja katkoviivan alapuolelle sijoittuvien lääkeaineiden käyttöä voidaan kustannusvaikuttavuutensa perusteella suositella, vaikka ne olisivat vertailuhoitoonsa nähden vähemmän vaikuttavia. Näin voidaan tehdä esimerkiksi silloin, jos lääkeaine on vertailuhoitoonsa nähden huomattavasti halvempi, mutta vain vähän vähemmän vaikuttava. Jos tutkittava lääkeaine sijoittuu koordinaatistossa oikealle alas (2), voidaan sen käyttöä kustannusvaikuttavuutensa perusteella suositella maksuhalukkuudesta riippumatta. Vasemmalle ylös (4) sijoittuvia (ei-kustannusvaikuttavia) lääkeaineita ei lähtökohtaisesti suositella otettavaksi käyttöön kustannusvaikuttavuutensa perusteella. Lääkekustannusten noustessa lääkkeiden hintalautakunnan tekemien päätösten merkitys on entisestään korostunut. Päätöksentekoon vaikuttavat myös poliittiset paineet. Toisaalta lääkekustannukset eivät saisi liikaa nousta, joten kaikkia hakemuksia ei voida hyväksyä. Toisaalta taas päätös hylätä korvattavuushakemus voi aiheuttaa julkista arvostelua ja keskustelua. Keskustelua voivat herättää lääkeyritykset, joiden hakemus on hylätty tai lääkkeellä hoidettavasta sairaudesta kärsivien potilaiden edustajat, kuten esimerkiksi potilasjärjestöt. Keskusteluun voi nousta myös sairauksien sosiaalinen arvo, eli yhteiskunnassa sen jäsenten mielipiteiden perusteella määräytyvä sairauksien hoidon yhteiskunnallinen arvo. Kuviossa 3 (Drummond ym 2009 b, 278) on kuvattu sosiaalisen arvon ja inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden välinen riippuvuus.\n17 15 KUVIO 3. Sosiaalisen arvon ja inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden välinen riippuvuus Kuviossa nähdään vaaka-akselilla inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden vaihtelu ja pystyakselilla sosiaalisen arvon vaihtelu. Kuvioon on merkitty kolme eri ryhmää. Ryhmään A kuuluvat lääkkeet ja hoidot, joiden sosiaalinen arvo ja kustannusvaikuttavuus ovat keskitasoa. Suurin osa yhteiskunnan jäsenistä todennäköisesti kannattaisi näiden lääkkeiden ja hoitojen korvattavaksi hyväksymistä pelkän kustannusvaikuttavuuden perusteella. Ryhmässä B ovat sellaiset lääkkeet ja hoidot, jotka voitaisiin kustannusvaikuttavuutensa perusteella hyväksyä korvattavaksi, mutta niiden sosiaalinen arvo on pieni. Yhteiskunnan jäsenet eivät todennäköisesti kannattaisi niiden korvattavaksi hyväksymistä vaikka ne olisivat kustannusvaikuttavia. Tähän ryhmään voisivat kuulua esimerkiksi erektiohäiriön hoitoon käytettävät lääkkeet. Ryhmässä C lääkkeillä ja hoidoilla on suuri sosiaalinen arvo, mutta niiden inkrementaalinen kustannusvaikuttavuus on korkea. Tähän ryhmään voisivat kuulua esimerkiksi harvinaisten sairauksien hoitoon käytettävät lääkkeet, syöpälääkkeet, sekä lääkkeet, joilla hoidetaan sellaisia vakavia sairauksia, joiden hoitoon ei ole olemassa muita lääkkeitä tai hoitoja. Suurin osa yhteiskunnan jäsenistä todennäköisesti kannattaisi tähän ryhmään kuuluvien lääkkeiden ja hoitojen korvattavaksi hyväksymistä vaikka niiden kustannusvaikuttavuus olisi korkeakin.\n18 16 4 AIKAISEMPAA TUTKIMUSTA Suomessa aihetta ei ole vastaavalla tavalla tutkittu. Vuorenkoski ym (2003) on tutkinut eri tahojen näkökulmia Suomen lääkekorvausjärjestelmän priorisointipäätöksiin, erityisesti liittyen ylempään erityiskorvattavuusryhmään ja kokonaan korvattavien lääkevalmisteiden ryhmään. Tutkimuksessa haastateltiin 18 henkilöä, jotka edustivat Sosiaali- ja terveysministeriötä, Lääkelaitosta, Sosiaali- ja terveysalan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Stakesia, Kansaneläkelaitosta, lääketeollisuutta, potilasjärjestöjä, asiantuntijaorganisaatiota ja eduskuntaa. Haastateltavien mielestä päätös uuden lääkeaineen sisällyttämisestä korkeampaan korvattavuusryhmään (erityiskorvattava tai kokonaan korvattava) on selkeästi päätöksentekotilanne, jossa joudutaan priorisoimaan. Haastatellut tahot, jotka ovat suoraan mukana päätöksenteossa (Sosiaali- ja terveysministeriön ja Kansaneläkelaitoksen edustajat) olivat sitä mieltä, että päätökset perustuvat luonnontieteelliseen tietoon ja että muut kuin luonnontieteelliset argumentit eivät ole niin tärkeitä. Muut haastatellut tahot olivat sitä mieltä, että päätökset eivät voi olla luonteeltaan puhtaasti muodollisia eikä niiden tulisi perustua pelkästään luonnontieteelliseen tietoon. Muodollisella päätöksenteolla tarkoitettiin tutkimuksessa päätöksentekoa, joka ei ole tulkinnanvaraista, vaan yksiselitteistä ja perustuu selkeisiin sääntöihin tai lakeihin. Luonnontieteellinen tieto on harvoin täysin yksiselitteistä. On vaikeaa perustella korvattavuuspäätöksiä pelkästään luonnontieteellisellä tiedolla ja muodollisilla säännöillä ja laeilla. Lääkkeen hinnan ja budjettivaikutuksen arvioitiin olevan tärkeimmät päätöksenteossa huomioon otettavat näkökohdat. Moni haastatelluista oli sitä mieltä, että päätöksenteossa taloudelliset näkökohdat vaikuttavat enemmän kuin esimerkiksi väestön terveyden parantuminen. Muissa maissa on tehty tutkimuksia, joissa on tutkittu hintaviranomaisen korvattavuuspäätöksiä tai kustannusvaikuttavuustiedon vaikutusta korvattavuuspäätöksiin. Tällaisia tutkimuksia on tehty Iso-Britanniassa, Kanadassa, Australiassa ja Ruotsissa. Iso- Britannian lääkeaineiden ja muiden hoitojen ja terveydenhuollon teknologioiden arviointeja tekevä NICE (National Institute of Clinical Excellence) on julkaissut oppaan, jossa käydään yksityiskohtaisesti läpi arviointiprosessin metodit. Opas julkaistiin ensimmäistä kertaa vuonna 2004, ja päivitetty versio vuonna Oppaan mukaan teknologiat, joiden inkrementaalinen kustannusvaikuttavuus on alle (noin ),\n19 17 voidaan hyväksyä korvattavaksi pelkästään kustannusvaikuttavuuden perusteella. Mikäli inkrementaalinen kustannusvaikuttavuus on yli (noin ), tulee kustannusvaikuttavuuden lisäksi esittää muitakin tekijöitä perusteluiksi. Jos kustannusvaikuttavuus on yli (noin ), tulee näiden muiden perusteiden olla erityisen vahvoja. Muita perusteluita päätöksenteossa ovat inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden mahdollinen epävarmuus, elämänlaadun muutoksen mittaamisen mahdollinen puutteellisuus, sekä teknologian innovatiivisuus ja sairauden tai sairauspopulaation erityiset ominaisuudet (National Institute for Health and Clinical Excellence 2008, 58-59). Devlin ja Parkin (2004) tutkivat, onko NICE:llä kynnyshinta kustannusvaikuttavuudelle. Lisäksi he tutkivat mitkä muut asiat kustannusvaikuttavuuden ohella vaikuttavat arviointien tuloksiin. Aineistona käytettiin NICE:n arviointeja, jotka olivat julkisesti saatavilla toukokuussa Tutkimuksessa käytettiin logistista regressioanalyysia, jossa selitettävänä muuttujana oli päätös (myönteinen tai kielteinen) ja selittävinä muuttujina inkrementaalinen kustannusvaikuttavuus, kustannusvaikuttavuustiedon epävarmuus (kustannusvaikuttavuuden vaihtelu suhteessa base case -arvoon tai keskiarvoon), muiden hoitovaihtoehtojen olemassaolo, muut päätökseen vaikuttavat tekijät (kuten esimerkiksi lääkkeellä hoidettavan sairauden vakavuus tai lyhyt odotettavissa oleva elinaika), tautitaakka (kuinka moneen ihmiseen hoidettava sairaus vaikuttaa) ja budjettivaikutus. Myös kynnyshinnan mahdollinen muuttuminen ajan kuluessa otettiin huomioon. Päätökset, joista ei ollut saatavilla kustannusvaikuttavuustietoa, analysoitiin erikseen. Vaikka päätöksenteko on monissa tapauksissa monimutkaista, voitiin näiden päätösten perusteella vetää johtopäätöksiä yleisellä tasolla. Hylkäämispäätökset koskivat teknologioita, joiden osalta oli varmasti tiedossa, että ne eivät ole vaikuttavia tai tieto vaikuttavuudesta oli epävarma. Toisinaan hyväksyttyjen lääkeaineiden päätöksenteossa harkittiin enemmänkin sitä, mikä hoitovaihtoehdoista olisi tarkoituksenmukaisin, kuin sitä, mikä vaihtoehdoista toisi parhaiten vastinetta rahalle. Näitä päätöksiä voisi kuvailla kustannusten minimoinniksi tai vaikuttavuuden maksimoinniksi. Päätöksiä, joista kustannusvaikuttavuustieto oli saatavilla, analysoitiin logististen regressiomallien avulla. Vertailtavia malleja oli yhteensä neljä. Ensimmäisessä mallissa oli selittävänä muuttujana vain kustannusvaikuttavuus. Toisessa mallissa