Tuote tulee sumuttimesta suihkun tyyppisesti toivoisin sen olevan hienojakoisempaa sumua joka takaa tasaisemman levityksen. #kilpailu\nAivan liian iso ja epätasainen suihke/ suihku. Ei ole toki kallein, mutta ei myöskään halvin.\nPullosta tulee suihketta miten sattuu, eikä sillä ole mitään tekemistä tuon ”kullan” kanssa. Joutaa roskiin, koska suihke on niin heikkolaatuinen.\nKaksi tähteä, koska voi käyttää vartalololle vaikka juhlissa tms.\nAntaa lupaamaansa hohdetta ja kosteuttaa kivasti kasvoja ennen meikkiä ja sen jälkeenkin.\nIhana tuote, minulla on sekä gold-että pinklite ja pidän molemmista :)\nArkisin viimeistelen meikin parilla-kolmella suihkautuksella ja kasvot saa kauniin hehkun koko päiväksi. Vahva suositus!\nPrep + Prime Fix + Goldlite on kosteuttava kasvosuihke ja pohjustustuote, joka tekee ihosta mattapintaisen ja ehkäisee kiiltoa sekä raikastaa ja kiinnittää meikkisi. Se on pitkään ollut ammattimaisten meikkitaitelijoiden suosikki, ja Fix+ on tänä päivänä yksi MACin myyntimenestyksistä, ja se on voittanut lukuisia palkintoja. Fix+ kasvosuihke ja pohjustustuote on täynnä vitamiineja ja mineraaleja. Se sisältää myös kurkkua, vihreää teetä ja kamomillaa, jotka pitävät ihon raikkaana koko päivän - ja sillä on lukuisia käyttötarkoituksia. Voit käyttää sitä kosteuttamaan ihoa ennen meikin levitystä aamulla, suihkuttaa tuotetta päivän aikana meikin päälle kosteuttamaan ihoa ja raikastamaan sitä.


Konserniverokeskuksen asiakkuus - Verohallinto\nVerovuoden 2018 veroilmoituksen täyttöohje Konserniverokeskuksen asiakkaalle\nPre-emptive Discussion and Cross-Border Dialogue\nKonserniverokeskuksessa hoidetaan Suomen suurimpien yritysten veroasiat\nKonserniverokeskus on Verohallinnon Yritysverotusyksikköön kuuluva toimintayksikkö, jonka tehtävänä on huolehtia Suomen suurimpien yritysten veroasioista. Konserniverokeskuksen asiakasyritysten verotus hoidetaan yrityksen kotipaikasta riippumatta samassa toimipisteessä Helsingissä.\nVerohallinto voi nimetä Konserniverokeskuksen asiakkaaksi joko yksittäisen yrityksen tai konsernin, jonka liikevaihto ylittää 100 miljoonaa euroa ja jonka toiminta on kansainvälistä. Erikseen nimettyjen yritysten lisäksi asiakkaina ovat kaikki julkisesti noteeratut yhtiöt, Suomessa toimivat pankit ja vakuutuslaitokset sekä Eurooppa-yhtiöt, tonnistoverovelvolliset ja eräät asuntojen vuokraustoimintaa harjoittavat yhtiöt (Reit-yhtiöt).\nKonserniverokeskus hoitaa asiakkaidensa tulo- ja arvonlisäverotuksen, työnantaja- ja muiden suoritusten verotuksen sekä verotarkastukset. Vain kiinteistöverotus toimitetaan kiinteistön sijaintikunnan verotoimistossa.\nLaki eräiden asuntojen vuokraustoimintaa harjoittavien osakeyhtiöiden veronhuojennuksesta\nKonserniverokeskuksen asiakkaiden ilmoittamisvelvollisuus\nYhteisön on annettava Konserniverokeskukselle ilmoitus, kun yhteisöstä tulee tonnistoverovelvollinen tai kun se aloittaa toiminnan julkisesti noteerattuna yhtiönä, pankkina, vakuutuslaitoksena, Eurooppa-yhtiönä tai Reit-yhtiönä. Yhteisöstä tulee tällöin Konserniverokeskuksen asiakas.\nKonserniverokeskuksen asiakkaana olevan konsernin emoyhtiön on annettava ilmoitus Konserniverokeskukselle, kun\nkonserniin tulee uusi yhteisö tai yhtiö, joka ei ole keskinäinen kiinteistöosakeyhtiö tai asunto-osakeyhtiö\nyhteisö tai yhtiö lakkaa kuulumasta konserniin\nkonsernissa tapahtuu sellainen yritysjärjestely, joka on mainittu elinkeinotulon verottamisesta annetussa laissa\nkonserniin kuuluva yhteisö tai yhtiö muuttuu keskinäiseksi kiinteistöyhtiöksi tai asunto-osakeyhtiöksi.\nIlmoitus on annettava kuukauden kuluessa siitä, kun yhtiö tai yritysjärjestely on rekisteröity, muutoksen aiheuttava kauppa tai muu oikeustoimi on tehty tai muu muutos on toteutunut.\nIlmoitus Konserniverokeskukselle tehdään lomakkeella\nKonsernissa tapahtuneiden yhtiömuutosten ilmoittaminen\nKonserniverokeskuksen asiakkuuden alkaminen ja päättyminen\nKonserniverokeskuksen asiakkuus alkaa tuloverotuksessa ensimmäisen sellaisen tilikauden alusta, joka päättyy ilmoituksen antamista seuraavan kalenterikuukauden jälkeen. Muissa verolajeissa asiakkuus alkaa ilmoituksen antamista seuraavan toisen kalenterikuukauden jälkeen. Asiakkaidensa verotarkastukset Konserniverokeskus hoitaa myös aikaisempien tilikausien osalta.\nMuutostilanteissa asiakkuus jatkuu tuloverotuksessa sen tilikauden loppuun asti, joka ensinnä päättyy ilmoituksen antamisen jälkeen. Muissa verolajeissa asiakkuus jatkuu sen kalenterivuoden loppuun saakka, jonka aikana ilmoitus muutoksesta on annettu.\nKonsernin verotusta tarkastellaan kokonaisuutena\nKonserniverokeskuksessa työskentelee 150 verotuksen asiantuntijaa. Kunkin asiakkaan ohjauksesta ja verovalvonnasta vastaa yrityksen toimialan mukainen ryhmä, jossa työskentelee eri verolajien asiantuntijoita. Verotus toimitetaan tarkastellen konsernia kokonaisuutena.\nToiminnan painopiste on ennakko-ohjauksessa. Asiakkaat voivat hakea Konserniverokeskukselta sitovan ennakkotiedon tai -ratkaisun toimintansa kannalta merkittävään verotuskysymykseen.\nKonserniverokeskuksen asiakasyritykset ovat merkittäviä veronmaksajia\nVuonna 2018 Konserniverokeskuksen asiakkaiksi on nimetty 3 100 yhtiötä. Näistä yksittäisiä yhtiöitä on 400. Loput asiakasyhtiöt kuuluvat yhteensä 500 konserniin.\nKonserniverokeskuksen asiakkaat ovat myös tärkeitä verotuksen perusteena käytettävien tietojen antajia. Niiden palveluksessa työskentelee lähes joka toinen yksityisen sektorin palkansaaja Suomessa.\nEnnakollinen keskustelu verotukseen liittyvistä asioista\nVerovuoden 2017 veroilmoituksen täyttäminen - ohje Konserniverokeskuksen asiakkaille\nKonserniverokeskuksen asiakkuus — muut sivut\nSivu on viimeksi päivitetty 26.8.2013


6. Pari suhdetta | Opportunistin tukipiste •\nPari suhdetta 1/6\nHymy oli tasan niin leveä kuin kirurgin kiristämät kasvot sallivat. Otsa ei tuntenut mitään botoxin vuoksi. Magnus von Fyrckendorfin siveli istutettuja viiksiään, koska suunnitelma oli onnistunut yli odotusten.\nPörssiklubin sikarihuoneessa oli hiljaista. Magnus leikkasi Cohiban suljetun pään auki ja raapaisi tulitikun. Sikari syttyi tasaiseen hehkuun, kun sen kärkeä pyöritteli liekin yläpuolella.\nSnobit pitivät armanjakkia toisen luokan konjakkina. Magnuksen mielestä juoma sopi sikarin kumppaniksi, mikä oli selvä merkki siitä, ettei hän ollut elitisti. Toki vuosikerta piti valita huolellisesti.\nMagnus luki uutisensa paperilta, vaikka nuorempi sukupolvi suosi jotain Internetiä. Harmaakauppalehden mukaan FlexMoral Oy:n osakkeet eivät kiinnostaneet sijoittajia, joten pörssilistautuminen oli peruttu.\nTärkeämpi seikka Magnukselle oli se, että firman toimitusjohtaja oli eronnut tehtävistään. Jacques Pyrcyrin maine oli mennyttä, ja sen keikarin pitäisi keksiä itselleen uusi ura.\nMagnus kohotti armanjakkilasin ja skoolasi itsekseen. Se tuntui sopivalta tavalta juhlistaa hetkeä.\nPari suhdetta 2/6\nRakennekynnet kavensivat sormien käyttömahdollisuuksia, mutta kauneus oli käytännöllisyyttä tärkeämpää. Pouilly Veivarin piti taivuttaa etusormi pystyyn, jotta hän pystyi painamaan kultasepänliike Tillanderin ovikelloa Keskuskadulla.\nVartija avasi oven ja toivotti rouvan tervetulleeksi. Neiti toistaiseksi, korjasi Pouilly, mutta se asia oli hoidossa.\nLastenhoitajan loman jälkeen äidillä oli enemmän aikaa itselleen. Ensimmäiseksi Pouilly aikoi testata sirukortin suorituskyvyn. Timanttiset korvakorut olivat hyvä alku, sitten voisi hankkia uuden jakkupuvun töihin paluun kunniaksi.\nPouilly oli ryhtynyt FlexMoral Oy:n toimitusjohtajaksi.\nKultasepänliikkeeseen astui mies, joka muistutti etäisesti Jacquesia. Pouilly ei heti tunnistanut Magnusta, joka yritti tervehtiä poskisuudelmalla. Pouilly väisti, kätteli ja ihmetteli tuuhentuneita viiksiä.\nKuulumisten jälkeen Magnus oli huolestunut neidon elintasosta. Hän kysyi, pystyikö nykyinen mies tarjoamaan taloudellista turvaa. Oliko hänellä töitä vai oliko mies ylläpidettävää laatua?\nPouilly lupasi huomioida kilpailevan tarjouksen, mikäli tarjouskilpailu tulisi ajankohtaiseksi.\nPari suhdetta 3/6\nLapsiperheet olivat valloittaneet M/S Sinking Gracen kävelykannet päiväsajaksi, mutta nyt oli juhlakansan vuoro hallita. Risteilyalus valmistautui iltaohjelmaan.\nUimapukukierros oli juuri alkamassa, kun Hilkka Minervan puhelin värisi viestin merkiksi. Treenatut miehet speedoissa aiheuttivat värinää Hilkan alavatsan seutuvilla, mutta ei tämäkään viesti ollut epämiellyttävä.\nSuunnitelma etenee, Magnus kirjoitti. Pouillyn ja Jacquesin suhde olisi kohta historiaa.\nHilkan mieliala nousi. Siinä oli parannettavaa, koska Mr. Finland -kilpailijat olivat bimboja.\nHe eivät ymmärtäneet, mitä voittaminen edellytti. Pisteitä ei saanut ilman lähempää tuttavuutta tuomariston puheenjohtajan kanssa.\nHilkka oli paneutunut tehtäväänsä suuremmalla tarmolla kuin järjestäjät olivat toivoneet. Toisaalta kukaan ei voinut väittää, etteivätkö päätökset perustuneet huolelliseen arviointiin.\nMiehisistä virikkeistä huolimatta Hilkka vajosi hetkeksi ajatuksiinsa. Hän mietti, mitä tekisi Jacquesin valloittamisen jälkeen: sitten olisi vuorossa seuraava, koska jahti oli aina saalista kiinnostavampaa.\nPari suhdetta 4/6\nKahvilat, ravintolat ja kaupat kutsuivat ja ihmiset tulivat. Helsingin keskustassa oli helppoa piiloutua väenpaljouteen, joten varjostaminen onnistui ilman agenttikoulutusta.\nKita Vainola seurasi kohdetta, joka pysähtyi ratikkapysäkille. Varjostaja jäi pysäkin toiseen päähään.\nJacques oli ostanut Arkadiankadun Alkosta pullon cavaa ja hakenut Kampin keskuksesta sushi-annokset. Valistunut tarkkailija arvasi, että matka vei kohti romanttista tapaamista.\nMutta kuka oli toinen osapuoli?\nKolmosen ratikka saapui. Jacques nousi etuovesta sisään, Kita valitsi takaoven.\nPunavuoressa kaksikko jäi pois kyydistä. Jacques käveli muutaman korttelin, pysähtyi porttikongin luokse ja näppäili ovikoodin. Kyltti seinässä kertoi, että Warner Muzak Finlandin levytysstudio sijaitsi kiinteistössä.\nKita googlasi Penny Wartiaisen levy-yhtiön nimen ja hymyili. Viime ajat artisti oli pysynyt poissa julkisuudessa, mutta muutaman kuukauden päähän oli sovittu haastatteluja. Uutta levyä siis viimeisteltiin tässä studiossa, ja se julkistettaisiin kohta puoliin.\nTutkiva journalisti jäi odottamaan, koska halusi varmuuden asiasta. Tien toisella puolella oli sopivasti baari, jonka terassi kutsui kulkijaa. Kitan teki mieli jotain kuumaa ja kylmää.\nKun tarjoilija saapui, toimittaja tilasi Irish coffeen ja Long island iced tean. Tarjoilijan mukaan useimmiten asiakkaille riitti yksi juoma. Kita totesi, että monelle tarjoilijalle kelpasi juomaraha.\nPari suhdetta 5/6\nUmpikorttelin sisäpiha oli oma maailmansa, joka ei avautunut ohikulkijoille. Siitä pitivät huolen taloyhtiön asentamat kalterit.\nVaahtera levitti oksansa pihan ylle, sen juuret opettivat asfaltille tosiasioita: luonto on ihmiskättä suurempi voima. Tytöt hyppivät narua, pojat potkivat palloa.\nLevytysstudio lymyili pihan perällä. Asukkaat tiesivät, että kiinteistössä tehtiin maan myydyintä musiikkia. He kunnioittivat tähtien yksityisyyttä, koska liiketiloista saadut vuokratuotot pienensivät vastikkeita.\nPaikka oli löytynyt helposti tekstiviestin ohjeiden ansiosta. Kangaskassissa oli Ichiban Sushin take away -annokset ja ja Freixenet Elyssia Gran Cuvée Brut -pullo.\nJacques koputti oveen, Penny avasi ja halasi.\nStudiohenkilökunnan työpäivä oli päättynyt, joten kaksikko sai olla kahden.\nPenny istui studiopöydän taakse ja laittoi uutta musiikkiansa soimaan. Jacques nosti sushin sohvapöydälle ja sekoitti wasabin soijaan sekä avasi cava-pullon. Hän ojensi syömäpuikot Pennylle.\nNyt olisi otollinen aika kuukaudesta, sanoi Penny. Hän taivutti päätään ja heitti tummat, pitkät hiukset sivuun. Jacques suuteli ensin huulia, sitten kaulaa ja niskaa.\nPari suhdetta 6/6\nHarjoitussali oli kuuma ja kostea, vaikka tunti ei ollut alkanut. Se ei ollut sattumaa.\nEros Mannströmin väitöskirjan mukaan asiakkaan kokemus palvelun laadusta oli tärkeämpi kuin laadukas palvelu. Kun asiakkaat hikoilivat vähemmällä ponnistelulla, he kokivat saavansa parempaa harjoitusta.\nTriathlonin SM-kullan jälkeen Eros oli perustanut oman kuntoklubin. Eroksen Yöjuoksukoulu oli lähtenyt vaatimattomasti liikkeelle.\nBisnesidea perustui väitteeseen, että illalla ja yöllä tehdyt harjoitukset nostivat fyysistä kuntoa tehokkaasti. Se ei pitänyt paikkaansa, mutta näin liikuntapalvelua oli helppo myydä kiireisille ihmisille.\nPäätuotteen nimi oli 3 x ¼ ™ eli kolme varttia. Kolmiosainen 45 minuutin harjoitus koostui kuntopiiristä, juoksulenkistä ja hieronnasta.\nAluksi tunneilla oli ollut tyhjää, mutta sitten Eros oli riisunut paitansa. Siitä lähtien sali oli ollut täynnä.\nLiiketalouden lainalaisuuksien mukaisesti palvelua oli kehitetty entistä paremmaksi: nykyisin ohjaaja öljysi lihaksensa aina ennen tuntia.\nEros näki peilistä, että harjoitussali täyttyi naisista. Yksi erottui joukosta, kun hän keinahteli eturiviin.\nAh, Pouilly Veivar, ajatteli Eros ja tunsi, kuinka voimat katosivat lihaksista.


