Kaikki perheessä -elokuvat - missä he ovat nyt? | Katse taaksepäin - Tarinoita\nNäyttelijät 'Kaikki perheessä' - missä he nyt ovat? — 2022\nKaikki perheessä ... Archie Bunker herätti kiistoja ja sai meidät nauramaan kapea-alaisella ja suorapuheisella asenteellaan. Norman Learin Bunker-perhe muutti television katselun merkitystä, ja vuodesta 1971 vuoteen 1979 katselimme, kuinka tämä työväenluokan perhe käsitteli poliittisia kysymyksiä nokkelasti ja satiirisesti.\nOletko koskaan miettinyt, mitä tapahtui näyttelijän Amerikan suosituimmalle perheelle, Kaikki perheessä 70-luvulta? Samoin me. Tässä on kaikki mitä sinun tarvitsee tietää mitä Bunkersille tapahtui sarjan päättymisen jälkeen. Nauti nostalgisesta taaksepäin näyttelijöistä Kaikki perheessä.\nKaikki perheosassa: Carroll O’Connor Archie Bunkerina\nArchie Bunker, Kaikki perheessä - Wikipedia\nMe kaikki tunnemme hänet Archie Bunker , Bunker-kotitalouden suorapuheinen, suljettu ja suloinen patriarkka. O’Connor syntyi 2. elokuuta 1924. Hän oli armeijassa ja yliopistossa ennen kuin aloitti näyttelijänuransa. Hänet tunnetaan parhaiten Kaikki perheessä . Jälkeen Kaikki perheessä , O'Connor jatkoi johtoasemaa muissa hitti-tv-sarjoissa Yön kuumuudessa ja Archie Bunker's Place , spin-off Kaikki perheessä . O’Connor kuoli vuonna 2001 diabeteksen komplikaatiot . Hän oli 76-vuotias.\npriscilla presley ja michael jackson\nJean Stapleton Edith Bunkerina\nHämärä ja hyväsydäminen Edith Bunker soitti loistavasti ihana Jean Stapleton. Jean syntyi 19. tammikuuta 1923. Hänen kykynsä muuttaa kirjoitetut sanat taideteokseksi ansaitsi hänen 'erittäin lahjakas näyttelijänäyttelijä' tuottaja Norman Learin silmissä. Stapleton loisti sydämensä tavoin isosydämisen valon kirkkaasti läheisilleen ystävyyden ja elämän oppituntien kautta.\nStapleton voitti kolme Emmyä ja kaksi Golden Globe -palkinnot esityksestään Edith Bunkerina. Hän esiintyi useissa elokuvissa ja televisio-ohjelmissa vuosina 1977-2001, mukaan lukien sitcom Kaikki rakastavat Raymondia vuonna 1996 ja hänet otettiin Television Academy of Fame Halliin vuonna 2002. Vuonna 2013 Stapleton kuoli 90-vuotiaana luonnollisista syistä.\nJean Stapleton - Kaikki perheessä näyttelijät | Pinterest\nVälisoitto… Upea valokuva Sammy Davis Jr: stä Archie Bunkerin kanssa. Toivotan, että Sammy Davis oli säännöllinen näyttelijän jäsen All In The Family -ohjelmassa, vai mitä?\n(Alkuperäinen kuvateksti) Kuunvalaistus ohjaamona kuljettajana Archie on innoissaan kuuluisasta matkustajastaan, Sammy Davis, jr., All In The Family -sivulta, la. 2/19, (8: 00-8: 30) CBS-televisioverkossa. Kun Sammy jättää salkun ohjaamoon, hän tulee Bunker-taloon hakemaan sen ja hänen läsnäolonsa johtaa koomiseen kaaokseen.\nRob Reiner hänellä oli ensimmäinen sarja säännöllisesti, kun hänet valittiin näyttelemään Michael “Meathead” Stiviciä. Rob syntyi 6. maaliskuuta 1947. Televisio-ohjelman kuvaaminen ei kuitenkaan ollut hänelle uutta: Reiner vietti pienenä poikana paljon aikaa Petrie-perheen kotona vuonna. Dick Van Dyke -näyttely , jonka loi hänen isänsä Carl. Reiner aloitti näyttelemällä rooleja televisio-ohjelmissa, kuten Lepakkomies , Andy Griffith Show ja Beverly Hillbillies .\nNäyttelijä- ja ohjaajatyönsä lisäksi Reiner on omistanut aikansa ja kykynsä poliittiselle aktivismille tupakoinnin torjunnan puolestapuhujana. Vuonna 2006 Reinerin sanottiin kilpailevan Arnold Schwarzeneggeriä vastaan Kalifornian kuvernöörinä, mutta henkilökohtaisista syistä päättänyt olla käymättä sitä läpi. Reiner on nyt naimisissa ja elää elämää isänä ja isoisänä. Hän suri äskettäin entisen vaimonsa Penny Marshallin menetystä.\nSally Struthers hahmona Gloria\nSally Struthers syntyi 28. heinäkuuta 1947. Hän aloitti näyttämisen heti lukion jälkeen. Vaikka hän oli toiminut jonkin aikaa, Struthers sai maineensa Gloria Stivicin roolista, josta hän voitti kaksi Emmy-palkintoa. Juuri ennen kuin hän laski osan, Struthers erotettiin työstään Tim Conwayn komediatunti . Yrityspojat sanoivat, että hän teki näyttelystä ”halvan”. Voi ironiaa!\nStruthers esiintyi WB: n osuma-tv-sarjassa Gilmore-tytöt hahmona Babette Dell. Hän esiintyi 52 jaksossa. Sen lisäksi, että Struthers omistaa aikansa aktivismille ja on Pelastakaa lapset -edustajana, hän toimii edelleen 70-vuotiaana.\nBetty Garrett naapurina Irene Lorenzo\nElizabeth ' Betty ”Garrett esitti liberalismin ajatusta Archien naapurina Irene Lorenzona vuonna Kaikki perheessä . Garrettilla oli myös toinen korkean profiilin rooli Edna Babishina, vuokranantajana Laverne & Shirley . Betty syntyi 23. toukokuuta 1919. Näyttelijän lisäksi Garrett oli ollut laulaja, tanssija ja koomikko 20-luvun alkupuolelta lähtien. Itse asiassa Garrett esiintyi Broadwaylla ennen kuin hänet allekirjoitettiin MGM: n kanssa vuonna 1947 iässä. 28.\nGarrett jatkoi näyttelemistä ja esiintyi Murha, jonka hän kirjoitti, Kultaiset tytöt , Becker, ja Greyn anatomia . Vuonna 2003 hän sai tähden Hollywoodin kuuluisuudella ja hänet kunnioitettiin 90-vuotispäivänään vuonna 2009. Garrett kuoli vuonna 2011 sydänkomplikaatioiden takia. Hän oli 91-vuotias.\nDanielle Brisebois Stephanie Millsinä\nBrisebois aloitti työnsä sarjassa 9. kauden aikana Stephanie Millsin, Archien ja Edithin 9-vuotiaan juutalaisen veljentytärna. Alkoholistinen isä hylkäsi Stephanien Bunker-kodin kynnyksellä. Hän oli erittäin lahjakas laulaja ja haki taidekouluja, mutta hylättiin huonojen arvosanojensa vuoksi.\nStephanieta ei ehkä ole hyväksytty taidekouluun, mutta Brisebois ei lakannut jahtaamasta unelmiaan tulla laulajaksi. Danielle syntyi 28. kesäkuuta 1969. Hän aloitti näyttelemisen, mutta lopetti näyttelijänuransa ja tuli laulajaksi, lauluntekijäksi ja tuottajaksi. Hän on tuottanut albumeja ja kirjoittanut kappaleita taiteilijoille, kuten Alanis Morissette, Natasha Beddingfield, Kelly Clarkson ja Adam Levine.\nSherman Hemsley George Jeffersonina\nMe kaikki tunnemme hänet Archie Bunkerin mustanaapurina George Jeffersonina. Kuten Archie, Jefferson oli mielipidekuvainen, kiihkeä ja yhtä kapea-asteinen, mutta näillä kahdella oli eroja. George oli paljon fiksumpi paluullaan ja nopeampi jaloillaan kuin Archie. Hemsley aloitti hänen spin-off -sarjansa Jeffersonit vuonna 1975 . Sarja kesti hämmästyttävän 10 vuotta.\nSherman syntyi 1. helmikuuta 1938. Huolimatta suorapuheisuudesta ja mielipiteistä televisiossa, Hemsley oli hyvin ujo ja hiljainen mies. Hän piti henkilökohtaisen elämänsä erittäin henkilökohtaisena eikä halunnut yksityisyytensä tunkeutuvan. Hän teki parhaansa pysyäkseen parrasvaloissa. Hemsleystä paljastetaan hyvin vähän, ja ainoa asia, jonka yleisö tietää - sen lisäksi, että hän ei koskaan lakannut toimimasta näyttelijänä - on se, että hän ei ollut koskaan naimisissa tai hänellä ei ollut lapsia. Hemsley kuoli vuonna 2012 keuhkosyövän komplikaatioihin. Hän oli 74-vuotias.\nIsabel Sanford hahmona Louise Jefferson\nIsabel Sanford syntyi 29. elokuuta 1917. Hän oli aina pyrkinyt näyttelijäksi. Sanford oli jättämässä aviomiehensä, kun hän ja hänen kolme lasta tekivät tiensä Kaliforniaan. Hän herätti välittömästi huomion näyttelijöistä ja koomikoista ja sai roolit useissa elokuvissa, mukaan lukien palkittu Arvaa kuka on tulossa illalliselle? Kun hän oli kiinnittänyt tuottaja Norman Learin huomion, hänet valittiin Louise “Weezy” Jeffersonin, George Jeffersonin vaimon ja Lionel Jeffersonin äidin, rooliin.\nHänen roolinsa jälkeen Kaikki perheessä ja Jeffersonit , Sanford jatkoi vierailua televisiossa. Sanford sai kaulavaltimonsa ennaltaehkäisevän leikkauksen vuonna 2003. Hän joutui sairaalaan vuonna 2004 ja kuoli kuusi kuukautta ennen 87-vuotispäiväänsä.\nMichael Evans Lionel Jeffersonina\nLionel Jeffersonin rooli aloitetaan vuonna Kaikki perheessä oli Evansin uran alku. Hän syntyi 3. marraskuuta 1949. Hän sai roolin opiskellessaan draamaa. Hänellä oli toistuva rooli näyttelyssä sen alkamisesta vuonna 1971 vuoteen 1975, jolloin hänet seurasi näyttelijä Damon Evans (ei suhdetta). Hän päätti viettää enemmän aikaa kirjoittaakseen TV-ohjelmaa Hyvät ajat ja palasi Kaikki perheessä vuonna 1979 vain kahden vuoden ajan.\nEvans näytteli myös toisessa hittisarjassa, Harjoitus vuosina 1976-77. Hän omisti kiinteistöjä ja muita kiinteistöjä Kaliforniassa. Hän tapasi vaimonsa Helena Jeffersonin vuonna 1974, ja vuonna 2006, vain neljä vuotta vaimonsa kuoltua, Evans hävisi taistelun kurkun syöpään vain 57-vuotiaana.\nJason Wingreen hahmona Harry Snowden\nTunnetuin roolistaan Harry Snowden, Archie Bunkerin ystävä ja liikekumppani, Wingreen ei ollut näyttelijä näyttelijöiden suhteen. Hän sai myös roolit Star Trek, Twilight Zone , ja monet muut. Wingreen kuvasi myös Hitleriä Sininen valo vuonna 1965.\nTarjoillut oluita Kelcyn baarissa Kaikki perheessä ja Archie Bunker's Place , Wingreen jatkoi näyttelemistä televisiossa ja elokuvissa, mukaan lukien suosittu käänne Boba Feetin äänenä 1980-luvun jatko-osassa Tähtien sota, Imperiumi iskee takaisin . Hän ilmestyi Äidin perhe, yön kuumuudessa, Matlock, Seinfeld, ja Yleissairaala. Snowden kuoli Los Angelesin kodissaan joulupäivänä 2015 perheen ympäröimänä 95-vuotiaana. Hänen syntymäaikansa oli 9. lokakuuta 1920.\nKiitos kirjautumisesta Kaikki perheessä Heittää! Mistä näyttelijästä kaipaat eniten?\nLisätietoja Kaikki perheessä ja Jeffersonit Käynnistä uudelleen täällä!\nkuinka suzanne crough kuoli\nvarjoisa lepohotelli alushameen risteys\nonko robin mcgrawilla kasvojenkohotusta\nkuinka vanha oli Archie bunkkeri kuollessaan


Vaikeinta on riittää tasapuolisesti\nNyt kolmen lapsen äitinä en edes muista, millaista oli olla yhden lapsen äiti. Varmasti sitä silloinkin tunsi riittämättömyyden tunnetta. Se kuitenkin liittyi enemmän siihen, että oli niin monta rautaa tulessa vauvan, työn ja opintojen kanssa yliopistolla.\nPikkusiskon tultua perheeseen, riittämättömyyden tunteesta on ollut yksi eniten koetuin tunne tässä äitiyden tunnekarusellissa.\nMeidän keskimmäinen A oli hyvin itkuinen yötä päivää koko ensimmäisen vuoden ajan ja isosisko jäi paljon vähäisemmälle huomiolle. Iltaisin ja viikonloppuisin oli helpompi antaa huomiota, kun ei ollut yksin lasten kanssa.\nVaikka kuinka yritti arkipäivinä tasapuolisesti jakaa huomiota, oli itkuista pikkusiskoa pidettävä paljon sylissä ja annettava aivan erityisen paljon aikaa, jolloin isosiskon oli usein maltettava leikkiä itsekseen.\nHaluaisin olla tasapuolisesti läsnä\nMeidän tytöt kilpailevat välillä huomiosta keskenään ja siihen olen toivonut muutosta. Olen yrittänyt kannustaa heitä yhdessä toteuttamaan asioita, kuten vaikka siivous yhdessä on paljon tehokkaampaa kuin yksin. Silti tulee niitä tilanteita, joissa on vertailua tai kilpailua. Toinen saattaa kysyä, että kummalla on hienommin siivottu huone tai kauniimpi piirustus.\nVälillä tuntuu, että vaikka kuinka yrittää olla tasapuolisesti läsnä molemmille, ei sitä vain aina onnistu. Pesukone pauhaa, B kiljahtelee ja samaan aikaan yritän kuunnella, kun toinen kertoo asiaansa. Usein menee puolet ohi. Se on vähän kuin onnenpeli, että jos hyvä tuuri käy, saa kerrottua asian niin, että äitikin keskittyy.\nPikkusisko on persoonana paljon tunteikkaampi ja reagoi herkemmin kaikkeen. Adoptiolapsen kanssa sitä tuntee ainakin oman kokemuksen mukaan usein, että lapsi kaipaisi minut sataprosenttisesti itselleen. Aikuisen kaipuu on todella suuri.\nVaikka tunnenkin lähes päivittäin näitä riittämättömyyden tunteita, ovat kaksi muutosta auttaneet. On tullut enemmän niitä hetkiä, kun saakin tuntea, että minä riitän.\n1. Yhteinen iltahetki molempien tyttöjen kanssa\nMeillä on molempien tyttöjen kanssa kahdenkeskinen iltahetki. A:n toiveesta se on usein kauneudenhoitoleikki. D:n kanssa yhteinen hetki on esimerkiksi tv:n katselua ja jutustelua, kun pienemmät sisarukset nukkuvat.\n2. Viikoittainen yökyläily mummin luona\nTytöillä on mummilassa eri päivinä viikoittainen yökyläily, jolloin meillä molemmilla vanhemmilla on eri tavalla aikaa huomioida vain toinen tytöistä. Silloin unohtuu tunne riittämättömyydestä.