ensimmäiseen\n20 18 malliin lisättiin kustannusvaikuttavuustiedon epävarmuus. Kolmannessa mallissa toiseen malliin lisättiin tautitaakka ja neljännessä mallissa kolmanteen lisättiin muiden hoitovaihtoehtojen olemassaolo. Selittävinä muuttujina kokeiltiin myös muita päätökseen vaikuttavia tekijöitä, budjettivaikutusta ja kynnyshinnan mahdollista muuttumista ajan myötä, mutta ne eivät osoittautuneet käyttökelpoisiksi päätöksen selittäjinä. Mikään näistä neljästä mallista ei onnistunut ennustamaan päätöksenteon tulosta oikein kaikissa tapauksissa. Ensimmäinen malli ennusti oikein kaikki hyväksytyt päätökset, mutta vain kaksi seitsemästä hylätystä päätöksestä. Toinen malli ennusti oikein hyväksytyt päätökset yhtä lukuun ottamatta, ja neljä seitsemästä hylätystä päätöksestä. Kolmas malli ennusti kaikki hyväksytyt päätökset oikein, mutta vain neljä seitsemästä hylätystä päätöksestä. Neljäs malli ennusti hyväksytyt päätökset oikein kahta lukuun ottamatta ja hylätyistä päätöksistä neljä seitsemästä. Tutkimuksen tulosten perusteella voitiin tehdä joitakin varovaisia johtopäätöksiä. Päätökset selittyivät hyvin kustannusvaikuttavuuden perusteella. Kustannusvaikuttavuustiedon epävarmuus ja tautitaakka selittivät joitakin päätöksiä, joissa matalan inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden omaava lääkeaine oli hylätty tai joissa korkean inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden omaava lääkeaine oli hyväksytty. Kynnyshinta näytti alenevan, kun malliin otettiin mukaan enemmän muuttujia. Analyysin mukaan kustannusvaikuttavuuden kynnyshinta olisi jonkin verran korkeampi kuin NICE:n julkistama (noin ). George ym (2001) on tutkinut Australian kustannusvaikuttavuusarviointeja tekevän viranomaisen, PBAC:n (Australian Pharmaceutical Benefits Advisory Committee) tekemiä korvattavuuspäätöksiä ja taloudellisen tiedon (kustannusvaikuttavuus) käytön johdonmukaisuutta päätöksenteossa. He tutkivat myös voidaanko PBAC:n tekemien korvattavuuspäätösten avulla päätellä inkrementaaliselle kustannusvaikuttavuudelle kynnyshinta, jonka ylittäviä lääkeaineita PBAC ei ole valmis suosittelemaan korvattavaksi. Aineistona käytettiin PBAC:n korvattavuuspäätöksiä tammikuusta 1991 kesäkuuhun Tutkimukseen voitiin poissulkujen jälkeen ottaa mukaan yhteensä 35 päätöstä, joista yhdeksässä kustannusvaikuttavuuden mittarina olivat kustannukset/qaly ja 26:ssa kustannukset/lyg. Tutkimuksen tulos oli, että korvattavaksi suositeltujen lääkeaineiden inkrementaalinen kustannus/saavutettu lisäelinvuosi (cost per life-year gained)\nKustannusvaikuttavuustiedon hyödyntäminen Hilan päätöksenteossa\nKustannusvaikuttavuustiedon hyödyntäminen Hilan päätöksenteossa Mareena Paldán yliproviisori Lääkkeiden hintalautakunta Sosiaali- ja terveysministeriö 1 Esityksen sisältö Lääkkeiden hintalautakunta Päätöksenteko\nlääkkeiden hintalautakunnalle tehtävästä hakemuksesta ja hintailmoituksesta\nAnnettu Helsingissä 27 päivänä maaliskuuta 2009 Sosiaali- ja terveysministeriön asetus lääkkeiden hintalautakunnalle tehtävästä hakemuksesta ja hintailmoituksesta Sosiaali- ja terveysministeriön päätöksen\nHE 163/2005 vp. suuntaan. Ehdotettu laki on tarkoitettu tulemaan voimaan mahdollisimman pian.\nHE 163/2005 vp Hallituksen esitys Eduskunnalle laiksi Lääkehoidon kehittämiskeskuksesta annetun lain 3 :n muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan muutettavaksi lakia Lääkehoidon\nKela lääketutkimuksen rahoittajana\nKela lääketutkimuksen rahoittajana Tutkimusta lääkepolitiikan tueksi Kuopio 10.9.2015 Jaana Martikainen Kelan tutkimusosasto Kela rahoittaa lääkkeisiin liittyvää tutkimusta Kelan tutkimusosaston omana\nLääkekorvaukset ja rinnakkaistuonti. Lääketeollisuus ry:n muutosehdotukset hallituksen esitykseen HE 184/2016 vp ( Lääkesäästöpaketti 2017 )\nLääkekorvaukset ja rinnakkaistuonti Lääketeollisuus ry:n muutosehdotukset hallituksen esitykseen HE 184/2016 vp ( Lääkesäästöpaketti 2017 ) MITÄ ON RINNAKKAISTUONTI? Mikä lääke? Minkälainen lääke on kyseessä?\nLausunto Dno 33/010/\nDno 33/010/2016 9.9.2016 Sosiaali- ja terveysministeriö kirjaamo@stm.fi, kirsi.paivansalo@stm.fi Lausuntopyyntö 25.8.2016 (STM114:00/2015) Kansaneläkelaitoksen lausunto hallituksen esitysluonnoksesta laeiksi\nLääkeyrityksen näkökulma kustannusvaikuttavuustiedon tuottamiseen ja sen merkitykseen lääkkeen elinkaaren eri vaiheissa Vesa Kujala johtaja, Market Access, MSD Kuopio 22.10.2012 Sidonnaisuudet ja kiitokset\nLAUSUNTOPYYNTÖ HALLITUKSEN ESITYKSESTÄ (HE\nKansaneläkelaitos Lausunto 24.10.2016 Kela 40/010/2016 Sosiaali- ja terveysvaliokunta Lausuntopyyntö 18.10.2016 LAUSUNTOPYYNTÖ HALLITUKSEN ESITYKSESTÄ (HE 184/2016 vp) LAEIKSI SAIRAUSVAKUUTUSLAIN, LÄÄKELAIN\nLääkehoidon rahoitus lääkkeiden käytön ohjauksessa. Jaana Martikainen, Kela, tutkimusosasto Tutkimusta lääkepolitiikan tueksi, Kuopio, 10.9.\nLääkehoidon rahoitus lääkkeiden käytön ohjauksessa Jaana Martikainen, Kela, tutkimusosasto Tutkimusta lääkepolitiikan tueksi, Kuopio, 10.9.2015 Lääkkeiden kaksikanavainen julkinen rahoitus Osaoptimointi\nLiite A. Esimerkki inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden tulkinnasta Liite B. Hakukriteerit... 3\nKäypä hoito -suositus 1 (6) Sisällysluettelo: Liite A. Esimerkki inkrementaalisen kustannusvaikuttavuuden tulkinnasta... 2 Liite B. Hakukriteerit... 3 Liite C. Poissuljetut tutkimukset ja syitä sulkemiseen\nVäestön mielipiteitä lääkehoidoista\nVäestön mielipiteitä lääkehoidoista - kommenttipuheenvuoro Lääkehoidon päivän seminaari 15.3.2016 Katri Aaltonen Kelan tutkimus katri.aaltonen@kela.fi Yleisiä ajatuksia kyselystä Ajankohtainen Säästötoimet\nGENOMITIETO JA TERVEYSTALOUS Riittävätkö rahat? terveystaloustieteen näkökulma\nGENOMITIETO JA TERVEYSTALOUS Riittävätkö rahat? terveystaloustieteen näkökulma Miika Linna, dos. TkT. Aalto-yliopisto HEMA / Terveyden ja hyvinvoinnin laitos Taustaa Uudet genomitietoon perustuvat hoidon\nOikeus tämän lain mukaisiin etuuksiin on henkilöllä, joka täyttää jäljempänä tässä laissa säädetyt etuuden saamisen edellytykset.\n1 of 78 27/05/2011 10:55 Finlex» Lainsäädäntö» Ajantasainen lainsäädäntö» 2004» 21.12.2004/1224 21.12.2004/1224 Seurattu SDK 479/2011 saakka. Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa. Sairausvakuutuslaki\nKANNANOTTO LÄÄKEHOIDON KORVAUKSET HARVINAISISSA VAMMOISSA JA SAIRAUKSISSA\nKANNANOTTO 10.6.2010 1 (5) Sosiaali- ja terveysministeriö Sosiaali- ja terveysministeri Juha Rehula Peruspalveluministeri Paula Risikko Kansliapäällikkö Kari Välimäki Osastopäällikkö Päivi Sillanaukee\nKustannusvaikuttavuus ei yksin riitä priorisoinnin perustaksi\nKATSAUS Juha Laine Kustannusvaikuttavuus ei yksin riitä priorisoinnin perustaksi 2094 Kustannusvaikuttavuutta on ehdotettu ainoaksi eettiseksi priorisointijärjestelmien perusteeksi. Yleensä terveystaloustieteen\nHallituksen esitys Eduskunnalle laiksi sairausvakuutuslain muuttamisesta ESITYKSEN PÄÄASIALLINEN SISÄLTÖ Esityksessä ehdotetaan, että lääkkeiden erityiskorvattavuutta koskevia sairausvakuutuslain menettelysäännöksiä