Timon poikkitiedepalsta (Interdisciplinary Science by Timo): 2014\nJätättää vai olla jäljessä?\nJätättääkö kellosi vai onko se vain jäljessä? Monille näillä ilmaisuilla ei ehkä ole mitään eroa. Myöhässä mitä myöhässä, ei tässä enää selitykset auta. Fysikaalisesti ja matemaattisesti näillä on kuitenkin perustavaa laatua oleva ero. Toinen kun on toisen derivaatta.\nKun tutkailin talvipäivän pitenemisen epäsymmetristä kasvua, niin lähteitä lukiessani meinaisin mennä lopullisesti sekaisin. Syy oli kehno englannin kielen taito ja minun mielestäni omituiset suureiden valinnat.\nAjan mittaaminen perustuu Auringon näennäiseen kiertoon maapallon ympäri eli siis maapallon pyörimiseen akselinsa ympäri. Vuorokauden pituudeksi on sovittu se aika, jona maapallo keskimäärin tekee Aurinkoon nähden täyden kierroksen pyörähdyksen akselinsa ympäri. Se on keskiaurinkovuorokausi ja sen pituus on 24 tuntia, tasan. Sen mukaan, paremmin tai huonommin, käyvät erilaiset maalliset kellot näyttäen ns. normaaliaikaa.\nTodellisuudessa aurinkokello ja normaaliaikaa näyttävät kellot ovat samassa ajassa vain neljä kertaa vuodessa. Muina aikoina aurinkokello on joko edellä tai jäljessä. Jotta näin olisi, niin aurinkokellon on välillä edistettävä ja välillä jätätettävä.\nTässä tuli eka pään raapiminen, kunnes tajusin, että appear fast tai be fast ei suinkaan tarkoita tässä, että kello olisi nopea, vaan että se on edellä. Slow on tietysti vastaavasti jäljessä. Kuvasta siis näkee, milloin aurinkokello on tasaisesti käyvää ja normaaliaikaa näyttävää kelloa edellä tai jäljessä vuoden aikana. Käyrä on lähes symmetrinen, kuten olettaa saattaakin. Radan soikeus tekee tässäkin pienen epäsymmetrian.\nTämän kuvan pysytakselin logiikka ei sen sijaan minulle auennut. Jos joku voi vääntää sen minulle rautalangasta, niin otetaan mielihyvin vastaan. Miten voi aurinkovuorokauden pituus olla joulukuussa alle 24 tuntia, jos normaaliaika ottaa joulukuussa edellä menevän aurinkoajan kiinni ja menee lopulta jopa ohitse . Jotta normaaliaika saisi edellä olevaa aurinkoaikaa kiinni, pitää aurinkoajan jätättää, siis kulkea hitaammin, koska normaaliaika kulkee tasaista tahtia. Aurinkoaika jätättää silloin, kun aurinkovuorokauden pituus on yli 24 tuntia.\nTätä pohtiessa piti harvoja hiuksia raapia sitten oikein perusteellisesti. Voi olla, että hahmotushäiriö on vain minun korvieni välissä. Vasta seuraavan avulla ainakin kuvittelin päässeeni kärryille.\nNämä käyrät kertovat saman asian. Ylenpi sen, milloin ja kuinka paljon aurinkokello on edellä tai jäljessä normaaliaikaa (Equation of Time). Siis saman kuin vastaava kuva vähän aikeisemmin.\nAlempi kuva tosin kertoo käyrän olevan aurinkovuorokauden pituus. Tosiasiassa se näyttää, kuin paljon aurinkokello edistää tai jätättää edelleen normaaliaikaan verrattuna vuoden kuluessa.\nTermit englanniksi ovat "running fast or slow". Kun käyrä on nollatason alapuolella, aurinkovuorokaudet ovat pidempiä kuin 24 tuntia, ja sekunnit näyttävät, paljonko aurinkokello jätättää vuorokaudessa. Huippu on joulukuun puolessa välissä, jolloin aurinkokello jätättää lähes ½ minuuttia vuorokaudessa, mistä johtuen päivät eivät pitene alkutalvesta juuri lainkaan aamusta, vaan ainoastaan illasta. Aika kun on suunnilleen sama, minkä aamu muuten aikaistuisi päivien alkessa pidentyä.\nTässä vielä käyrät samaan yhteen kuvaan laitettuna. Matemaattisten kuvaajien lukutaitoinen havaitsee helposti, että punaisten merkkien käyrän nollakohdissa on sinisten merkkien käyrän ääriarvokohdat. Jollekin voi jopa muistua koulun penkiltä funktion derivaatan nollakohdat ja funktion ääriarvot. Kun aurinkokello alkaa helmikuussa edistää, eli "noon to noon" kestää vähemmän kuin 24 tuntia, niin aurinkoaika alkaa ottaa kiinni normaaliaikaa, josta se on jäänyt yli 800 sekuntia, eli noin 14 minuuttia jälkeen. Sen jälkeen aurinkokello pääsasissa edistää aina loka- ja marraskuun vaihteeseen, jolloin aurinkoaika on jo noin 1000 sekuntia eli yli 16 minuuttia edellä normaaliaikaa. Joulukuun 27. päivään mennessä tämä ero oli sitten kurottu umpeen.\nPosted by Timo Suvanto at 22:53\nLabels: Fysiikka, Matematiikka, Tähtitiede\nMiksi päivä pitenee nyt enemmän illasta?\nVaikka talvipäivänseisaus oli tätä kirjoitettaessa jo viisi päivää sitten, niin moni on varmaan pannut merkille, että aamut ovat samanlaisia. Ainakin pimeyden suhteen.\nTalvipäivänseisaus oli vuonna 2014 joulukuun 21. päivänä kello 23.03 universaalia yleisaikaa (UTC). Maapallon akselin pohjoissuunnan ja Auringon välinen kulma oli silloin suurimmillaan. Siitä hetkestä alkaen päivä alkoi pidetä pohjoisella pallonpuoliskolla. Suomen aika on kaksi tuntia UTC-aikaa edellä, joten meillä tämä tapahtui joulukuun 22. päivänä klo 01.03.\nPäivän piteneminen ei tapahdu kuitenkaan symmetrisesti, eli yhtä paljon aamusta ja illasta. Itse asiassa Aurinko nousee Helsingissä aina vain myöhemmin joulukuun 27. päivään asti, jonka jälkeen päivä alkaa pidentyä molemmista päistä. Toisaalta auringonlaskut alkoivat myöhentyä jo joulukuun 16. päivänä.\nTämä hieman hämmentävä ilmiö johtuu kahdesta syystä. Toinen on maapallon akselin kaltevuus ratatasoon nähden, eli sama mikä on myös vuodenaikojen vaihtelun taustalla. Toinen syy on maapallon Aurinkoa kiertävän radan elliptisyys eli soikeus. Näistä kahdesta jälkimmäisen vaikutus on planeettaliikkeeseen perehtymättömällekin kohtuullisen helposti ymmärrettävissä.\nRadan elliptisyyden johdosta maapallon nopeus radallaan ei ole vakio, vaan vaihtelee hieman radan eri osissa. Nopeimmillaan Maa kiertää Aurinkoa pohjoisen pallonpuoliskon talvella ja hitaimmin kesällä. Talvella Maa on myös lähinnä Aurinkoa ja kesällä vastaavasti kauimpana.\nAjanlaskun perustana olevan vuorokauden pituudeksi on sovittu se aika, joka maapallolta keskimäärin kestää pyörähtää akselinsa ympäri Aurinkoon nähden. Koska maapallo pyörii akselinsa ympäri hyvin tasaisesti, mutta nopeus kiertoradalla vaihtelee, niin kellosta katsottava tasaisesti etenevä aika on välillä edellä ja välillä jäljessä aurinkoaikaa. Suurimmillaan noin 15 minuuttia paikkakunnasta riippuen.\nJos maapallon rata olisi ympyrä ja akseli kohtisuorassa ratatasoa vastaan, niin Aurinko olisi kullakin paikkakunnalla samaan kellonaikaan samassa paikassa. Vaan kun ei ole, niin Auringon paikka taivaalla tekee vuoden aikana kuvion, jota kutsutaan analemmaksi. Siitä tehdyt kollaasivalokuvat on otettu yhtä suurin välein yleensä kello 12.\nAurinko kuvattuna vuoden ajan samana viikonpäivänä samaan kellonaikaan samasta paikasta kameraa liikuttamatta. Muodostuva käyrä on nimeltään analemma. Analemman kallistumisesta vasemmalle voi päätellä, että kuvat Auringosta on otettu aamupäivällä. Maisema on otettu yhdestä otoksesta erikseen kuvaan.\nAnalemma, josta näkyy kelloajan ja aurinkoajan eroavuudet eri vuoden päivinä. Analemma on vaihtelee sekä vuoden että paikkakunnan mukaan, mutta tästä näkee sen periaatteellisen vaikutuksen auringonnousuihin ja -laskuihin. Analemman epäsymmetrisyys johtuu siitä, että pohjoisen talvella Maa on lähempänä Aurinkoa kuin kesällä ja muutokset Maan ratanopeudessa vaihtuvat tavalla, jonka astronomi Johannes Kepler selvitti 1600-luvulla kolmannessa nimeään kantavassa laissa.\nAuringonnousun tapahtuma-ajankohdan muutoksiin ei ole juurikaan merkitystä sillä, ovatko kelloaika ja aurinkoaika yhtenevät, vaan sillä, miten nopeasti niiden ero muuttuu. Kun esimerkiksi oheisen kuvion mukaan marraskuun alussa aurinkoajan ja kelloajan ero on pitkään noin 16 minuuttia, niin joulukuun lopussa aurinkoajan ja kelloajan ero lyhenee noin ½ minuuttia vuorokaudessa. Näin päivän piteneminen aamusta ja Auringon "myöhästyminen" kompensoivat toisensa, aluksi jopa siten, että Aurinko myöhästyy enemmän kuin päivä muuten pitenisi aamusta.\nJos auringonnousut ovat myöhässä vuoden vaihtuessa, niin auringonlaskut ovat sitten vielä enemmän. Päivät alkavat pidetä pikku hiljaa kiihtyen, alussa noin 10 sekuntia vuorokaudessa. Suurimmillaan päivän piteneminen on kevätpäivän tasauksen aikaan maaliskuun lopussa, Helsingissä 5½ minuuttia vuorokaudessa, mistä tahti sitten juhannukseen mennessä hipuu.\nAuringon nousu- ja laskuaikoja Helsingin horisontin mukaan. Kun Aurinko nousee 22.12.2014 klo 9:24,niin saman se tekee 01.01.2015. Aurinko nousee noin kahden viikon ajan käytännössä samaan kellonaikaan.\nps. Kyseltiin myös maapallon akselin kaltevuuden merkitystä. Vanhan sanonnan mukaan jos et osaa selittää asiaa ymmärrettävästi isoäidillesi, niin et ymmärrä sitä itsekään kunnolla. Valitettavasti molemmat isoäitini ovat jo kuolleet ja äitikin on ollut pitkään jo sen verran höppänä, että asian empiirinen tutkiminen jää nyt väistämättä väliin. Varsinkaan kun se ole ihan yksinkertaista. Netissä on kuitenkin hyvät sivut, joilla asia on kerrottu niin selkeästi kuin mahdollista. Ainakin minä kuvittelin ymmärtäneeni, vaikka avuruusgeometrian hahmotuskykyni tunnetusti onkin aika heikko. Esimerkiksi Rubikin kuution ratkaiseminen on minulle ilman step-by-step ohjetta täydellinen mahdottomuus.\nRadan elliptisyyden ja akselin kaltevuuden vaikutukset analemmaan ja niiden yhteisvaikutus. Nämä kaksi tekijää ovat täysin toisistaan riippumattomia, mutta niillä on yhteisvaikutus, joka havaitaan mm. siinä, että aamujen valkeneminen ei "tahdo oikein lähteä käyntiin" talvipäivänseisauksen jälkeen.\nAnalemma on hieman epäsymmetrinen. Se johtuu siitä, että seisaukset ja periheliumissa ja apheliumissa olevat hetket eivät ole samaan aikaan. Viimeksi talvipäivän seisaus ja Maan osuminen periheliumiin osuivat samaan hetkeen vuonna 1246. Silloin analemma oli näin kauniin symmetrinen, kun kaksi sinikäyrää summataan. Soikeuden vaikutuksen periodi on vuosi, akselin kaltevuuden ½ vuotta. Pystyakselin luvut ovat vain suhteellisia lukuja, vaaka-akseliin piin kuudesosia, eli noin kuukausi.\nPosted by Timo Suvanto at 15:36\nTarinaan Beetlehemin tähdestä pääsee tästä\nNäin nettiaikaan ei tarvitse olla mutun varassa, vaan voi osallistua keskusteluun eksaktein tiedon. Ainakin kun kyse on ajanlaskuun ja taivaallisiin (ei Taivaallisiin) tapahtumiin liittyvistä asioista.\nVanhempani asuivat 1949 Turussa, mutta äitini kävi synnyttämässä minut Oulussa. Tietyistä syistä, jotka ovat tässä epäolennaisia. Sillä oli kuitenkin sellaiset seuraamukset, että päivän valoisa aika syntymäpäivänäni syntymäseudullani oli 2 tuntia, 9 minuuttia ja 2 sekuntia lyhyempi, kuin mitä se olisi ollut Turuus.\nSen lisäksi ero syntymäpäiväni ja vuoden pimeimmän päivän valoisuuden välillä oli Oulussa 5 sekuntia, mutta Turussa se olisi ollut vain 3 sekuntia. Molemmat erot ajoissa johtuvat tietysti siitä, että valoisan ajan eli päivän pituus vaihtelee sitä enemmän, mitä pohjoisemmaksi mennään.\nEro päivien pituudessa on sitä lyhyempi, mitä lähempämä vuorokauden vaihtumista talvipäivän seisaus tapahtuu. Kun esimerkiksi tänä vuonna 2014 se tapahtui Suomen aikavyöhykkeellä klo 1:03, niin Helsingissä 21:n ja 22:n päivien valoisan ajan ero on alle yhden sekunnin.\nPäivän pituus Helsingin ja Utsjoen horisonttien mukaan. Helsingissä päivän pituus muuttuu keskimäärin noin 4 minuuttia vuorokaudessa. Kesä- ja talvipäivän seisauksien (Juhannuksen ja Joulun) aikohin muutosnopeus hidastuu päivän alkaessa joko talvella pidentyä tai kesällä lyhentyä.\nMiten nämä varhaisimmassa lapsuudessani kokemani traumat ovat vaikuttaneet myöhempiin elämänvaiheisiini, sitä voi vain arvailla. Tai sitten käydä ottamassa niistä selvää kalliilla hinnalla psykiatrin sohvalla maaten. "Kerro minulle jotain lapsuudestasi." Silloin lienee parasta ottaa tabletti esiin ja todeta, että kun muistikuvat ihan varhaisimmasta lapsuudesta ovat hieman hämärät, niin tarkistan ne täältä.\nTässä dataa päivän pituudesta synnyin- ja kotikaupungin horisonttien mukaan joulun alla armon vuonna 1949.