Muutoshaaste 4: Globaalin keskinäisriippuvuuden tulevaisuus\nMuutosesitysten teko on päättynyt.\nIhmiskunnan historiaa viime vuosisadalla kuvaavat demokratian, sivistyksen ja edistyksen leviäminen ja laajeneminen. Tulevaisuus on kuitenkin aina epävarma. Ilmastonmuutos, maaperän köyhtyminen ja luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen yhdessä uhkaavat tulevina vuosikymmeninä maailman ihmisten hyvinvointia ja tulevaisuutta. Kehitys on mahdollista kääntää hyväksi, mutta se vaatii kunnianhimoisia ja määrätietoisia toimia. Ilmastonmuutoksen torjuminen vaatii globaaleja, monitieteisiä ja politiikanaloja yhdistäviä rohkeita innovaatioita ja ratkaisuja. Pariisin ilmastosopimus ja maailman kestävän kehityksen tavoitteet määrittävä YK:n Agenda 2030 luovat tienviitat lähivuosien kansainväliselle yhteistyölle ja Suomen toiminnalle.\nMerkittäviä edistysaskeleita on saavutettu Vuosituhatjulistuksen tavoitteiden edistymisessä, kuten absoluuttisen köyhyyden ja lapsikuolleisuuden vähentämisessä. Myös demokratian ja ihmisoikeuksien vahvistamisessa ja luonnonsuojelussa on tapahtunut edistystä. Paljon on kuitenkin vielä tehtävää.\nSosiaalinen kestämättömyys näkyy eriarvoisuuden maailmanlaajuisena kasvuna. Kourallinen maailman rikkaimmista ihmisistä omistaa yhtä paljon varallisuutta kuin maailman vähävaraisempi puolikas, eli noin 3,7 miljardia ihmistä. Työpaikat ovat kadonneet monen kotiseudulta, oma talous ei ole kehittynyt suotuisasti ja vastaavasti pieni vähemmistö on kerännyt kasvun hedelmät. Tästä kumpuavasta toivottomuuden ja epäoikeudenmukaisuuden kokemuksesta saavat käyttövoimansa niin globalisaation parempaa hallintaa vaativat kansainväliset muutosvoimat kuin myös populistiset ja nationalistiset liikkeet, jotka lupaavat monimutkaisiin ongelmiin helpon kuuloisia, mutta toimimattomia ja konflikteja synnyttäviä ratkaisuja.\nTarvitsemme kokonaisvaltaisen oikeudenmukaisen siirtymän ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävään kehitykseen niin Suomessa kuin maailmanlaajuisestikin. Siirtymä on toteutettava oikeudenmukaisesti ja se vaatii vahvaa julkista ohjausta ja kansainvälistä yhteistyötä. Oikeudenmukainen siirtymä kohti kestävämpää tulevaisuutta on toteutettava reilusti yhteiskuntien sisällä ja välillä.\nMaailmaa uhkaavat kriisit voidaan torjua ja kestävää kehitystä edistää vain monenkeskisessä sääntöpohjaisessa kansainvälisessä yhteistyössä. Monenkeskisen yhteistyön ja keskinäiseen luottamukseen perustuvan maailman rakentamisessa Suomen ei pidä olla sivustakatsoja, vaan aktiivinen toimija. Kansainväliset järjestöt, kuten YK ja Maailman kauppajärjestö, ovat heikentyneet valtioiden keskinäisen epäluottamuksen sekä kansallisen itsekkyyden ja oman edun tavoittelun lisääntyessä. Nykyisessä kansainvälisessä taloudessa monet valtiot pyrkivät pikemminkin protektionismiin kuin kaupankäynnin edistämiseen ja kestävän kasvun tukemiseen.\nIlmastonmuutos ja kestämätön kehitys ovat aikamme keskeisiä moniulotteisia turvallisuusuhkia. Ilmastonmuutos on myös humanitaarinen kriisi, josta kaikkein heikoimmassa asemassa olevat maat ja väestöryhmät kärsivät eniten. Samalla ilmastonmuutos on esimerkki turvallisuusuhkien keskinäisriippuvaisesta luonteesta. Euroopan unionin jäsenmaana Suomi on aktiivisesti ohjaamassa unionia aktiivisemman ja vaikuttavamman ilmastopolitiikan suuntaan.\nSuomen ulko- ja turvallisuuspolitiikassa ja kaikessa kansainvälisessä toiminnassa keskeisen arvopohjan muodostavat ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen, demokratian, tasa-arvon, rauhan, vapauden ja suvaitsevaisuuden edistäminen. Keskinäisriippuvaisessa maailmassa turvallisuutta edistetään parhaiten laajalla monenkeskisellä poliittisella, taloudellisella ja kulttuuriyhteistyöllä, ei voimapolitiikalla ja vastakkainasettelulla.