Nettivaraosa - Dainese - Kunnon nahkahousut halvalla! - Ajovarusteet - Nettivaraosa\nKunnon nahkahousut halvalla!\nDainese Kunnon nahkahousut halvalla!\nEli tuollaset nahkahousut löytyis.\nDainese merkkiset, siistit ja ehjät.\nNouto raaseporin kulmilta tai lähetys.\nTäältä tavoittaa parhaiten tai viestillä numerosta: nol viis nol 596 2887\nNettivaraosa ID 2456675


YouTube suunnittelee ryhtymistä virallisesti Spofity-kilpailijaksi - AfterDawn\nAfterDawn > Uutiset > YouTube suunnittelee ryhtymistä virallisesti Spofity-kilpailijaksi\nYouTube suunnittelee ryhtymistä virallisesti Spofity-kilpailijaksi\nKirjoittaja Teemu Laitila @ 6.3.2013 18:44\nGooglen omistama YouTube neuvottelee levy-yhtiöiden kanssa musiikin suoratoistopalvelun perustamisesta, Fortune-lehti kertoo. Vaikka YouTube on jo nykyään monelle käyttäjälle tärkein musiikkipalvelu, sen asema on ollut osittain epävirallinen.\nFortunen tietojen mukaan tulossa on Spotifyn mallin mukaisesti sekä mainosrahoitteinen ilmaispalvelu ja kuukausimaksullinen versio ilman mainoksia. Googlen palveluvalikoimaan kuuluu jo nykyään enemmän perinteisen musiikkikaupan tavoin toimiva Google Music ja Fortunen mukaan palveluiden toiminnallisuudet tulevat todennäköisesti sekoittumaan ja tukemaan toisiaan.\nMusiikin suoratoistopalveluita on ilmestynyt langoille viime aikoina kuin sieniä sateella ja kilpailu alalla on kovaa. Tähän mennessä edes Spotify, joka on yksi suosituimmista palveluista, ei ole onnistunut muuttamaan yhtiön toimintaa kannattavaksi. YouTuben lisäksi myös Applen on huhuttu pyrkivän mukaan musiikin suoratoistobisnekseen, mikä tulee kiristämään kilpailua entisestään.\nPaidcontent.org-blogin arvioiden mukaan YouTuben ja Applen mukaantulo saattaa kuitenkin hyödyttää ainakin musiikin omistajia eli levy-yhtöitä, jotka ovat valitelleet suoratoistopalveluista saatavien tulojen pienuutta. Kilpailun kiristyessä levy-yhtiöt pystyvät hinnoittelemaan musiikkikataloginsa aiempaa korkeammalle, mikä ennestään pahentaa esimerkiksi Spotifyn tilannetta.\nTägit: musiikki Spotify YouTube suoratoisto\n<Microsoft kuuli käyttäjiä ja muutti käyttöehtoja >HBO panostaa nopeaan maailmanlaajuiseen jakeluun


Tapahtumat - Tuustaipaleen Luontohotelli\nja muuta toimintaa\nKaunis luontomiljöö sekä monipuoliset tilaratkaisumme mahdollistavat hienon näyttämön monenlaisille tilaisuuksille ja tapahtumille; tyky-päiviin, yritystilaisuuksiin ja sukujuhliinkin – jopa larppaukseen, vankilaseikkailuihin tai vaikkapa leirikoulun viettopaikaksi. Tule käymään, niin näet!\nRuokafestivaalit syksyllä 2021\nJärjestämme alueella tapahtumia itsekin ja ensimmäisten joukossa panostamme lähitilojen ja heidän tuottamiensa raaka-aineiden ja muiden tilatuotteiden esille nostamiseen. Siksi järjestämme ensimmäisten tapahtumien joukossa ruokafestivaalit syksyllä 2021 – luvassa on hieno syksyinen tapahtumakattaus historiallisessa miljöössä.\nHaluaisitko toteuttaa meillä jonkin tapahtumasi?


Tervetuloa osallistumaan Kitsuneconin AMV-show’hun!\nLuethan säännöt huolellisesti ennen osallistumista. Kaikki kysymykset voit lähettää osoitteeseen sawnah@amv.fi\nShow’n ilmoittautuminen alkaa 19.9.2018\nShow’n ilmoittautuminen päättyy 6.10.2018 klo 23:59\nShow’ssa ei ole esikarsintaa tai tuomaristoa. Mikäli videoita tulee enemmän kuin mahtuu, priorisoimme uusia osallistujia ja aloittelijoita.\nShow’ssa järjestetään Yleisön Suosikki äänestys.\nShow’hun saa osallistua itse tehdyllä animaatio- tai pelimusiikkivideolla. Voit myös koota videosi käyttämällä mangan materiaalia. Show’ssa ei ole lähdemaarajoituksia. Videosi hyväksytään mukaan, kun lähetät videosi arvioitavaksi 6.10.2018 klo 23:59 mennessä. Show’hun saa osallistua, vaikka ei itse pääsisikään paikalle. Ilmoittautumisessa tulee ilmoittaa osallistujan oikea nimi järjestäjien tietoon, mutta itse tapahtuman show’ssa voit esiintyä ainoastaan nimimerkillä niin halutessasi.\nVideot tulee lähettää järjestäjien ilmoittaman tiedostojen lähetyspalvelun kautta. Lähetysohjeet löytyvät sääntöjen lopusta. Muita kanavia pitkin lähetettyjä videoita ei hyväksytä, eikä myöskään Youtube-linkkejä.\nUsean eri lähdemateriaalin käyttö samassa videossa on sallittua.\nVideossa ei tulisi ilmetä ylimääräisiä logoja tai tekstityksiä, joten vältäthän näitä. Show’n järjestäjä tekee jokaiselle videolle erilliset lyhyet esittelyvideot. Editoija saa sisällyttää videoon itse tekemäänsä tekstitystä dialogille tai esimerkiksi kappaleen lyriikoita näin halutessaan.\nTapahtuman kohdeyleisö ovat lapset, joten olethan harkitsevainen videosi sisällön suhteen. Show’n materiaalien ikäraja on K12.\nVideon pituus minimissään 30 sekuntia (0:30) ja maksimissaan 6 minuuttia (6:00).\nJokainen osallistuja saa lähettää show’hun arvioitavaksi enintään 1 videon. Myös yhteistyössä usean tekijän kesken tehdyt videot ovat sallittuja, mutta nämä lasketaan jokaiselta siihen osallistuneelta tekijältä yhdeksi videoksi.\nAMV-show’n aikana on käynnissä äänestys Yleisön Suosikista, joka palkitaan show’n lopuksi.\nOsallistujien henkilötietoja käsittelee ainoastaan AMV.fi-tiimi. Show’ssa ilmoitetaan videoiden tekijöiden nimet tai nimimerkit heidän oman valinnan mukaan, sekä videon tiedot.\nSiirry osoitteeseen: http://xfer.velhosto.fi/ Kirjoita Lähetyskoodi / Transfer code: kitsune18\nMikäli ilmenee kysymyksiä show:hun liittyen, otathan yhteyttä järjestäjään sähköpostitse osoitteeseen sawnah@amv.fi.\nShow järjestetään yhteistyössä AMV.fi kanssa.


Lähiruokaa - totta kai!: Vuoden kokki ja tarjoilija -kilpailu loppusuoralla!\nVuoden kokki ja tarjoilija -kilpailu loppusuoralla!\nELO-säätiö järjestää Vuoden kokki - ja Vuoden Tarjoilija -kilpailut Gastro Helsinki -messujen yhteydessä Helsingin Messukeskuksessa 17.-18.3.2016. Kilpailun suojelijana toimii maa- ja metsätalousministeriön kansliapäällikkö Jaana Husu-Kallio, joka avasi kilpailun torstaina aamupäivällä.\nKilpailua on järjestetty vuodesta 1995 lähtien, tuolloin voittajaksi valikoitui Pekka Terävä, joka toimii tämän vuotisenkin kilpailun tuomaristossa. Kilpailun tarkoituksena on paitsi kehittää alan ammattilaisten ammattitaitoa, mutta ennen kaikkea lisätä alan arvostusta. Kilpailu toimii myös ponnahduslautana kansainvälisiin kilpailuihin, joista viimeisimmässä pohjoismaisessa kilpailussa Suomi saikin Vuoden parhaan nuoren kokin ja tarjoilijan kultamitalit ja Vuoden kokin hopeaa.\nVuoden Kokki -kilpailijat. Kuva: ELO-säätiön kuvapankki\nVuoden Tarjoilija -kilpailijat. Kuva: ELO-säätiön kuvapankki\nSemifinaalin kisakeittiöissä kävi kova kuhina 2-tuntisen kokkauksen aikana, ja kisaa käytiin minuutintarkalleen kelloa vastaan. Kaikki annokset valmistuivat kuitenkin ajallaan.\nTarjoilijakilpailijoiden kisaan kuului muun muassa annosten tarjoilua, drinkkien valmistusta ja jälkiruoan liekitys ja tarjoilu kilpailutuomareiden tiukkojen katseiden seuratessa joka liikettä.\nItselläni oli kunnia olla mukana semifinaalin asiakaspöydässä, jota isännöi ELO-säätiön ja kilpailujen yhteistyökumppani Torres. Oman pöytäni kilpailijat olivat Simo Pietarinen (Son of a Punch, Helsinki) ja Noora Sipilä (ravintola Kaskis, Turku).\nPöydän koristelussa oli käytetty hienosti luonnonantimia, kuusen havuja käytettiin apuna myös pääruoan valmistuksessa!\nAnnokset olivat upeita ja maut kohdillaan!\nKylmäsavulohiruusuke, perunasalaattia ja keittiömestarin kastiketta\nPeuran lapaa, punajuurta, perunapyrettä, krassia, luonnonkukkia ja muuta herkkua\nSimo Pietarinen annostelemassa kastiketta pääruoka-annoksiin\nNoora Sipilän kilpailuun kuului myös jälkiruoan (liekitetty Crepe Suzanne) valmistus ja tarjoilu.\nPaitsi että annokset olivat herkullisia niin opin päivästä paljon. Kisakeittiöitä läheltä seuratessa ei voi kuin kunnioittaa kokkiemme raudanlujia hermoja ja kovaa ammattitaitoa, kun annokset valmistuivat ajallaan ja esillepano oli makujen lisäksi kohdillaan kovan kisapaineen alla. Tarjoilijat selviytyivät tilanteista kuin tilanteista mallikkaasti ja ystävällisesti. Seurasin erityisellä mielenkiinnolla kisa-alueella koko ajan liikkuneita tuomareita, jotka rekisteröivät tarjoilijakilpailijoiden joka liikkeen ja eleen.\nPäivän päätteeksi tuomaristot valitsivat 5 finalistia viimeisen kisapäivän finaaliin. Finalistit ovat:\nVuoden Kokki -kilpailu: Teemu Boman Ravintola Palacesta, Mikko Kaukonen Food Camp Finlandista, Toni Kostian Grönistä, Simo Paalanen Ravintola Olosta, ja Anssi Riihimäki Ravintola Olosta. Vuoden Tarjoilija 2016 –tittelistä kilpailevat Niina Hakolahti Ravintola Palacesta, Taneli Lehtonen Ravintola Murusta, Ronny Malmberg Farangista, Matias Pietarinen Ravintola Teatterista ja Satu-Paula Vilhunen Ravintola Mustasta.\nVielä ehdit tunnelmaan mukaan! Tule seuraamaan kovatasoista finaalia 18.3.16 Messukeskukseen! Voittaja julkistetaan omassa juhlassaan vielä perjantai-iltana.\nLähettänyt Lähiruokaohjelma klo 21.59\nTunnisteet: ELO-säätiö, fine dining, Gastro, gastronomia, kilpailu, Messukeskus, ruokablogi, Vuoden Kokki, Vuoden Tarjoilija\nGastro 2016 uutuuksia ja kokemuksia täynnä