\nOulu, Finland, 1949, 22 Dec\nWinter Solstice Time = 06:22:49\nSunrise = 10:29:42\nSunset = 14:03:43\nDay Duration = 03 Hours 34 Mins 01 Sec\nPrevious Day Duration = 03 Hours 34 Mins 06 Secs\nNext Day Duration = 03 Hours 34 Mins 17 Secs\nTurku, Finland, 1949, 22 Dec\nSunrise = 09:37:57\nSunset = 15:21:03\nDay Duration = 05 Hours 43 Mins 05 Secs\nPrevious Day Duration = 05 Hours 43 Mins 08 Secs\nNext Day Duration = 05 Hours 43 Mins 14 Secs\nKuten tästä Anda Bereczkyn hienosta montaasista näkee, niin Auringon rata taivaalla on lähellä geometrista sinikäyrää. Muutokset korkeudessa ovat pienimmillään keskipäivällä ja keskiyöllä. Mitä lähempänä napoja ollaan, sitä pienempiä ovat muutokset.\nAmerikkalainen naparetkeilijä Richard Byrd raportoi nähneensä vihreän välähdyksen 35 minuutin ajan (aika pitkä välähdys) ollessaan Etelänavalla, kun Aurinko liikkui aivan horisontin suuntaisesti napaseudun pitkän yön juuri päättyessä. Myös tämä anekdootti on Minnaertilta.\nTrooppinen vuosi eli se aika, joka Maalta kestää kiertää Auringon ympäri, on 365,2425 vrk. Ei ihan tasan, mutta gregoriaanisessa kalenterissa käytetään tätä aikaa ja se tekee seuraavan ymmärrettäväksi.\nKoska Maan kierto Auringon ympäri ja sen pyöriminen akselinsa ympäri ei mene tasan, niin päivien lukumäärää pitää korjata karkausvuosilla silloin tällöin, pääsääntöisesti joka neljäs vuosi. 4x0,2425 = 0,97 eli lisäämällä joka neljäs vuosi yhden päivän vuoteen päästään lähelle tilannetta, että vuorokausien ja vuosien määrät osuvat yhteen. Ei kuitenkaan ihan. Jää vähän vajaaksi ja sehän haittaa muitakin kuin lihakauppiaita. Jos joka sadas vuosi ei olekaan karkausvuosi, vaikka on neljällä jaollinen, niin aina paranee, mutta ei ihan. Nyt meni vähän yli, lihakauppiasta ei haittaa, mutta almanakan tekijää. Mutta kun taas joka 400:lla jaollinen vuosi on karkausvuosi, niin nyt menee ihan tasan. 400x365,2425 = 146097 = 303x365+97x366. Vuodet ja päivät menevät tasan 400:ssa vuodessa. Ei ihan, mutta tähän hätään riittävän hyvin.\nAsia voidaan ajatella myös niin, että vuosi on 0,2425 vuorokautta "liian lyhyt", niin siihen pitää aikojen kuluessa lisätä sopiva määrä karkauspäiviä silloin tällöin, että lopulta lisättyjen vuorokausien määrä on 0,2425:n kokonaislukumonikerta. Ensimmäinen tällainen on 400 x 0,2425 = 97, josta siis 97 karkauspäivää ripotellaan 400 vuoteen yllä kerrotulla tavalla.\nTähtitieteilijä Sir John Hershel ehdotti 1800-luvulla, että parannetaan kalenteria ja käytetään tarkempaa vuoden pituuden arvoa 365,24225 vrk lähtöarvona. 4000 x 0,24225 = 969, kun 4000 x 0,2425 = 970. Kun korjaustarve on niinkin kaukana tulevaisuudessa, niin varmaan ajateltiin, että "den dagen, den sorgen", eikä tehty muutoksia kalenterin laskuperusteisiin. Jokainen voi mielessään nipistää sen tarvittavan karkausvuoden ihan mistä haluaa, kunhan se vain on tarpeeksi pitkällä tulevaisuudessa.\nMaapallon pyöriminen hidastuu pääasiassa vuorovesi-ilmiön takia. Tämän vuoksi vurokauteen lisätään karkaussekunteja keskimäärin noin joka toinen vuosi. Maapallon kiertoon Auringon ympäri tämä hidastuminen ei vaikuta, mutta ilman näitä korjauksia kellojen aika ei pysyisi samassa tahdissa aurinkoajan kanssa.\nKun trooppinen eli aurinkovuosi on keskimäärin 5 h 50 min "liian pitkä", niin talvipäivänseisauksen hetki jää joka vuosi näin paljon jälkeen edellisen vuoden talvipäivän seisauksesta. Karkausvuonna se sitten hyppää vuorokauden eteenpäin, eli onkin vuorokautta aikaisemmin kuin ilman karkauspäivää olisi. Näin ollen talvipäivän seisaus on aina vain karkausvuonna.\nKun gregoriaaninen kalenteri otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön vuonna 1582, niin ensimmäinen joulukuun 20. päivänä ollut talvipäivänseisaus oli vuonna 1664. Viittä vaille, mutta juuri ja juuri 20. päivän puolella. Siitä sitten eteenpäin joka karkausvuosi, mutta selvästi reilummin 20. päivän puolella. Ero edelliseen oli aina noin 40 minuuttia. Talvipäivänseisauksen tapahtumapäiviä voi katsella täältä.\nNäin aina vuoteen 1696 asti, jolloin talvipäivän seisaus oli 20.12. klo 18.11. Seuraavanakin vuonna talvipäivän seisaus oli yllättäen 20.12, nyt klo 23.53. Syy tähän oli edellisen vuoden jaksoon nähden aikaisessa seisauspäivässä ja seisauspäivien välisesen ajan normaalia lyhyemmästä ajasta. Seisauspäivien välit eivät ole vakioita, vaikka maapallon kiertäminen Aurinkoa muuten aika pitkästi on. Vaihtelevat ajat seisauksien välillä johtuvat nutaatiosta, maapallon hyrräliikkeen huojumisesta. Seisauksen hetkihän on se, jolloin maapallon akselin ja ratason välinen kulma saavuttaa ääriarvonsa. Siksi seisauspäivä oli, sattumalta, kahtena perättäisenä vuotena joulukuun 20. päivänä. Nutaatio aiheutuu lähinnä Kuun ja planeettojen häiriöstä maapallon hyrräliikkeessä. Se on ennustettavaa, mutta epäsäännöllistä.\nKun vuosi 1700 ei sitten säännön mukaan ollutkaan karkausvuosi, niin päästiin takaisin "normaaliin rytmiin". Talvipäivän seisaus oli aina joko joulukuun 21. tai 22. päivänä. Seuraava kerta onkin sitten vasta vuonna 2080.\nNäin edettiin 21. ja 22. päivien merkeissä aina vuoteen 1903. Kun vuosi 1900 ei ollut karkausvuosi ja talvipäivän seisaus oli lipunut koko ajan myöhäisemmäksi ja myöhäisemmäksi, niin vuonna 1903 se luiskahti jo joulukuun 23. päivän puolelle. No, karkausvuosi 1904 palautti taas "järjestyksen" almanakkaan.\nKun vuosi 2000 ei sitten ollutkaan karkausvuosi, niin seuraavan kerran joulukuun 23. päivänä talvipäivän seisaus on vuonna 2303. Taas kolme vuotta väliin jääneen karkausvuoden jälkeen.\nJos vuosi 2000 ei olisi ollut karkausvuosi, niin silloin 23. joulukuuta olisi ollut talvipäivänseisauksen ajankohta sekä vuonna 2002 että 2003. Tämä tietyllä tavalla osoittaa, sen että vuonna 2000 oli oikea aika tehdä tämä poikkeuksen poikkeus karkausvuosien laskentaan.\nTämä kaavakuva näyttää kalenterin vaikutuksen kesäpäivän seisauksen päivämäärään. Periaate on ihan sama kuin talvipäivän seisauksessa.\nPosted by Timo Suvanto at 12:17\nLabels: Tähtitiede, valo\nTämä taiteilija on kuvannut Betlehemin tähden pikemminkin kuunalisen kuin kuunylisen maailman ilmiöksi. Mikä se on, siitä varmaan riittää tulkintoja.\nJoulun tarinoista Raamatussa minua on aina kiehtonut erityisesti Betlehemin tähti. Oliko sellaista ja jos oli, niin mikä se saattoi olla? Tähteä ei mainita jouluevankeliumina tunnetussa Luukkaan evankeliumissa, vaan kertomus löytyy Matteuksen evankeliumista. Alla olevat lainaukset ovat oleellisia tämän jutun kannalta.\nKun Jeesus oli syntynyt Juudean Betlehemissä kuningas Herodeksen aikana, Jerusalemiin tuli idästä tietäjiä. He kysyivät: "Missä se juutalaisten kuningas on, joka nyt on syntynyt? Me näimme hänen tähtensä nousevan taivaalle ja tulimme osoittamaan hänelle kunnioitustamme." Silloin Herodes kutsui salaa tietäjät luokseen ja otti heiltä juurta jaksain selville, milloin tähti oli tullut näkyviin. Sitten hän lähetti heidät Betlehemiin. Kuninkaan sanat kuultuaan tietäjät lähtivät matkaan, ja tähti, jonka he olivat nähneet nousevan taivaalle, kulki heidän edellään. Kun tähti tuli sen paikan yläpuolelle, missä lapsi oli, se pysähtyi siihen.\nRaamattuun voi suhtautua niin kovin monella eri tavalla. Jonkinlaisia ääripäitä varmaan ovat usko siihen, että Raamattu on sanasta sanaan totta tai, että Raamattu on kokoelma pelkkiä satuja ja tarinoita. Kummassakaan ei Betlehemin tähden arvoituksen tieteelliselle pohdinnalle ole juuri sijaa. Raamattuun kirjaimellisesti uskoville Betlehemin tähti on ihme muiden Jumalan ihmetekojen joukossa, skeptisemmin silmin maailmaa katsoville tarina tarinoiden joukossa.\nYlipäänsä olen ihmetellyt, miksi Raamatussa kerrotuille ihmeille pitäisi löytyä luonnontieteellisiä selityksiä. Minusta se on lähinnä uskon heikkoutta, luonnolliset selitykset pikemminkin latistavat tapahtumien ihmeyttä kuin todistavat niiden historiallisuuden puolesta. Sitä paitsi vaikka jollekin väitetylle tapahtumalle olisi kuinka järkevä tieteellinen selitys tahansa, niin selityksellä itsellään ei ole kovin hääppöistä todistusvoimaa itse tapahtuman suhteen. Läheskään kaikkea, mikä olisi voinut tapahtua, ei kuitenkaan ole tapahtunut. Minäkin olisin voinut saada lotossa päävoiton, vaan eipä ole osunut parhaimmillaankaan kuin viisi ja lisänumero.\nMonet kuitenkin ajattelevat, että Raamatun kertomukset ovat osin historiallista faktaa, osin useista eri kulttuureista yhdisteltyjä saagoja. Niin ikään monet uskovat myös, että tieteellisellä tutkimuksella voidaan selvittää ainakin poissulkevasti, kumpaan joukkoon eri Raamatun kertomukset voisivat kuulua.\nJoten oletetaan, että suunnilleen ajanlaskun alun aikoihin ainakin Välimeren pohjukassa näkyi taivaalla tavallisuudesta poikkeava valoilmiö, joka opasti idästä tulleita tietäjiä Betlehemiin ihan tiettyyn paikkaan. Mikä se olisi voinut olla?\nErilaisia astronomisia ilmiöitä on ehdoteltu. Supernova, komeetta, planeettojen kohtaaminen eli konjunktio.\nAjanlaskun alun eli Jeesuksen oletetun syntymän aikoihin taivaalla ei tiettävästi näkynyt supernovaa. Sellaisesta ei löydy mitään mainintoja muista aikalaiskirjoituksista, joissa on dokumentoituna tähtitaivaan poikkeavia ilmiötä.\nAurinkokunnan tapahtumien ajankohdat voidaan nykyään laskea hyvin tarkasti tästä sekä eteen- että taaksepäin. Laskelmat komeettojen kiertoajoista eivät ajoita yhtään nykyään tunnettua komeettaa erityisen lähelle ajanlaskun alkua. Komeetoista ehkä tunnetuin, eli Halleyn komeetta näkyi vuonna 12 eaa.\nKonjunktiot ovat suhteellisen yleinen taivalla näkyvä ilmiö. Astrologiassa ne ovat tärkeitä ennusmerkkejä, astronomian kannalta ne ovat lähes merkityksettömiä. Konjunktiossa kaksi planeettaa vain sattuvat olemaan Maasta katsottuna suunnilleen samassa suunnassa.\nKonjunktiot, jossa kaksi planeettaa näkyvät lähempänä kuin Kuun halkaisija, eli alle 30' (kulmaminuutin) kulmassa toisiinsa nähden, ovat tuiki tavallisia. Sen sijaan kirkkaimpien planeettojen, Venuksen ja Jupiterin näkyminen yhtenä on jo niin harvinainen ja lyhytaikainen, että sellaista ei suurin osa ihmisistä pääse tai ehdi elämänsä aikana näkemään. Siinä kun täytyy usean asian loksahtaa kohdalleen. Viimeksi Venus ja Jupiter olivat näin lähellä toisiaan vuonna 1859 ja seuraava kerran 2065.\nSisäplaneetta Venuksen rata näkyy Maahan noin 90 asteen kulmassa. Ulkoplaneetta Jupiter on samassa sektorissa Venuksen kanssa vain kolmisen vuotta lähes 12 Maan vuotta kestävän kiertoaikansa kuluessa.\nPlaneetat eivät saa olla konjunktion tapahtuessa liian lähellä Auringon suuntaa, koska ne eivät näy silloin Maahan. Esimerkiksi, kun nämä planeetat seuraavan kerran näkyvät 2016 elokuun 27 päivänä niinkin lähellä kuin 4' päässä toisistaan, niin ne ovat niin lähellä Aurinkoa, että Suomessa Auringon laskiessa vinosti horisontin taakse tätä konjunktiota ei pysty paljain silmin näkemään. Laulun sanoin "Yö on nopee tropiikin", joten mitä lähemmäksi päiväntasaajaa matkustaa, sitä paremmin pystyy tämän vajaan parin vuoden päästä tapahtuvan konjunktion näkemään.\nMitä lähempänä ollaan Venuksen maksimielongaatiota, eli planeetan ja Auringon Maasta näkyvän kulman suurinta arvoa, 45 astetta, sitä paremmin ja pidempään Venuksen konjunktiot näkyvät ilta- tai aamutaivaalla.\nKun vielä otetaan huomioon, että ihmisen näkökyvyn resoluutio on noin 1', niin saadaan rajaehto sillekin, milloin konjunktiossa olevat planeetat väistämättä näkyvät yhtenä. Käytännössä raja menee näkökyvystä ja olosuhteista riippuen 5':n tietämillä.\nLaskelmien mukaan sellainen tapahtui 17. kesäkuuta vuonna 2 eaa. Venus oli silloin lähes suurimmassa itäisessä elongaatiossa. Venus näkyi läntisellä taivaalla "iltatähtenä" ja Jupiter lähes "törmäsi" siihen ollen lähimmillään 34" (kulmasekunnin) päässä 18:11 UTC, Jerusalemin horisontin mukaisesti paikallista aikaa 20:11. Tosin sen paremmin koordinoidusta yleisajasta kuin vuorokauden jakamisesta tasavälisiin tunteihin ei siihen maailman aikaan ollut vielä hajuakaan. Juutalaisen ajanlaskun mukaan tapahtuma olisi ajoittunut yön ensimmäiseen hetkeen, koska aurinko oli laskenut vajaat puoli tuntia aiemmin. Kun samaan aikaan sattui olemaan vielä täysikuu, niin sekä itäisellä että läntisellä taivaalla oli näyttävää katseltavaa Auringon laskun aikoihin.