\nSuomen sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden paras tae on hyvin toimiva, tasa-arvoinen ja kaikkien kansalaistensa osallistumis- ja vaikuttamismahdollisuuksista huolen pitävä hyvinvointivaltio, jonka yhteenkuuluvuutta ei ulkoa voi horjuttaa. Eriarvoisuuden kasvu ja hyvinvointipalvelujen alasajo vaarantaa sekä sisäistä että ulkoista turvallisuutta.\nSuomi edistää tasa-arvoa, oikeudenmukaisuutta ja demokratian vahvistamista jokaisella politiikan lohkolla, myös ulkopolitiikassa. Naisten oikeuksien ja tasa-arvon toteutuminen lisää yhteiskuntien turvallisuutta ja vakautta, sekä edistää kestävää kehitystä, joka on ulkopolitiikkamme päämäärä. Tasa-arvon toteutuminen, naisten aseman parantaminen ja osallistumismahdollisuuksien lisääminen vahvistavat yhteiskuntien turvallisuutta ja vakautta sekä edistävät kestävää kehitystä.\nSuomi on pohjoismaisen yhteistyön aktiivinen kehittäjä. Pohjoismainen yhteistyö on merkittävä väline ilmastotekojen, arktisen alueen suojelun ja alkuperäiskansojen oikeuksien toteutumisen edistäjänä. Pohjoismainen yhteistyö rakentaa menestyneen pohjoismaisen hyvinvointivaltiomallin varaan ja on osa yhteistä kulttuuriperimää. Nuoriso- ja kulttuurivaihtoa ja kansalaisjärjestöjen mahdollisuuksia ottaa osaa pohjoismaiseen yhteistyöhön on tuettava aktiivisesti.\nEuroopan unioni on arvoyhteisö, joka perustuu ihmisarvon ja -oikeuksien kunnioittamiseen, sekä demokratiaan, oikeusvaltion, vapauden ja tasa-arvon arvoille. Yhteistyön tavoitteena on hyvinvoinnin ja turvallisuuden lisääminen ja kaiken unionin toiminnan tulee olla linjassa taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisesti kestävän kehityksen periaatteiden kanssa. Suomen paikka on EU:n eturivissä, jossa olemme rakentamassa parempaa huomista ja vahvempaa Eurooppaa. Euroopan unionin on investoitava tulevaisuuteen ja osaamiseen sekä yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä on tiivistettävä.\nSuomen ja EU:n tulee tiivistää kumppanuuttaan ja yhteistyötään, erityisesti Afrikan kanssa. Perinteinen valtioiden välinen kehitysyhteistyö ei riitä vastaamaan haasteisiin. Ongelmien monitahoisuus edellyttää kokonaisvaltaista, yhteiskuntien sosiaalisen ulottuvuuden ja demokratiakehityksen huomioivaa tukea, sekä yritysten ja kansalaisyhteiskunnan laaja-alaista osallistamista. Yhteistyön tulee kehitysyhteistyön ohella kattaa kauppa- ja investointi-, ilmasto-, ihmisoikeus- sekä pakolais- ja maahanmuuttopolitiikan. Tavoitteena tulee olla Afrikan maiden hyvivinvointivaltioiden ja kansalaisyhteiskuntarakenteiden kehittyminen ja demokratian vahvistuminen, koska kansanvaltaisuus on aina kulkenut käsi kädessä edistyksen, tasa-arvon ja vakauden kanssa.\nKonfliktien ennaltaehkäisy ja kriisinhallinta edellyttävät tehokasta yhteistyötä kaikkien apua tarjoavien globaalien tahojen välillä.\n”SDP toimii sen puolesta, että Suomi vahvistaa monenkeskistä globaalia keskinäisriippuvuutta ja ylikansallisen yhteistyön foorumeita”\nVisio: Vuonna 2030 Suomi ja maailma ovat siirtyneet ekologisesti, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävään kehitykseen. Se edellyttää demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamista.\n4.1 Turvallinen ja yhteistyökykyinen Suomi kansainvälistä turvallisuutta rakentamassa\nSuomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan päämääränä on ehkäistä Suomen joutuminen sotilaallisen konfliktin osapuoleksi. Suomen turvallisuuspoliittinen linja perustuu uskottavaan omaan puolustukseen, yleiseen asevelvollisuuteen, korkeaan maanpuolustustahtoon, sotilaalliseen liittoutumattomuuteen ja kansainväliseen puolustusyhteistyöhön, Euroopan unionin keskinäistä avunantoa koskevaan velvoitteeseen sekä mahdollisuuteen ottaa vastaan ja antaa apua.\nSuomen tulee tehdä ja kehittää puolustusyhteistyötä niin kahdenvälisesti, EU:n puitteissa kuin Pohjoismaidenkin kanssa. Ruotsin kanssa tehtävän puolustusyhteistyön syventäminen on Suomelle tärkeää. Suomi pitää huolen riittävästä uskottavasta kansallisesta puolustuksesta ja sen resurssoinnista.