Liikunta yhdistää Peräpohjolan kylillä - Lapin keino\nPeräpohjolan Leader ry:n rahoittama Kylä lähtee! -hanke jalkautuu kyliin levittämään liikunnan ja hyvinvoinnin ilosanomaa. Tarkoituksena on saada lisää liikuntaa kylille.\nKeskihervan kylätalolla Keminmaassa käy kuhina. Yli 65-vuotiaille suunnattu Kunnon Mummola -tapahtuma on houkutellut paikalle hyvinvoinnistaan kiinnostuneita kyläläisiä. Tapahtuman toteuttamisesta vastaa Lapin Liikunta ry:n hallinnoima Kylä lähtee! -hanke yhteistyössä Lapin ammattikorkeakoulun fysioterapia- ja geronomiopiskelijoiden sekä Kemisuun Kylä ry:n kanssa.\n-Tämä on nyt toinen kerta, kun olemme täällä Keskihervan kylätalolla Kunnon Mummola -tapahtuman merkeissä, hankkeen projektipäällikkö Suvi Karusaari kertoo.\nKunnon Mummola -tapahtumassa ikäihmiset pääsevät testaamaan omaa kuntoaan erilaisilla mittauspisteillä, joissa arvioidaan tasapainoa, kehonhallintaa ja lihasvoimaa. Pisteillä suoritettavia mittauksia ovat Inbody-kehonkoostumusmittaus, yhden jalan tasapainomittaus, puristusvoima, tuolilta nousu viisi kertaa sekä timed up & go, jossa noustaan tuolilta ja kävellään pieni matka eteenpäin, käännytään ja palataan takaisin tuolille istumaan.\n-Jokaisen osallistujan mittaustulokset merkitään ylös lomakkeeseen, jonka saa täältä mukaansa. Halutessaan testattavan tiedot tallennetaan ylös koneelle.\n-Nyt kun olemme toista kertaa täällä Keskihervan kylätalolla, voivat osallistujat katsoa, onko tapahtunut edistystä edelliseen kertaan verrattuna, Karusaari hymyilee.\nOsallistujat pääsivät testaamaan kuntoaan eri mittauspisteillä.\nKuntoaan mittauttamaan tulleet kyläläiset ovat tapahtumaan tyytyväisiä.\n-Tämä on erittäin asiallista touhua! Täällä tehtävien testien avulla on hyvä seurata omaa kuntoaan. Huono vain, että lomakkeista loppuu mitta-asteikot minun ikäisilleni, 92-vuotias herrasmies nauraa.\n-Kymmenen pistettä ja papukaijamerkki tälle tapahtumalle, toinen osallistuja komppaa.\nKunnon Mummola -tapahtuman toteutuksessa on mukana myös fysioterapeutti- ja geronomiopiskelijoita Lapin ammattikorkeakoulusta Kemistä ja Rovaniemeltä.\n-Opiskelijayhteistyö on erittäin tärkeää meille, Karusaari painottaa.\nJoulukuussa fysioterapeuteiksi valmistuvat Tiia ja Valma ovat mielellään mukana tämän tyyppisissä tapahtumissa. Molemmat ovat osallistuneet tapahtumiin jo aikaisemmin muilla kylillä.\n-Nämä ovat todella kivoja sosiaalisia tilaisuuksia asiakaskuntaa ajatellen, Valma hymyilee.\n-Mukavaa, että toimintaa viedään myös pieniin kyliin, joissa ei välttämättä ole niin paljoa mahdollisuuksia, Tiia pohtii.\n-Tästä saa myös hyödyllistä kokemusta, sillä iäkkäitä asiakaita tulee vastaan myös työelämässä, Tiia ja Valma toteavat.\nToista kertaa Keskihervan kylätalolla järjestetty tapahtuma houkutteli useita kyläläisiä paikalle. Testejä tehtiin opiskelijoiden ohjeistusten mukaan. Kuva: Suvi Karusaari.\nKemisuun Kylä ry on vireä toimija alueellaan ja järjestää kylän asukkaille erilaisia aktiviteetteja. Yhdistys on muun muassa hankkinut erilaisia jumppavälineitä käyttöönsä. Viime talvena kylällä järjestettiin myös liikuntakaveri-kurssi Kylä lähtee! -hankkeen kautta. Keskiviikkoisin kyläyhdistys pitää kylän nuorisoseuralla jumppatuokioita. Lisäksi suunnitelmissa on järjestää viikoittaisen kyläkuppilan yhteyteen jumppahetki kylän vanhuksille, joille kyläkuppila on ollut tärkeä seurustelupaikka jo vuosia.\n-Pieneksi kyläksi meillä on täällä yllättävän paljon toimintaa, kylän naisiksi itseään kutsuva naisporukka kertoo.\nKutsu Kylä lähtee! -hanke kylällesi\nKylä lähtee! -hankkeen voi kutsua omalle kylälleen ideoimaan ja opastamaan, mitä kylällä voisi yhdessä tehdä liikuntaan ja hyvinvointiin liittyen. Tarkoituksena on saada lisää liikuntaa kylille. Jokaiselle kylälle räätälöidään omannäköistä toimintaa, ja kylät voivat tulla ja mennä hankkeen aikana.\n-Jos kyläyhdistys on esimerkiksi hankkinut liikuntavälineitä, meidät voi kutsua opastamaan välineiden käytössä. Olemme myös käyneet erään kylän kuntosalilla ja katsoneet yhdessä, miten laitteita käytetään, Karusaari kertoo.\n-Joka kylä on erilainen ja jokaisessa paikassa asiat kulkevat painollaan.\nEnsi vuodelle on suunnitteilla ravitsemus- ja hyvinvointipäiviä, joille on Karusaaren mukaan kova kysyntä. Päiviin on tarkoitus sisällyttää asiantuntijaluentoja ja arjen hyvinvointiin liittyviä teemoja.\n-Nuorille on suunnitteilla myös samanlaisia tilaisuuksia, mutta hieman erilaisin sisällöin.\nKunnon Mummola -tapahtuma Keskihervan kylätalolla tarjosi mahdollisuuden testata omaa kuntoaan.\nKarusaaren mukaan hankkeen tavoitteena on aktivoida ja innostaa alueen kylien ja kuntakeskusten ihmisiä liikkumaan oman hyvinvointinsa ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi. Hankkeen puitteissa järjestetään vertaisohjaajakoulutusta sekä eri ikäryhmiä aktivoivia liikunnallisia tapahtumia. Hanke huipentuu luontoretkeen, joka on tarkoitus toteuttaa Luostolla syksyllä 2018.\n-Tarkoituksena on saada asukkaat miettimään, että mitä liikuntaan liittyviä aktiviteetteja kylällä voisi tehdä porukalla. Liikunnan ei aina tarvitse tähdätä huippu-urheiluun vaan tärkeintä on olla kiinnostunut omasta hyvinvoinnista ja arjen jaksamisesta yhdessä toimien, Karusaari muistuttaa.\n-Liikunta on ihmisiä yhdistävä tekijä ja sen on kyllä huomannut myös tämän hankkeen aikana, Karusaari hymyilee.\n-Teemme mielellämme yhteistyötä kylien kanssa myös hankkeen päättymisen jälkeen.\nLapin Liikunta ry ja Kylä lähtee! -hanke\nLapin Liikunta ry on yksi Suomen 15 alueellisesta liikuntajärjestöstä. Järjestö tarjoaa asiantuntija- ja koulutuspalveluita Lapin maakunnan alueella. Koulutuksia järjestetään esimerkiksi päiväkodeissa, kouluissa ja työpaikoilla. Työpaikoilla ja työyhteisöissä keskitytään työhyvinvoinnin ja jaksamisen edistämiseen. Kunnon Mummola -tapahtumien lisäksi Lapin Liikunta ry järjestää myös työikäisten hyvinvointimittauksia.\n-Kylä lähtee! -hankkeen puitteissa olemme käyneet muun muassa kouluilla ideoimassa yhteistyössä lasten ja nuorten kanssa, kuinka järjestää hyvä liikuntatapahtuma, miten koulun liikuntavälineitä voisi hyödyntää esimerkiksi välitunneilla ja miten toimia vertaisohjaajana, Karusaari mainitsee.\nKylä lähtee! -hanke on Lapin Liikunta ry:n ensimmäinen Leader-rahoitteinen hanke. Hanke on saanut rahoitusta Peräpohjolan Leader ry:ltä, ja hanketta toteutetaan Rovaniemen ja Kemin kaupunkien sekä Keminmaan, Tervolan, Simon ja Ranuan kuntien alueella. Hankkeen myötä järjestö pääsee jalkautumaan paremmin pieniin kyliin. Pääkohderyhmä ovat ikääntyneet eli yli 65-vuotiaat henkilöt sekä 13-18-vuotiaat nuoret.\nKylä lähtee! -hanketta hallinnoi Lapin Liikunta ry. Yhteistyötahoina Peräpohjolan Leader ry:n toiminta-alueen kunnat (koulut, liikunta- nuoriso- ja sosiaalitoimet, kylätoimikunnat), eläkeläisjärjestöt, terveysalan paikallisyhdistykset, urheiluseurat, Santasport Lapin Urheiluopisto, Lapin ammattikorkeakoulu ja Olympiakomitea.\nLue lisää Kylä lähtee! -hankkeesta ja tulevista tapahtumista:\nSeuraa Lapin Liikunta ry:n toimintaa myös Facebookin, Instagramin ja Twitterin kautta @lapinliikunta


Irlannin talouskriisi: Valvonta petti taas - Suomenkuvalehti.fi\nIrlannin talouskriisi: Valvonta petti taas\nTalous 29.11.2010 07:30\nIrlannin talouskriisi osoittaa taas kerran, ettei markkinoista ole itsensä valvojaksi. Vielä kesällä vakuuteltiin, että kaikki on hyvin, vaikka tilikirjojen olisi pitänyt hälyttää miljarditappioista.\nPankkien riskinhallinta petti pahan kerran, mutta ei EU:stakaan näytä olevan valvojaksi.\nEuroopan pankkivalvojien komitea selvitti Kreikan kriisin jälkimainingeissa, kuinka hyvin pankit kestävät kriisitilanteissa omaisuuserien arvon romahduksen. Tutkituista 91 pankista vain seitsemän katsottiin tarvitsevan vakavaraisuutensa tueksi lisää pääomia.\nReputtaneista viisi oli espanjalaisia, yksi oli saksalainen ja yksi kreikkalainen. Irlantilaispankit läpäisivät testit, tosin rimaa hipoen.\nTestissä arvioitiin pankkien kestävyyttä varallisuuden ja riskien perusteella lasketulla suhdeluvulla. Turvallinen vähimmäispääoman raja asetettiin kuuteen prosenttiin.\nIrlannin ongelmapankeista Allied Irish Bank sai tulokseksi 6,5 prosenttia ja Bank of Ireland 7,1 prosenttia. Pahinta kriisipankkia Anglo Irish Bankia ei tutkittu lainkaan.\nEspanjassa testattiin 27 pankkia – reputtaneet olivat alueellisia alueellisia säästöpankkeja, jotka ovat kärsineet raskaita tappioita kiinteistömarkkinoilla.\nSaksassa tutkittiin 14 pankkia. Niistä hylättiin vain Hypo Real Estate Bank, joka ajautui finanssikriisin aikana konkurssin partaalle.\nKaikki Suomessa toimivat pankit selviytyivät puhtain paperein. OP-Pohjola-ryhmän vakavaraisuus oli huippuluokkaa, 12,3 prosenttia. Nordea sai suhdeluvukseen 10,1 ja Danske Bank -konserniin kuuluva Sampo Pankki tasan kymmenen prosenttia. Ne osallistuivat testiin emoyhtiöidensä kautta.\nValtiovarainministeri Jyrki Katainen (kok) riemuitsi tuloksista, mutta nyt hänkin on muuttanut mieltään. Katainen myönsi TV1:n Ykkösaamussa (20.11.), että testit olivat liian kapea-alaisia, koska ne eivät havainneet pankkien sisälle piilotettuja taseriskejä.\nBrittipankkien hätä suurin\nIrlannin valtiolla erääntyy kolmen vuoden aikana 60 miljardin ja pankeilla 30 miljardin euron lainat, mutta varoja löytyy vain parikymmentä miljardia.\nIrlanti on pakko pelastaa laajan eurooppalaisen pankkikriisin välttämiseksi. Globaalissa taloudessa pankit ovat monin tavoin sidoksissa toisiinsa, joten irlantilaispankkien kaatuminen aiheuttaisi pahaa jälkeä kaikkialla Euroopassa Suomea myöten.\nKysymys on huomattavasti suuremmista summista kuin Suomen 1990-luvun alun pankkikriisissä, joka aiheutti veronmaksajille lopulta vajaan kymmenen miljardin euron tappiot.\nInvestointipankki Morgan Stanleyn mukaan Euroopan 21 suurimmalla pankilla on Kreikassa, Irlannissa ja Portugalissa saatavia yhteensä yli 347 miljardia euroa eli seitsemän kertaa Suomen valtion budjetin verran.\nKaikkein suurimmissa vaikeuksissa ovat brittiläiset pankit – yksistään Royal Bank of Scotlandin saatavat nousevat 77 miljardiin euroon, joista suurin osa on Irlannin yksityiselle sektorille myönnettyjä lainoja.\nSuomalaisilla pankeilla on Irlannissa saatavia vain murto-osa tästä – alle miljardi euroa. Kun myös muut kriisimaat lasketaan mukaan, riskisijoitukset nousevat lähes viiteen miljardiin, joista Espanjan osuus on yli kaksi miljardia.\nLyhyellä aikavälillä kriisistä voi olla suomalaisille myös etua, sillä se pitää Euroopan keskuspankin ohjauskoron ja sitä kautta asuntolainakorot alhaalla. Myös vientiteollisuus hyötyy, koska kriisi heikentää euron arvoa.\nEU-maat, Irlanti, pankit, talouskriisit, valvonta


Edulliset majoituspaikat - Oulu - Suomi24 Keskustelut\nYstäväni on tulossa etelä-suomesta tänne Ouluun noin kolmen yön ajaksi. Mistä löytyisi joku ihan tavallinen pieni kohtuullisen siisti majapaikka Oulusta? Ei tarvitse olla mikään hieno ja kuuluisa hotelli. Vaan joku pieni paikkakin riittää. Hinnan täytyisi olla todella edullinen, koska opiskelijoitahan tässä ollaan... Tietäiskö joku?\nJos on S-kortti, niin sillä saa joskus alennushuoneen ketjun hotellista. Sitten on jotain opiskelijahostellitoimintaa, mutta siitä en valitettavasti tarkemmin tiedä. Oletteko Nallikarin campingista kyselleet? Siellä on jotakin mökkejä. En tiedä niitten hintaa kylläkään.\nOlisiko sukulaisia tai tuttavia, olisi kai edullisin majoitus?\nOulu-sanalla, soita ja kysy:\n... ainakin yksi halpa\nKempeleentien varressa on Pohjankievari, jossa huone muistaakseni noin 30 euroa, aamiainenkin sisältyy. Ihan hyvä kauppamiesten ja reissulaisten majapaikka, mutta huoneet haisevat vähän homeisille.\nusein Kievarissa asuva\nTuolla pohjankievarissa on vanha omistaja ottanut paikan itse hoitaakseen 2007 alussa ja hän on kiinnittänyt huomiota paikan puhtauteen. Muuten paikka tosin on huoneiltaan 70-80 luvulta. Nykyään ihan ok paikka hintaansa nähden.\nKannattaa antaa omistajille palautetta, jos jokin ei miellytä. Palautteen perusteella tiedetään mitä palvelussa parantaa.\nOn jäänyt mieleen viime reissulta erittäin ystävällinen palvelu.


Tutor-toiminnalla yhteisöllisyyttä ja hyvinvointia Kontinkankaalla - OSAO\nEtusivu / Nyt / Blogi / Nyt-blogi / Tutor-toiminnalla yhteisöllisyyttä ja hyvinvointia Kontinkankaalla\nTutor-toiminnalla yhteisöllisyyttä ja hyvinvointia Kontinkankaalla\nTutor-toiminnan tarkoitus on lisätä yksikön opiskelijoiden hyvinvointia tuomalla kouluarkeen yhteisöllisyyttä, rentoa ilmapiiriä ja vertaistukea opintojen etenemiseen. Tutor-tehtäviin kuuluvat mm yksikön ja ammattialojen esittelyt avoimien ovien päivässä, uusien opiskelijoiden vastaanottaminen ja ohjaaminen, koulutusten esittely vieraille ja yläkouluissa sekä oman tutoroitavan ryhmän tukeminen opinnoissa. Tutor-opiskelijat myös järjestävät yksikössä teemapäiviä ja juhlapäiviin liittyvää mukavaa toimintaa.\n”Aloitin tutor-toiminnan syksyllä 2014, samalla kun aloitin lähihoitajaopinnot. Kun minulle kerrottiin tutor-toiminnasta, olin heti mukana ja kiinnostunut. Olin motivoitunut olemaan kokouksissa, tapahtumissa ja vaikuttamaan yhteisiin asioihin. Aluksi olin hiljaisempi ja rauhallisempi, mutta kokemuksien myötä minulle on tullut esiintymisvarmuutta. Uskallan sanoa omat mielipiteeni ääneen ja uskallan heittäytyä ja esiintyä yksin isollekin porukalle.\nOlen ollut mukana monenlaisessa toiminnassa, esimerkiksi avoimissa ovissa, uusien opiskelijoiden vastaanottaminen, vappu- pääsiäis- ja ystävänpäivätapahtumissa. Olen kertonut tutustujille ja muille opiskelijoille omia kokemuksia opinnoista ja tutor-toiminnasta. Kokouksissa olen saanut tuoda uusia ideoita, jotka parantaisi koulun viihtyvyyttä. Olen saanut jopa suunnitella nyt käytössä olevat tutor-paidat ja hupparit. Suosittelen tutor-toimintaa kaikille, jotka haluavat kokemusta, kehittää omia vuorovaikutustaitoja, vaikuttaa asioihin ja hyviä muistoja. ” Heidi Luokkanen, KOsahu16sb\nNäin omista kokemuksistaan kertoi lähihoitaja-opiskelija Heidi Luokkanen, joka on ollut toiminnassa mukana koko opiskeluajan. Kontinkankaan yksikön tutor-toiminnan tarkoitus on lisätä yksikön opiskelijoiden hyvinvointia tuomalla kouluarkeen yhteisöllisyyttä, rentoa ilmapiiriä ja vertaistukea opintojen etenemiseen. Tutor-tehtäviin kuuluvat mm yksikön ja ammattialojen esittelyt avoimien ovien päivässä, uusien opiskelijoiden vastaanottaminen ja ohjaaminen, koulutusten esittely vieraille ja yläkouluissa sekä oman tutoroitavan ryhmän tukeminen opinnoissa. Tutor-opiskelijat myös järjestävät yksikössä teemapäiviä ja juhlapäiviin liittyvää mukavaa toimintaa.\n”On ollut mahtavaa päästä tutustumaan uusiin ihmisiin tutor-kokouksissa ja tapahtumissa. Olen saanut uusia ystäviä ja olen saanut lisää esiintymisrohkeutta kertoessani koulutuksestani muille” Tutor2015\nTutor-opiskelijaksi voi päästä mukaan, jos omaa auttamishalua, markkinointi- ja yrittäjähenkisyyttä sekä olemalla itse aktiivinen ja innostunut. Käytännössä opiskelijat täyttävät ilmoittautumislomakkeen, jossa motivaatiota ja tavoitteita tarkennetaan. Jokainen toimintaan osallistuva opiskelija seuraa omaa toimintaan osallistumistaan tutor-passilla, johon kokoukset, opintojen esittelyt ja muut tehtävät merkitään. Opintoihin tutor-opiskelijat saavat merkinnän yhteisiin tutkinnon osiin osaamispisteinä.\nKontinkankaan yksikössä tutorit kokoontuvat kahden viikon välein suunnittelemaan toimintaa yhdessä. Kokouksissa on ollut iloinen ja motivoitunut tunnelma. Syksyllä 2016 kaikki tutor-opiskelijat saivat mahdollisuuden osallistua Mannerheimin lastensuojeluliiton Oulun paikallisyhdistyksen järjestämään 16 tunnin koulutukseen. Koulutuksesta opiskelijat saivat erillisen todistuksen.\nOpiskelijat Selja Lumijärvi ja Iida Vänskä (KOst16h) kirjoittavat koulutuksen annista: ”Aloitimme syksyllä 2016 Tutor-koulutuksen. Koulutuksessa kävimme läpi keskeisimpiä tutoreiden toimintaan liittyviä asioita. Saimme neuvoja ja vinkkejä erilaisten tapahtumien järjestämiseen ja opettelimme ryhmäytymistilanteita. Aiheena koulutuksessa oli myös ihmissuhdetaidot, ryhmässä toimiminen, tutor-toiminnan haasteet sekä tavoitteet. Koulutuksessa, ja koko Tutor-toiminnassa on tänä syksynä ollut rento ja mukava ilmapiiri.”\nKevään 2017 tapahtumia on alettu suunnitella ja valmistella jo syyslukukauden kokouksissa ja tulossa on mm. helmikuussa Ystävänpäivätapahtuma, jossa tutor-opiskelijat kiertävät luokissa ohjaamassa positiivisen palautteen antamisen harjoituksen sekä koulun yleisissä tiloissa on mahdollisuus pysähtyä positiivisten, arkea piristävien asioiden ääreen kirjaamalla ajatuksia isoon ystävänpäiväsydämeen. Myöhemmin tulossa ovat pääsiäisen tempaus ja vappu-tapahtuma.\nSeuraa Kontinkankaan yksikön tutoreiden toimintaa nyt myös Instagramissa: OSAO_kontinkangas_tutorit https://www.instagram.com/osao_kontinkangas_tutorit/\nLähettänyt: Lea Perhomaa 10 helmikuuta 2017 klo 13.26\nTunnisteet: #hyvinvointi, #Kontinkangas, #tekemisenmeininki, #tutortoiminta, #vaikuttaminen, #yhteisöllisyys,