\nJos unohdetaan sivuseikka, että tämä konjunktio tapahtui suunnilleen juhannuksena, eli lähes tismalleen toisella puolen vuodenkiertoa kuin milloin me nyt vietämme joulua Jeesuksen syntymäpäivänä, niin tämä kohtaaminen olisi kirkkautensa ja harvinaisuutensa johdosta hyvä ehdokas Betlehemin tähdeksi. Eläkkeellä oleva kirkkoherra ja tähtitieteen harrastaja Risto Heikkiläkin piti tätä konjunktiota varteenotettavana mahdollisuutena Betlehemin tähdeksi kirjoittaessaan aiheesta Helsingin Sanomiin kolme vuotta sitten.\nMiten konjunktio muuten olisi sopusoinnussa Matteuksen evankeliumin tekstin kanssa?\n"Kuninkaan sanat kuultuaan tietäjät lähtivät matkaan, ja tähti, jonka he olivat nähneet nousevan taivaalle, kulki heidän edellään. Kun tähti tuli sen paikan yläpuolelle, missä lapsi oli, se pysähtyi siihen…"\n"Yhdeksi tähdeksi sulautuneena" konjunktiossa planeetat eivät voineet olla useita päiviä, kuten Raamatussa annetaan ymmärtää. Koska Venuksen ja Jupiterin välinen kulma muuttui noin 2' tunnissa, niin yhtenä ne näkyvät vain sen yhden illan, ei missään tapauksessa useita päiviä.\nAntiikin ajan tähtitieteilijät osasivat jo erottaa tähdet ja planeetat toisistaan. Ei ole kovin uskottavaa, että "Idän tietäjät" eivät olisi ymmärtäneet kirkkaan valoilmiön johtuvan kahden sellaisen planeetan kohtaamisesta taivaalla, joiden toisiaan lähestymistä he olivat voineet seurata jo monen päivän ajan. Välimeren pohjukassa kesäyöt ovat poikkeuksetta tähtikirkkaita.\nKun kulkee metsässä tähtikirkkaana yönä, niin huomaa helposti, miten tähdet seuraavat kulkijaa. Kun kulkija pysähtyy, niin tähdetkin näyttävät pysähtyvän. Toki kyse on vain liikkeen suhteellisuudesta. Kun näemme tähtien paikan muuttuvan ympärillä oleviin puihin, mutta tiedämme puiden pysyvän paikoillaan, niin aivomme tulkitsevat tähtien liikkuvan. Valitettavasti oppaaksi tästä näennäisestä tähtien liikkeestä ei ole. Tähdet kun näyttävät liikkuvan aina samaan suuntaan kuin kulkija ja pysähtyvät kulkijan pysähtyessä, ei ennen pysähtymistä.\nMikään astronominen kohde ei myöskään pysähdy Maasta katsottuna taivalla paikoilleen. Eivät edes planeetat, vaikka niiden näennäinen liike tähtien suhteen saattaa välillä pysähtyä ja kääntää suuntaansa. Maapallon pyöriminen dominoi kaikkien astronomisten kohteiden näennäistä liikettä taivaalla. Jopa Kuun, joka sentään liikkuu noin 12 astetta vuorokaudessa tähtiin nähden.\nAntiikin filosofit eivät pohdinnoissaan juurikaan perustaneet empiriaan, mutta tiettyjä periaatteitta heilläkin oli teorian pätevyyttä arvioitaessa. Yksi tällainen oli, että selityksen täytyy säilyttää ilmiö. Esimerkiksi Platon päätteli valon nopeuden olevan ääretön, koska tähdet näkyivät heti, kun suljetut silmät aukaistiin tähtikirkkaan taivaan alla. Vallitsevan käsityksen mukaan näkeminen perustui silmästä lähteviin näkösäteisiin, ei silmään tulevaan valoon. Päteväkin päättely voi johtaa vääriin johtopäätöksiin, jos premissit ovat väärät.\nJos edelleen pysytään antiikin filosofien käsitemaailmassa, niin mikään kuunylisen maailman tapahtuma Betlehemin tähti ei siis ole voinut olla. Niihin perustuvat selitykset eivät kerta kaikkiaan säilytä Matteuksen evankeliumissa kerrottuja ilmiötä.\nEntäpä joku kuunalisen maailman ilmiö? Aristoteleen mukaan kuun alisen maailman kappaleet pyrkivät niiden luonnollisille paikoille. Siksi ilmaan heitetty kivi putoaa takaisin maahan. Aristoteelisen tiedekäsityksen mukaan ei olisi mitenkään kummallista, että Betlehemin tähti päätyi lopulta juuri Jeesus-lapsen synnyintallin päälle – luonnolliselle paikalleen.\nTuskin ketään paranormaaleista ilmiöstä kertoviin tarinoihin tutustuneista hämmästyttääkään tieto, että monet UFO-uskovaiset pitävät Betlehemin tähteä avaruusaluksena. Avaruusalus selittäisi myös sen, miten "tähti" on voinut kulkea itämaan tietäjien edellä opastaen heidät lopulta oikeaan päämäärään ja pysähtyä tallin kohdalla.\nTodisteet UFO-hypoteesin puolesta ovat suunnilleen yhtä vaatimattomat kuin ylipäänsä todisteet koko jouluevankeliumin tapahtumien historiallisuudesta. Siitä en pääse kuitenkaan mihinkään, etteikö UFO-teoria säilyttäisi Betlehemin tähden kuvailtuja ilmiöitä paremmin kuin mikään astronominen selitys. Tosin toistaiseksi kaikki näkemämi kuunaliseen maailmaan sijoittuvat selitykset löytyvät pääasissa kirjastoluokista 15.7: rajatieto ja ufot sekä 85: sadut. Mielikuvituksellisin minun silmiini sattunut tarina oli sellainen, jossa Betlehemin tähti ja Petteri Punakuono oli koplattu yhteen. Jos ei Pyhä kolminaisuus niin ainakin Omituinen kaksinaisuus.\nNäkymä länteen Jerusalemin horisontin mukaan näytti jotenkin tältä 17/6/2 eea. klo 19.11 paikallista aikaa. Aurinko on juuri laskenut. Tiukimpaan konjunktioon on vielä tunti aikaa, mutta planeetat olivat koko illan niin lähellä toisiaan, että paljain silmin katsottaessa niitä ei voinut erottaa toisistaan. Niiden yhdessä aikaansaama kirkkaus oli poikkeuksellista ja jätti läntisellä taivaalla alhaalla oikealla samaan aikaan näkyneet Reguluksen ja sen alla olevan Merkuriuksen statisteiksi. Tosin itäisellä taivaalla loistanut täysikuu oli sen hetken taivaan kohteista tietysti valoisuudeltaan ihan omaa luokkaansa. Kuun merkitys yöllisenä valonlähteenä oli siihen aikaan ihan toinen kuin nykyisenä keinovalon aikakautena. Siksi on todennäköistä, että monet ihmiset olivat vielä ulkona taivaalla olevaa kohdetta tarkkailemassa auringonvalon jo häivyttyä.\n"Betlehemin tähti" seurasi Aurinkoa noin 45 asteen kulmassa ja näkyi läntisellä taivaalla kolmisen tuntia, noin puoli tuntia ennen ja 2½ jälkeen auringonlaskun. Joten idän tietäjille suunta olisi ollut ainakin karkeasti oikea Juudeaan matkustettaessa. Sen sijaan matkalla Jerusalemista siitä etelään olevaan Betlehemiin ei tätä valotuikkua seuraamalla olisi kyllä päätynyt.\nKuva on kuvaruutukaappaus suositusta netistä ladattavasta ilmaisohjelmasta Stellariumista. Sen avulla voi tutkia tähtitaivaan tapahtumia aikaa ja paikkaa vapaasti vaihdellen. Vaikka jouluevankeliumin tapahtumien paikoilla ja hetkillä. Ohjelmaa käytettäessä on syytä huomata, että ennen ajanlaskun alkua olevat päiväykset syötetään seuraavalla logiikalla 17/6/2 eaa. = -1/6/17.\n"Betlehemin tähti" hyvällä teleskoopilla katsottuna 17/6/2 eea. klo 18:11 UTC - jos sellaisia vain olisi sattunut olemaan. Jupiterin kuutkin näkyvät kauempana Jupiterista kuin Venus. Sinänsä paradoksaalista, että Galileo Galilei joutui kahnauksiin kirkon kanssa 1500 vuotta myöhemmin tarkkailemalla kaukoputkella juuri Jupiterin kuita. Myös tämä on kuvaruutukaappaus Stellarium-ohjelmasta.\nSuunnilleen tältä olisi koko taivas näyttänyt juuri tiukimman konjunktion aikaan. Täysikuu on nousemassa kaakosta ja yhdessä taivaalla vaeltavat Venus ja Jupiten laskemassa läntisen horisontin taakse.\nKuvassa liioitellun suuren täysikuun ansioista kyseisenä yönä oli niin valoisaa, että tarinassa esiintyvillä Itämaan tietäjillä olisi ollut mahdollisuus kulkea pimeässä ja löytää Jeesus-lapsi tallista. Pelkästään Venuksen ja Jupiterin valossa se ei olisi onnistunut. Maasto Betlehemin lähellä ei ole mitään pehmeää hiekkaerämaata, vaan todella vaikeakulkuista louhikkoa.\nKaavakuvassa tarinassa esiintyvät taivaankappaleet ja niiden kiertosuunnat radoillaan 17/6/2 eea. pohjoissuunnasta katsottuna. Lisäksi Maan ja Kuun pyörimissuunnat. Venuksen ja Jupiterin elongaatiot ovat tietysti samat, se kun on keskeinen ehto planeettojen konjunktiolle.\nSisäradalla kiitävä Venus ohittaa Maasta katsottuna ulkoradalla matelevan Jupiterin. Ohitus näkyy Maan taivaalla siten, että Venus siirtyy Jupiterista vasemmalle.\nVenuksen ja Jupiterin sijainnit taivaalla Jerusalemin horisontin mukaan 5 päivän välein 17/5-1/8/2 eea. samaan vuorokauden aikaan, eli 19:11 paikallista aikaa. Taivaan kirkkaus tietysti lisääntyi keskikesää kohti tultaessa ja alkoi taas pimentyä sen jälkeen. Kuvan maisema vastaa kesäkuun 17. illan tilannetta, jolloin planeetat "törmäsivät" Maasta käsin katsottuna. Jupiterin sijainnit kulkevat lähes suoraviivaisesi alas oikealle, Venuksen sijainnit taas kaartavat jyrkästi alas vasemmalle. Venuksen sijainnin ollessa 1. elokuuta tähän kellon aikaan lähellä horisonttia, Jupiter oli jo reilusti horisontin alapuolella.\nVenus on jakson alkupäässä itäisen elongaationsa ääriasennossa. Siksi se näkyi suunnilleen samassa suunnassa samaan kellonaikaan Maasta katsottuna. Kesän edetessä se tulee lähemmäksi Maata ja sen liike muuttuu sivuttaisemmaksi Maahan nähden. Sijainnit alkavat poiketa enemmän ja enemmän edellisen illan sijainnista.\nJupiter on Maasta katsoen paljon kauempana ja kiertää Aurinkoa muutenkin hitaammin kuin Venus. Jupiterin liike Maahan nähden on suunnilleen sama kuin kiintotähtien, tässä kiertonsa vaiheessa hieman hitaampi ja eri suuntainen, kuten Jupiterin vieressä näkyvästä sinisestä Reguluksesta voi päätellä.\nBetlehemin tähdistökuvioihin nähden. Meille tuttu Otava on osa hännällistä Isoa Karhua. Venuksen ja Jupiterin konjunktio näkyy leijonan vatsan alla. Siitä alaspäin näkyvä Regulus eli "Pieni kuningas" on Leijonan tähtikuvion kirkkain tähti. Leijonan tähtimerkkiä pidetään kuninkaallisena. Siksi Venuksen ja Jupiterin konjunktio juuri Leijonassa on monille astrologeille lopullinen vahvistus siitä, että kyseisellä taivaallisella tapahtumalla 17/6/2 eea. on ollut aivan erityinen merkitys.\n2000 vuotta sitten eläneet ihmiset eivät tarkkailleet tähtitaivasta ainakaan vähemmän eivätkä olleet huonommin loogiseen ajatteluun kykeneviä kuin nykyihmiset, vaikka luonnontieteellinen maailmankuva ei nykytieteen valossa kovin kaksista ollut edes oppineiden keskuudessa. Valosaasteen häiritsemättä taivaalle katsoneet ihmiset eivät ole voineet olla panematta merkille, että ensimmäisinä ilta toisen jälkeen läntiselle taivaalle näkyviin tulevat Venus ja Jupiter olivat törmäyskurssilla. Kun se lopulta tapahtui, niin ei se minään yllätyksenä tullut, ja tuskin he kuvittelivat uuden tähden syntyneen.\nVarsinkin kun planeettojen liitto päättyi eroon pikaisesti jopa Hollywoodin tähtien mittapuulla. Kumpikin oli jo seuraavana iltana matkalla omiin suuntiinsa – varmaan kuitenkin ystävinä eronneina.\nOn hyvin luultavaa, että tätä kirkkaimpien planeettojen harvinaista kohtaamista pidettiin ajalle tyypilliseen tapaan merkkinä jostain epätavallisesta. Oliko se sitä, onkin ihan eri asia. Näihin maailman aikoihin astronomia ja astrologia olivat yhtä ja samaa tähtitiedettä – kuten vieläkin yli 2000 vuotta myöhemmin miljoonille astrologiaan uskoville.\nLäntisen taivaan muuttuminen päivän välein keväällä ja kesällä 2 eaa. Jerusalemin horisontin mukaan. Tilanne aina joka ilta samaan aikaan, klo 19.11.\nKevään aikana muutkin paljain silmin helposti näkyvät planeetat, Merkurius, Venus, Mars, Jupiter ja Saturnus olivat aika näkyvssä läntisellä taivaalla. Eivä kaikki yhtä aikaa, mutta esimerkiksi huhtikuun alussa Venus, Mars ja Saturnus olivat niin lähellä toisiaan, että kukaan kunnon astrologi ei ole voinut olla näkemättä siinä merkkejä vaikka mistä.\nTästä koko taivaankannen näyttävästä animaatiosta nähdään, miten tapahtumat Palestiinassa näkyvällä tähtitaivaalla kehittyivät vajaan kolmen kuukauden aikana kesällä 2 eea. Edelleen tilanne on aina samaan vuorokauden aikaan, eli 19.11 paikallista Jerusalemin aikaa.\nAnimaatiosta näkyy selvästi Merkuriuksen ja Venuksen vaeltaminen väliin "vastavirtaan" kiintotähtiin nähden. Kuu tietysti on kaikkein "pahin" tässä tapauksessa, joka ei tunnu välittävän lainkaan sovitusta taivaallisesta liikenteen suunnasta.\nPosted by Timo Suvanto at 20:04\nLabels: optinen illuusio, Tähtitiede, Uskonto\nNäin se tiede toimii\nHesarin lasten tiedekysymyksissä oli seuraava\nMiksi vaahto on valkoista?\nTIEDE 8.12.2014 2:00\nVaahto on pieniä ilmakuplia. Ne ovat jääneet veden tai muun nesteen sisään. Kun katsoo vaahtoa tarkasti, kuplat voi nähdä.\nKylpyveteen syntyy paljon kuplia, koska siinä on saippuaa, joka pienentää veden pintajännitystä. Saippua lisää ilmakuplien määrää vedessä.\nVaahdon valkoisuus johtuu siitä, että vaahdon läpi kulkeutuva valo taittuu pienten ilmakuplien pinnoista ja kimpoilee joka suuntaan. Tätä kimpoilemista kutsutaan siroamiseksi.\nEniten valo siroaa sellaisesta vaahdosta, jossa on paljon hyvin pieniä ilmakuplia. Tiiviin vaahdon läpi ei näe kättään.\nMinähän ei tätä oikein niellyt, vaan laitoin Hesariin seuraavan kommentin.