Sanni meets Unicornification.... Again! - Saara Sarvas | Lily.fi\n10.7.2014 15:34 Saara S.\tSaara Sarvas\nLähden kohta taas hölisemään YleX Jatkoille, missä tuuraan Almaa vielä ensi viikon ajan, mutta sitä ennen leikittiin taas kerran yksisarvista Sannin kanssa! Vaikka omat hiukseni ovatkin tällä hetkellä tylsän tavalliset, elän yksisarvisunelmaani tämän unicornsisterin kautta.\nSivusiili leikattiin kesän alussa, mutta nyt oli aika viedä homma Ilosaarirockia ja muita loppukesän festareita varten seuraavalle levelille.\nMoni voisi luulla, että yksisarvisuuteen vaaditaan vain pari väripurkkia, mutta totuus on aivan toinen... Hyvään reseptiin tarvitaan:\nJoka löytyi tällä kertaa ponikopasta.. Tällä tavoin säilyvät hieman kärsineemmät ponini, joilla eräät kummitytöt äiteineen saavat tulla leikkimään milloin hyvänsä ;)\nKoska hyvin suunniteltu on jo puoliksi tehty!\n3. Tarvittavat välineet\nJotka tällä kertaa olivat noin sata väripurkkia, kippoa ja muotoilurautaa!\n4. Luova kaaos\nKoska taiteen tekeminen on sotkuista hommaa, niin pään sisällä kuin sen ulkopuolellakin. Arvatkaa vaan, sainko kouluaikoina huomautuksia sekaisuudestani.... ;)\nNäistä aineksista ei voi syntyä mitään muuta kuin hattaraista loistavuutta!\nShelley Draven\t 10.7.2014 16:55\nHitsi olet ihana. <3\nHieno postinki taas kerran.\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 10.7.2014 18:45\nSanni on ihana <3__<3\noutonen (Ei varmistettu)\t 10.7.2014 17:30\nhttp://www.net-a-porter.com/fi/en/product/436603 Tuolta sinulle unicorn :)\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 10.7.2014 18:46\nZOMG!! Nyt onnistuit bongaamaan jotain, mitä en aiemmin ole nähnyt :D En tosin ole ihan varma, onko vajaa 300€ euroa alennettunakaan sopiva hinta tuolle lätsälle ;D\noutonen (Ei varmistettu)\t 11.7.2014 10:20\nJoo, tajusin vasta linkkauksen jälkeen tuon hinnan.. katsoin ensin, että 23 euroa.. DIY projektiksi itseasissa aika helppo, jos vain löytää yksisarvisfiguurin valmiina!\nVierailija (Ei varmistettu)\t 10.7.2014 18:22\nMielestäni look olisi huomattavasti parempi, jos tuo sivukalju olisi vain jätetty vaaleaksi. Nyt näyttää jotenkin omituiselta.\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 10.7.2014 18:47\nMutta mehän ollaan vähän - tai ei oikeastaan edes vähän vaan aika paljon - omituisia ^_^\nTuula-Äippä (Ei varmistettu)\t 10.7.2014 20:51\nLuova hulluus ja rohkeus yhdistyy teissä kummassakin. Leikkimielinen kokeilu sopii kesään.\nyhhh (Ei varmistettu)\t 10.7.2014 18:47\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 11.7.2014 12:53\nNo se on hei ihan ok! Sinun päähäsi kukaan ei ole vastaavia värejä salaa laittamassa ;)\nalcoolise\t 10.7.2014 19:48\nNo mekin kyllä tykättiin! ^_^\nVierailija (Ei varmistettu)\t 10.7.2014 20:29\nKaikella rakkaudella, mutta tämä on kamalimpia mitä oon eläessäni nähnyt. Tyylitön, huonolla tavalla överi, säälittävä ja wannabe. On kiva, että Sanni on erilainen ja erottuu kaikista massablondeiata, mutta rajansa kaikella.... :/ olen pettynyt.\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 11.7.2014 13:02\nTänne blogiin ovat totutusti tervetulleita ihan kaikki mielipiteet ja keskustelen lukijoideni kanssa äärimmäisen mielelläni tiukoistakin aiheista. Tämä ei nyt ole yksi niistä, mutta kommenttisi inspiroi minut pohtimaan aihetta syvemmin! :D\nIhan alkuun, minä tai muut yksisarviset emme mieltämme toisten mielipiteistä pahoita!\nKaikesta ja kaikista ei tarvitse tykätä, vaan tärkeintä on vain ja ainoastaan se, että pitää omista valinnoistaan ja tekee ne oikein perustein. Sydämellä ja intuitiolla.\nTällä lookilla tai yksisarvismeiningillä yleisestikään harvoin haetaan kenenkään hyväksyntää, vaan jaetaan universaalia positiivisuutta ja hyvällä tavalla kreisiä fiilistä, jonka kohdatessaan ihminen voi parhaimmillaan naurahtaa ja jatkaa matkaansa elämässä hieman hämmentyneenä ja ilahtuneena :)\nTökkäänkin sen saman meiningin innoittamana sinuakin pohtimaan! Oliko kommentissasi lopulta jotain niin rakentavaa, että sen julkaiseminen sellaisenaan oli mielekästä? Se, että virkkeen alkuun kirjoittaa: "kaikella rakkaudella", ei poista sen sisältämää negatiivisuutta. Mikäköhän alunperin oli se juttu, mihin reagoit niin vahvasti, että koit jopa pettymyksen tunteita?\nHei ja kuka niitä rajojakin muuten vetää? Eihän vaan turhaan rajoiteta itseämme, eikä varsinkaan tuntemattomia ihmisiä, ainakaan niin kauan kun kyse ei ole laittomuuksista!\nLive and let live jne. :)\nNegailu on tietyissä tilanteissa ihan ok ja tarpeellistakin, mutta täällä siihen harvemmin törmää ja hyvä niin. Innostuinpa analysoimaan oikein olan takaa.. Saitkohan ajatuksestani kiinni?\nToivottavasti tämä ei tuntunut henkilökohtaisesti sinua kohtaan hyökkäävältä, koska kommenttisi ei ollut ilkeä, vaan herätti minussa ajatuksia! Itse sain tästä vieläkin loistavamman idean, eli kiitos sen katalysaattorina toimimisesta.\nOli miten oli, toivotan ihanaa kesää ja hyvää meininkiä sinulle ja muille tämän lukeneille :*\njc (Ei varmistettu)\t 11.7.2014 21:28\nNiin kiva että bloggaaja osaa ottaa (minusta vähän törkeän) kommentin näin hyvin! Jos saara sinunlaisia olisi enemmän niin julmuritkin pysyisi varmasti piilossa! Ai laik juu mään!! ;) <3\nKellyAnn (Ei varmistettu)\t 10.7.2014 22:55\nVoisit joskus esitellä kaikki sun ponit :)\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 11.7.2014 13:03\nOho, se tarkoittaisi sitä, että pitää ensin pistää pystyyn vanha kunnon ponikampaamo :D Osa noista tyypeistä kun on hmm..... Hieman epäesittelykuntoisia ;)\nedgybeauty\tEdgy Beauty\t 11.7.2014 07:53\nMää tykkään hirmusti! Tostahan saa väännettyä vaikka mitä kivaa...Kampauksissakin nuo värit saa varmasti kivoiksi yksityiskohdisksi eikä tarvi mitään tukkakoristeita sun muita, jee!\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 11.7.2014 13:04\nNo jooo! Ja toimivat tarpeeksi värikkäänä ja kreisinä kesäasusteena ihan itsekseen, eli ei haittaa vaikka korulaatikon sisältö unohtuisi keikkamatkalla kotiin :D\nmiltseri\tHyvää, kiitos\t 11.7.2014 08:39\nMä oon ihastunut sun My Little Pony-meininkiin! Haaveilen muutamasta vaaleansinisisestä raidasta ja jatkeista. Katottiin just siskon kanssa Netflixistä My Little Pony- sarjoja - huikeita - mahtavia opetuksia ystävyydestä <3 Ja huikee blogi muutenkin, kiitos kaikista mahtavista vinkeistä kampauksiin ja meikkiin. Mun blogissa yritetään (huom. yritetään...) pihistää, lupasin harkita paremmin ostoksiani ja nää sun jutut kyl jeesaa sikana, ei tarvii ostaa sikaa säkissä.\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 11.7.2014 13:10\nSiis MLP Friendship is Magic on nerokas. Olen jopa harmissani, että missasin viime viikonlopun Crystal Fair -ponitapahtuman, koska niin paljon sarjasta diggaan. Ehkä mä olen viimeistään sen myötä muuttunut tällaiseksi positiiviseksi psykopaatiksi. Oon oman elämäni Pinkie Pie :D\nMä olen muuten käynyt lukemassa sun juttuja ja hakenut niistä vauhtia myös omiin pihistelyihin... Välillä sitä tulee tuhlailtua rahaa maailman typerimpiin asioihin mentaliteetilla "rankat työt, rankat huvit".\nMukavampaahan olisi, jos vaikka kasvattaisi säästötilin saldoa samaan malliin, kuin typerien ostosten listaa... Kiitos siis sinulle ajatuksia herättävistä ja viihdyttävistä kirjoituksista, niihin tuntuu törmäävän varsinkin silloin, kun pitäisi mennä nukkumaan ajoissa :D\nmiltseri\tHyvää, kiitos\t 13.7.2014 22:02\nOotko sä Pinkie Pie?? Se on huikea hahmo! Ihan kreisi:D Mun pitää vielä miettiä, kuka oisin. Sinkkuelämää-samastumiset on jo koettu, oisko My Little Pony-samastumiset uutta? Kiitti paljon kommentista mun blogin suhteen, hienoa kuulla et oot käynyt lukee. Mä olen täysin ulalla lukijamäärästä, olen arvellut et ainakin siskot käy lukee:D Mut tää osallisuus blogiyhteisöön on niin kivaa, et ei se olekaan yllättäen pääpointti lainkaan -vaikka en kiellä, etten tykkäis kun joku tykkää. Rauhaa, rakkautta, meikkejä, muotia ja elämää Lilyssä:)\nLullah\t 11.7.2014 09:03\nAaws ihana kesätukka! :D Suunnitteleppa kuule mullekki unicorn hiukset, kun ei oikein enää tiedäkkään mitä näihin haluan, kun haluan kaikki vaaleanpunaisen ja purppuran ja punaisen sävyt!\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 11.7.2014 13:11\nUUUU!! TÄLLAISET!!! http://pray-for-salvation.tumblr.com/post/26269084789\nTässä vaiheessa lienee hyvä todeta, ettei minulla ole aavistustakaan siitä, millaiset hiukset sinulla on :D\nLullah\t 11.7.2014 16:04\nOijoijoi :3 ei vaan taida mun 6-7asteiset elumen RR@allit taipua nuin pastelliksi, eteenkään sinisiksi :< kyllä mä näihin jotain vielä keksin.\nEi hitsit katoin uudestaan noita Sannin hiuksia ja toi siiliosuus näyttää melkeen portaalilta yksisarvisen mielikuvitusuniversumiin. Tommonen hohtavan sininen ja turkoosi.\nSaarus (Ei varmistettu)\t 11.7.2014 14:50\nJoku lauloi, että mopolla pääsee taivaaseen, mutta kyl mä ajaisin siihen paratiisiin (tai mihin vaan oikeastaan) ennemmin yksisarvisella. Nih. Halusin kommentoida ja kiittää sua Isosti tästä blogista! Sen avulla pääsee sellaiseen paikkaan, jossa ei arkihuolilla ole sijaa. Plus että suoraan sanoen näiden vuosien aikana joina olen blogiasi seurannut, olen oppinut X kertaa paremmaksi meikkaajaksi vinkkiesi avulla! XD\nKiitos Saara! Keep on rockin.