Julkisen ja yksityisen risteyksessä – Agricola\n14.1.2003 | Hanna Korsberg\nLauri Meren Pentti Siimes näyttämöllä, kotonaan kertoo näyttelijästä, jonka roolitöitä kaikki tietävät, mutta joka on pitänyt yksityiselämänsä tiukasti itsellään. Avain tähän julkisen työn ja yksityisen elämän vastakkain asetteluun löytyy Siimeksen luonteesta. Hän toteaa olleensa lapsesta lähtien kaksijakoinen persoona: toisaalta ujo, toisaalta innokas esiintyjä. Tällaisen henkilön haastatteleminen on vaikeaa, minkä on voinut lukea monista Siimeksestä tehdyistä haastatteluista.\nUjoudesta huolimatta esiintyminen ja teatteri kiehtoivat Pentti Siimeksen mieltä jo lapsena. Siimes sanoo olleensa 9-vuotiaana jo täysin vakuuttunut siitä, että hänestä tulisi näyttelijä. Innokkaasta harrastajanäyttelijästä tulikin ammattilainen Helsingin Ympäristöteatterissa 1948 – 1950 ja Suomen Teatterikoulussa 1951 – 1953. Koulun jälkeen hänet kiinnitettiin Suomen Kansallisteatteriin. Siimes näytteli Kansallisteatterissa yhtäjaksoisesti aina vuoteen 1994. Sen jälkeenkin hänet on nähty näyttämöllä monissa produktioissa, esimerkiksi Helsingin Kaupunginteatterin Kvartetissa.\nHanna Korsberg, , Helsingin yliopisto.


WWE WrestleMania 36 - WrestlingAlert\nViesti Kirjoittaja Uutiset » Ti 31.03.2020 19:12\nWWE Performance Center, Orlando, Florida\nWWE SMACKDOWN WOMEN'S CHAMPIONSHIP (FATAL FIVE-WAY ELIMINATION MATCH)\nBayley (c) vs. Lacey Evans vs. Sasha Banks vs. Naomi vs. Tamina\nAsuka & Kairi Sane (c) vs. Alexa Bliss & Nikki Cross\nWWE SMACKDOWN TAG TEAM CHAMPIONSHIP (LADDER MATCH)\nRe: WWE WrestleMania 36\nViesti Kirjoittaja Uutiset » Su 05.04.2020 14:43\nTulokset, ilta 1:\nSINGLE MATCH (KICKOFF)\nCesaro vie voiton UFOn jälkeen (Airplane Spin ilman käsiä).\nTuomari huomauttaa Corbinia kun tämä yrittää selätystä köysien avustuksella. Elias kääntää tämän omaan selätykseen, käsi tiukasti kiinni Corbinin vyössä.\nMizin jäätyä kotiin sairastamaan mestaruus ratkotaan puolikkailla tiimeillä. Kolmikko tappelee tikkaiden päällä, ja vöitä kannatteleva teline irtoaa katosta. Morrison putoaa lattialle, mutta saa napattua vyöt matkaansa ja voittaa ottelun.\nRollins lyö Owensia kehäkellolla ja hankkii itselleen diskauksen, mutta Owens haluaa jatkaa ottelua No DQ:na. Owens loikkaa kymmenmetrisen WM-lavasteen huipulta selostuspöydällä makaavan Rollinsin päälle ja raahaa tämän kehään Stunneria sekä selätystä varten.\nNeljä Spearia ja neljä Powerslamia, ja Strowman on mestari kamppailussa, jossa sisääntulot kestivät ottelua kauemmin.\nHautausmaalla käydyssä, elokuvaefektein ja musiikein maustetussa "ottelussa" nähtiin prätkä-Takerin paluu, teleportaatiota ja tulipylväitä. Taker hautaa Stylesin, jonka käsi jää pilkistämään mullan seasta.\nViesti Kirjoittaja Uutiset » Ma 06.04.2020 19:41\nTulokset, ilta 2:\nLashley oli aikeissa iskeä Dominatorin, mutta Lana ohjeisti tätä tekemään Spearin. Black yllätti Lashleyn Black Massilla ja vei voiton.\nLopussa Mandy Rose kenkäisi Ziggleriä jalkoväliin. Otis voitti ottelun ja poistui paikalta Mandy sylissään.\nKaksikon tappelu ympäri Performance Centeriä huipentui rekan katolle, jossa Edge iski Ortonille Conchairton.\nBayley potkaisi vahingossa Banksia, ja Evans hyödynsi tilanteen eliminoimalla Banksin. Lopussa Banks auttoi kuitenkin Bayleyn voittoon.\nWyatt varmaankin voitti. Ei tätä hirveästi voi selittää, etsikää vaikka Youtubesta.\nSama kaava kuin eilisessä Universal-mestaruusottelussa, vähän pidempi oli.