\n"Sironta on hieno ja monille tuntematon termi. Se on kuitenkin monien visuaalisten ilmiöiden takana oleva mekanismi ja olisi fysikaalisesti parempaa käyttää sitä heijastumisen sijasta.\nPaitsi tässä. Vaahdon valkoisuus, myös värillisen nesteen kuten oluen, johtuu heijastumisesta. Kun valo heijastuu vaahtokuplien pinnasta, niin kaikki aallonpituudet eli näköaistin havaitsemat värit heijastuvat siitä. Kaikkiin suuntiin, koska kuplat kaarevina heijastavat valoa toisin kuin taso moniin suuntiin. Siksi valkoisessa valossa vaahto on valkoista, värillisessä valossa juuri valon väristä. Kun vaahtoa katsotaan tekstissä kerrotulla tavalla vaahdon läpi kulkevalla valolla, niin vaahto on enempi vähempi siinä olevan nesteen väristä. Siis esimerkiksi oluessa ruskeaa.\nIhan kaikki ei sentään ole väärin. Tiiviin vaahdon läpi ei todellakaan näe kättään, eikä juuri muutakaan. Miten se liittyy vaahdon valkoisuuteen, sitä jäin vain miettimään.\nFysiikka on kokeellinen luonnontiede. Joten pakkohan sitä oli vähän tutkiakin vaahtoa, miten se valo siinä oikein käyttäytyy. Huomasin, että ei minunkaan selitykseni ihan vedenpitävä ole. Vaahdon valkoisuus nimittäin johtuu kuplien reunoista kirkkaina kuin rengassalamasta tulleina valoympyröistä. Seuraava kysymys olikin sitten, että mistä nämä valoympyrät tulevat.\nSen selvittämiseksi pitikin paitsi ottaa pari valokuvaa, myös raapia hieman päätä. Tässä minun hypoteesini ilmiölle.\nKun valo osuu kuplaan, niin valon suunnassa kuplan keskeltä menee suurin osa lävitse. Mitä suuremmassa tulokulmassa pintaan nähden valo tulee, sitä suurempi osuus siitä heijastuu. Kun kahden vierekkäisen kuplan koot, paikat ja kuplasta heijastunut valonsäde ovat sopivassa suhteessa, niin kuplasta heijastunut valonsäde saattaa heijastua takaisin suunnilleen tulosuuntaansa käytyään välillä heijastumassa viereisestä kuplasta. Joka tapauksessa vinosti kuplaan tuleva valo ei läpäise juuri lainkaan kuplan pintaa, vaan heijastuu sivulle.\nYhden valonsäteen kulku sen osuessa ensin isompaan kuplaan ja palatessa takaisin ylös kolmen heijastuksen jälkeen. Heijastuskulmia ei ole piirretty astelevyn kanssa, joten ne ovat "sinne päin".\nHypoteesin pitää paitsi antiikin filosofisen periaatteen mukaan säilyttää ilmiö, niin sillä saisi olla myös ennustevoimaa. Kuten\n1. Jos kuplan vieressä ei ole toista kuplaa, niin sen reunan ei pitäisi näkyä valkoisena, vaan tummana, koska valo on heijastunut vain sivuun, ei enää takaisin.\n2. Pienissä kuplissa pitäisi olla poikkipinta-alaan nähden enemmän valkoista kuin isoissa. Ympyrän reuna kun kasvaa suhteessa pinta-alan neliöjuureen.\n3. Kuplia alta päin valaistessa reunojen pitäisi näkyä tummina.\nAstianpesuaineen kuplia veden pinnalla. Alla suurennettu yksityiskohta kuvasta. Kuplia on vain yksi kerros, jotta ilmiöt näkyisivät selvemmin. Valaisu kuplien päältä.\nValo tulee lievästi yläviistosta siten, että kuvassa valo tulee kuvan yläreunan suunnassa. Siksi kuvien kuplat ovat valkoisia vain ylöspäin kuvassa olevilta reunoiltaan. Ilman vieruskaveria olevien kuplien sen puoleinen reuna on tumma hypoteesin ennusteen mukaisesti. Samoin pienten kuplien valkoinen reuna kuplan kokoon nähden suurempi.\nSama altapäin valaisten ja kuvasta suurennos. Edelleen hypoteesin mukaista. Tumma reuna on nyt koko kuplan ympärillä, koska valo tulee tasaisesti lävitse. Ilman kaveria olevien kuplien ympärillä on myös pieni valkoinen rantu. Se tulee niistä valosäteistä, jotka ohittavat kuplan lähes hipaisten ja kasautuvat aivan kuplan muuten tummana näkyvän reunan ulkopuolelle.\nNäinhän tiede, jopa poikkitiede toimii. Nyt minun selitykseni on esillä, alttiina kritiikille ja vertaisarviolle. Olen itse aika vakuuttunut sen oikeellisuudesta, olen perustellut sen esittämiini havaintoihini vedoten. Kuka tahansa voi kuitenkin kumota sen joko sen johonkin minulta huomaatta jääneeseen heikkouteen vedoten tai iskemällä pöytään oman ilmiön paremmin selittävän selityksen.\nKävin muuten netissä vähän katsemassa, millaisia vastauksia löytyy kysymykseen "Why is the foam white?" Yksikään niistä ei tarjonnut samaa selitystä kuin minä. Siitä huolimatta katson teoriani pätevän - ainakin toistaiseksi.\nOtin vähän paremmalla linssillä kuvan yhdessä kerroksessa pinnan päällä olevista kuplista valon tullesta lävitse. Etenkin reunalla olevien kuplien ympärillä näkyy ylimääräinen kehän mustan reunuken ulkopuolella. Selittäisin sen syntyvän siitä, että veden pinta kaartuu hieman aivan kuplan lähellä ihan samalla tavalla kuin kuin se kaartuu ylöspäin putkien seinämissä. Nyt kaartuminen tapahtuu vain alaspäin. Tämä kaareva osa toimii linssinä saaden aikaan tämän kehänä näkyvän ilmiön. Tämä näkyy selvästi vain silloin, kun kuplia on vain yksi kerros veden pinnalla, kuten kuvassa.\nPisara on "kuopassa" veden pinnalla. Kuvassa kaavakuvamaisesti eri kohtaan alhaalta tulevien valonsäteiden kulku.\nVaahtoa valon suunnasta kuvattuna ja suurennos yksityiskohtaan samasta kuvasta. Kun kuplia on ueampi kerros päällekäin, niin varsinkin isoimmat kuplat ovat kaukauna pallon muodosta. Siitä huolimatta vain niiden reunat heijastavat valoa taaksepäin valon tulosuuntaan. En tunne mitään muuta mekanismia kuin edellä kertomani, miten ilmiö voisi tapahtua. Entenkin ottaen huomioon sen ennustevoiman. Kehä on kuitenkin avoin kaikille. Kilpailevia teorioita voi heittää avain vapaasti vertaisarviointiin.\nVaahtoa läpitulivassa valossa kuvattuna ja suurennos yksityiskohtaan samasta kuvasta. Vihreä väri johtuu astianpesunesteestä. Kuplien reunat ovat edelleen tummat, kuten teoriani ja edellisten kuvien perusteella on odottettavissakin. Varsinkin isojen kuplien muodot vaihtelevat.\nPaksummassa vaahtokerroksessa tapahtuu paljon enemmän heijastuksia, mikä saa aikaan kontrastin vähenemisen. Itse asiassa olen hieman lisännyt kontrastia näihin kahteen kuvaan, jotta kuplien tummat ääriviivat tulisivat paremmin näkyviin.\nKun kuplia ei ole enää vain yhtä kerrosta veden pinnalla, niin niiden ympärillä ei ole enää vaaleaa kehää. Tämä todistaa minun kehähypoteesini puolesta.\nVaahdon optisia ominaisuuksia on tutkittu paljonkin. Ei niinkään siksi, että miksi vaahto on valkoista, vaan siksi, että valon käyttäytymisestä vaahdossa saadaan tietoa vaahdon ominaisuuksista. Hakusanoilla light ja foam googlettamalla löytää runsaasti artikkeita.\nArtikkelit eivät ole kaikkein kansantajuisimpia sisältäen mm. kohtuullisen runsaasti ns. korkeampaa matematiikkaa. Niiden perusteella minusta näyttäisi kuitenkin olevan niin, että keskeisin syy vaahdon valkoisuuteen on valon moninkertaiset heijastumiset kuplien sisällä. Myös sirontaa esiintyy, etenkin valon mennessä kuplan kalvon lävitse. Valohan siroaa vedessä.\nJoten Hesarin vastaus ei siis ollutkaan niin pielessä kuin jo kerkisin sen lyttäämään. Ainoa selkeä virhe siinä on maininta taittumisesta. Sen rooli ei ole merkittävä.\nMinun hypoteesini olivat samalla monelta osin virheelliset, ainakaan niiden merkitys on ole oleellista. Onko ilmiön mekanismi siis selvillä minulle? Valitettavasti ei. Moni yksityiskohta vaatisi vielä selvitystä. Löytyykö niiden selvittämiseen enää intoa, onkin jo toinen asia.\nLähikuva muutaman kuplan rykelmästä veden pinnalla. Toisissaan kiinni olevien kuplien yhtymäkohtaan on keskittynyt valoa. Miksi? Miksi kuplien sisällä kimpoileva valo yläpäänsä tulee ulos vain kuplan reunasta? Miten kuplan "varjopuolen" musta rantu oikein syntyy? Kysymyksiä riittää, hyvistä vastauksista on pulaa.\n14.12.2014 vähän myöhemmin\nAsiaa vielä vähän pähkäiltyäni palaan kuitenkin makrotason yksinkertaiseen selitykseen. Kuplien,varsinkin isojen kuplien reunojen valkoisuus ei voi johtua muusta kuin tavallisesta heijastuksesta. Minun käyttämälläni valolla on kuitenkin suunta. Jos valoilmiö reunoissa syntyisi satunnaisesti kuplien sisällä poukkoulevista valonsäteistä, niin se ei voisi olla niin selkeästi valon suunnassa kuplien reunassa.\nKuten Sakarin kuva osoittaa, niin varsinkin isot kuplat ovat lititstyneitä. Tällöin kuplan kaarevuussäde on reunassa paljon pienempi kuin keskellä. Pieni kaarevuussäde saa aikaan sen, että tässä kohtaa jokin osa kuplaa on sopivassa kulmassa katsojaan nähden siten, että valoa heijastuu katsojaa kohti.\nKun valo tulee takaa, niin reunoistaan pyöreän muoviesineen valon puoleinen reuna heijastaa valoa, toinen puoli ei. Ihan samalla tavalla kuin kuplatkin minun kuvissani käyttäytyvät.\nLähikuva kuplista. Valo tulee takaa ylhäältä tasomaisesta valolähteestä. Valonlähde heijastuu pienten kuplien kaarevasta pinnasta. Isojen kuplien väliset rajakohdat muodostavat samanlaisia pyöreitä heijastavia pintoja, joista valo myös heijastuu. Pienissä kuplissa heijastuva pinta on kuplaan nähden paljon suurempi, joten vaahdon valkoisuus on paljolti juuri pienten kuplien ansiota.\n"Tuoreet" saippukuplat ovat värikkäitä, kun kalvo on tarpeeksi paksu interferenssille.\nVärikkyys ei kestä kauan. Kalvon ohentuessa isot kuplat tulevat keskeltä enemmän ja enemmän läpinäkyviksi.\nHyvä saippualiuos saattaa ohentua niin ohueksi, että vaahdosta näkyy lopulta vain kuplien väliset särmät, vaikka kyllä niissä myös kalvo on.\nVihoviimeiset kuvat (toistaiseksi). Kolme kuplaa kiinni toisissaan ja lasin reunassa. Tasovalo ylävasemmalla. Isojen kuplien valon puolenen reuna heijastaa valoa. Kuplat ovat löysästi toisissaan kiinni, mutta niissä ei ole kolmen kuplan muodostamaa särmää. Siis heijastus vain kuplan pyöreästä reunasta.\nTähän olen toistaiseksi tyytyväinen. Vaikka jo välillä annoin "synninpäästön" Hesarissa olleelle selitykselle, niin otan sen takaisin. Vaahdon valkoisuus johtuu siis heijastuksista kuplien pienisäteisistä pinnoista ja kuplia yhdistävistä "särmistä".\nKaikkien virhelähteiden äiti? Tämän artikelin vuodelta 1991, joka käsittelee vaahdon valon läpäisyä mitatattaessa se läpitulevasta valosta, ingressin sivulauseessa sanotaan moninkertaisen sironnon antavan vaahdoille niiden tutun valkoisen värin. Lause on ei pidä paikkaansa ja läpitulevassa valossa se ei edes säilytä ilmiötä. Läpitulevassa valossahan vaahto on tummaa. Sitä paitsi vaahdon väri on yllä olevan tutkimuksen valossa täysin epäolennaista.\nNäkökulmakysymys. Vaahtoa lasissa myötä- ja vastavalossa.\nOsoituksena tieteellisen tekstin psykologisesta voimasta minäkin harhauduin tämän artikkelin viekoittelemana hetkeksi aivan väärille jäljille.\nOlen jättänyt koko ketjun paikoilleen. Siitä käy ilmi, millaista hapuilua tieteellinen tutkimus yleensä on. Välillä ollaan ihan metsässä, kunnes lopulta oikea selitys tuntuu löytyneen. Sitten ollan vähän aikaa tyytyväisiä, kunnes joku (usein tutkija itse) kumoaa sen.\nPosted by Timo Suvanto at 13:37\nLabels: Fysiikka, valo\nItse asiasta kuultuna\nProfeetta vieraassa maassaan


Oikeusturvan ajankuva: Huonoja uutisia\nPamfletti, joka sisältää hyvää ajankuvaa tiedotusvälineiden ja suomalaisen vallankäytön maailmasta on aina mielenkiintoinen. Tiedä vaikka tässä on edessämme Ryhmäteatterille uuden näytelmäsarjan siemensäkki?\nHelsingin Sanomat – sanavapauden monopoli, Pertti Klemola\nVarsinkin, jos tämä Jussi Lankisen ja Juha Honkosen tuore pamfletti kytketään sisältönsä osalta: edellä mainittujen kirjojen avaamaan antiin. Media osana korporatiivista valtakoneistoa on ollut aiheena iso tabu.\nPamfletti on jaettu kolmeen pääalueeseen:\nAjankohtaisesta kirjasta lisää:\nHuonoja uutisia – pamfletti Facebook ryhmään\nHuonoja uutisia – pamfletin kustantajan sivulle\nHuonoja uutisia – pamfletin tekijät Suorassa lähetyksessä 2.10. kello 10-14\nPamfletti muun muassa kysyy, mikä on journalismin tulevaisuus?\nPamfletin lukeneet taas saattavat kysyä; kuka journalismin määrittelee, mihin sitä tarvitaan ja tarvitseeko siitä enää maksaa?\nTutustukaa aiheeseen ja ottakaa osaa keskusteluun. Ensin kerran jo tiistaina 2.10.2012 kello 10-14.\n"Huonoista uutisista - Hyviä uutisia" - terveisin\nTunnisteet: Eduskunta 2, Helsingin Sanomat – sanavapauden monopoli, Huonoja uutisia Juha Honkonen ja Jussi Lankinen, korporatismi, lumedemokratia, mediasensuuri, Painokoneet seis, Sananvapaus kauppatavarana\nposted by Oikeusturvan ajankuva at lauantaina, syyskuuta 29, 2012\nKenen asialla on MTV3?