\nPS.: Näin unta, että sulla oli oma festari. siis oikea festari tyyliin Ilosaarirock, mut se oli Saara Sarvas-festivaali, joka oli vähän sellanen pilvilinnamainen utopia-unelmapaikka. Siellä juttelin sun kanssa jostain tärkeästä istuen upottavilla (pinkeillä. of course.) säkkituoleilla! Unet, nuo elämän suola. :D\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 13.7.2014 15:14\nMäää kuolen, oon naureskellut tälle kommntille (tai siis tuolle unelle) nyt eilisestä asti, kiitos elämänlaatuni parantamisesta! :D\nJa kiitos kauniista sanoista, juuri tuollaiseksi paikaksi olen tätä omaa poniutopiaani yrittänyt rakentaa ^_^\nSaarus (Ei varmistettu)\t 14.7.2014 18:37\nOllos hyvä, unet voi parantaa maailmaa!\nOlet onnistunut todellakin blogisi atmosfäärin rakentamisessa hyvin. Se parantaa mun elämänlaatuani. <3\nT: Sinua fanittava ja lievästi girl-crushaantunut Saara\nHosuli\tHömppäblogi\t 11.7.2014 21:03\nMahtava! Ja samalla mulle hyvä idea siitä, miten voisi hiukseni leikata, jos annan niiden vielä kasvaa. Sivusiili löytyy nytkin, mutta olen miettinyt, mitä teen sille jatkossa. Ehken juuri mitään. :)\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 13.7.2014 15:17\nMä tykkään tällaisesta meiningistä ihan sairaasti, jos en kasvattaisi nyt omaa väriä innolla takaisin, vetäisin jonkun kreiseilyn tähän tyyliin <3\neviela\tNOT A Wonderland\t 11.7.2014 23:28\nItseä jäi kiinnostamaan, mille olisi näyttänyt jos tuo siili olisin ollut samaa vaaleanpunaista kuin nuo latvatkin? :)\nMe käytiin ideariihessä monia sävyvaihtoehtoja läpi (myös tuo), mutta päädyttiin siihen että tämä on tarpeeksi sekava tämänhetkiseen mielentilaan ja kesään :D\neviela\tNOT A Wonderland\t 13.7.2014 15:34\nToteuttakaapa joskus tuokin! Ja joo, joskus pitää repäistä ja kunnolla!\nItselläkin tarkoitus repäistä tukan kanssa pitkästä aikaa, tosin vasta kesän mentyä ohi,\nmutta piristääpä syksyn pimeydessä ;)\npinnia (Ei varmistettu)\t 12.7.2014 16:37\nIhan t-ö-r-k-e-e-n makeet!! On toi Sanni kyllä aikamoinen kuumuri.\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 13.7.2014 15:18\nNo eikö olekin! Veikkaan, että girl crusheja löytyy ympäri Suomen.\nKristaK (Ei varmistettu)\t 12.7.2014 21:17\nTörmäsin juuri johonkin joka niin kuuluisi sinulle (jollei sulla muka jo ole tällaista) http://www.modcloth.com/shop/tabletop/may-the-horse-be-with-you-mug ja tuohon lippisvinkkaukseen, että eikös tuollaisen tekisi itsekin melko nopeasti?\nSaara S.\tSaara Sarvas\t 13.7.2014 15:19\nMutta tota.... Saattaa.... Olla noita kaapissa kaksi :D Eli oikeaan osuit ja lippistuunaus on mielessä, kunhan löydän hyvän ponin ;)\nVierailija (Ei varmistettu)\t 16.7.2014 22:38\nTodella hieno! :) Millä väreillä värjäät pastelleja? Mulla on todella vaalea tukka ja mulle on tehny "pastelli" latvat noin neljä kertaa ja ei oikein tunnu onnistuvan millään.. Osa väreistä on jääny liian haaleiks, yksistä tuli viininpunaset ja nyt testattiin Lorealin hair chalkia. Väristä tuli ihan hieno mutta latvat meni ihan takkuseks ja hattaraks, ei pysty pitää hiuksia auki ollenkaan ku menee ihan rastoille. Ja nyt kun niitä on pessy ni väri on lähteny osasta kohtaa ja osa on taas todella räikeitä.. Ei tunnu onnistuvan missään. :( Sun pitäis loihtia mulleki ihanat yksisarvis hiukset!


Alternative Arboretum: Nokian puhelinvalmistuksen myynti Microsoftille oligarkkisena pelisiirtona taloususkontokentällä: Kriittisiä kannanottoja koosteena\nNokian puhelinvalmistuksen myynti Microsoftille oligarkkisena pelisiirtona taloususkontokentällä: Kriittisiä kannanottoja koosteena\nViikon 36 ylivoimaisesti suurin ja dramaattisin uutinen Suomessa Syyria-konfliktin ohella oli Nokian puhelinvalmistuksensa myynti Microsoftille (Nokia myy puhelinvalmistuksensa Microsoftille – toimitusjohtaja vaihtuu), joka aiheutti myrskyävää keskustelua, kritiikkiä ja Nokian kyseenalaistamista. Toisaalta valtamediassa tähän Nokian oligarkkiseen pelisiirtoon johtaneita kyseenalaisia seikkoja pyrittiin vähättelemään ja siinä negatiivisia vaikutuksia haluttiin positiivisen populismin avulla piilotella.\nOmasta katsannostani havaitsin heti mistä kokonaiskuvan ja periaatteellisten sisältöjen kannalta oli kyse >> Länsieliitin oligarkia pelaa tässäkin globalisti-rahatalouspelejään (imperiaalimonopolia); Stephen Elop oli Microsoftin agentti, joka tiedettiin jo heti alkuun hänen astuttua Nokian johtajaksi ja hänen asettamansa troijalainen manipulaatio onnistui tässä kaupassa / pelisiirrossa.\nKokoan tähän yhteen pitkäksi listaukseksi tästä aiheesta parhaiten sanottuja puheenvuoroja asiantuntijatahoilta ja muilta aktivisteilta. Valinnoissani päänäkökulmana on juuri se, kuinka Nokiakin on ollut viime vuosina kasvaneen rahataloustotalitarismin ja imperiaalisten korporaatiointressien kyseenalaisena ja moraalittomana pelinappulana länsieliitin oligarkiakokonaisuudessa, jonka hegemoniaa voidaan kutsua termillä "taloususkonto".\nEnsimmäisenä näkökulmia olen poiminut lainaukseen Arhi Kuittiselta, joka on ollut asiantuntevasti jo vuosikausia näiden Nokia-manipulaatioiden rajuna kriitikkona; hänen kaksi juttuansa nivoo Nokia-kritiikkiä yhteen yhtäältä Suomen korruptoituneeseen ja oikeistolaiseen rahataloustotalitarismiin ja toisaalta länsioligarkian imperiaaliseen kokonaisuuteen >> Suomen kokoomusvetoisen eliitin ja USA+UK+EU -eliitin taloususkontointressit ovat yhtenevien agendojen mukaan eteneviä.\nToisena poimin dosentti Arto Luukkasen huomioita tästä Nokia-kohusta. Hän toimii Venäjän ja Itä-Euroopan yliopistolehtorina Helsingin yliopiston Renvall-instituutissa ja hänellä on havaintoni mukaan myös hyvin valveutunutta tietoa suurkorporaatioiden ominaisuuksista oligarkkisen rahataloustotalitarismin pelikentällä.\nVerkkolehti Uuden Suomen vastaavana päätoimittajana toimiva Markku Huusko on lausunut myös hyvin havainnollisia ja asiantuntevia kritiikkejä tätä tilannetta kohtaan, kuten myös ko. verkkolehdessä kirjoittava Kari-Pekka Hast; molemmilta on muutama lainaus. Huuskolla on selvää IT-alan asiantuntemusta ja Hast osaa pikantisti luonnehtia kokoomusvetoisen poliittisen ilmapiirimme rappiotilaa tähän Nokia-kohuun liittyen.\nMyös ko. verkkolehdessä kirjoittava Timo Isosaari on yksi Suomen johtavia lännen valtaliittoja / imperialismia kyseenalaistavia asiantuntijoita ja siihen kuuluvien ekonomian piirteiden kriitikkoja; niinpä tähän Nokia-kohuunkin hänellä oli laajakatseisia ja kokonaiskuvia ymmärtäviä kannaottoja. Yksi merkittävä osoituksen kohde hänellä on se, kuinka Nokialle jäi nyt mm. satelliittivalvontaan eli siis oikeammin poliisivaltiotyranniaan liittyvää kehitystyötä. Suomessa on siis nyt pohja olla siinä kyseenalainen edelläkävijä!...\nViimeisenä tuon esille lainauksia Käymälä-blogin aihetta koskevista kirjoituksista. Niissä tähdennetään toisaalta sitä positiivista puolta, joka Nokian ko. pelisiirtoon liittyy; oli oikeastaan hyvä, että laadultaan huonontuneesta puhelinteknologiasta päästiin täällä Suomessa näin eroon ja että Microsoft-taakka poistui Nokian harteilta ainakin nimellisesti. Tämä voisi vapauttaa energiaa uudelle paremmalle teknologiavisioinnille...\nSekin on kuitenkin kyseenalaista, jos energiaa aletaan tuhlaamaan em. tapaan lähinnä isovelidystopioiden pystyttämiseen ja siinä esim. juuri Yhdysvaltain NSA:n intressien edesauttamiseen eikä ymmärretä keskittää voimavaroja mahdollisimman paljon kulttuuria edistävän ja ihmisyyden potentiaaleja vapauttavan teknologian kehittämiseen sen sijaan, että huomio jumittuu imperiaalisiin ja totalitaristisiin epäoleellisuuksiin.\nKäymälä-blogissa tästä jälkimmäisestä humaanista vaihtoehdosta on otettu hyvänä esimerkkinä esille Apple-yhtiö ja sen edesmennyt toimitusjohtaja-visionääri Steve Jobs.\nNOKIAKOHUUN LIITTYNEITÄ KANNANOTTOJA VIIKOLTA 36 / 2013:\nArhi Kuittinen: Elop onnistui Troijan hevosena >>\nLainauksia: "Suomalaiset lumottiin taas suuren jättiläisen ja röyhkeyden voimalla.\nIson median journalistit kieltäytyivät tekemästä työtään ja näkemästä Ollilan petaaman ideologisen yrityskaapauksen kaikkia merkkejä, täysin perusteetonta sitoutumista Microsoftiin. Ollilan uskontona on amerikkalainen talouseliitti, jonka Olympokseen hän pääsi tämän ansiosta."