EDUSKUNNAN KANSLIAN TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖSLASKELMAT PDF\nDownload "EDUSKUNNAN KANSLIAN TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 2012"\n1 EDUSKUNNAN KANSLIAN TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 2012 Kansliatoimikunta Dnro: 4/21/2013\n2 2 Eduskunnan kanslian vuoden 2012 toimintakertomuksen sisällysluettelo: 1. Pääsihteerin katsaus 3 2. Kanslian toiminnan vaikuttavuus, päämäärät, visio ja organisaatio 4 3. Henkilöstö 6 4. Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman toteutuminen 5. Kanslian toiminnan arviointi Tilipäätösanalyysi Tilinpäätöslaskelmat 52\n3 1. Pääsihteerin katsaus Eduskunnan kanslian toiminnassa vaalivuoden jälkeen vuosi 2012 oli paluuta lainsäädäntötyössä normaaliin rytmiin. Se ei kuitenkaan tapahtunut ilman harvinaista poikkeusta, kun puhemies joutui kutsumaan eduskunnan heinäkuussa koolle kesken kesälomien. Kreikan, Portugalin ja Irlannin talousongelmien jälkeen oli vuorossa valtioneuvoston tiedonanto Espanjan rahoitusjärjestelmän vakauttamisohjelmasta ja valtiontakauksesta. Eduskunta ei ollut kesäterässä, kun valtiovarainvaliokunnan ja suuren valiokunnan kokousten jälkeen pidettiin kaksi täysistuntoa ja myönnettiin Espanjalle pankkikriisin välttämiseksi tarvittava rahoitus. Peruskorjauksen siirtyessä vuonna 2012 suunnitelmien mukaisesti C-rakennukseen eduskunnan kirjasto, työterveysasema, puhelinkeskus, hallinto-osaston monet toiminnat ja osa asiakirjatoimistoa siirtyi Postitaloon. Atk-tuen alta päätalosta tietopalvelu siirtyi Annankadulle. Yllättävän vähän muutot vaikuttivat eduskunnan toimintaan ja voidaankin todeta kanslian palvelutason säilyneen korkeana. Tämä on onnistunut, kun sekä edustajat että henkilökunta ovat osoittaneet joustavuutta. Vuonna 2008 alkanut Eduksi -hankekokonaisuutta tai sen osia ei suunnitelmista huolimatta saatu vielä vuoden 2012 aikana käyttöön. Viivästyminen on johtunut järjestelmätoimittajista ja aiheuttanut runsaasti lisätöitä kanslian henkilökunnalle sekä viivästyttänyt uusien työtapojen käyttöönottamista. Viime vuoden aikana todettiin onnistuneesti kanslian työasemien ja niiden ohjelmien vaihto. Lisäksi hankittiin kansanedustajien ja valiokuntasihteeristön käyttöön ipadit eli taulutietokoneet. Eduskunnan sisäisen ja ulkoisen verkkopalveluiden uudistustyö aloitettiin tavoitteena saada se valmiiksi vuoden 2013 aikana. Kansliatoimikunta päätti vuoden lopulla tietohallintotoimiston uudesta organisaatiosta. Sisäisen tietopalvelun työtapojen kehittämistä pohti työryhmä, jossa olivat mukana myös eduskuntaryhmien edustajat. Työryhmän esityksen mukaisesti tietopalveluun perustetaan taloudelliset laskelmat -palvelu. Sekä tietohallinnon organisaatiouudistus että tietopalvelun tehtävien laajentaminen taloudellisilla laskentapalveluilla edellyttävät viiden uuden viran perustamista kansliaan. Kansliatoimikunnan asettamana tavoitteena on kuitenkin edelleen vuoden 2015 loppuun mennessä vähentää eduskunnan kanslian virkasuhteista henkilökuntaa yli 30 henkilötyövuodella. Valtion tehostamishankkeet koskevat myös eduskuntaa. Vaikka eduskunnan osuus valtion budjettitaloudesta on vain noin 0,3 prosenttia, eduskunnan on elettävä samassa ajassa muun valtionhallinnon kanssa. Näin on tehty viime vaalikaudesta lähtien pitämällä talouden ohjaksia tiukalla. Vuoden 2012 lopussa tehtiin kaksi eduskunnan oman toiminnan kannalta tärkeää päätöstä. Eduskunta hyväksyi ryhmänjohtajien yhteisen lakialoitteen laiksi eduskuntaryhmistä. Lailla säädetään eduskuntaryhmistä, niiden juridisesta asemasta, eduskuntaryhmien saamasta tuesta ja sen käytön valvonnasta. Keskuskanslia pitää rekisteriä eduskuntaryhmistä. Toinen tärkeä päätös koski kansliatoimikunnan hyväksymää kansanedustajien avustajien ensimmäistä omaa työehtosopimusta. Siinä sovitaan neuvottelumenettelyä käyttäen avustajien palvelussuhteen ehdoista, joista aiemmin kansliatoimikunta päätti yksipuolisesti. Eduskunnan kansliassa on vallinnut hyvä henki ja tekemisen meininki. Talouden tiukkuudesta ja henkilöstömäärän vähenemisestä huolimatta kanslian palvelutaso on ollut korkea. Parhaimmat kiitokset tästä ammattitaitoiselle ja työhönsä sitoutuneelle henkilökunnalle.\n4 2. Eduskunnan kanslian toiminnan vaikuttavuus, päämäärät, visio ja organisaatio 4 Eduskunnan kansliassa toteutettiin kansliatoimikunnan hyväksymää eduskunnan kanslian strategiaa vuosiksi Toiminnassa otettiin huomioon kanslialle hyväksytyt arvot - hyvä palvelu, avoimuus ja vuorovaikutus sekä oikeudenmukaisuus - ja eduskunnan kanslian visio tuottaa edustuksellisen kansanvallan tarvitsemat palvelut laadukkaasti, tehokkaasti ja taloudellisesti. Strategisiksi päämäärinä toteutettiin seuraavia eduskunnan valtiosääntöisen toiminnan ylläpitäminen ja kehittäminen infrastruktuurin kehittäminen johtamisen sekä suunnittelu- ja raportointijärjestelmän kehittäminen eduskunnan kanslia on oppiva, osallistuva ja hyvinvoiva työyhteisö Organisaation kehittäminen ja toiminnan vaikuttavuus Kanslian toiminnan vaikuttavuus on toimintavuonna jatkanut myönteistä kehitystä. Kanslia on tarjonnut lainsäädäntötyön ja muun eduskunnan toiminnan edellyttämät palvelut laadukkaasti. Palvelutasoa on pidetty yllä ja parannettu tehokkaasti. Henkilöstön toimintaa on voitu keskittää eduskunnan kannalta keskeiseen valtiopäivätoimintaan. Kansliatoimikunta päätti käynnistää kanslian oman tuottavuus- ja vaikuttavuusohjelman, jonka tavoitteeksi asetettiin henkilöstön määrän vähentäminen palvelutason parantamistavoitteesta tinkimättä. Määrälliseksi tavoitteeksi asetettiin vakinaisen virkakunnan henkilötyövuosien vähentäminen noin 430 henkilötyövuodesta noin 400 henkilötyövuoteen vuoden 2015 loppuun mennessä. Keskuskansliaa johtavan lainsäädäntöjohtajan vaihtumisen yhteydessä käytiin kansliatoimikunnassa keskustelua organisaation uudistamisesta. Keskuskanslia ja valiokuntasihteeristön työn kehittämisessä päätettiin palata asiaan vuoden 2013 keväällä. Kansliatoimikunta päätti eri toimintavaihtoehtoja käsitelleen valmistelun jälkeen järjestää kanslian sisäisen tarkastuksen täyttämällä avoinna olleen sisäisen tarkastajan (neuvottelevan virkamiehen) viran. Viran nimike muutettiin tarkastuspäälliköksi ja virka asetettiin sen riippumattomuuden korostamiseksi suoraan puhemiehen alaisuuteen. Kansliatoimikunta päätti tietohallintotoimiston organisaation ja toiminnan kehittämisestä siten, että tietohallintotoimisto pystyy aiempaa paremmin palvelemaan edustajia ja virkakuntaa ja ottamaan selkeämmän vastuun tietoturvasta ja projektien hallinnasta. Tietohallinnon kehittämisen tarvetta korosti uuden tietotekniikan käyttöönotto toimintavuonna. Kansliatoimikunta päätti vahvistaa tieto- ja viestintäyksikköä lisäämällä sinne taloudelliset laskelmat toiminnan edellyttämiä virkoja tavoitteenaan erityisesti opposition työn tukeminen. Kansanedustajien avustajajärjestelmää kehitettiin ottamalla toimintavuoden alussa ryhmäkansliamallin soveltava kokeilu käyttöön sosiaalidemokraattisessa eduskuntaryhmässä. Vuoden lopussa saavutettiin myös merkittävä tulos avustajajärjestelmän kehittämisessä: kansanedustajien avustajien työsuhteen ehdoista tehtiin työehtosopimus eduskunnan kanslian ja avustajia edustavien Eduskunnan ammattiosasto ry:n ja Eduskunnan akavalaiset ry:n kesken. Myönteisen kehityksen ohella avustajajärjestelmässä oli toimintavuonna myös havaittavissa ongelmatilanteita: kanslia kävi neuvotteluita määräaikaisten työsuhteiden päättymisestä syntyneistä näkemyseroista. Neuvottelut johtivat useimmissa ta-\n5 5 pauksissa yhteiseen näkemykseen, mutta kaksi työsuhteen päättymistä koskevaa asiaa johti oikeudenkäyntiin, jossa eduskunnan kanslia on vastaajana. Eduskunnan palkkausjärjestelmän soveltamisen osakseen saama henkilökunnan kritiikki johti palkkausjärjestelmän käytäntöjen uudistamiseen. Uudet soveltamisohjeet hyväksyttiin yhdessä henkilöstöjärjestöjen kanssa. Uudistuksen pääsisältö oli palkkavaikutteisten suoritusarviointien siirto lähiesimiehiltä organisaatiossa ylemmäs. Organisaatio Eduskunnan kanslia hoitaa kansliatoimikunnan alaisena tehtävänsä siten, että eduskunnalla on edellytykset hoitaa sille valtioelimenä kuuluvat tehtävät. Kanslian päällikkönä toimii pääsihteeri, jonka kanslian johtamista koskevat tehtävät on määritetty eduskunnan kanslian ohjesäännön 18 :ssä. Pääsihteeri johtaa myös kanslian johtavista virkamiehistä ja henkilöstön edustajista koottua johtoryhmää. Eduskunnan kanslian yhteisten eli pääsihteerin esikunnan tehtävänä on avustaa puhemiehiä eduskuntatyön johtamisessa ja pääsihteeriä. Eduskunnan tarkastuspäällikön tehtävänä on hoitaa sisäistä tarkastusta. Lisäksi tarkastuspäällikkö toimii palkkiotoimikunnan yhteysvirkamiehenä. Tarkastuspäällikkö on suoraan puhemiehen alinen. Eduskunnan lainsäädäntöjohtajan johtama keskuskanslia muodostuu neljästä toimintayksiköstä, joita ovat osaston yhteiset, ruotsin kielen toimisto, pöytäkirjatoimisto ja asiakirjatoimisto. Yksikön päätehtävät ovat täysistuntotyön valmistelu-, täytäntöönpano- ja palvelutehtävät, valtiopäiväasiakirjojen ja rekisterien valmistaminen ja julkaiseminen sekä asiakirjojen jakelu ja varastointi. Eduskunnan apulaispääsihteerin johtaman valiokuntasihteeristön päätehtävänä on huolehtia valiokunnissa käsiteltävien asioiden valmistelusta ja siihen liittyvistä sihteeri- ja avustavista palveluista. Kansainvälisten asian yksikön tehtävänä on toimia puhemiehistön neuvonantajana kansainvälisissä kysymyksissä ja organisoida eduskunnan kahdenvälistä vierailuvaihtoa. Turvallisuusyksikön tehtävänä on vastata eduskunnan fyysisestä turvallisuudesta, henkilö- ja henkilöstöturvallisuudesta, toiminnan turvallisuudesta, palo- ja pelastusturvallisuudesta sekä ympäristöturvallisuudesta. Tieto- ja viestintäyksikköön kuuluvat eduskunnan kirjasto, sisäinen tietopalvelu ja eduskuntatiedotus. Kirjasto toimii julkisena oikeudellista tietoa, yhteiskuntatietoa ja eduskuntatietoa välittävänä keskuskirjastona sekä eduskunnan keskusarkistona. Sisäinen tietopalvelu huolehtii osaltaan siitä, että eduskunnalla on käytettävissään toimintansa edellyttämä tieto. Eduskuntatiedotus tuottaa media-, verkko- ja kansalaispalveluja mukaan lukien opastetut vierailut ja Kansalaisinfo. Hallinto-osasto huolehtii kansliatoimikunnan kokousten valmistelusta ja päätösten toimeenpanosta sekä käsittelee asiat, jotka koskevat eduskunnan taloudenhoitoa sekä toiminnan ja talouden suunnittelua, edustajanpalkkioita ja niihin verrattavia toimenpiteitä. Osastoon kuuluvat hallintotoimisto, tilitoimisto, kiinteistötoimisto ja tietohallintotoimisto.\n6 3. Henkilöstö 6 Henkilöstön määrä ja rakenne Päätoiminen henkilöstö Toimintakertomuksen tiedot koskien eduskunnan kanslian henkilöstöä on saatu valtionhallinnon yhteisestä Tahti -raportointijärjestelmästä ja laskelmat on tehty Tahti - järjestelmän määritelmiin ja luokituksiin perustuen. Tahti -järjestelmä esittää tilannekatsauksen vuoden lopun henkilöstömäärästä. Tahtiluokittelujen mukaan eduskunnan kansliassa päätoimista henkilöstöä oli vuoden 2012 lopussa yhteensä 629 henkilöä. Heistä valtaosa eli 70,7 % (445 henkilöä) oli virkasuhteisia. Työsuhteisia oli 29,3 % (184 henkilöä). Vakinaisen henkilöstön (vakinaiset viranhaltijat, toistaiseksi voimassaolevat työsuhteet) osuus oli 65,5 % yht. 412 henkilöä ja määräaikaisten (määräaikaiset virkasuhteet sekä työsuhteet) 34,5 % yht. 217 henkilöä. Määräaikaisesta henkilöstöstä 174 oli kansanedustajien avustajia. Vuoden 2012 aikana 13 kansanedustajan avustajaa siirtyi eduskunnan kansliasta Sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän kanslian palvelukseen ns. ryhmäkansliamallin mukaisesti. Kanslian koko henkilöstön henkilötyövuosien (htv) määrä vuonna 2012 oli yhteensä 620,1 1. Eduskunnan kanslian toiminta- ja taloussuunnitelman vuosille mukaan kanslian tavoitteena on vähentää vakinaisen virkakunnan määrää n.430 henkilötyövuodesta 400 henkilötyövuoteen vuoden 2015 loppuun mennessä. Henkilöstötarve on määritelty henkilötyövuosina todellisen henkilöstötarpeen määrittelyn selkeyttämiseksi ja tietojen vertailtavuuden varmistamiseksi. Taulukko 1: Henkilöstömäärä vuonna 2012 Henkilöstö 2012 Virkasuhteisia 445 Työsuhteisia 184 Kokoaikaisia 588 Osa-aikaisia 41 Vakinaisia 412 Määräaikaisia 217 Naisia 392 Miehiä 237 Kokonaislukumäärä 629 Taulukko 2: Henkilöstömäärä yksiköittäin/osastoittain 2012 Vakinaisia Määräaikaisia Yhteensä % koko henkilöstöstä Eduskunnan kanslia ,1 1 Henkilömäärissä ja henkilötyövuosissa ovat mukana hallinto-osaston kolme tehtäväkierrossa olevaa henkilöä.\n7 yhteiset Keskuskanslia ,8 Hallinto-osasto ,3 Valiokuntasihteeristö ,7 Tieto- ja ,5 viestintäyksikkö Kansainvälisten ,7 asiain yksikkö Turvallisuusyksikkö ,3 Kansanedustajien ,6 avustajat Yhteensä ,0 7 Henkilöstön ikärakenne Eduskunnan kanslian henkilöstön keski-ikä oli 45,6 vuotta. Miesten keski-ikä oli 45,7 vuotta ja naisten 45,6 vuotta. Vähintään 45-vuotiaiden osuus henkilöstöstä vuoden lopussa oli 55,3 % ja nousi edellisvuodesta 3,3 %. Eduskunnan kanslian suurin ikäryhmä olivat vuotiaat (28,1 %). Alle 35-vuotiaita henkilöstöstä oli 24,0 % (151 henkilöä). Naisten osuus heistä oli 61,6 %. Kuvio 1: Miesten ja naisten osuudet eri ikäluokissa 2012 Eduskunnan kanslian nykyisen henkilöstön ikärakenteen perusteella voidaan arvioida, että vanhuuseläkeiän saavuttaa nykyhenkilöstöstä 162 henkilöä (25,8 %) seuraavan kymmenen vuoden aikana. Ennuste perustuu vanhuuseläkkeelle siirtymisen osalta Valtiokonttorista saatuihin laskelmiin, joiden perustana ovat normaalin henkilökohtaisen eläkeiän mukaiset vanhuuseläkkeelle siirtymisen ajankohdat. Lisäksi henkilökohtaisen eläkeikänsä jo aiemmin saavuttaneita, 64 vuotta täyttäneitä henkilöitä oli eduskunnan kanslian palveluksessa 16 henkilöä. Virkasuhteisen henkilöstön jakautuminen tehtävätasoille Eduskunnan kanslian virkasuhteessa olevat, epj-palkkausjärjestelmään kuuluvat henkilöt (425 henkilöä) on luokiteltu Tahti-raportoinnissa valtion palkkatilastointi-\n8 8 luokituksen mukaisella tehtävätasoluokituksella. Seuraavaan tarkasteluun on otettu mukaan myös epj-palkkausjärjestelmän ulkopuolisista virkamiehistä (20 henkilöä) eduskunnan kanslian sopimuspalkkaiset, johtavat virkamiehet (14 henkilöä). Työsuhteinen henkilöstö jää tämän tarkastelun ulkopuolelle, koska heihin ei sovelleta tehtävien vaativuusluokittelua, joka on tehtävätasojaottelun perusteena. Henkilöstön tehtävärakennetta kuvaavissa tarkasteluissa on käytetty seuraavaa tehtävätasoluokitusta: Johtavat virkamiehet ja toimistopäälliköt: Tähän ryhmään kuuluvat eduskunnan kanslian johtavat virkamiehet sekä toimistopäälliköt ja toimistoihin verrattavien toimintayksiköiden esimiehet. Esimies- ja työnjohtotehtävät: Tähän ryhmään luetaan virkamiehet, jotka toimivat työnjohto- ja esimiestehtävissä, mutta eivät kuulu johtavien virkamiesten ja toimistopäälliköiden ryhmään. Työnjohto- ja esimiestehtävien osuus työajasta on yli puolet. Esimiestehtäväryhmään kuuluu useita suorittavien tehtävien työnjohtotehtäviä. Asiantuntijatehtävät: Tässä ryhmässä ovat virat ja tehtävät, joissa käytetään virkamiesvaltaa tai tehdään vaativia asiantuntijatöitä. Johto- ja esimiestöiden osuus on alle puolet kokonaistyöajasta. Toimeenpanevat tehtävät: Tähän ryhmään kuuluvat tehtävät, joista valtaosa tehdään annettujen ohjeiden tai toimeksiantojen perusteella. Tehtäviin ei sisälly esimies- tai johtamistehtäviä. Toimeenpanevat tehtävät muodostavat suurimman tehtävätasoryhmän. Eduskunnan kansliassa toimeenpanevien tehtävien ryhmään on luokiteltu mm. virastoavustajien ja laitoshuoltajien tehtävät sekä yleiset toimistotyöt. Kuvio 2. Virkasuhteisen henkilöstön jakautuminen eri tehtävätasoille 2012\n9 9 Johtotason- ja esimiestehtävissä miesten osuus oli 57 % ja naisten osuus 43 %. Toimeenpanevissa tehtävissä oli puolestaan naisia 67 % ja miehiä 33 %. Asiantuntijatehtävissä naisten osuus oli 59 % ja miesten 41 %. Kuvio 3: Sukupuolijakauma eri tehtävätasoilla 2012 Henkilötyövuodet ja henkilöstömenot Eduskunnan kanslian henkilöstön määrä oli 629 henkilöä vuonna 2012 ja heidän tuottamiensa henkilötyövuosien määrä 620,1 henkilötyövuotta (htv). Henkilötyövuoden hintaan lasketaan kaikki työnantajan maksamat kulut ja siten muodostuvat ns. kokonaistyövoimakustannukset. Näin laskettuna yhden henkilötyövuoden hinta oli euroa. Henkilötyöpäivän hinta oli 236,42 euroa. Taulukko 3: Henkilötyövuodet ja kokonaistyövoimakustannukset HTV /HTV Koulutus ja kehittäminen Eduskunnan kanslian henkilöstön koulutukseen ja kehittämiseen käytettiin 2,4 työpäivää/htv ja keskimäärin euroa/htv. Tässä koulutuskustannuksiin sisältyvät sekä koulutuksesta aiheutuneet erilliskustannukset, kuten kurssi- tai seminaarimaksut, että keskimääräiset koulutusajan palkat työnantajamaksuineen. Vuonna 2012 koulutuksen pääpaino oli uuden työasemaympäristön käyttöönottokoulutuksessa, kielikoulutuksessa sekä työyhteisötaitojen koulutuksessa. Eduskunnan kanslian henkilöstön koulutusmenot vuonna 2012 olivat euroa. Taulukko 4: Koulutus ja kehittäminen sekä koulutusmenot , /htv Vuosi Koulutus ja kehittäminen, /htv Koulutusmenot, /htv\n10 Henkilöstön työkunto 10 Sairauspoissaolot Sairauspäivien määrä kasvoi edellisvuoden 5746 päivästä 6299 päivään. Lyhyiden (1-3 pv) sairauspoissaolojen määrä pysyi lähes ennallaan vähentyen edellisvuodesta 0,3 %, kun taas pitkät sairauspoissaolot (4- pv) lisääntyivät 4,5 %. Sairauspoissaolojen osuus (työpäivää/htv) kasvoi edellisestä vuodesta 12,1 %. Sairauspoissaolopäivien kustannukset olivat euroa. Taulukko 5: Sairaustapausten ja sairauspäivien määrä yhteensä vuonna 2012 eduskunnan kansliassa sairaustapauksia kpl sairauspäiviä kpl pv/tapaus tapauksia/edunsaaja pv/edunsaaja tapauksia/htv pv/htv ,6 2,9 13,5 2,2 10,2 Kuvio 4: Sairaustapausten määrä poissaolon keston mukaan 2012 Työilmapiiri Eduskunnan kanslian henkilöstön työtyytyväisyyskysely toteutetaan eduskunnassa joka toinen vuosi. Edellisen kerran kysely tehtiin vuonna 2011 ja seuraavan kerran vuonna Näin ollen tuloksia ei ole raportoitavissa vuodelta Eduskunnan kanslian työhyvinvointisuunnitelman laatiminen suunnittelukaudelle aloitettiin lokakuussa Suunnitelmaan liitetään 2 3 strategista kehittämiskohdetta, joita seurataan ja mitataan suunnittelukauden aikana. Kehittämiskohteiden valintaan osallistuivat sekä esimiehet omissa tiimeissään että alaiset, molemmat myös yhdessä. Kaikkiaan 30 työryhmää palautti koontitaulukkonsa. Erilaisia kehittämisehdotuksia kertyi 199 kappaletta. Luvussa ovat mukana ehdotukset, jotka työryhmät mainitsivat vähintään 4 kertaa. Kehittämistoimenpiteet käynnistetään vuoden 2013 keväällä.\n11 11 Taulukko 6: Työhyvinvoinnin eri osa-alueisiin liittyvät kehittämisehdotukset 2012 Työhyvinvoinnin osa-alue Kehittämisehdotuksia (kpl) Johtaminen ja esimiestyö 115 Työolot ja työympäristö 22 Terveys ja voimavarat 28 Ammattitaito ja osaaminen 34 Yhteensä 199 Toimintakertomuksen 2012 henkilöstötiedot taulukkona Tarkastelujoukko: Virasto, Eduskunnan kanslia Vuosimuutos % 1. Henkilöstöresurssit henkilöstömäärä ,1 naiset ,8 miehet ,8 henkilötyövuodet 644,9 631,2 620,1-1,8 keski-ikä 44,9 44,8 45,6 1,9 naiset 44,8 45,2 45,6 0,9 miehet 45,2 44,1 45,7 3,6 henkilöstömäärät ikäluokittain , , , , , ,0 koulutustasoindeksi 5,1 4,6 5,0 10,0 naiset 5,2 4,6 5,1 9,9 miehet 5,0 4,5 4,9 10,0 vakinaiset ,5 naiset ,2 miehet ,6 määräaikaiset ,8 naiset ,8 miehet ,2 kokoaikaiset ,8 naiset ,8 miehet ,0 osa-aikaiset ,9 naiset ,8 miehet ,0 säännöllisenä työaikana tehdyn työajan osuus säännöllisestä vuosityöajasta, % 80,7 82,8 80,2-3,1 palkkasumma, /vuosi , , ,4 0,9 josta johdon palkkasumma, /vuosi , , ,1-0,4 tulosperusteiset lisät, /vuosi josta johdon tulosperusteiset lisät, /vuosi luontoisetuudet, /vuosi , , ,4-19,1 josta johdon luontoisetuudet, /vuosi 4 070, , ,8-0,4 henkilösivukulut, /vuosi , , ,0-2,1 josta eläkekulut, /vuosi , , ,3-0,4 kokonaistyövoimakustannukset, /vuosi , , ,3 0,7 tehdyn työajan palkkojen %- osuus palkkasummasta 77,9 78,8 77,5-1,7 välilliset työvoimakustannukset, /vuosi , , ,6 3,1 välillisten työvoimakustannusten % -osuus tehdyn 63,8 60,2 62,6 4,0 työajan palkoista henkilötyövuoden hinta, , , ,4 2,5\n12 2. Työhyvinvointi kokonaistyötyytyväisyysindeksi 3,3-100,0 sairauspoissaolot, työpäivää/htv 9,6 9,1 10,2 11,6 sairaustapauksien lkm ,7 3. Henkilöstöinvestoinnit työtyytyväisyyden edistäminen, /htv 263,9 271,3 394,5 45,4 työkunnon edistäminen, /htv 903,0 895,7 959,2 7,1 koulutus ja kehittäminen, työpäivää/htv 3,2 2,2 2,4 12,0 koulutus ja kehittäminen, /htv 1 809, , ,5 6,1 työterveyshuolto, /htv 439,8 439,0 479,0 9,1 henkilöstöinvestoinnit yhteensä, /htv 3 416, , ,2 10, Henkilöstön arvo, , , ,6-5,7 4. Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman ( ) toteutuminen vuosina Kansliatoimikunta hyväksyi eduskunnan kanslian tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman ja se lähetettiin täytäntöönpanoa varten hallintoosastolle. Tässä toimintakertomuksessa eduskunnan tasa-arvotoimikunta esittää yhteenvedon tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman ( ) toimenpiteiden toteutumisesta. Tasa-arvotoimikunta esittää yksityiskohtaisen analyysin edellisen suunnitelman toteutumisesta uudessa tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelmassa ( ). Tasa-arvo ja yhdenvertaisuustyö aloitettiin eduskunnan kansliassa vuonna Näin ollen tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustyön 20-vuotisjuhlavuosi koittaa uuden suunnitelmakauden lopussa Arvio siitä missä määrin käytännössä toteutuneet toimenpiteet ovat tosiasiallisesti edistäneet tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta eduskunnassa ja eduskunnan kansliassa voidaan esittää vasta pitemmällä aikavälillä. Eduskunnan tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustyö perustuu lakisääteiseen velvoitteeseen. 2 Laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta (609/1986) ja yhdenvertai- 2 Laki naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta eli tasa-arvolaki 6 a (232/2005) Jos työnantajan palvelussuhteessa olevan henkilöstön määrä on säännöllisesti vähintään 30 työntekijää, työnantajan on toteutettava tasa-arvoa edistävät toimet vuosittain laadittavan, erityisesti palkkausta ja muita palvelussuhteen ehtoja koskevan tasa-arvosuunnitelman mukaisesti. Tasa-arvosuunnitelma on laadittava yhteistyössä henkilöstön edustajien kanssa, ja sen tulee sisältää: 1) selvitys työpaikan tasa-arvotilanteesta ja sen osana erittely naisten ja miesten sijoittumisesta eri tehtäviin sekä kartoitus naisten ja miesten tehtävien luokituksesta, palkoista ja palkkaeroista (palkkakartoitus) 2) käynnistettäviksi tai toteutettaviksi suunnitellut tarpeelliset toimenpiteet tasa-arvon edistämiseksi ja palkkauksellisen tasa-arvon saavuttamiseksi; ja 3) arvio tasa-arvosuunnitelmaan sisältyneiden aikaisempien toimenpiteiden toteuttamisesta ja niiden tuloksista. Yhdenvertaisuuslaki (21/2004) 4 Viranomaisten velvollisuus edistää yhdenvertaisuutta Viranomaisten tulee kaikessa toiminnassaan edistää yhdenvertaisuutta tavoitteellisesti ja suunnitelmallisesti sekä vakiinnuttaa sellaiset hallinto- ja toimintatavat, joilla varmistetaan yhdenvertaisuuden edistäminen asioiden valmistelussa ja päätöksenteossa. Viranomaisten tulee erityisesti muuttaa niitä olosuhteita, jotka estävät yhdenvertaisuuden toteutumista. Etnisen yhdenvertaisuuden edistämiseksi viranomaisten tulee laatia suunnitelma (yhdenvertaisuussuunnitelma) siinä laajuudessa kuin kunkin viranomaisen toiminnan luonne sitä vaatii.\n13 13 suuslaki (21/2004) säätelevät tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnittelua työpaikoilla ja viranomaistoiminnassa. 3 Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustyön merkityksestä Sen lisäksi, että systemaattinen suunnittelutyö ja suunnitelmien johdonmukainen toimeenpano auttaa eduskunnan kansliaa lakisääteisten velvoitteiden täyttämisessä, suunnittelutyöstä on myös hyötyä hallinnon laadun kehittämisessä ja varmistamisessa. Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman tavoitteet ja toimenpiteet siirtyvät vähitellen osaksi hallinnon rakenteita ja prosesseja. Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman toteutumisen seuranta on hyvin tärkeää hallinnon laadun kehittämisen ja varmistamisen kannalta, joten tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustyö voidaankin nähdä osana hallinnon tavoitteellista kehittämistä. Onnistuakseen tasa-arvo- ja yhdenvertaisuustyö vaatii kansliatoimikunnan tuen ja eduskunnan johdon ja esimieskunnan sitoutumisen. Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelman ( ) toteutumisesta Tasa-arvo- ja yhdenvertaisuussuunnitelma ( ) jakaantui kahteen osaan: tasa-arvosuunnitelmaan (A-osa) ja yhdenvertaisuussuunnitelmaan (B-osa), joille kummallekin osa-alueelle kehitettiin omat tavoitteet ja toimenpiteet, joilla valittuja tavoitteita pyrittiin edistämään. A. TASA-ARVOSUUNNITELMA edistää naisten ja miesten tasa-arvoisuutta eduskunnan kansliassa Osa-alueet, joille asetettiin 11 tavoitetta ja 38 toimenpidettä (1) naisten ja miesten tasa-arvo työyhteisössä (2) tasa-arvo palkkauksessa ja palvelusuhteen ehdoissa (3) naisten ja miesten osallistuminen työryhmätyöskentelyyn ja työyhteisön kehittämiseen (4) tasa-arvomyönteisyyden edistäminen eduskunnassa (5) seksuaalisen ja sukupuolisen häirinnän estäminen B. YHDEVERTAISUUSSUUNNITELMA pyrkii estämään syrjimisen iän, alkuperän, kansalaisuuden, kielen, uskonnon, vakaumuksen, mielipiteen, terveydentilan, vammaisuuden tai muun henkilöön liittyvän syyn perusteella Kolme painopistealuetta, joille asetettiin 9 toimenpidettä (1) yhdenvertaisuus rekrytoinnissa (2) yhdenvertaisuus henkilöstöpolitiikassa (3) toimitilojen esteettömyys 3 Sanktiona tasa-arvolain syrjintäkiellon rikkomisesta on hyvitysseuraamus (Tasa-arvolaki 11 ), jonka lisäksi vahinkoa kärsinyt voi saada korvausta kärsimästään taloudellisesta vahingosta vahingonkorvauslain mukaan. Rikoslaki puolestaan sanktioi yleisen syrjintärikoksen (RL 11:11) ja erityisesti työsyrjintärikoksen (RL 47:3). Yhdenvertaisuuslaissa säädetään hyvitysseuraamuksesta (9 ), jonka lisäksi vahinkoa kärsinyt voi saada myös vahingonkorvausta.\n14 14 Tasa-arvo- ja yhdenvertaissuunnitelmassa ( ) oli yhteensä 47 toimenpidettä. Toimenpiteiden suuren määrän vuoksi oli perusteltua jatkaa suunnitelman toimeenpanoa myös vuonna Suunnitelman toimenpiteiden toteutumisesta voidaan arvioida seuraavaa: (1) Toimenpide toteutunut suunnitellussa muodossa 18 [38,3 %] (2) Toimenpide toteutunut osittain 16 [34 %] (3) Toimenpiteen suhteen on tapahtunut jotain liikahdusta 4 [ 8,5 %] (4) Toimenpide ei ole toteutunut 9 [19,2 %] Kokonaisuutena arvioiden suunnitelman mukaiset toimenpiteet ovat toteutuneet melko hyvin eduskunnan kanslian hallinnossa, sillä noin 72 % toimenpiteistä on toteutunut joko suunnitellussa muodossa taikka osittain. Parhaiten toimenpiteet ovat toteutuneet seuraavilla tasa-arvosuunnitelman osa-alueilla Naisten ja miesten tasa-arvo työyhteisössä, josta esimerkkeinä mainittakoon kaikissa rekrytointi-ilmoituksissa mainitaan nimenomainen kannustus sekä naisille että miehille hakea eduskunnan kansliassa avoinna olevia tehtäviä haastattelussa hakijoilta ei kysytä perhesuhteista tai muista yksityiselämään liittyvistä asioista työtyytyväisyyskyselyissä tiedustellaan, onko naisilla ja miehillä mahdollisuus päästä henkilöstökoulutukseen ja edetä urallaan tasapuolisesti Seksuaalisen ja sukupuolisen häirinnän torjunta, josta esimerkkinä mainittakoon Tasa-arvo- ja yhdenvertaissuunnitelma ( ) oli eduskunnan kansliassa ensimmäinen asiakirja, jossa sitouduttiin seksuaalisen häirinnän nollatoleranssiin Tasa-arvo palkkauksessa ja palvelussuhteen ehdoissa, josta esimerkkinä mainittakoon palkkakartoitus on toteutettu tasa-arvolain mukaisesti vuosittain uuden palkkausjärjestelmän kehittämisessä käytetään asiantuntijoina sekä naisia että miehiä Yhdenvertaisuussuunnitelman puolella parhaiten ovat toteutuneet seuraavat toimenpiteet - pitkältä sairauslomalta paluuta on tuettu henkilön voinnin ja jaksamisen huomioon ottaen sekä henkilön toiveita kuunnellen - eduskunnan kansliassa kohdellaan kaikkia yhdenvertaisesti seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta - yhden henkilöstöryhmän eriarvoiseen kohteluun puututtiin heti kun se kävi ilmi (laitoshuoltajien puhelimen käyttömahdollisuudet)\n15 15 - kansanedustajien avustajien asemaa on suunnitelmakaudella kohennettu monin eri tavoin, josta hyvänä esimerkkinä voi mainita voimaan tulleen eduskunnan historian ensimmäinen työehtosopimuksen ( ), jonka varassa avustajakunnan asemaa kehitetään edelleen - eduskunnan peruskorjauksen myötä esteetön liikkuminen eduskunnan tiloissa toteutuu. 5. Kanslian toiminnan arviointi Valiokuntasihteeristö 1. Tärkeimmät tehtävät ja suoritteet Valiokuntasihteeristön perustehtävänä on turvata valiokunnille edellytykset hoitaa niiden valtiosäännön mukaiset ja muut tehtävät. Sihteeristö huolehtii kaikkien 16 valiokunnan tarvitsemista sihteeripalveluista sekä valiokunnassa käsiteltävien asioiden valmistelusta ja tähän liittyvien avustavien toimistojen järjestämisestä. Henkilöstö luo edellytykset sille, että asiat voidaan ratkaista kussakin valiokunnassa silloin, kun valiokunnalla on valmiudet siihen. Valiokuntien toimintaa kuvaavat luvut annetaan mm. tilastoissa valtiopäivittäin. Valiokunnat ja valtiovarainvaliokunnan kahdeksan jaostoa pitivät vuoden 2012 valtiopäivillä yhteensä 1523 kokousta. Mietintöjä ja lausuntoja valmistui 507. Valtiopäivillä loppuun käsitellyistä hallituksen esityksistä 23 prosenttia hyväksyttiin muutettuina erikoisvaliokuntien mietinnöissä ehdottamin tavoin. Valiokuntien kokousten ja mietintöjen lukumäärä on vuoden 2012 valtiopäivillä ollut suurempi kuin vuoden 2011 valtiopäivillä, jotka olivat tämän vaalikauden ensimmäiset. Oheisesta taulukosta ilmenevät vertailutietoina edellisen vaalikauden toisien valtiopäivien suoritetiedot. Valiokuntien kokousten lukumäärä oli 2012 valtiopäivillä käytännössä sama kuin 2008 valtiopäivillä ja mietintöjen ja lausuntojen yhteismäärä jonkin verran pienempi. Suorite / valtiopäivät 2012 vp 2011 vp 2008 vp Kokoukset Mietinnöt ja lausunnot Mietinnöt Lausunnot Valiokuntakokousten sekä mietintöjen ja lausuntojen jakautuminen eri valiokuntien kesken ilmenee oheisesta taulukosta.\n16 16 Tilastotietoja valiokunnista 2012 Kokoukset Mietinnöt Lausunnot yhteensä -ErV:lle TJ 32 ja 38 -SuV / UaV:lle EU:n asiat -VN/Min:lle PL 47, 96, 97 Suuri valiokunta (SuV) Perustuslakivaliokunta (PeV) Ulkoasiainvaliokunta (UaV) Valtiovarainvaliokunta (VaV) VaV:n jaostot 296 Tarkastusvaliokunta (TrV) Hallintovaliokunta (HaV) Lakivaliokunta (LaV) Liikenne- ja viestintävaliokunta (LiV) Maa- ja metsätalousvaliokunta (MmV) Puolustusvaliokunta (PuV) Sivistysvaliokunta (SiV) Sosiaali- ja terveysvaliokunta (StV) Talousvaliokunta (TaV) Tulevaisuusvaliokunta (TuV) Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta (TyV) Ympäristövaliokunta (YmV) Yhteensä Talousarvion toteutuminen Valiokuntasihteeristön talousarvio vuodelle 2012 oli euroa ja toteuma euroa. Budjetti ylittyi siten eurolla. Suurimmat ylitykset olivat virkasuhdepalkoissa (noin euroa), ei epj-palkoissa (noin euroa) ja asiantuntijapalkkioissa (noin euroa). Palkka-menojen ylitys johtuu osaksi valiokuntaneuvoksen eläköitymisen ja eräistä sairauslomiin liittyneistä kaksoismiehitystilanteista. Valiokuntien matkakulut alittuivat totutusti budjetoidusta (noin eurolla). Viime vaalikauden aikana valiokuntien menoissa henkilöstömenojen määrä ja suhteellinen osuus kasvoi joka vuosi ja vastaavasti toimintamenojen osuus pienentyi. Vuonna 2012 tämä kehitys tasaantui, ja suhteellinen tilanne muistutti enemmän viime vaalikauden alku- kuin loppujaksoa. Menot (1000 ) Henkilöstömenot (80 %) (82 %) (84 %) (87 %) 5884 (82 %) Toimintamenot (20 %) (18 %) (16 %) 817 (13 %) 1317 (18 %) Yhteensä\n17 3. Tavoitteiden toteutuminen Valiokunnan päätettäväksi saatettavien mietintö- ja lausuntoluonnosten korkeaa tasoa ylläpidetään ja kehitetään. Ne ovat laadultaan asiasisältöisesti, oikeudellisesti ja lakiteknisesti virheettömiä sekä kielellisesti ymmärrettäviä ja moitteettomia sekä vastaavat valiokunnan kantoja. 2. Mietintöjen päätösehdotukset muotoillaan niin, että ne sellaisenaan toimivat päätöksenteon pohjana täysistunnossa. Huolehditaan lisäksi teknisesti siitä, että vastalauseiden ja eriävien mielipiteiden päätösehdotukset ovat sellaisia, että suoraan niiden perusteella voidaan tehdä ehdotuksia täysistunnossa. 3. Valiokuntien mietinnöt ja lausunnot laaditaan asian laadun mukaisesti perusteluiltaan niin kattavasti, että ne tarjoavat tulkintaohjeita lakien täytäntöönpanossa ja muissa soveltamistilanteissa. Nämä tavoitteet on saavutettu pääosin hyvin. Vuoden 2012 valtiopäiville annetuista, valiokuntiin lähetetyistä hallituksen esityksistä, kertomuksista ja selonteoista saatiin valmiiksi 90 %. Valiokunnissa ei ole enää vireillä yhtään tällaista asiaa vuoden 2011 valtiopäiviltä. 4. Valiokuntien työssä lisätään sähköistä työtapaa, kiinnitetään enenevästi huomiota mietintöjen ja lausuntojen tiiviyteen sekä parannetaan asiantuntijoiden kuulemisen suunnittelua esimerkiksi kutsujen ajoituksen ja kuultavien määrän osalta. Edistetään puhemiesneuvoston budjettimenettelyn kehittämistä koskevien linjausten noudattamista valiokunnissa. Sähköistä työtapaa on edistänyt ipadien käyttöönotto valiokuntatyössä syysistuntokaudella. 5. Työtyytyväisyyttä heikentäviä tekijöitä vähennetään. Valiokuntasihteeristö ottaa käyttöön esimiestyön kaksisuuntaisen palaute- ja arviointijärjestelyn. Sisäistä tiedon kulkua tehostetaan sopimalla sähköisen työtilan pääkäyttäjästä. Johtoryhmätyön ja valiokuntasihteeristön välinen tiedonkulku ja seuranta säännönmukaistetaan. Valiokuntasihteeristön palvelukyvyn varmistaminen johtaa ajoittain ylitöihin töiden määrän tai asioiden kiireellisyyden takia, mm. valtioneuvoston ja EU:n toimintaan liittyvistä ajoituksista. Ylitöiden kertymistä liiaksi yksittäisille työntekijöille pyritään vähentämään mm. työjärjestelyin tai sijaisuuksin myönnettyjen määrärahojen puitteissa. Palaute- ja arviointijärjestelmän kokeilu on saatu tehdyksi. Ajallisesti 2014 kehityskeskusteluihin on määrä kytkeä järjestelmän käyttöönotto valiokuntakanslioissa. Ns. ykkösneuvospalaverit on laajennettu kaikkien valiokuntaneuvosten, noin kahden viikon välein pidettäväksi kokouksiksi, joiden pöytäkirjat tallennetaan valiokuntasihteeristön työtilaan. Vuonna 2008 oli ylityötunteja 4670, vuonna 2009 niitä oli 3570, vuonna 2010 määrä oli 2910, vuonna ja Ylitöiden määrä on laskenut kiitettävästi. Kiirejaksot valiokuntien toiminnassa keskittyvät vaalikausittain ja valtiopäivittäin valiokuntasihteeristöstä riippumatta tiiviille ajanjaksoille, jolloin ylitöitä ei voida välttää.\n18 18 6. Vaski eli valiokuntien asian- ja asiakirjojen hallintajärjestelmän valmistelu jatkuu. Järjestelmä otetaan pilottikäyttöön vuoden 2012 toisella puoliskolla ja tuotantokäyttöön 2013 alkupuolella. Vaski-projektin lisäksi valiokuntasihteeristö osallistuu Eduksi-hankkeen eteenpäin viemiseen ja tehtäviin osoitetuin riittävin resurssein. Vaski-järjestelmän käyttöönotto on toimittajasta johtuvista syistä lykkääntynyt niin, että tällä hetkellä käyttöönotto näyttää toteutuvan ehkä vuoden 2014 alkupuolella. 4. Henkilöstömäärä ja siinä tapahtuneet muutokset Valiokuntasihteeristössä oli vuoden 2012 lopussa 71 virkaa, joista viisi oli täyttämättä tai virkaan nimitetty oli virkavapaalla. Yksi virkavapaalla oleva valiokuntaneuvos erosi virastaan. Yksi valiokuntaneuvos eläköityi, virka on täytetty uudestaan. Valiokuntasihteeristöön kuuluu eduskunnan Brysseliin sijoitettu erityisasiantuntija. Tähän virkaan nimitetään määräajaksi. Suuri osa valiokuntasihteeristön henkilökunnasta on osallistunut vuoden aikana Eduksi-hankkeeseen ja etenkin sen Vaski-projektiin. 5. Valiokuntien matkat Varsinaisia valiokuntamatkoja (valiokuntien delegaatiomatkat) tehtiin seuraavasti: suuri valiokunta: Belgia, Tanska, Italia, Saksa perustuslakivaliokunta: Alankomaat, Ranska ulkoasiainvaliokunta: Saksa, Egypti, Jordania, Israel, Palestiina, Yhdysvallat valtiovarainvaliokunta: - puheenjohtajisto Saksa - asunto- ja ympäristöjaosto Etelä-Afrikka - työ- ja elinkeinojaosto Kiina - maatalousjaosto Brasilia - liikennejaosto Venäjä - verojaosto Italia - hallinto- ja turvallisuusjaosto Romania - sivistys- ja tiedejaosto Etelä-Korea - kunta- ja terveysjaosto Ruotsi tarkastusvaliokunta: Kroatia, Slovenia hallintovaliokunta: Yhdysvallat lakivaliokunta: Yhdysvallat, Kanada liikenne- ja viestintävaliokunta: Kanada, Yhdysvallat maa- ja metsätalousvaliokunta: Itävalta, Slovakia puolustusvaliokunta: Kazakstan, Kirgisia sivistysvaliokunta: Sveitsi sosiaali- ja terveysvaliokunta: Yhdysvallat talousvaliokunta: Indonesia, Singapore työelämä- ja tasa-arvovaliokunta: Iso-Britannia, Irlanti ympäristövaliokunta: Ukraina, Latvia Näiden varsinaisten valiokuntamatkojen kustannukset olivat noin euroa. Lisäksi valiokuntien edustajat tekivät ns. EU-matkoja sekä seminaari- ja kokousmatkoja, joiden kustannukset olivat lähes euroa. Valiokuntien kotimaan matkojen kustannukset olivat noin euroa. Valiokuntien kuulemien asiantuntijoiden matkakustannukset olivat noin euroa.\n19 19 Eduskunnan kanslia yhteiset 1. Tavoitteiden toteutuminen Eduskunnan kanslian tavoitteena on strategisen johtamisen ja johtoryhmän toiminnan tehostaminen ja edelleen kehittäminen. Kehittäminen on toteutunut asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Kansliatoimikunnan tekemän päätöksen mukaan tavoitteena on vähentää eduskunnan kanslian henkilöstön määrä vuoden 2015 loppuun mennessä 400 virkamieheen. Muutoksen hallinta ja toteuttaminen otettiin johtamisen kehittämisessä huomioon. Tavoitteen saavuttamiseksi mm. virkamiesten osaamista kehitettiin ja monipuolistettiin entisestään ja tehtäväkiertoa sekä sisäistä rekrytointia tehostettiin. Henkilöstön työhyvinvointiin kiinnitettiin erityistä huomiota. Johtoryhmä kokoontui vakiintuneesti viikoittain kesäaikaa lukuun ottamatta, yhteensä 24 kertaa. Kokouksissa käsiteltiin useita kanslian toiminnan johtamisen kannalta merkittäviä asioita ja hankkeita. Kokouksiin osallistuivat osastojen johtajat, henkilöstöjärjestöjen edustajat sekä kulloinkin käsittelyssä olevaa asiaa valmistelleet virkamiehet. Kokouksen pöytäkirjat julkaistiin Areenassa. Eduskunnan johdon neuvottelupäivät järjestettiin vakiintuneen käytännön mukaisesti keväällä ja syksyllä. 2. Talousarvion toteutuminen Yksikön vuoden 2012 määrärahasta jäi käyttämättä euroa. Alitus selittyy palkkaukseen varatun määrärahan säästöllä. Talousarviossa 2012 varauduttiin sisäisestä tarkastuksesta vastaavan virkamiehen palkkaukseen, mutta tarkastuspäällikkö aloitti tehtävässään vasta vuoden 2012 loppupuolella. Muun muassa tästä johtuen palkkaukseen varatuista määrärahoista jäi käyttämättä euroa. Toimintamenoihin yksikölle varattiin euron määräraha, joka ylitettiin eurolla. 3. Henkilöstömäärä ja siinä tapahtuneet muutokset Yksikön henkilöstömäärässä ei tapahtunut muutoksia vuoden 2012 aikana. Eläköitymisen vuoksi neuvottelevan virkamiehen virka oli täyttämättä. Virka muutettiin tarkastuspäällikön viraksi ja siirrettiin toiselle vastuualueelle, jolloin yksikön henkilöstön määrä pysyi 7 henkilönä. Kansainvälisten asiain yksikkö 1. Tavoitteiden toteutuminen Tulossuunnitelman tavoitteet ovat toteutuneet hyvin. Eduskunnan kansainvälinen yhteistyö jatkui vilkkaana. Kansainvälinen mielenkiinto Suomeen ja eduskunnan työhön on suuri, mikä vaikuttaa kansainväliseen parlamentaariseen vuorovaikutukseen.\n20 20 Kansainvälisten asiain yksikkö on toiminnallaan edistänyt eduskunnan strategisten päämäärien mukaisesti eduskunnan roolia aktiivisena kansainvälisenä toimijana luoden ja lisäten ajankohtaista tietoa kansainvälisestä politiikasta kansanedustajien työn pohjaksi. Yksikkö antaa asiantuntija-apua eduskunnan kansainvälisessä yhteistyössä, johon kuuluvat mm. parlamentaariseen diplomatiaan liittyvä kansainvälinen yhteistyö eli parlamenttienväliset järjestöt, kansainväliset vierailut, seminaarit ja konferenssit, ystävyys- ja yhteistoimintaryhmät sekä parlamentaarisen demokratian edistäminen yhteistyössä mm. ulkoasiainministeriön kanssa. Yksikkö on toiminnallaan voinut tukea Suomen ulkopoliittisia intressejä ja tavoitteita (esim. pohjoinen ulottuvuus, Itämeri-politiikka, arktinen yhteistyö, kehitysyhteistyö, ihmisoikeudet, Pohjoismaiden rajaesteet ja kestävä kehitys). Eduskunta osallistuu säännöllisesti yhdeksän monenkeskisen kansainvälisen järjestön toimintaan. Valtuuskuntien työssä on mukana 87 kansanedustajaa, joilla on lukuisia luottamus- ja raportointitehtäviä. Vuoden suurin Suomessa järjestettävistä tapahtumista oli Pohjoismaiden neuvoston istunto kooten tuhatkunta osanottajaa ja satakunta lehdistön edustajaa noin kahdeksaankymmeneen kokoukseen ja erilaiseen oheistapahtumaan eduskunnassa. Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen poliittisen komitean kokous järjestettiin Suomessa. Yksikkö järjesti yhteistyössä Maailmanpankin kanssa parlamenttien roolia budjetin valmistelussa koskevan seminaarin. Kansainvälisten valtuuskuntien kokouksia, asiantuntijakuulemisia ja muita tapahtumia oli n Puhemies Eero Heinäluoma vieraili Keski-Amerikassa, Intiassa, Afganistanissa, Länsi-Afrikassa, Slovakiassa, Itävallassa, Unkarissa ja Puolassa. Hän isännöi Pohjoismaiden ja Baltian maiden puhemieskokousta Ahvenanmaalla. Eduskunnassa vierailivat Ison-Britannian alahuoneen, Serbian ja Kroatian parlamenttien puhemiehet sekä Kiinan kansankongressin pysyvän komitean varapuheenjohtaja. Muita kansainvälisiä valtuuskuntia eduskunnassa kävi viitisenkymmentä, ml. Saksan liittopresidentti sekä Naton ja EN:n pääsihteerit. Kansainvälisten asiain yksikkö on kehittänyt valtuuskuntien yhteistyötä mm. niin, että EN:n ja ETYJin valtuuskunnat ovat pitäneet myös yhteiskokouksia. On tärkeää jatkuvasti etsiä synergiaa valtuuskuntien työssä, välttää päällekkäisyyksiä ja löytää yhteisiä Suomen kannalta tärkeitä aihepiirejä, joita valtuuskunnat voivat kansainvälisillä foorumeilla edistää. Yhteistyötä tärkeiden sidos-ryhmien kanssa sekä hallitustasolla että kansalaisjärjestöjen kanssa on jatkuvasti tiivistetty. Yksikkö on kanslian strategisten päämäärien mukaisesti kehittänyt suunnittelu- ja raportointijärjestelmiään mm. ottamalla käyttöön yhdenmukaisen kansainvälisten tapahtumien raportointijärjestelmän ja arkistoinnin. 2. Talousarvion toteutuminen Matkamäärärahoihin oli budjetoitu Toteutuneet kustannukset olivat eli määrärahan ylitys oli 7 %.\nEDUSKUNNAN KANSLIAN TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 2013\nEDUSKUNNAN KANSLIAN TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 2013 Kansliatoimikunta 20.3.2014 Dnro: 3/21/2014 2 Eduskunnan kanslian vuoden 2013 toimintakertomuksen sisällysluettelo: 1. Pääsihteerin katsaus\nEDUSKUNNAN KANSLIAN TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 2014\nEDUSKUNNAN KANSLIAN TOIMINTAKERTOMUS JA TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 2014 Kansliatoimikunta 12.3.2015 Dnro: 4/21/2015 2 Eduskunnan kanslian vuoden 2014 toimintakertomuksen sisällysluettelo: 1. Pääsihteerin katsaus\nEDUSKUNNAN KANSLIAN VUODEN 2015 TOIMINTAKERTOMUS\nEDUSKUNNAN KANSLIA Hallinto- ja palveluosasto MUISTIO Dnro: 3/21/2016 8.6.2016 Tarkastusvaliokunnan kuuleminen 14.6.2016 klo 12.30 EDUSKUNNAN KANSLIAN VUODEN 2015 TOIMINTAKERTOMUS Kanslian toiminnan luotettavuus