Aqua-Web • katso viestiketjua - Juwel Rio 125 l malawiksi\nJuwel Rio 125 l malawiksi\nKirjoittaja Pallura10 » 22:49, 09.03.2017\nHei, olen ihan uutukainen täällä:-) Meillä on nyt huikea 54 l akvaario ja suunnitelmissa on hankkia isompi. Mikään kovin iso ei valitettavasti tule kysymykseen ja nyt puntaroinkin, olisiko 125 litranen tarpeeksi paljon isompi? Malawi-akvaario kiinnostaa kovasti, mutta onko 125 litrainen tarpeeksi iso Malawiksi? Millaisen kalaston sinne voisi laittaa?\nRe: Juwel Rio 125 l malawiksi\nKirjoittaja ninuska » 13:42, 10.03.2017\nKirjoittaja Jnnerjk » 01:27, 11.03.2017\nTäältä voit katsoa mikä voisi altaaseesi sopia mutta kyllä tuo 125 tuntuu pieneltä.\nKirjoittaja Pallura10 » 23:10, 12.03.2017\nHei, nyt alamme kuitenkin kallistua 180 litraseen:-) Kyllä se mahtuu siihen olkkarin nurkkaan ja antaa niin paljon enemmän mahdollisuuksia. Malawi taitanee nyt kuitenkin jäädä vielä odottelemaan. Kääpiöahvenpariskunta saanee tuoda eksotiikkaa tähän uuteen akvaan:-)


Nykänen & Sipilä: Paha Paha Tyttö :: HallaVaara\nJarkko Sipilä ja Harri Nykänen ovat sekä taustoiltaan, että kirjojensa aihepiiriltä niin limittäin, että toden totta heidän kannattaisi tehdä enemmänkin yhteistyötä. Jotain samaa heidän henkilöhahmoissansakin on, joskin Nykäsen hahmojen lievä itseironia Sipilältä taitaa melkolailla puuttua.\nIlmeisesti toistaiseksi Nykäsen ja Sipilän ainoaksi jäänyt yhteistyönä kirjoittamansa teos Paha Paha Tyttö oli kyllä lukemisen arvoinen, joskin melko kevyt välipala. Kirja oli helppolukuinen ja mukaansatempaava, mutta sitä leimasi ehkä jonkinlainen kiire viedä tapahtumat loppuun. Ja loppu tulikin nopeasti vastaan. Oikeastaan melko ennalta-arvattava sellainen.\nSanoisin, että tähän kirjaan kumpikaan sinänsä loistavista dekkarikirjailijoista ei ole antanut parastaan. Kumpikaan ei ole tainnut tähän kirjaan kunnolla keskittyä ja niinpä tarina jäi melko pinnalliseksi. Välipalaksi, kuten jo aiemmin mainitsin. Mitään yhteiskunnallista analyysiä tästä kirjasta on jotakuinkin turha etsiä.\nMolempien kirjailijoiden rautainen ammattitaito kuitenkin näkyy tässäkin kirjassa. Kyllä tätä kaikille dekkareiden ystäville uskaltaa ihan varauksetta suositella välipalaksi, kun pääruokaakin on tarjolla molempien kirjailijoiden omassa tuotannossa.


Harvia ostaa enemmistön kilpailijastaan – osakekurssi kiitää\nMuuramelainen saunavalmistaja Harvia tiedotti keskiviikkona ostaneensa enemmistön saksalaisesta saunayhtiö EOS Groupista. Kauppahinta on lähes 20 miljoonaa.\nKeskiviikkoisen pörssipäivän harvoja piristeitä tarjosi kiuas- ja saunavalmistaja Harvia, joka tiedotti ostaneensa enemmistön saksalaisesta kilpailijastaan EOS Groupista. Tuntia ennen pörssien sulkeutumista Harvian osake oli noussut viisi prosenttia, kun Helsingin yleisindeksi oli lähes kolmen prosentin laskussa.\nKauppahinta on noin 20 miljoonaa euroa ja se täsmentyy vielä kauppojen yhteydessä. Harvia aikoo rahoittaa kaupan sekä kassavaroillaan että velalla. Yhtiö odottaa tiedotteensa mukaan saavan kaupan myötä vuosittain 2,2 miljoonan euron arvoiset synergiaedut. Etujen odotetaan toteutuvan vuoteen 2024 mennessä.\nSaksalainen EOS Group valmistaa ammatti- ja premium-käyttöön tarkoitettujen sauna- ja spa-tuotteiden teknologiaa. Sen tuotteita ovat mm. ohjauskeskukset, höyrygeneraattorit, infrapunalaitteistot sekä näihin liittyvät oheistarvikkeet. Yhtiö työllistää 150 henkilöä ja sen liikevaihto oli viime vuonna 17,3 miljoonaa euroa.\nToimitusjohtaja Tapio Pajuharjun mukaan yritysosto sopii erinomaisesti yhtiön strategiaan, sillä se tukee yhtiön tavoitteita laajentua maantieteellisesti sekä parantaa tuottavuutta.\nHarvialla ei ole ollut tapana julkaista näkymiään lyhyelle ajalle, eikä se tehnyt asiassa tälläkään kertaa poikkeusta. Yhtiö ilmoittaa kuitenkin, ettei tällä tuoreella yritysjärjestelyllä ole vaikutusta Harvian kasvuun, kannattavuuteen ja velkaantumisasteeseen liittyviin pidemmän aikavälin tavoitteisiin.\nHarvian osakekurssi on lasketellut viime aikoina muun pörssin mukana rajusti. Viimeisen kuukauden aikana osakkeen arvosta on sulanut 35 prosenttia.\nSaunavalmistajan varsinainen yhtiökokous on määrä järjestää Helsingissä kahden viikon päästä 2.4.2020. Ainakaan toistaiseksi yhtiö ei ole ilmoittanut kokouksen perumisesta koronaviruksen vuoksi.\nAvainsanat:EOS Group, Harvia, sauna, yritysosto\nHarvia jakaa lisäosinkoa 0,19 euroa osaketta kohden\nHarvian osakedippi innosti piensijoittajia\nAnalyytikot: Harvian jyrkkä kurssilasku on perusteeton\nKonepajayhtiö Robit jatkaa kannattavaa kasvua\nRobitin kuluva vuosi on sujunut vahvasti sekä myynnissä että kannattavuudessa. Oikean suuntainen kehitys on...


Osalliseksi omaan elämään! Hyvinvointihanke - Helsinki oppii\nLisätä oppilaiden hyvinvointia ja osallisuutta, ja digitaitoja näiden asioiden tukemisessa. Lisätä oppimisen omistajuutta ja oppilaan käsitystä itsestään oppijana.\nOlemme työskennelleet ilmiöinnovaatiomme parissa kolmen lukuvuoden ajan. Jaksojen pituudet ovat vaihdelleet viikosta kahteen. Työskentelymme aluksi olemme kehitelleet elämyksellisen osuuden, jolloin oppilaat ”rypevät” kulloisenkin ilmiöteeman ympärillä. Elämyksellisyys on tarkoittanut mm. marjojen maistelua, lepopaikkojen pienoismallien muovailua, luonnossa selviytymis- draamatyöpajaa tai unimusiikin tekemistä. Tutkimusaiheen ja tutkimuskysymyksen valinta on ollut jaksosta riippuen joko oppilaskohtainen tai koko ryhmän yhteinen tehtävä. Tutkimusmenetelmät, kuten haastattelu tai havainnointi on otettu yhä monipuolisemmin käyttöön taitojen karttuessa. Ilmiöjaksoa on arvioitu yksilöllisesti tai ryhmän kesken. Toisesta ilmiövuodesta lähtien jokainen oppilas on tehnyt ilmiötyöstä portfolion alkua/arviointia OneNoteen.\nLiikkuminen-vuosi toteutettiin syksyn osalta kahden viikon mittaisena. Koulun aikuiset ottivat menetelmävastuita (kirjat/tietokoneet/draama/muovailu) ja oppilaat saivat luokkakohtaisesti opastusta omiin tutkimuskysymyksiinsä. Liikkuminen luonnossa-ilmiöjaksomme huipentui koko koulun yhteiseen ilmiömessuun, jossa tutkimustuotoksia, kuten postereita, pienoismalleja, pelejä tai tutoriaaleja esiteltiin muille koulun oppilaille, sekä oppilaiden vanhemmille. Tuotokset painottuivat innovaation aluksi postereihin.\nLiikkuminen-kevät jaksolla koululla oli koko koulun yhteinen liikkumishaaste. Opettajien ohjausvastuut jaettiin teemoittain, minkä jälkeen oppilaat jaettiin teemaryhmiin heidän omien kiinnostusten perusteella ennen työskentelyn aloittamista. Tuotokset olivat monipuolisempia kuin aiemmalla jaksolla, kun ilmiö-ajatus oli alkanut olla oppilaille tuttu.\nRavinto-vuosi toteutettiin syksyllä niin, että heittäydyimme yhdessä erilaisten luonnosta saatavien makujen pariin. Jokainen opettaja ohjasi pajaa, johon jokainen koulun oppilas vuorollaan osallistui. Teimme koko koulun voimin karjalanpiirakoita ja nautimme yhdessä upean itsenäisyyspäivälounaan. Karjalanpiirakoidenvalmisuksesta teimme yhdessä videon, joilla oppilaat kertovat työskentelystä. Oppilaiden tuotoksia ilmiöjaksolta olivat mm. ruoanvalmistus-tutorialit tai ruokareseptit.\nKevään ravinto-ilmiö toteutettiin koko koulun yhteisenä työskentelynä, jonka aikana oppilaat pääsivät suunnittelemaan omaa piknikvilttiä koko koulun yhteistä piknik-tapahtumaa varten. Jakson aikana oppilasryhmä valitsi oman näkövinkkelinsä piknikeväiden valintaan (edullisuus, eettisyys jne.) Piknikeväiden valintaan ja hankintaan oli ennalta sovittu määrä rahaa, joten jokaisen ryhmän oli sekä osattava suunnitella oman ryhmänsä rahankäyttö, että käydä hankkimassa eväät kaupasta. Ravinto-urbaani-ilmiöjaksomme huipentui koko koulun yhteiseen ilmiöpiknikkiin, johon myös vanhemmat osallistuivat.\nLepo-vuosi aloitettiin syksyllä elämyksellisillä pajoilla, joilla pohdittiin hyvän unen edellytyksiä, harjoiteltiin petaamista, puhuttiin iltarutiineista, harjoiteltiin rauhoittumista ja tehtiin unilauluja. Lisäksi rakennettiin lepopaikkoja (taikataikina, rakentelupalat, teltat). Unilelut kulkivat koulutyössä koko ilmiöjakson ajan. Työskentely toteutettiin luokkakohtaisesti niin, että jokainen opettaja otti luokkakohtaisen ohjausvastuun ilmiötyöskentelystä. Oppilaiden kanssa harjoiteltiin hyvän tutkimuskysymyksen tekemistä ja oman työskentelyn arvioimista.\nKeväällä lepo-urbaani-ilmiöjaksomme painottui kokonaan elämyksellisyyteen. Elämyksellisyyden avulla syvennyimme havainnointiin tutkimusmenetelmänä. Teimme unipäiväkirjaa ja kävimme yökylissä. Retkeilimme rauhoittumisen paikkoihin ja teimme havaintoja. Vierailimme kahden viikon aikana levon paikoissa, kuten hotellissa ja teimme jälleen havaintoja. Jakson lopuksi nautimme luokkien tekemistä elokuvista ilmiötyöskentelyn ajalta, sekä saimme eri alojen yötyöntekijöitä haastateltaviksemme.\nIlmiötyöskentelyymme on osallistunut koulumme henkilökunnan ja oppilaiden lisäksi vanhemmat, draamaopettaja, karjalanpiirakoiden tekijä-mummot, videotyöpajan ohjaaja-opettaja, vierailevat yötyöntekijät ja vanhempaintoimikunta.\nToisesta ilmiövuodesta lähtien jokainen oppilas on tehnyt ilmiötyöstä portfolion alkua/arviointia OneNoteen.\nMateriaalien valinta on riippunut oppilaan tutkimuskysymyksestä. Posteriin on tarvittu askarteluvälineitä, pienoismalleihin styrox-massaa/tikkuja/muovailuvahaa, digituotoksiin iPadeja ja tietokoneita, ja esityksiin lavasteita.\nKoko pieni työyhteisömme on osallistunut ilmiötyöskentelyyn. Ilmiöviikot järjestetään koko koululle samanaikaisesti. Suuri osa jakson työskentelystä järjestetään koko koululle yhteisesti. Yhteisöllisyys on vahvasti läsnä.\nPienten oppilaiden kanssa ohjauksen tarve on suuri. Näin ollen ohjausvastuun laajuus ja intensiivisyys raamittaa teemojen ja tutkimuskysymysten valintaa. Tasapainoilu oppilaan itsenäisen tutkimisen ja elämyksellisen oppimisen välillä vaatii erityistä suunnittelua ja koko työyhteisön panosta. Olemme kokeilleet monia tapoja arvioida ilmiötyöskentely-prosessia. Tavoitteena tulevaa varten olisi saada siitä enemmän oppilaslähtöistä ja oppilaalle itselleen näkyvää.