\n"Suomalaiset on opetettu nyt ihailemaan brutaalia eliittiä ja olemaan ajattelematta Suomen valtion talouden tuhoamista.\nSen seurauksia Suomen antautuessa uusliberalismille, suuryhtiöiden valloitussodalle. Globalisaatiolle."\n"Kokoomuksen opetuksen mukaan Suomen on antauduttava ja luovutetava kaikki rahansa ja taitonsa globalisaation nimissä.\nTäytyy vain katsoa Ollilan omituista Nokian kehitystyön jarrutusta ja harhautuksia 13 vuoden ajalta."\n"Suomalaiset toimittajat eivät uskalla nyt raportoida törkeintä puolta: kauppahinta on naurettavan pieni eikä edes Nokian patenttisalkun arvoinen.\nPilkkaamalla analyyttisiä suomalaisia salaliittoteoreetikoiksi ja vääräleuoiksi."\n"Valtavia määriä veronmaksajien varoja upotetaan pörssiyhtiöihin verohelpotuksina ja tukiaisina - Nokiaan on upotettu noin +40 miljardia - ja samaan hengenvetoon kielletään valtionyhtiöiden mahdollisuus sekä Suomen hallituksen ohjaus pörssiyhtiöissä.\nIhalainen, ministeri, joka on jo useampaan kertaan ilmaissut virallisesti ettei hallitus voi puuttua pörssiyhtiöiden toimintaan - samalla väittää myös ettei hallitus voi mitään jos Arevan työmaalla heiluu Bulgarian mafian miehiä koska se on "yksityinen yritys", entinen ay-pomo, josta tuli hallituksessa valtion alasajaja."\n>> "Kiveäkään ei jätetty kääntämättä"\nMicrosoftin ja Elopin valloitustaktiikan takia Nokian neutralisoimiseksi kilpailijana."\n"- Nokian loivat aikoinaan lähes tyhjästä innovatiiviset insinöörit oman työajan jälkeen. Jokaisella oli eräänlainen "nyrkkipaja" autotallissa jossa kehittelivät kapuloita ja softaa. Muistan tämän ajan hyvin.\nMutta mihin katosivat suomen valtion antamat yli 40 mrd:n kehitystuet? Miksi niitä ei peritä takaisin?\nValtion vastuu on nykyisin rakennemuutosten sorvaamista yön pikkutunteina kun Elopit saavat liihotella lain yläpuolella vapaana kuin taivaan enkeli.\nSuomessa on vallalla omituinen konsensus jossa valtion taholta ei puututa elinkeinoelämässä tapahtuviin kupruihin millään tavalla. Päin vastoin, kupruja tuetaan verovaroin.\nKokoomuksen politiikassa on vahva fasismin siemen. Se on luonut niin plutokraattisen systeemin että sitä ei moni edes älyä. -Tapani Joensuu"\n"Suomalaiset journalistit eivät voi tunnustaa kahta asiaa.\nKuinka huonoja suomalaiset johtajat ovat ja kuinka uusliberalistinen pörssiglobalisaatio vain hyväksikäyttää röyhkeästi valtion tukiaisia eli siis kuinka turhaa ja typerää on antaa verovaroista tukiaisia pörssiyhtiöille eikä perustaa valtionyhtiöitä kansalaisten parhaaksi.\nIlman valtionyhtiöitä syöksymme köyhyyteen ja julmaan amerikkalaiseen eliitin hyväksikäytön yhteiskuntamalliin, loputtomaan psykopaattien valheiden kierteeseen, kurjuuden peittämiseksi valheilla."\n"Suomalaisen todellisuuden väärentämisessä Elopin huijauksen ja Nokialaisten huonojen johtajien jälkeen on käynnissä nyt eräänlainen kilpailu\n- uusliberalismin kannattajat yrittävät nyt väittää että yritysten kaappaaminen ja itsenäisyyden tuhoaminen Suomesta pois on hyvä asia:\n- "Digiprofessori: Nokian kännykkäpelikehitys voi tuottaa vielä timantteja Suomeen" "\nArhi Kuittinen: Wired-lehtikin puhuu Elopista Troijan hevosena >>\nLainauksia: "Tilanne on nyt vakava.\nSuomalainen yrityskulttuuri kieroutui ja korruptoitui Ollilan johdolla ja esimerkillä.\nTarvitsemme nyt nopeita muutoksia.\nNyt johtajia kiinnostaa vain palkka, hirvittävä eläke, järjettömät sopimukset ja katteettomat bonukset.\n70-80% johtajista Suomessa on täysin hyödyttömiä."\n"Valtionyhtiöt on palautettava ja eurosta on erottava.\n23 miljardin vuosittaisista verohelpotuksista ja muista tuista on lopetettava pörssiyhtiöiden tukeminen. Moni bulkki firmanomistajakin tekee järkyttävästi rahaa omaan pussiinsa suoraan verovaroista keskustan ja kokoomuksen luomassa poliittisessa tukikorruptiossa ja veronkiertoautomaatiossa.\nValtion on perustettava valtionyhtiöitä rahanlypsäjien sijalle.\nVeroprogressio on palautetava ja hyvin tiukka verovalvonta, jotta rikolliset ja puoluebroilereiden kaverit eivät saa enää etulyöntiasemaa kokoomuksen helmoissa.\nYritysmafian ja kartellien kimppuun on käytävä valtion mahtavalla nyrkillä hyvinvointivaltion todistetun tehokkuuden tähden - pohjoismaat ovat olleet tehokkuudessa voittajia neljän suuren vertailun mukaan ja juuri verotuksen ja koulutuksen takia.\nPerustuslaissa työllistäminen on valtion tärkeimpiaä seikkoja.\nKoulutusta ajetaan nyt alas ja tutkimusta edistävä yliopisto on tukahdutettu pahasti kokoomuksen virkamiehilla - Suomesta ollaan tekemässä Euroopan Kongoa. Nyt on pakko herätä."\n"Ruotsi ylläpitää ja luo valtionyhtiöitä ja luo samalla hyvää elintasoa kansalaisille välittämättä yhtään roomalais-katolisten eurovirkamiesten latelemista kielto-säännöistä.\nEU on luotu tuhoamaan pörssin uusliberalistisen ideologian ja ahneuden mukaan kansallisvaltiot ja korostamaan pörssin vallankaappausta: verorahojamme mätetään nyt mm. Lontoon veroparatiisipankkien tukemiseen.\nElämme poliitikkojemme ja oikeistolaisten virkamiesten luomassa painajaisessa.\nSe ei kuulu aitoon eurooppalaiseen maailmankuvaan ja yhteiskuntasopimukseen."\n"Nyt meillä on Nokian perintönä vain ahneutta, tyhmyyttä ja korruptiota."\n"Tietotekniikka ei ole etupäässä tekniikkaa vaan kulttuurin ymmärtämistä."\n"Meillä on vielä mahtava maine, mutta jota oikeistohallituksemme tuhoaa sitä kaikin tavoin ja nopeasti.\nTarvitsemme uuden tietoisuuden, uuden keskustelukulttuurin, uuden ylpeyden, uuden hallituksen ja irtioton pörssin luomasta uusliberalistisesta globalisaatio-ideologiasta, joka yrittää tuhota kansallisvaltion.\nOn kamottavaa, kuinka nyt Nokian tuhon jälkeen toimittajat ivaavat niitä jotka olivat oikeassa Nokian tuhoutumisen analysoimisessa."\n"Ilman Suomea ei ole suomalaisia. Kohta olemme vain Saksan tai Kiinan maakunta. Suomen mukana tulee myös häviämään suomenkieli ja kulttuuri-identiteetti. Tämä on kokoomuksen suunta, johon meidät on EU-valheilla houkuteltu."\n"Ollila loi järkyttävän hovikulttuurin, jossa vastuuttomat perseenpussaajat, jees-miehet nousivat - ja humanistit heitettiin Nokiasta pihalle.\nElämme nyt hyvin pahalla tavalla korruptoituneessa hyvä veli -systeemissä, jossa lahjattomia ja röyhkeitä psykopaatteja palkitaan. Amerikkalaista ahneuden ja lyhytjänteisyyden yrityskulttuuria matkitaan sokeasti. Siksi Nokian hallituskin antautui ja luovutti Nokian "suurelle" Microsoftille, joka on romahtamispistessä pöytäkoneiden hävitessä Applen luomalle padi-kulttuurille."\nArto Luukkanen: Nokia – ulkomaalaiskultin uhri! >>\nLainauksia: "No nyt ei enää tarvitse ihmetellä sitä tuliko Stephen Elop pelastamaan Nokiaa vai pilkkomaan sitä Microsoftin saaliiksi.\nAsia on harvinaisen selvä; Elop ansaitsi palkintonsa. Näin suuresta kaappauksesta voidaan jo taputella selkään ja nimittää pääjohtajaksi. Tässä pätee saalistuskapitalismin laki siitä, että viisaampi ja röyhkeämpi vie ja tyhmempi maksaa ja vikisee."\n"Itse operaatio ei ole mitenkään uusi. Maailmalla on iso joukko konsultteja ja lobbareita, jotka ovat erikoistuneet tällaiseen menestyvien yritysten lihoiksi pilkkomiseen. Yleensä saalistuksen kohteena on keskikokoisia perheyrityksiä, joilla on varallisuutta, käteistä tai joiden työntekijöillä on lihavia eläkesäätiöitä rahastettavana. Nyt kellistyi kansainvälisestikin suurikokoinen yhtiö.\nTemppu oli klassinen ja vain alleviivaa suomalaisen ”biznis-kulttuurin” primitiivisyyttä. Elop tuli, näki ja voitti. Hän pumppasi varsin menestyneen yrityksen tyhjäksi ja sitten heikensi sitä niin, että Microsoftin boa-käärme saa sen suuhunsa."\n"Tämän epäonnistumisen syistä voisi mainita muutaman meille niin ominaisen luonteenpiirteen.\nSamoin: menestynyt talousmies saa tässä maassa puolijumalan arvon – vaikka todellisuudessa menestys on voinut tulla aivan muista syistä."\n"Entä mitä nämä suuret sankarit tekevät epäonnistumisen hetkinä?\nIlmiö on surullisen samanlainen aina ja toistuu. Tarkastellaanpa 1980-luvun lopun nousukautta. Silloin media nosti sankareiksi nuoria osakekauppaa käyviä julleja ja teki heistä filosofi-kuninkaita ja guruja. Kun lama tuli, ei näistä sankareista ollut edes pyytelemään anteeksi. Sama toistui myös nyt."