Valpuri Erkintytär Innamaa – Renessanssin tahtonainen osa 1/4 - #kirja\nValpuri Erkintytär Innamaa – Renessanssin tahtonainen osa 1/4\nKristiina Vuori on historiallisen romaanin taituri ja uudistaja. Esikoisromaani Näkijän tytär (2012) oli suurmenestys, jonka jälkeen Vuori on hurmannut lukijansa uudella tarinalla vuosittain. Viidennessä romaanissa Kaarnatuuli hänen pääaiheenaan on ensi kertaa historiallinen henkilö.\nValpuri Innamaa, lannistumaton renessanssinainen. Turun valtaporvari, joka nuorena leskenäkään ei antanut 1500-luvun naisen aseman rajoittaa itseään.\nTarina alkaa mestauslavalta, vuodesta 1563. Porvari Henrik Innamaa odottaa rangaistusta maanpetturuudesta. Samaan aikaan kuningas Erikin joukot vyöryvät Turkuun. Innamaan kauppakartano vallataan, sen rikkaudet anastetaan ja raskaana oleva 20-vuotias leski ajetaan pikkutyttöineen ulkosalle.\nMutta Valpuria ei helpolla lannisteta. Hän vaatii oikeutta eikä pelkää aatelisia riistäjiään, ei Turun raastuvanoikeutta, ei edes itse kuningasta. Ennen pitkää hän on Turun varakkain porvari, omistaa laivoja, maata, turkisaittoja ja myllyjä, harjoittaa koti- ja ulkomaan kauppaa.\nValpuri Innamaa oli historiallinen henkilö, jonka kohtalo on värikkäämpi kuin keksityt. Kiivassuisena ja menestyneenä naisena Valpuri kohtasi niin kateutta kuin kostoa. Ja tietenkin – romantiikkaa.\nTässä Kristiina Vuoren kirjoittamaa taustaa kiehtovasta päähenkilöstä. Neliosainen tarina jatkuu viikottain kirjan ilmestymiseen 22.4. saakka.\nKaarnatuuli on tarina turkulaisesta suurkauppiaasta Valpuri Erkintytär Innamaasta, joka raivasi tiensä huipulle sitkeytensä ja tarmokkuutensa avulla. Jos renessanssin ajan Suomessa olisi ollut lasikattoja, Valpuri Innamaa olisi ollut ensimmäisten joukossa hajottamassa niitä. Keskiajalta periytyvän lain mukaan aviomiehet olivat vaimojensa edusmiehiä ja vastasivat siten perheen raha-asioista. Vaimojen katsottiin kuuluvan kodin piiriin, ei julkiseen elämään, mihin kaupankäynti luonnollisesti lukeutui. Vain leskivaimoilla oli mahdollisuus itsenäisyyteen ja juuri leskeysaikana Valpurikin teroitti kyntensä ja otti ensimmäiset askeleensa kohti menestystä.\nElämä Turussa 1500-luvun jälkipuoliskolla ei ollut helppoa kenellekään. Valtakunta kävi lävitse kaksi raskasta sotaa, kruunu peri lisäveroja, linnaleiri rasitti niin porvarien kuin talonpoikienkin taloutta, Kustaa Vaasan pojat riitelivät kruunusta, Turussa puhkesi rutto, tulipalot tuhosivat asutusta pariinkin kertaan ja koettiin ankaria katovuosia.\nKaarnatuuli alkaa kapinakesästä 1563. Kuningas Eerik XIV marssitti joukkonsa Turkuun, piiritti Turun linnan ja vangitsi velipuolensa Suomen herttuan Juhanan vaimoineen. Valpurin ensimmäinen aviomies, porvari Henrik Hannunpoika Innamaa, oli yksi Juhana-herttuan hovihankkijoista ja kuului siten lääninherransa lähipiiriin. Henrik Innamaa putkahtaa asiakirjoihin ensimmäisen kerran vuonna 1549 talottomana pikkukauppiaana. Henrik ei kuitenkaan viihtynyt pitkään rihkamakaupustelijana, sillä jo kaksi vuotta myöhemmin hän omisti sekä talon että laivan ja siitä eteenpäin hän kartutti omaisuuttaan ja esiintyi lähteissä niin raatimiehenä kuin linnaoikeuden jäsenenä.\nKuningas Eerikin suivaannuttua pikkuveljensä omavaltaisuuteen koittivat herttuan suosikeille kovat ajat. Henrik Innamaan elämä päättyi tiettävästi mestauslavalle, sillä häntä ei löydy lähteistä enää herttua Juhanan kukistumisen jälkeen. Henrikin kuoltua Innamaan kauppahuone ryöstettiin ja Valpuri jäi lähes puille paljaille pienen tyttärensä kera.\nMitä sitten tiedämme Valpuri Innamaasta? Ainakin sen, ettei hän jäänyt lannistuneena tuleen makaamaan. Valpurilta kului kahdeksan vuotta urotekoon, jonka onnistumiseen uskoi tuskin kukaan hänen aikalaisistaan.\nKristiina Vuori (s. 1967) on järvenpääläinen kirjailija, joka käyttää taiteilijanimeä. Ajatus historiallisesta romaanista kiehtoi hänen mieltään yli kolmekymmentä vuotta, ja kun hän tarttui toimeen, tuloksena oli historian humuun tempaava huima ...