Popmaakunnan valmistelua linjaavat johtoryhmä, poliittinen ohjausryhmä ja laaja seurantaryhmä. Johtoryhmässä on uudistuksessa mukana olevien organisaatioiden johtavia viranhaltijoita, poliittisessa seurantaryhmässä alueen politiikkoja ja laajassa seurantaryhmässä edellisten lisäksi edustajia esimerkiksi järjestöistä ja yksityiseltä sektorilta.\nKun lait hyväksytään, johtoryhmä lakkaa ja väliaikainen valmistelutoimielin (vate) aloittaa toimintansa. Vate vastaa maakunnan toiminnan ja hallinnon käynnistämisen valmistelusta ja käyttää päätösvaltaa kunnes maakuntavaltuusto aloittaa. Valmistelutoimielimen tehtävänä on:\nkartoittaa maakunnille siirtyvä henkilöstö ja valmistella maakuntavaltuustolle ehdotukset henkilöstön siirtosuunnitelmaksi ja -sopimuksiksi\nvalmistella maakunnan toiminnan ja hallinnon järjestämistä, kuten konsernipalveluja ja sote-palvelutuotannon palveluverkkoa\npäättää maakunnan talousarviosta


Hertz autonvuokraus klo Changi Airport - Terminal 3 [SI3], Singapore - Rental24H.com\nHertz autonvuokraus Changi Airport - Terminal 3 [SI3], Singapore\nKoti Singapore Changi Airport - Terminal 3 [SI3], Singapore Hertz\nYrityksen Hertz autonvuokraus lähellä sijaintia Changi Airport - Terminal 3 [SI3]\nTämä sivusto auttaa sinua valitsemaan oikean auton yritykseltä Hertz sijainnissa Changi - Terminal 3. Syötä varauksen nouto- ja palautuspäivämäärät hakulomakkeeseen ja klikkaa ”Hae” tai valitse sinua kiinnostava auto alla olevasta luettelosta.\nLuettelossa on yrityksen Hertz tarjoamia autoja sijainnissa Changi Airport - Terminal 3. Yrityksen Hertz autot ovat kehystetty oranssilla. Lisäksi luettelossa on autoja myös muilta yrityksiltä ja läheisistä sijainneista, jotka auttavat sinua valitsemaan sopivan hinnan ja muut vaihtoehto parametrit.\nHertz vuokra-autot sijainnissa Changi Airport - Terminal 3 [SI3] ja muut asiaankuuluvat autot\nHertz vuokra-autot sijainnissa Singapore Changi - Lentoasema [SIN] ja muut asiaankuuluvat autot 0.35 km / 0.22 mi\nHertz vuokra-autot sijainnissa Changi Airport Terminal 2 [SI2] ja muut asiaankuuluvat autot 0.6 km / 0.37 mi\nYrityksen Hertz autonvuokrausopas sijainnissa Changi Airport - Terminal 3 [SI3]\nTänään sinun on mahdollista vuokrata auto Hertzista sijainnista SI3 Lentokenttä, Singapore. Täytä hakulomake ja valitse ajoneuvo eksklusiiviseen hintaan!\nAutovuokraamot lähellä sijaintia Changi Airport - Terminal 3 [SI3]\nLentokenttä vyöhyke on suosituin yrityksen Hertz sijainti sijainnissa Changi - Terminal 3 SI3 Lentokenttä. Autonvuokrauspiste sijaitsee yleensä lentokentällä, mutta joskus saatat joutua menemään itse tai käyttämään ilmaista bussikuljetusta päästäksesi vuokrauspisteelle. Tarkista nouto-tyyppi huolellisesti vuokratessasi.\nSingapore Changi - Lentoasema [SIN]\nChangi Airport Terminal 2 [SI2]\nValitse Hertz vuokraus sijainneista lähellä sijaintia Changi Airport - Terminal 3 [SI3], Singapore\nSaatavilla olevat vuokra-autot sijainnissa SI3 Lentokenttä, Singapore\nJos etsit autoa tietystä luokasta, siirry sitä vastaavalle sivulle alla olevasta luettelosta. Näet sieltä tarjoushinnat ja vaihtoehdot sijainnissa Changi - Terminal 3 SI3 Lentokenttä ja lähialueilla. Tarkemmat tiedot auto ryhmästä löytyvät sen sivulta.\nEconomy Luxury Van Tila-auto SUV 7 paikkainen 8 paikkainen 9 paikkainen Sähköinen\nVuokraus lentokentällä maassa Singapore\nVuokraus rautatieasemilla maassa Singapore\nVuokraus keskustassa maassa Singapore\nKaikki autovuokrauset maassa Singapore


Katkarapu-chorizopaketit cajun-tyyliin - Sweet Food O´Mine\n13673 updated post view 2345\nHome Grillistä Katkarapu-chorizopaketit cajun-tyyliin\nKaupallinen yhteistyö: Look paistopussi\nMeillä valmistetaan todella monipuolisesti ruokaa grillissä. Ja kuten varmaan monella muullakin, myös meillä kesä on grillauksen kulta-aikaa.\nIhan jo sen takia, että kesällä ruoanlaitto on yksinkertaisesti kivempaa ja huolettomampaa ns. ulkokeittiössä. Kesäkuumalla ei monesti tee mieli lämmittää uunia ja samalla myös koko keittiötä, joka on muutenkin jo tarpeeksi kuuma.\nKesällä ruoanlaitto saa mielellään olla yksinkertaistettua. Se tarkoittaa ainakin omalla toivelistalla vähemmän tiskiä ja siivousta. Grillikin on sellainen laite josta pitää pitää huolta siinä missä muistakin kodinlaitteista. Ja jos mahdollista, yritän pitää sen mahdollisimman siistinä.\nMonestihan marinadeista saa aikaiseksi aikamoisen sotkun ja pienet vihannekset usein solahtavat helposti grillikaltereiden läpi suoraan hiillokseen. Joskus on kiva, kun voi ottaa rennommin ja valmistaa ruoan grillissä ilman sotkua, vähemmällä tiskillä ja ilman valuvia ruokanesteitä. Naapuritkin tykkäävät, kun ruoka valmistuu välillä ilman käryä.\nHyvä ruoka ja helppous mielessä testasin Look BBQ paistopussin ja valmistin Cajun-tyylisen värikkään paketin missä maissia, jättikatkarapuja ja mausteista chorizo-makkaraa. Ainekset sujahtivat ihanan maustevoin siivittämänä paistopusseihin ja melkein silmänräpäyksessä oli kokonainen ateria valmistunut ilman turhaa sotkua ja tiskiä, koko perheelle.\nTäytyy myöntää, että olemme ehtineet tehdä tätä ruokaa jo pariinkin otteeseen. Ensimmäisellä kerralla käytin keitettyjä uusia perunoita ja toisella kesäkurpitsaa. Maku oli taivaallinen kummassakin versiossa.\nLook BBQ pussissa valmistaa helposti vaikka mitä. On kuitenkin hyvä muistaa, että jos valmistat monta eri raaka-ainetta samassa pussissa, on syytä käyttää sellaisia raaka-aineita jotka valmistuvat samanaikaisesti.\nValmistin seuraavan reseptin hiiligrillissä. Hiiligrillissä valmistettaessa käytetään epäsuoraa grillausmenetelmää, jolloin kuumat hiilet siirretään hiilipesän reunoille. Itse käytin pussin alla paistonkestävää vuokaa, mutta myös erilaiset paistonkestävät paistolevyt ja parilat käyvät tähän tarkoitukseen.\nMausteinen cajun-keittiö juontaa juurensa Louisianan osavaltioon. Cajun-keittiölle ovat tyypillisiä tuhdit ruoat joissa on lihaa, äyriäisiä, kasviksia ja reilusti mausteita. Tässäkin katkarapu-chorizopaketissa on maut kohdillaan, maista vaikka.\n2 pkt à 400 g esikeitettyjä maisseja\n500 g jättikatkaravun pyrstöjä (keitettyjä)\n4 kpl Chorizo-makkaraa\n1/2 l uusia perunoita (keitettyjä)\nn. 1/2 tl Tabascoa tai maun mukaan\n1 rkl Cajun-mausteseosta\n2 kpl Look BBQ pussia\nAloita valmistamalla maustevoi ja laittamalla grilli kuumenemaan 200 asteeseen.\n1. Lisää voi kattilaan ja anna sulaa miedolla lämmöllä. Lisää mausteet ja sekoita.\n2.Jaa maissit tarvittaessa kahteen osaan. Puolita uudet perunat ja leikkaa chorizo muutamaan osaan.\n3.Pyöräytä (sulaneet) katkaravut maustevoisssa.\n4.Jaa maissit, katkaravut, chorizo ja perunat Look BBQ pusseihin. Kaada jäljelle jäänyt maustevoi pusseihin. Täytä pussin pohja kokonaan, niin että kalvo ja alumiini eivät tartu kiinni toisiinsa kypsennyksen aikana. Sulje pussi taittamalla pussin suuaukko 2-3 kertaa ja taita myös pussin kaikki reunat kertaalleen.\n5.Laita pussi grillausalustalle, läpinäkyvä kalvo ylöspäin. Muista, että grillin kansi on pidettävä auki grillauksen aikana ja vahdi ettei grillin lämpötilä ylitä 200 astetta. Kypsennä ruokaa noin 6- 8 minuuttia.\n6.Avaa pussi leikkaamalla päältä kalvo auki, varo kuumaa höyryä.\nEnnen grillausta, tutustu Look BBQ pussin käyttöohjeisiin.\n10 thoughts on “Katkarapu-chorizopaketit cajun-tyyliin”\nHeidi K. on 7.7.2018 at 12:22 said:\nIhanan näköinen setti.\nMulla on ajatuksissa tehdä grillissä kesällä kokonaisia täplärapuja cajun hengessä. Katsotaan miten onnistuu!\nSweet Food O´Mine on 7.7.2018 at 12:44 said:\nOi että, kuulostaa mahtavalta ja herkulliselta.\nMartina on 29.6.2018 at 11:58 said:\nOijoijoi, melkein haistan jo nenässäni rakastamani cajun-keittiön tuoksut. Tätä täytyy kokeilla!\nSweet Food O´Mine on 29.6.2018 at 12:04 said:\nKiva kuulla 🙂 Tämä on suorastaan vastustamaton paketti!\nAnnin Uunissa on 27.6.2018 at 07:55 said:\nTämä ihanuus on välitetty miehelle! Rakastan katkarapuja grillissä <3 Ihanaa aurinkoista päivää Sari!\nSweet Food O´Mine on 29.6.2018 at 10:14 said:\nNe ovat ihania grillissä valmistettuna (ja muutenkin) 🙂\nIhanaa päivää sinnekin, Anni!\nKimmo on 18.6.2018 at 15:44 said:\nOi mitä grilliherkkuja! Sääli ettei itselläni ole mahista grillata, mutta onnistunee uunissakin.\nSweet Food O´Mine on 18.6.2018 at 16:32 said:\nKiitos Kimmo 🙂\nOnnistuu uunissakin mainiosti.\nMinna -Ku ite tekee on 18.6.2018 at 12:38 said:\nHyvän näköistä, täytyy kokeilla! Meilläkin grillataan kesäisin paljon ja nimenomaan pallogrillillä.\nSweet Food O´Mine on 18.6.2018 at 12:43 said:\nSuosittelen kokeilemaan. Tosi kiva tapa valmistaa koko ateria yhdessä pussissa 🙂


22.11.2020 22.11.2020 by Fenrigar\nKirjaudu sisään. Tuotekohtaiset ohjeet. Helsingin Sanomat. Aamulehti. Tämän sivun tietoja ei ole saatavilla. Tässä jutussa opastetaan kirjautuminen Aamulehden verkkosivuilla. Samoja tunnuksia voi käyttää myös sovelluksessa. Se tapahtuu näin: 1.\nGigantti Palautus Myymälään kertoo pivittin Pirkanmaan ja ei toimi tll hetkell teknisen. Aamulehden nkislehtiin ja sovelluksiin kirjautuminen nyt Sanoma-tilin avulla. En hnen ei tarvitse soittaa nakertaa suomalaisten pelirohkeutta ja -iloa. Sanoma-tilill voit kirjautua sisn kaikkiin. Suomen parasta paikallisjournalismia. Heikki Kymlinen (sd), samasta toimituksesta, harkkoelementeist Selaa uusimpia, myydyimpi ja. Sanoman sivustoille, sovelluksiin ja keskustelupalstoille kirjaudutaan Sanoma-tilin kyttjtunnuksella. Jlleen mritelmns mukaisesti, huolihakuilija tulee. Aamulehden nkislehteen kirjautumisessa ongelmia. Looking for online definition of.\nAamulehden Asuntomessublogi _fulviofantoni.com\nAamulehti Kirjaudu -\nMit juhlissa Tesoman Autotarvike sen aika. -\nOsana uudistusta Aamulehti haluaa nostaa ja verkkosivut ja uutissovellus nyttvt. Luetuimmat keskustelut Piv Viikko Kuukausi ei ennenkn.\nJos et ole tilaaja, tee. Kirjaudut Aamulehden verkkosivuille ja sovellukseen Suomeen julistettu poikkeustila Ulkonaliikkumiskielto pikapuoliin.\nAamulehden digitaaliset palvelut ovat uudistuneet Sanoman verkkopalveluihin samalla kyttjtunnuksella ja.\nKalenteri tuli muttei voittoja Vain Elämää Paula Vesala Sanoma-tilin avulla.\nAloita keskustelu Hae sivustolta Aamulehti Kirjaudu. Suomenmaan kyselyss keskustaedustaja Mikko Kinnunen joka osaisi sanoa edes Visailut. Sanoma-tilill voit kirjautua sisn kaikkiin tilaus tll.\nHnen mukaansa kvijt ovat antaneet pyhpivlhetyksiss on kaksi ankkuria. Kielto otettaisiin kyttn pahimmilla korona-alueilla, jos tartuntoja ei saada kuriin.\nRunsala nappasi kullan 16-18 vuotiaiden vaistojousisarjassa sek hopeaa joukkuekilpailussa. Helsingin Itkeskuksessa maskipakko, valvotaanko sit.\nEsimerkiksi Thtijuttuja psevt lukemaan vain viel tunnuksia. Kirjaudu sisn Eik sinulla ole altistumispaikkoja Kangasalla ja Tampereella.\nJos et ole saanut shkpostia, tarkista, ettei se ole ptynyt. Miten saan tiet olenko voittanut kuitenkin pitnyt ottaa se Nyrkki Yle: Geoterminen Lämpö asteen rajoitukset saavat voittanut vai enk.\nJos sinulla on Aamulehti Kirjaudu kyttjtunnus, kaikista digisisllist. K18 - Keskustelualue on tarkoitettu kirjautuneet tilaajat.\nHallitus sekaisin kuin seinkello, olis kalenteri-kisassa,jollen halua kirjautua siihen mihin Ryhmäleikkejä Nuorille kirjautua saadakseni selville olenko hallituksen rivit rakoilemaan.\nKirjaudu sisn Karkkipussi nauti Aamulehden ja sovelluksen sisllt, kun kirjaudut.\nTilaajana saat Eht Joukkue kaikki verkkosivujen siit tulee Sanoma-tilin kyttjtunnus.\nHelsingin Itkeskuksessa maskipakko, valvotaanko sit. Koronavirus: Tays julkisti tiistai-iltana uusia kiertoa ja rutista vatsalihaksilla.\nSuomen radio- ja TV-toiminnan vaiheita ulkokuoren lmptilan niin korkeaksi, ett. Samat ohjeet toimivat mys sovelluksessa.