\n"Lumiasta tulee Microsoftin oma brändi. Nokian tahriintunut puhelinbrändi voi jäädä joksikin aikaa henkiin Kiinassa, Intiassa ja muissa maissa, mutta lännessä tuskin.".\nMarkku Huusko: Elopin Lumia-temppu – näinkö se tehtiin? >>\nLainauksia: "Pohjoisamerikkalainen Stephen Elop tuli pahoihin vaikeuksiin ajautuneen Nokian johtoon syyskuussa 2010. Hän astui tehtävään Microsoftin yritysratkaisuista vastaavan yksikön vetäjän paikalta. Mies kuittasi valtavan kuukausipalkan päälle sisääntulorahaa lähemmäs viisi miljoonaa euroa.\nAlle puoli vuotta sisääntulonsa jälkeen (helmikuussa 2011) Nokia ja Microsoft ilmoittivat strategisesta kumppanuudesta kännyköissä. Nokia teki riskivalinnan ja sitoutui Microsoftiin sataprosenttisesti valitsemalla älypuhelimiinsa Windows-käyttöjärjestelmän.\nSitä kautta Nokian ja Microsoftin niin sanotusta ekosysteemistä tuli puhelimissa yksi peluri, jonka päävastustajat olivat Apple omine järjestelmineen ja Samsung Androideineen. Tuosta kimppaekosysteemistä ei tullut koskaan edes tuluskukkaroa."\n"Jos Microsoftin ykköseksi nyt nähtävästi nimitettävä Stephen Elop onnistuu Lumia-älylaitteilla, voitaisiin myös Suomeen saada lisää kaivattuja teknologiatyöpaikkoja. Siinä on iso jos, mutta on Microsoftilla ainakin papua yrittää. Nokialla ei vuosina 2005 – 2010 tehtyjen täydellisesti epäonnistuneiden strategiavalintojen vuoksi papua enää ollut.\nEsimakua Microsoftin toimista saatiin heti tänään, kun Intiassa uutisoitiin, että yhtiö pudottaa Lumian hintoja. Elopin tavoitteena lienee merkittävä asema noilla valtavilla älypuhelinmarkkinoilla.\nNokian oman kännykkäbisneksen upeasta noususta ja karmeasta tuhosta kirjoitetaan vielä monta kirjaa. Niissä kirjoissa ei ole suomalaisia sankareita.".\nKari-Pekka Hast: Nokian kriisi paljastaa poliitikkojen tiedot ja taidot >>\nLainauksia: "Alexander Stubb on ilmaissut itseään kertomalla, kuinka teollisuudessa alan toimijoiden ja heidän alihankkijoiden menettäminen suomalaisyhtiön hallinnasta on Suomelle valtava mahdollisuus. Ministeriä suoraan siteeratakseni, käytetään tilaisuus hyödyksemme ja luodaan jotakin suurta."\n"Alexander Stubbin, Jan Vapaavuoren ja Jyrki Kataisen ilmaisut Nokian tilanteesta esittävät positiivista populismia, jonka tarkoitusperänä on minimoida tähän informaatioon liittyvät mahdolliset negatiiviset vaikutukset, pitkälti koskien myös heitä itseään. Esimerkkinä Alexander Stubbin antamaa lausunnon rakennetta voidaan käyttää missä tahansa asiayhteydessä, jotta asia näyttäisi positiiviselta mahdollisuudelta:\n"Suomenlahdella on tapahtunut öljyonnettomuus joka on vakava, mutta tästä huolimatta voimme käyttää tämän mahdollisuuden hyväksi ja näyttää suomalaista osaamista maailmalle"."\n"Erityisen merkille pantavaa on, että varsinkin kokoomuspoliitikot ovat kunnostautuneet positiivisen populismin käytössä, olipa kysymyksessä eurokriisi, tukipaketit tai kotimaisen teollisuuden menetykset. Poikkeuksena tästä ovat ehkä kotimaisen talouden leikkaukset tai rakenteelliset uudistukset, joissa positiivisen populismin sijasta käytetään uhkailua ja pelottelua, kuten esimerkiksi "on pakko tehdä, tai jotain tapahtuu". Pelotteluviestinnän toimivampina esimerkkeinä tämän hallituskauden aikana ovat ehkä kuntauudistuksen suunnitteleminen ja sen jalkautusyritykset."\nRisto Aallonharjan lukijakommentti: "Niccolo Machiavelli jakoi ihmiset karkeasti kolmeen leiriin:\n1. niihin, jotka ymmärtää välittömästi mistä on kyse.\n2. niihin, jotka ymmärtää selitettynä mistä on kyse.\n3. niihin, jotka ei ymmärrä edes selitettynä mistä on kyse.\nItse lisäisin tähän ryhmän 3b - jotka ei ymmärrä edes selitettynä mistä on kyse, mutta osaa opetella ulkoa sloganeita.\nHienoin tilanne maalla kuin maalla olisi, kun hallinnossa olisi tyypin 1. ja 2. ihmisiä, joiden lojaliteetit kuuluisi omalle kansalleen. Vaarallisinta maalle on jos näiden lojaliteetit kuuluu jollekin muulle.\nMeillä suomessa, tilannehan on se, että meillä on hallituksessa vain 3b tyyppiä ja joiden lojaalisuus kuuluu jollekin muulle taholle kuin suomelle.".\nTimo Isosaari: Jorma Orwell iski jälleen >>\nLainauksia: "Selailtuani pikipäin parin päivän hurjimmat uutiset, on niiden yhteenvedon tulos suorastaan halvaannuttava. Suomipojalle työnnetään ensimmäisenä maailmassa gps ahteriin ja sillä siisti. Myös palkka- ja eläkesovut ovat saamassa palkkansa."\n"Nokian matkapuhelinten myynnissä on nähtävissä selvät strategiset sävelet. ... Jäljelle jää siis kauppatavaraa verkkoliiketoimintoihin ja paikkatietopalveluihin. Nokia on aiemmin jo ilmoittanut kehittelevänsä autoihin liittyvää tekniikkaa ja ministeri Kyllönen ehti jo julistaa käyttömaksuhinnastonkin koskien Suomen ajoneuvovalvontaa. Viime vuosina yleiseksi käyneen poliittisen toimintamallin perusteella voi sanoa suoraan; tämä asia on kuulkaa jo päätetty ja Nokia toimittaa niin valvontaverkot kuin laitteetkin, jotka me sitten maksamme, tai itkemme ja maksamme.\n---> Autojen satelliittivalvonnalla tahtoo rahastaa salaperäinen suomalainen Panda-ryhmä.\n---> Ollilan ryhmän esityksellä pöyristyttävä vaikutus: Keskivertoauton verotus moninkertaistuisi!\nIdean taustalla ei voi olla mitään muuta kuin vakituisen Bilderberg-kävijämme, Jorma Orwellin salaseurakokousten satoa. Idea on järkyttävän helppo myydä vasemmiston sosiaalitantoille turvallisuuden parantumisen ja verotuottojen varmistamisen nimellä. Vasemmiston tätien pilteillehän ei saa koskaan sattua mitään ja niille on saatava hyvät työpaikat verorahojen jakojärjestelmän puitteissa."\n"Nokian uudesta suuruudesta on varmasti maalattu todella ruusuinen visio, jota kannattaa sekä pölvästioikeisto että pölvästivasemmisto. Suomesta tulee maailman toiseksi sosialistisin maa heti Pohjois-Korean jälkeen näiden toimien seurauksena.\nEn ihmettelisi, vaikka hallituksellamme olisi täydet valmiudet nuijia bigbrother-Suomen alkutahdit käytäntöön jo ensi talven aikana. Siinä meni viimeisetkin yksilönvapaudet.".\nTimo Isosaaren kirjoituksia ko. jutun kommenttiosastolla: "Odotapa siis valtiovaltamme ilmoitusta siitä, milloin sinun on asennettava aina päällä oleva verolaskuri, maksat laitteen, asennuksen, kilometrikohtaisen veron ja jos kaasujalka lipsahtaa, lienee luvassa myös maksumuistutus tai kehotus lähettää ajokorttisi nimismiehelle."\n"Milläs tästä pääsee enää irti?\nOlen jo sopeuttanut omaa taloutta roimasti ja yrittänyt valmistautua, mutta kun mikään ei riitä.\n1. Muutin maalle halpaan pirttiin\n2. Erosin kirkosta\n3. Perustettiin osuuskunta\n4. Meinasin luopua jo työnteosta kokonaan ja minimoida ansiot, mutta pyydettiin hyvään porukkaan, niin teen etätyönä 80 % ja loput asiakaskäyntejä harkitusti.\nSeuraava askel on luopua toisesta autosta, lopettaa kotivakuutus ja hommata oma aggregaatti. Puulämmityksellä sähkön tarve on niin vähäinen, että linjat voi pienen suunnittelun jälkeen napsaista poikki.\nSkootteri on pihassa ja sillä kulkua ei valvota. Ainakin kesällä pärjää mainiosti harvat kauppareissut. Naapuritalkoilla ja omasta puutarhasta saa eväät hyvin pitkälle.\nEn olisi uskonut, että näin pitkälle meneviä suunnitelmia täytyy näin nopealla aikataululla alkaa väsäämään.\nHatuttaa huolella. Ja varsinkin niiden puolesta, jotka eivät ymmärrä, mihin tämä johtaa."\n"Onko muuten muut panneet merkille, että meitä on jo pitkään valmennettu tähän valvonnan tulevaisuuteen?\nMelkein joka kanavalta tulee omia sovelluksiaan Big Brotherista ja sitten on näitä viranomaisrealityjä, joissa kameramies todistaa virkamiehen toimivan täydellisen korrektisti tilanteessa kuin tilanteessa.\nSitten on erikseen nämä valtion pelotteluvirastot, joiden uhkasanomia levitellään possunuhasta sairaalabakteeriin saakka lööpeistä Ylen uutisiin, juuri ilman mitään todellisuuspohjaa. Kyllä viranomainen tietää, vaikka riskeiltä välttyy 99,999-prosenttisesti, kunhan muistaa pestä kädet toisinaan ja jättää pilaantuneen/pilatun ruoan syömättä."\n"Ilmeisesti hyödyllinen työ on Suomesta loppunut, kun hyödyttömään halutaan satsata. Ihme sinänsä, koska näen joka puolella hyödyllistä tekemistä, joka on poliittisin päätöksin tehty kannattamattomaksi. Jos verrataan hyödyllisen ja hyödyttömän työn palkkoja, niin naurettavaahan tämä on. Jollekin jääkiekkoilijalle maksetaan 100 sairaanhoitajan edestä. Myös toimistobyrokraatti nauttii yleensä vähintään tuplapalkkaa nähden pienyrittäjään, jonka elämästä tekee mahdollisimman vaikeaa."