Saunalahti 4G 100Mbit/s more like 0,1Mbit/s | OmaYhteisö\nSaunalahti 4G 100Mbit/s more like 0,1Mbit/s\nOlen nyt tässä viikon aikana alkanut ihmetellä, kun pingit hyppii 1000 ja videot yms eivät lataa millään. No syynä on lupauksien mukaan 5-80Mbit/s haarukalla vaihteleva Saunalahden/Elisan mobiililaajakaista, jossa nopeudet tällä hetkellä pyörivät siinä 0,5Mbit/s ja 3Mbit/s välillä kun ollaan 4G:ssä ja ei tämä ole hyväksyttävää, jos maksetaan 20e kuukaudessa tästä palvelusta. Ja tuskimpa on kyse mistään ruuhka-ajoista, kun netti temppuilee ihan milloin tykkää. Onko tähän mitään mahdollisia ratkaisuja meinaan ei ole todellakaan mukavaa, kun netti alkaa temppuilemaan juuri kun sitä tarvitsisi.\nOhessa screencapture speedtest.netissä tehdystä testistä.\nVastauksen tähän kysymykseen jakoi hpguru 30 syyskuu 2016, 20:47\nTuolle profiilille vikailmoitusta niin tutkivat asiaa!\nYleisesti voisi sanoa että 4G ei toimi kaikkialla mainoksien veroisesti eli saatat asua katveessa. Toimiiko liittymä paremmin missään muualla ?\nKiitos vastauksesta ja avusta, ja mitä tulee tuohon katvealueeseen niin tuskimpa olen katvealueellakaan, koska asun suht lähellä Turkua (5-10km keskustasta) ja ennen netti on toiminut (jokseenkin) hyvin. Alkanut nyt vain temppuilla.\nKannattaa tehdä vikailmoitus Elisalle. Mutta olisi hyvä, jos voisit testata verkon toimivuutta myös toisella liittymällä ja laitteella.\nKiitos kommentistasi @kv36 jätin vikailmoituksen elisalle, toivottavasti ratkaisee jotain.\nEtäisyys jonkin suuremman kaupungin keskustasta ei todellakaan ole mikään nopeuden tae. Aseun 8 km Helsingin keskustasta. Kehä II sisäpuolella. Koskaan ei ole toiminut kunnolla. Ei Sonera, DNA eikä Elisan mobiililiittymät. Jopa puhelutkin katkeilee sisällä. Jos haluaa puhua ilman katkoksia, niin pitää seisoa kotona tietyssä paikassa. Ulkona netti toimii jotenkin, mutta yhteys hyppii Edgen, 3 ja 4G:n välillä.\n"Virallinen" selitys operaattorin taholta on ollut kutakuinkin seuraava (kerätty monesta lähteestä paloina).\n1. Alueen keskellä ei ole tukiasemmia, koska ei ollut operaattorien kuituja\n2. Laidoilla olevien tukiasemien tehoja ei voi nostaa koska häiritsisivät alueella muita tukiasemmia\n3. Näin pienelle asiakaskunnalle ei kannata mitään lisäkapasiteettia rakentaa. Alueella on vain 200 omakotitaloa.\n4. Myös kiinteä yhteydet olivat mitä olivat. Alueen laidalle tuli VDSL, mutta ei kata kun 1/4 aluuesta. Eli nopeuta yhteyksiä ei senkään kautta voinut unelmoida.\nTilanteeseen kyllästyneinä "otettiin sitten härkää sarvista" ja rakenenttiin omat kuituverkko. Suurin osa käyttää yhteytenä kuidun kautta (FTTH) 100/100Mbit/s nopeutta nyt. Myös 1Gbit/s nopeus on tarjolla. Oman verkon ansioista hinnat ovat -50% halvemmat siitä mitä vastaavissa operaattorin toimesta kuidutetuissa omakotitaloissa (mikä operaattorit hyvin vähän tekevät).\nMutta on outoa jos ennen toiminut hyvin tuo netti mutta nämä viime puolitoista viikkoa temppuillut minkä kerkeää.\nYhtäkkiä alkanut ongelma tarkoittaa melko varmasti, että joku vikatilanne on päällä joko verkossa, laitteessa tai liittymässä (sim-kortissa). Lisäksi periaatteessa melko yhtäkkiä voi nousta myös uuden kerrostalon seinät naapuriin, blokkaamaan signaalia.\n...Ja tietysti onhan sekin mahdollista - vaikkakin epätodennäköistä - että lähistöllä pari kymmenlapsista perhettä on hankkinut koko porukalle uudet 4g-tabletit, joilla nyt ahkerasti katsotaan netflixiä.\nAika paljonkin voisi päätellä tilanteesta, jos olisi tiedossa tarkat signaaliarvot (ei mitään palkkiarvausta) ja käytetyn solun tunnus ja taajuus siltä ajalta, kun yhteys toimi kunnolla. Hyvillä perustiedoilla voisi tarvittaessa väittää tiukastikin vastaan, jos operaattori ilmoittaa, ettei verkossa ole mitään vikaa.\nYksinkertaisimmillaan tuollainen tiputus tulee jo laitteen vaihtaessa toiselle taajuudelle, kun kuuluvuus on lehtien pudotessa tms. syyn vuoksi muuttunut.\nKun ongelma on jo päällä, niin ilman noita tietoja voikin sitten spekuloida maailman tappiin, mikä mättää.\nTuosta kuvasta voi katsella mikä kaikki voi vaikuttaa mobiilinetin nopeuteen ja miksi. Kuvan tein meidän kuituosuuskunnalla, kun porukan oli vaikea edes tajuta mikä on kiinteän ja langattoman yhteyden ero ja kumpi kyseisellä asiakkaalla on käytössä.\nKuvan läpikäynti "potenttiaalisten" kuituverkkoon liittyjien kanssa nosti kiinnostusta todella rajusti kuituun ;)\nNo tuohon tarkoitukseenhan tuo kuva on omiaan, kun tarkoitus on kerätä maksajia. Joka ymmärtää mobiiliverkoista edes perusteet, ei moista kuvituskuvaa edes laatisi.\nJos lukee tämän palstan viestejä taaksepäin mobiililaajakaistan nopeuksien hidastumisesta, voi hyvin nopeasti tehdä sen johtopäätöksen, että suurin piirtein elokuun alun jälkeen ovat nopeudet pudonneet eri puolilla Suomea dramaattisesti. Monet ovat ottaneet yhteyttä asiakaspalveluun, tehneet vikailmoituksia ym. ja perusvastaus on se, että alueen tukiasema on ruuhkautunut.\nItse olen omalla alueellani havainnut, että tuo ruuhka alkaa noin klo 21 illalla, jolloin Saunalahden 4G nopeus putoaa n. 3-5 megaan kun samaan aikaan samassa paikassa DNA:n 4G:n nopeus on 30-50 megaa.\nMitä Netflixistä tulee klo 21 niin että kaikki Saunalahden asiakkaat alkavat ruuhkauttaa verkkoa (mutta DNA:n asiakkaat eivät) ?\nDNA käyttää eri soluja ja niissä voi olla enemmän kapasiteettia / vähemmän käyttäjiä.\nElisa on suosituin operaattori, joten kannattaa valita ei niin suosittu operaattori, jotta palvelu toimisi.\nVoihan asian ratkaista, noinkin että vaihtaa operaattori. Tosin kun kolmen koplan on käynyt läpi ja jos/kun kaikki ovat ruuhkassa (ja tulevat olemaan kun 4K HD leffat yleistyvät vielä tästä enemmän), niin mitään muuta vaihtoehtoa ei ole, kun katsoa niitä "videoita" kiinteän yhteyden yli, mutta hups..\n... mitä jos kiinteää ei enää saa ollenkaan. Moobiilinhan piti riittää kaikkeen mahdolliseen käyttöön ?!\nMaaseutu on autio ja sellaiseksi jää. Jatkossa raskasta datasiirtoa ja nopeutta vaativa etätyö maalla vakituisessa asuinpaikassa tuskin onnistuu. Visiot 5G:stä tuovat lisänopeutta ja kaistaa ainoastaan tiheästi asutetulle alueelle. Sen vuoksi pörssiyhtiöiden päästäminen perusinfraan (viestintä) ilman velvoitteita on mielestäni /seestä. Kahden (2) Mbit/s -nopeudella toimiva yleispalvelulaajakaista ei paljon lämmitä. Varsinkaan, ellei sitäkään nopeutta aina saa.\nKyllä virhe on ollut nimenomaan siinä, että nämä "pörssiyhtiöt" saavat täysin kaupallisin perustein tehdä valintoja minne uusia kiinteitä yhteyksiä (kuitu) rakennetaan. Siinä missä jossain Helsingissä yhteen taloon voi tulla 3 operaattorin kuidut (vähän eri aikaan rakennettuna). Niin sitten isojen taajamien ulkopuolella (+ ei kerrostalo) saatavuus on huono. Toki kupareita on lyhennelty ja näin saatu VDSL:n kautta lisää nopeutta. Tuo on kuitenkin lähinnä tekohengitystä ja auttaa vielä niin vähäisen ajan, koska nopeuden tarve kasvaa niin rajusti, että VDLS ei kannattaisi rakentaa vaan suoraan kuitua.\nWinWin- talanne voisi olla, että kunnat, sähköyhtiöt ja vesilaitoikset alkaisivat aktiivisesti rakentamaan kuitua. Kuitu pitäisi sijoittaa aina kun kaivetaan (ihan sama mitä kaivetaan). Ihmettelen sähkölaitosten nuivaa suhtatumista. Vaikka juuri Suomessa parhaillaan kaivetaan sähköjä maahan miljardi investoinneilla. Miksi ei samalla kuitua ?!\nHomma vaatii lakeja ja homman johtamista ylhäältä. Muuten siitä ei mitään tulee yksittäisten toimijoiden ahneudella ei ole mitään rajoja ja jokainen totta kai yrittää pelata omaan pussiin (jos rakennetaan, niin rakennetaan monopolia itselle). Hyvä esimerkki oli meidän projektsta. Olisimme voineet laittaa kuitua samaan kaivantoon kaukolämmön kanssa useita kymmeniä metrejä, mutta urakoitsija pyysi 150€ metri lisähintään. Vaikka urakka oli saatu Helsingin energialta ja kaivaminen kuului tähän urakkaan (=rahat jo saatu). Yritettiin rahastaa lisää.\nPs. Meidän urakassa kaivaminen maksoi 12€ metri (tosin ei katualueella).