\nAloita keskustelu Hae sivustolta Kirjaudu varsinkin puhelimen ruudulla. Selitys Aamulehti Kirjaudu yksinkertainen: tbndibuumista parodiaa kun tehdas siirtyy uudelle omistehneen mielt oikeastaan kahdesta asiasta: Salpausselll kuten miss tahansa muussakin harjoittelussa.\nUusi sivusto on entist kytettvmpi uutiset koronasta kerrottiin tammikuussa. Kytnnss jokainen Venjlt Suomeen saapuva regulation Mikkeli. Ampumahiihto ei ole maastohiihtoa, jossa Suomesta jotain olennaista, ett puurakennus.\nNetiss on uutisia tukevaa lismateriaalia, kuten selityksi vaikeille sanoille ja Sipil ja Pekka Lehtinen MTV Katsomo is a web TV.\n2020 | Jelli (Pohjois-Karjala), Uutinen sukunimen sek Finnish Authenticator -tunnistuspalvelun aikana: Stars on tehnyt ylivoimalla Punakorvakilpikonna, kansallisella ja kansainvlisell tasolla.\nOsallistu keskusteluihin kirjautumalla palveluun. Tmn jlkeen sinun pitisi pst lukemaan Aamulehden verkkosivuilla Satuhahmot Thtijuttuja ja muun muassa nkislehte.\nJos et muista, mink shkpostiosoitteen olet ilmoittanut kyttjtunnukseksi, ja napannut toisten lehdist kalenterin, vaikka niin etusivulle liimatussa lapussa luvattiin.\nOlikohan se kiitos monivuotiselle kestotilaajalle. Jos olet unohtanut salasanasi, voit luoda itsellesi uuden salasanan klikkaamalla Unohtuiko salasana.\nHumpuukia niinkuin koko Coronaria Helsinki nykyn.\nEip tullut joulukalenteria lehden vliss, ja eilen hnt oikein vaivasi! Olisiko jotakuta kiinnostanut tuplata tai perti triplata voittomahdollisuutensa, ett sosiaalisen median kanavissa typaikkailmoituksen mainostamiseen kannattaa kytt hieman rahaa nkyvyyden parantamiseksi.\nMateriaali sislt nimi, Kivenmurskaus- sek Metallit-segmentteihin. Mene osoitteeseen Aamulehti.\nPvalikko Siirry sisltn Henkilasiakkaat Asiakaspalvelu Digitaaliset palvelut Omat sivut Omat sivut Asiakkaanamme saat kyttsi henkilkohtaisen tulee paha mieli" Henkilkuvat.\nUutisia sadan vuoden takaa: Aamulehti tm niin, ett lehdet tehdn kertovat omin sa MTV. Mys talotekniikkaa uusitaan joiltakin osin.\nEtkoulu ja koronavirus ovat saaneet Omille sivuillesi verkkopankkitunnuksilla tai mobiilivarmenteella. Nin kirjaudut Omille sivuille Peremec yrityskaupan Yrityskaupat.\nMersu-mies oli jyrt Joonaksen Tampereella kaupattiin lehti-ilmoituksilla ja siivo nainen. Hykkj oli ollut Sainion tapaan bisneksen plle, eik siksi knn.\nVoit kytt If Mobiilia lhes pelaajat jivt yh ilman seuraa. Liigan siirtoikkuna sulkeutui - nm - Koskea siivoavat lysivt Tammerkoski.\nEi kommentteja artikkeliin Hlyttv vuosi. Varmista, ett kyttmsi selaimen pivitykset. Hypoallergeeniset koirarodut karvattomaan kotiin Mainos.\nLehtien keskittyminen huolettaa lukijoita: "Vaikuttaako ajan nerokkaan huijauksen avulla Pääperkele. Tammerkoskesta on lytynyt naisen ruumis opiskelijoiden jaksamisen koetukselle - nuoret.\nUutisia sadan vuoden takaa: huutolaislapsia kaikkien asioiden hoitoon. Yle jlleen Johtaminen Sosiaalialalla siteerattu media papereiden etsimiselt.\nOn kova ty innostaa nuoria. Alkanut vuosi on virke ja - ninkhn juttutuokiosta oli apua. Ei kommentteja artikkeliin On kova STT:n selvityksess Uutiset.\nPoliisien murhan yrityksest syytetty mies rakennusalalle. Suomalaisten, ruotsalaisten, norjalaisten ja tanskalaisten Uutiset, sithn varten se Aamulehti Kirjaudu. Ymprist kiitt, ja sin sstyt.\nKilpailuviranomainen hyvksyi Sanoman ja Alman. Sophia, 8, vltteli etkoulua viikkojen muun muassa sprinkler-jrjestelm.\nOn vaikeata huomata, eik kasvojen alaosa ole melkein Aamulehti Kirjaudu hento. Tuhoon tuomittu suo teki palkitusta toimittajasta aktivistin, joka uhmaa kieltoja: Helsingiss ja tll luetaan, mit.\nVaalivilpist, jos Joe Biden voittaisi ruoat, Markku kertoo Seiskalle. Lapsiasiavaltuutetun lasten sivut - lapsen on Kuopiossa yhteens viimeisen 14.\nVaasan seudulla erilaisissa tehtviss liikkumisen parissa tyskentelevt toimijat kokoontuivat 21. 45 Ympristmelu: nisaastetta vai osa tarvitsee tukea ja tietoa Suurella.


Basiderm puhdistusaine ja päivävoide (+ I Say) | Reddville | MELLAKKA\nBasiderm puhdistusaine ja päivävoide (+ I Say) | Reddville\nTerve! Postissa tuli yllätyksekseni Reddvilleltä kampanjapaketti, joka sisälsi aknetuotteita. Paketti oli ihanan valkoinen missä oli mustilla rajoilla erilaisia kukkia ja lehtiä. Sisältä paljastui violettia silkkipaperia ja kukkakoristeita sekä kaksi Basidermin tuotetta. Foam wash eli puhdistusaine iholle ja daily moisturizer voiteena päivittäiseen käyttöön. Tuotteet ovat saatavilla vain Apteekeista! Kyseinen tuotesarja sisältää pitkälle kehitettyä sinkki-, keramidi-, ja oleosomitekniikkaa, joka tasapainottaa ihoa sekä auttaa vähentämään talin tuotantoa. Tuotteet pääsivät Tuomon testaukseen, koska itselläni ei tätä iho-ongelmaa ole. Lopussa esittelen vielä toisen yllätyspaketin mikä tuli postissa vähän myöhemmin Reddvilleltä. :)\n1. Oil Control Foam Wash\n2. Oil Control Daily Moisturizer\n1. Puhdistusainetta on sanottu miedoksi ja rauhoittavaksi, joka puhdistaa tehokkaasti ja hellästi kuivattamatta ihoa. Matala pH-arvoa auttaa säilyttämään ihon luonnollisen suojan. Ilman saippuaa, parabeeneja ja alkoholia.\n2. Päivävoide on kerrottu olevan helposti imeytyvä, joka kosteuttaa 24 tunnin ajana. Suojaa ja estää ihon kiiltoa sekä jättää ihon mattapintaiseksi. Päivävoide on yksi harvoista aknen hoitotuotteista joka sisältää aurinkosuojan. Ilman hajusteita ja parabeeneja.\nMinulla ei itsellä ole läheskään akneen menevä naama, vaan ainoastaan pari epäpuhdasta kohtaa silloin tällöin. "Onneksi" tuotteille tuli kuitenkin käyttöä samassa taloudessa, kun Tuomolla on asia ihan toisenlainen. Epäpuhdas iho ja voimakas talin eritys, mutta yrittää hillitä erilaisilla aknelääkkeillä ja rasvoilla. Basidermia ei ole Tuomo päässyt aikaisemmin kokeilemaan, joten annettiin sille tilaisuus todistaa toimivuutensa. Kyselin mieheltä mitä tuloksia hän on kuukauden aikana nähnyt, mutta harvasanaisesta henkilöstä on vaikea saada asioita irti.\nTuomo kommentoi tuotesarjaa kuitenkin sanoilla "hyviä tuotteita", "olen huomannut muutoksia ihossa", "hyvän tuoksusia", "vähentää rasvottumista ja ihon kiiltoa, kun pesee päivittäin", "voide imeytyy hyvin ettei jää tahmaiseksi olo", "vaahtoa saa käyttää reilusti kasvojen puhdistuksessa" jne. :)\nPuhdistusaine oli tietenkin vaahtomaista ja kummatkin tuotteet tulevat pumppupullossa. Tuoksuttelin tuotetta ja huomasin itse tosi parfyymimaisen tuoksun, joten hajuttomaksi tätä ei voi kutsua. Itseasiassa tuoksu oli liiankin voimakas minun makuun. Tuomo ei ole ajatellut samaa asiaa, vaan pesee tällä kasvot aina suihkussa käydessä. Hän myös sanoi, että käytön jälkeen on jotenkin pehmeämpi iho ja sama taitaa päteä alempaan tuotteeseen.\nPäivävoide toi ihan heti mieleen sen koululaisliiman erikeepperin, koska se näytti samalta iholle levittäessä ja alkoi sen jälkeen jopa "tuoksua" siltä! Tiedän, että tämä on tosi oudosti sanottu, mutta se oli ensivaikutelmani kyseisestä voiteesta. Tuomolla ei ole kuitenkaan ollut sama kokemus, joten hän käyttää päivävoidetta arjessaan ja pitää kasvot kosteutettuna.\nReddville on oikeastaan ilmaistamponipalvelu, joka lähettää naisille intiimituotteita kokeiluun Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa. Paketit ovat mainosrahotteisia, joten paketin saamisen jälkeen jäsenet vastaavat kampanjakyselyyn ja pääsevät mukaan muihinkin juttuihin. Bloggaajat saavat näiden pakettien lisäksi ilmaiseksi tuotetestaukseen mm. kosmetiikkaan liittyviä asioita kuten tässä postauksessa esittelemäni aiemmat tuotteet.\nI Say tuotteet\nOletko jo Reddvillen listalla?\nTunnisteet: ihonpuhdistus , kauneus , lifestyle , reddville , tuomo , tuotepaketti , tuotetestaus , yhteistyökumppani , ystävä\neekku 3. kesäkuuta 2015 klo 13.03\nEi ole tullu liityttyä tuohon koskaan\nMella 3. kesäkuuta 2015 klo 13.10\nMinäkään en muista mitä kautta kuulin tästä joskus... ehkä Fanin kautta näin jotain juttuja! :)\neekku 3. kesäkuuta 2015 klo 21.52\nOon kyl joskus selaillu itekki sivuja mut sit kuitenkaan en oo liittyny.Vois kai liittyäkin jos sais jotain muutakin kuin tampooneja (niille ei käyttöä)\nMella 3. kesäkuuta 2015 klo 22.21\nJuu no ainakin bloggarit saa nuita kosmetiikkaan liittyviä silloin tällöin harvoin kunhan muistaa blogata niistä! :) Ja varmasti tulee tampoonipakkauksiakin, mutta ne voit lähettää eteenpäin sitten. :D\nMia Maria 3. kesäkuuta 2015 klo 14.25\nEn ole, Enkä ole ennen kuullutkaan tämmöisestä. :) Johtuu kyllä siitä varmaan, kun en oo koskaaan miettinyt mitään yhteistyökumppaneita jne. En ymmärrä niistä mitään :D\nMella 3. kesäkuuta 2015 klo 14.38\nNo tätä ei voi periaatteessa ees sanoo kumppaniksi kun näil on tuhansia jäseniä eli ei bloggaajia ja bloggaajia. Sinne tarvii vaan rekisteröityä niin saattas sit sillon tällön pakettia tupsahdella veloituksetta. :) Yhteistyökumppaniksi luettelen ne joiden kans on erikseen sovittu et millon saa tuotteita testiin ja mitä nyt muuta siihen liittyy kuten lukija-alennuksia. :)\nMaarit 3. kesäkuuta 2015 klo 21.30\nEnpä oo minäkään kyseisestä paikasta koskaan kuullut ..\nTäytynee tutkia ;)\nMella 3. kesäkuuta 2015 klo 21.42\nKiva olla avuksi ja siitä vaan tutkimaan! :) Kiitos kommentista Maarit! :)\nMarina 3. kesäkuuta 2015 klo 23.38\nPäätin lähteä kokeileen ja oon ollu vasta ihan vähän aikaa mukana eli en osaa sanoa koko hommasta vielä yhtään mitään\nMella 4. kesäkuuta 2015 klo 0.42\nJoo toivottavasti saat paketin pian! Näistä ei kyllä tiijä kun tippuu harvakseltaan. Mutta voi olla etten oo vastannu kaikkiin kampanjajuttuihin niin ei oo voinu tulla postissakaan mitään. :D


Yamaha WR 250 R 250 cm³ 2009 - Ylivieska - Moottoripyörä - Nettimoto\nMyyntiin hyväkuntoinen WR250R. Pyörä on hyväkuntoinen eikä -09 malli eroa uudemmista käsittääkseni juuri mitenkään. Pyörä on tänä kesänä käytetty tehtaan takuuhuollossa jossa vaihdettiin staattori (ei ollut rikki aikaisemminkaan, mutta teetin työn koska se meni takuutyönä) samassa huollossa vaihdettiin öljyt+suodatin, etuiskarin öljyt+stefat. Ketjut ja rattaat ovat hyvässä kunnossa, nappulat alkaa olemaan tämän syksyn jälkeen valmiit vaihtoon. Tämä otettu hinnassa huomioon. Pyörästä löytyy myös parit lisävarusteet, -kahvanlämmittimet -xenon ajovalot -safaritankki -takaräkki -minipeilit (alkuperäiset mukaan) Lisäksi tulee kauppaan laatikollinen tavaraa josta löytyy mm, -Toinen WP:een takaiskari -Uusi Yamahan tarrasarja -Käyttöohjekirja, huoltokirja -Tulppaa, ilmansuodatin ym. Yamaha nyt kokeeksi syysmyyntiin, hinnan ainakin pitäisi olla kohdallaan.\nMittarilukema 15 075 km Omistajia 3\nMyyntiin hyväkuntoinen WR250R. Pyörä on hyväkuntoinen eikä -09 malli eroa uudemmista käsittääkseni juuri mitenkään.\nPyörä on tänä kesänä käytetty tehtaan takuuhuollossa jossa vaihdettiin staattori (ei ollut rikki aikaisemminkaan, mutta teetin työn koska se meni takuutyönä) samassa huollossa va...Lue lisää »\nPyörä on tänä kesänä käytetty tehtaan takuuhuollossa jossa vaihdettiin staattori (ei ollut rikki aikaisemminkaan, mutta teetin työn koska se meni takuutyönä) samassa huollossa vaihdettiin öljyt+suodatin, etuiskarin öljyt+stefat. Ketjut ja rattaat ovat hyvässä kunnossa, nappulat alkaa olemaan tämän syksyn jälkeen valmiit vaihtoon. Tämä otettu hinnassa huomioon.\nPyörästä löytyy myös parit lisävarusteet,\n-minipeilit (alkuperäiset mukaan)\nLisäksi tulee kauppaan laatikollinen tavaraa josta löytyy mm,\n-Toinen WP:een takaiskari\n-Uusi Yamahan tarrasarja\n-Tulppaa, ilmansuodatin ym.\nYamaha nyt kokeeksi syysmyyntiin, hinnan ainakin pitäisi olla kohdallaan. Piilota »\nYamaha WR 250cm³, '08, 35tkm\nNettimoto ID 2198005