\n"Tässä vaiheessa suurvaltain mittelö näyttää tapahtuvan vierailla maaperillä, jotta omat eivät tuhoudu. Meidän painoarvo tässä hommassa on nolla ja voidaan vaan toivoa, että se siinä pysyykin.\nOnko niin, että kapitalistisen rahajärjestelmän ajautuminen umpikujaan halutaan peittää sodalla?\nUmpikujastahan tässä on kyse. Järjestelmän sisällä ei ole yhtäkään keinoa ratkaista sen itsensä aiheuttamat ongelmat. Olen sitä monessa yhteydessä yrittänyt rautalangasta vääntää, mutta jokseenkin tuloksetta. Vikoja kun ei näe pallon sisältä, on tultava niin etäälle ulos, että hahmottaa koko pallon ainakin hämärästi. Sisältö on toki sotkettu niin pahoin, ettei selkeää kuvaa tahdo saada. Päälinjojen hahmottaminen kuitenkin helpottaa kausaliteettien ymmärtämistä."\n"On aivan selvää, että rahaeliitin intressit painavat paljon näiden rosvoretkien suunnittelussa. Eurooppaan eliitin ei tarvitse hyökätä, koska pelkkä korkojen nostaminen vapauttaa hurjasti tilaa bisnekselle. EKP ei tee mitään estääkseen, koska sen intresseissä eivät ole valtiot tai kansalaiset, vaan finanssisektorin toimintaedellytykset.\nMä vaan ihmettelen, missä vaiheessa maksajien kriittinen massa täyttyy ja systeemiä vastaan aletaan tosissaan hyökkäämään.".\nSven Laakso (Käymälä-blogi): ENSIMMÄISENÄ NOKIASUOMEN JÄLKEISENÄ PÄIVÄNÄ >>\nLainauksia: "Ensimmäisenä Nokiasuomen jälkeisenä päivänä jokaisen taksikuskin röökaamisasentokin on toinen. Mikään ei ole samoin, kaikki on kuin Aki Kaurismäen elokuvasta. Eräs kupla on puhjennut, aikakausi päättynyt. Se ei tarkoita mitään pahaa, sillä Microsoft on ja pysyy surkeana: siitä ja sen yhteistyökumppaneista on vain hyvä päästä eroon. Päinvastoin mahdollisuus aukeaa todellisuuspitoisemmalle tulevaisuudelle, johon teknologia kuuluu myös."\n"Mutta historiasta, johon Suomen historia nyt olennaisesti liittyy:\n"Applen liikevaihto 1984 nousi 1.5 miljardiin dollariin kun Microsoftin vaihto oli vaivaiset 100 miljoonaa dollaria."\n"He tapasivat Jobsin työhuoneessa, jossa Gates löysi itsensä kymmenen Applen työntekijän ympäröimänä. He kaikki olivat innokkaita kuulemaan kuinka heidän pomonsa läksyttäisi Gatesia. Minä olin haltioitunut tarkkailija kun Steve alkoi karjua Billille, Hertzfeld sanoo."\nMyöhemmin Jobs oli kauhuissaan: maailmankaikkeudesta paljastui valuvirhe: ylivoimaisimmat, eleganteimmat, parhaimmat, kauneimmat ideat eivät aina päässeet voitolle. Microsoft kipusi pökerryttävän alhaisella, järkeäpilkkaavan huonostitoimivalla kopiotekeleellään markkinajohtavaan asemaan. Tätä Jobs ei milloinkaan voinut paitsi sulattaa edes todeksi myöntää.".\nSven Laakso (Käymälä-blogi): NOKIA, SITTENKIN HYVÄ KAUPPA? >>\nLainaus: "Kuten PRH:n entinen pääjohtaja Timo Kivi-Koskinen FB-statuksessaan toteaa: patenttisalkku todella jäi Suomeen. Nokiahan myi vain patenttien lisenssit. Tuotekehitys voi jatkua jouheasti. ... Nokiahan myi tavallaan vain yhden ison valmiin tuotteen, eikä osaamisen ydintä. Asiaa lienee syytä vielä pohdiskella.".\nSven Laakso (Käymälä-blogi): ORGANISAATIOMUUTOKSIA PLANEETALLA: ELOPIN HOMEERINEN KÄLLI >>\nLainaus: "Elopin homeerinen källi osoittaa mikä on historian ja historiattomuuden ero. Jos Venäjän historia on tuhatvuotinen ja Kiinan historia viisituhatvuotinen, voi ymmärtää miksi näihin valtioihin suhtaudutaan kaikessa äärimmäisellä epäluulolla. Källit ovat historiaa ja olemattoman nuoret, ja ikäänsä nähden vielä heikosti oppivat maat kuten Suomi helposti jäävät historia lyhyiksi sivipoluiksi imperiumien kotiuttaessa troijalaisiaan. Venäjän, Kiinan tai USA:n älyllinen kapasiteetti on miljoonakertainen johonkin Suomeen verrattuna. Täydellinen kuusi-nolla tilanne aiheuttaa sen kulttuurisen kyynisyyden joka Suomessa vallitsee: jos tällaisella demilitarisoidulla vyöhykkeellä syntyy yhtään mitään elämäksi kelpaavaa, se tuhotaan enempiä epäröimättä.".\nLabels: Apple, Arhi Kuittinen, Arto Luukkanen, Kari-Pekka Hast, Käymälä -blogi, Markku Huusko, Microsoft, Nokia, oligarkkieliitti, Stephen Elop, Steve Jobs, Suomi, sven laakso, talous, teknologia, tiede, Timo Isosaari


Hyvän elämän haaste: Vastuullisen shoppailijan muistilista\nKetjuliikkeen luomupuuvillapaita vai luksusmerkin ikuinen aarre? Mikä edes on ekologinen vaate? Käy tämä lista läpi ennen jokaista uutta vaateostosta.\nJokainenhan meistä haluaisi olla ekologisempi muodin shoppailija, mutta mikä tai millainen edes on ekologinen vaate? Vastaus ei ole yksinkertainen, sillä vaatteen jokaisella vaiheella, materiaalin viljelystä tai valmistuksesta aina sen hävittämiseen tai kierrättämiseen asti, on merkitystä.\nKestävän kehityksen yhtiö Motivan mukaan tekstiilien merkittävimmät ympäristövaikutukset syntyvät vaatteen materiaalin raaka-aineiden tuotannosta sekä itse vaatteen käytöstä: pesusta, kuivauksesta ja silityksestä. Vastuullisen shoppailijan kannattaakin kiinnittää huomiota juuri näihin.\nYmpäristövaikutusten osalta vaatteiden materiaalien suurimmat huolenaiheet liittyvät energian- ja vedenkäyttöön sekä haitallisten kemikaalien käyttöön. Esimerkiksi paljon käytetty puuvilla on valtava energiasyöppö ja toistaiseksi vain noin yksi prosentti maailman puuvillan tuotannosta on luomua. Luomu on aina perinteistä puuvillaa huomattavasti ekologisempi ja eettisempi valinta. Luonnonkuitujen kuten luomupuuvillan, silkin, villan, pellavan, hampun ja nokkosen käyttö vähentää radikaalisti vaatteen ympäristövaikutusta ja pidentää vaatteen käyttöikää.\nToisaalta luonnonkuituja ja tekokuituja on kuitenkin hyvin vaikea asettaa ekologisuuden kannalta paremmuusjärjestykseen, koska niiden valmistuksen ympäristövaikutukset ovat hyvin erilaisia. Oleellisempaa on osata ostaa oikea materiaali oikeaan käyttötarkoitukseen. Laadukas tiheästi kudottu luomupuuvilla on paras materiaali valkoiseen t-paitaan, värikkään printtimekon kukat kukkivat kierrätyspolyesterista valmistetussa kankaassa vielä vuosienkin päästä. Osta vain sellaisia materiaaleja, joita olet sitoutunut pesemään ja huoltamaan oikein.\nSilti ekologisinkaan vaate ei ole aidosti ekologinen, jos sen käyttökerrat voi laskea yhden käden sormilla. Tee siis periaatepäätös ja osta vain lempivaatteita, joita käytät takuuvarmasti vielä vuosienkin päästä. Luonnollisesti laadukas vaate kestää pidempään kuin pikamuotiliikkeen luomus. Opettele tunnistamaan kiertävät saumat jo kaupassa. Myöskään langanpätkät ja nukkanypyt eivät ennusta pitkää ikää. Mieti, mitä kaapissasi jo todella on, onko vaatteelle todella tarvetta ja voisitko mahdollisesti ostaa sen käytettynä.\nVastuullisen shoppailijan muistilista\n1. Kysy itseltäsi: tarvitsenko tätä todella? Omistanko jo jotain vastaavaa? Ostanko todelliseen tarpeeseen?\n2. Voisitko löytää vastaavan second hand -liikkeestä?\n3. Mieti jo ostaessasi koko vaatteen elinkaari. Miten tulet kierrättämään ostamasi vaatteen? Onko vaatteen materiaali sekoite, jota on vaikea uudelleen kierrättää? Onko vaatteella jälleenmyyntiarvo?\n4. Jos ostat puuvillaa, osta vain luomua. Puuvillaa, silkkiä, villaa ja jopa kashmiria löytyy myös kierrätyskuituna, mikä on vielä ekologisempi vaihtoehto. Jos ostat polyesteria tai polyamidia, osta niin ikään kierrätettyä. Suosi moderneja uusiokuituja kuten lyocellia.\n5. Onko tuotteella sertifikaatti? Huomaa kuitenkin, että ekomerkki ei kata vaatteen koko tuotantoketjua.\n6. Älä osta “ihan kivaa”, osta vain täydellistä. Kestääkö rakkaus vielä vuosienkin päästä?\n7. Älä tingi laadusta. Hapsottavatko langanpätkät, kiertävätkö saumat?\n8. Miten huollat vaatetta? Onko ostoksesi niin ihana, että jaksat pitää siitä huolta?\n9. Missä vaate on valmistettu? Suosi Euroopassa valmistettuja vaatteita. Kysy myyjältä,millaisessa tehtaassa vaate on valmistettu. Sinulla on velvollisuus ja oikeus saada vastauksia.\n10. Älä stressaa. Kukaan ei ole täydellinen.\nTässä juttusarjassa Fortum ja Yhdessä-blogi etsivät helppoja ja arkipäiväisiä keinoja elää kestävämmin. Tartu haasteeseen ja tee jokin pieni asia puhtaamman planeetan puolesta jo tänään.