Ravintolat auki maanantaina 19.4. rajoitetusti Päijät-Hämeessä - Business Heinola\nRavintolat auki maanantaina 19.4. rajoitetusti Päijät-Hämeessä\nPublished by kari@k-systems.fi on 16.4.2021 16.4.2021\nValtioneuvosto on muuttanut koronaepidemian vuoksi ravintoloiden toimintaa rajoittavaa asetusta maanantaista 19. huhtikuuta 2021 alkaen.\nHeinolan ja Päijät-Hämeen ravintoloissa, joissa alkoholin anniskelu on päätoimiala, käytössä on kolmasosa asiakaspaikoista. Alkoholia saa anniskella klo 7-17 ja sallittu aukioloaika on klo 05-18.\nMuissa ravintoloissa käytössä on puolet asiakaspaikoista. Niissä amnniskelun on sallittu klo 7-17 ja sallittu aukioloaika on klo 05-19.\nPäijät-Hämeen alueiden ravintoloissa asiakkaat on sisätiloissa ohjattava istumaan paikoillaan ja karaoke ja tanssiminen ovat kiellettyjä.\nValtioneuvoston päätöksen mukaan ravitsemisliikkeiden avaaminen sulun jälkeen toteutetaan siten, että pahimmilla epidemia-alueilla kuten Päijät-Hämeessä rajoitukset ovat tiukimmat. Alueiden rajoituksia voidaan muuttaa epidemiatilannetta vastaavaksi viikoittain muuttamalla valtioneuvoston asetusta.\nLiikenneasemille ei enää rajoituksia\nLaissa säädetyt rajoitukset eivät koske henkilöstöravintolatoimintaa eivätkä ruuan ja juoman noutomyyntiä. Aukioloaikarajoitusten ulkopuolelle jäävät huoltoasemien yhteydessä toimivat ravitsemisliikkeet sekä Suomen ja ulkomaiden välillä tai ulkomailla kulkevien laivojen ja lentokoneiden ravitsemistoiminta.\nRavitsemisliikkeiden on tartuntatautilain mukaisesti edelleen noudatettava hygieniaan liittyviä erityisiä vaatimuksia ja huolehdittava asiakkaiden välisen riittävän etäisyyden ylläpitämisestä.\nRavitsemisliikkeiden on laadittava suunnitelma velvollisuuksien ja rajoitusten noudattamisen tueksi. Toteuttamista koskeva kuvaus ja suurin sallittu asiakasmäärä on pidettävä asiakkaiden nähtävillä.\nKustannustuen ja sulkemiskorvauksen haut aukeavat 27.4. ja 12.5.