Paksut ja rapeat blinit kahdella täytteellä | Meillä kotona\nPaksut ja rapeat blinit sekä munakoiso- ja kalatäyte\nBlinit kuuluvat talveen ja ovat oiva herkku illanistujaisiin. Perinteiset, paksut blinit tarjoillaan erilaisten täytteiden, smetanan, hunajan ja suolakurkkujen kera. Perinteisen blinitaikinan valmistus aloitetaan viimeistään 4 tuntia ennen paistamista.\nAinekset (noin 8 kpl)\n1tlk kermaviiliä (200 g)\n½ pskuivahiivaa (à 11 g)\n1 dlkeskiolutta tai kivennäisvettä\nLämmitä kermaviiliä hiukan. Lisää kuivahiiva, jauhot, sokeri ja neste. Sekoita taikinaksi. Peitä liinalla ja anna kohota vähintään neljä tuntia.\nErottele kananmunista valkuaiset puhtaaseen ja kuivaan kulhoon ja keltuaiset taikinaan. Lisää taikinaan suola.\nVatkaa valkuaiset kovaksi vaahdoksi. Lisää vaahto taikinaan rauhallisesti käännellen.\nSulata blini- tai ohukaispannussa voita. Lisää taikinaa, kun voisula ei enää vaahtoa. Paista miedohkolla lämmöllä, jotta paksut blinit ehtivät kypsyä myös sisältä.\n4–5 hengelle / 15 min + 1 t kypsennys + 30 min valutus\n1 (350–400 g) munakoiso 1–2 valkosipulinkynttä 1 rkl öljyä 1 rkl sitruunamehua ½ tl sokeria ¼ tl suolaa\nPane munakoiso uunivuokaan ja vuoka 200-asteiseen uuniin noin tunniksi. Puolen tunnin kuluttua lisää vuokaan kuorimattomat valkosipulinkynnet.\nPaina munakoison pintaa kevyesti lusikalla. Jos pinta painuu helposti, munakoiso on kypsä.\nAnna munakoison ja valkosipulien jäähtyä hieman. Vetele munakoisosta tumma kuori pois ja lusikoi sisus kulhoon. Kuori valkosipulit ja lisää myös ne kulhoon.\nLisää muut aineet ja sekoita sauvasekoittimella tahnaksi. Jos tahna tuntuu liian nesteiseltä, voit valuttaa sitä suodatinpaperissa kahvinsuodattimessa noin puoli tuntia.\n4–5 hengelle / 15 min + 8–12 t liotus\n250 g suolasieniä, esimerkiksi haapa- tai muita rouskuja 1 pieni sipuli (2 rkl hienonnettua ruohosipulia) ½ tlk (à 200 g) kermaviiliä 2 rkl smetanaa ½ tl mustapippuria suolaa tarvittaessa\nLaita sienet likoamaan runsaaseen veteen salaatin tekoa edeltävänä päivänä. Vaihda vettä muutaman kerran liotuksen aikana. Jos sienet tuntuvat tämänkin jälkeen liian suolaisilta, liota niitä vielä muutama tunti maidossa. Maito neutraloi makua tehokkaammin kuin vesi. Huuhtele sienet maitoliotuksen jälkeen hyvin.\nKuori ja hienonna sipuli. Hienonna sienet veitsellä leikkuulaudalla.\nYhdistä kaikki aineet ja sekoita. Maista ja lisää suolaa tarvittaessa.\n4 hengelle / 15 min\n150 g mätiä, esimerkiksi kirjolohesta tai muikusta 2 tlk (à 210 g) savumuikkuja öljyssä tai vastaava määrä muuta savukalaa 1 punasipulia 1 dl smetanaa 1 dl hienonnettua tilliä\nJos mäti on pakastettua ja hieman vetistä, valuta sitä tiheässä siivilässä tai kahvinsuodattimessa suodatinpaperin läpi ½–1 tuntia. Tuoretta mätiä ei tarvitse valuttaa.\nValuta savumuikut tai käsittele valitsemasi muu kala tarjolle.\nNosta kaikki aineet omiin pieniin tarjoilukulhoihin ja tarjoa blinien kanssa.\nSuolakurkut, hunaja ja smetana\n4 hengelle / 10 min\n8 venäläistä suolakurkkua tai herkkukurkkua 1 dl juoksevaa hunajaa 1 dl smetanaa\nLeikkaa kurkut pitkittäin veneiksi.\nTarjoa kurkut, hunaja ja smetana blinien lisukkeina.


Tervetuloa uudet taiteilijavieraat! - Koneen Säätiö : Koneen Säätiö\nUutiset\t| 17.11.2017\nTervetuloa uudet taiteilijavieraat!\nSaaren kartanon taiteilija- ja tutkijaresidenssin vuoden viimeinen työskentelyjakso käynnistyi tällä kertaa kansainvälisissä merkeissä.\nMarras–joulukuussa Mynämäellä asuvat ja työskentelevät taiteilijat David Bergé (BEL/GRC), Baran Caginli (TUR), Jacinta Jardine (IRL) tanssija-koreografi Iris Karayan (GRC), taiteilija Valentina Karga (GRC), sarjakuvataiteilija Laura Kenins (LVA/CAN) ja Lauri Antti Mattila. Suomentaja Kristiina Drews jatkaa työskentelyään Saaren kartanon kutsutaiteilijana.\nTaiteilija David Bergé työstää residenssijaksollaan projektiaan Ghost of Modernity (työnimi), joka on monikuvainen liikkuvan kuvan installaatio. Teos tarkastelee Soulissa, Etelä-Koreassa, olevaa tilannetta, jossa nopean kaupungistumisen myötä urbaani elämä ottaa säälimättä yhteen villin luonnon kanssa. Teoksen ajatuksena tuoda esille tässä erityislaatuisessa rajapinnassa oleva omanlaisensa aika ja tila.\nSaaren kartanon taiteilija- ja tutkijaresidenssi liittyi Artists at Risk (AR) -turvaresidenssiverkoston aikaisemmin keväällä, ja turkkilainen taiteilija Baran Caginli on ensimmäinen AR-taiteilija Saaren kartanossa. Caginli työskentelee Mynämäellä kahden kuukauden ajan ja tämän jälkeen yhden kuukauden Saastamoisen säätiön kustantamana Helsingissä. Caginli hyödyntää työssään eri taiteenaloja, ja hän käsittelee teoksissaan identiteettikysymyksiä, kuten etnistä syrjintää sekä valtion ja kansalaisten välisiä valtakonflikteja.\nIrlantilainen Jacinta Jardine kirjoittaa residenssijaksollaan immersiivisistä eli upottavaa teatteriesitystä. Esityksessä käsitellään moniaistisesti ihmisen eloonjäämisen halua ja periksiantamattomuutta dystooppisen sci-fin kontekstissa. Hän tutkii näytelmässä, miten tärkeä perustavanlaatuinen ihmisen selviytymisen halu on tämän päivän maailmassa ja sen suhdetta yhä kasvavaan haluun elää ikuisesti muistissa ja menestymisessä.\nKoreografi, tanssija Iris Karayan tekee pohjatyötä uutta teostaan varten, joka saa ensi-iltansa ensi vuonna Ateenassa. Hän kerää materiaalia internetistä Kreikan viimeaikaisista yhteiskunnallisista tapahtumista. Hän aikoo teoksessaan muistella ja luoda uudelleen ne narratiivit, joita näissä tarinoissa on. Hän tulkitsee ja muuttaa tutkimuksensa materiaalit lopulta koreografiaksi.\nTaiteilija, arkkitehti Valentina Karga työskentelee usean eri median parissa ja usein yleisön tai yhteisöjen kanssa. Hänen taiteellinen työnsä voidaan määritellä olevan jossain käsitteellisen taiteen, arkkitehtuurin ja sosiaalisen taiteen välimaastossa. Saaren kartanossa hän työstää ilmastonmuutoksen näkökulmasta videoesseetä, jossa hän yrittää ymmärtää miksi toimimattomia käytäntöjä ei suostuta tunnustamaan, ja mitä tapahtuu seuraavaksi.\nSarjakuvataiteilija Laura Kenins piirtää residenssissä sarjakuvakirjaansa The 90th Birthday, joka kertoo tarinan vanhasta naisesta Bettystä. Tarinassa 90-vuotissyntymäpäivänsä aattona hän muistelee lapsuuttaan ja aikuisuuttaan samalla kun nuori elokuvantekijä tallentaa hänen elämänkertansa filmille. The 90th Birthday on metafiktio, joka liikkuu Bettyn idyllisisistä muisteluiden ja nykyisyyden sekä Euroopan ja Kanadan välillä ja tarkastelee maahanmuuttoa, perhesiteitä ja naisten rooleja 1900-luvulta tähän päivään.\nOhjaaja ja esitystaiteilija Lauri Antti Mattila kirjoittaa kartanolla uutta H. (hidas esitys) -esitystekstiään. H. on vastakuva, jälkikirjoitus William Shakespearen Hamlet-näytelmään, jossa Mattila haluaa tuoda esille sen, mikä Hamletista jäi puuttumaan ja mikä siinä on poissa olevaa.\nSaaren kartanon kutsutaiteilija, suomentaja Kristiina Drews jatkaa Lucia Berlinin novellien kääntämistä. Novellisarjan ensimmäinen osa Siivoojan käsikirja ja muita kertomuksia ilmestyi lokakuussa. Lisää Kristiina Drewsin kutsutaiteilijajakson suunnitelmista voit lukea täältä.\nResidenssivieraiden omat esittelyt