\nEU:n ulko- ja turvallisuuspoliittinen ulottuvuus on tärkeä Suomen kaltaiselle sotilaallisesti liittoutumattomalle maalle. Suomen tulee olla mukana EU:n puolustusyhteistyön kehittämisessä lähtökohtana kansallisen puolustuksen vahvistaminen. Euroopan unionin yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan voi kohdistua sisäisiä jännitteitä jäsenmaiden ulko- ja turvallisuuspoliittisten painotusten muutosten takia. Tavoite on, että EU kykenee toimimaan ulko- ja turvallisuuspolitiikassaan yhtenäisenä sekä toimivassa yhteistyössä kaikkien kumppaneidensa kanssa\nYhteistyö Naton kanssa pohjautuu rauhankumppanuusohjelmaan. Suomi osallistuu jännitteitä ja asevarustelukilpailua lisäämättömään kansainväliseen harjoitustoimintaan lähtökohtana oman puolustuskyvyn ylläpitäminen sekä kriisinhallintakyvyn ja yhteistoimintakyvyn kehittäminen.\nSuomi ylläpitää hyviä ja rakentavia suhteita Kiinan, Venäjän ja Yhdysvaltain kanssa ja pyrkii toimimaan siten, etteivät suurvaltasuhteissa näkyvät jännitteet heikentäisi sääntöpohjaista monenkeskistä kansainvälistä yhteistyötä eikä ihmisoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamista ja kehittämistä.\nYhteistyötä Venäjän kanssa kehitetään siten, että se on sopusoinnussa EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa. Tavoitteena on, että Venäjä palaa kansainvälisen yhteisön täysivaltaiseksi jäseneksi kansainvälisen oikeuden periaatteita kunnioittaen.\nSuomen tulee jatkossa panostaa oman lähialueensa, Pohjois-Euroopan, ja Itämeren alueen vakauden ja yhteistyövaraisen turvallisuuden vahvistamiseen. Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteena on konfliktien syntymisen estäminen ja niiden ulkopuolella pysyminen sekä sen varmistaminen, ettei Suomen aluetta käytetä vihamielisiin tarkoituksiin muita valtioita kohtaan. Suomen ei tule osallistua eikä tukea Itämeren tai muilla alueilla sotaharjoitustoimintaa, jolla on kriisejä eskaloivia tai asevarustelukilpailua kiihdyttäviä vaikutuksia.\nRauhantyö ja kriisinhallinta rakentaa kestävää maailmaa\nKaiken toiminnan arktisella alueella on perustuttava ympäristön kantokykyyn ja alkuperäiskansojen oikeuksien kunnioittamiseen. Näitä tavoitteita Suomen tulee edistää niin arktisen neuvoston kautta kuin kahdenvälisesti arktisen alueen valtioiden kanssa. Tavoitteena on pitää arktinen alue edelleen sotilaallisten jännitteiden ulkopuolella. Arvioiden mukaan arktinen alue lämpenee ilmastonmuutoksesta johtuen noin kaksi kertaa muuta maailmaa nopeammin. Seuraukset eivät ole vain alueellisia, vaan näkyvät myös muualla esimerkiksi nousevana merenpintana.\nOsallistuminen kansainväliseen kriisinhallintaan niin YK:n, EU:n kuin ETYJ:n puitteissa on osa vakauttavaa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, jolla muun muassa luodaan puitteet rauhanrakentamiselle konfliktien jälkeisissä yhteiskunnissa. Alueellisella tasolla ETYJ:llä on erityinen asema turvallisuus- ja yhteistyöjärjestönä, ja tätä asemaa tulee hyödyntää mahdollisimman paljon konfliktien ratkaisemisessa ja kriisinhallinnassa. Suomi tarjoaa erinomaiset puitteet rauhanneuvotteluille ja dialogitapaamisille.\nSääntöpohjaisen kansainvälisen yhteistyöjärjestelmän vahvistaminen ja globaalin hyvinvointikehityksen tukeminen on myös rauhantyötä. Epävirallisille ja osallistaville dialogiprosesseille on maailmalla entistä enemmän tilausta. Laaja-alainen kumppanuusajattelu on tärkeää myös rauhantyössä. Suomen on toimittava aktiivisena rauhanvälittäjänä ja sillanrakentajana sekä edistettävä YK:n turvallisuusneuvoston Naiset, rauha ja turvallisuus 1325 -päätöslauselman mukaisesti naisten osallistumista rauhanneuvotteluihin ja rauhanrakentamiseen huolehtien siitä, että rauhanneuvotteluissa naisten ja tyttöjen oikeudet turvataan. Kestävää rauhaa ei voida rakentaa epätasa-arvoisuutta ylläpitäville rakenteille. YK:n turvallisuusneuvoston Nuoret, rauha ja turvallisuus 2250 -päätöslauselman mukaisesti on nuorten osallistumista rauhanrakentamiseen ja konfliktien ehkäisyyn edistettävä. Myös siviilikriisihallinnan ja kehitysyhteistyön sekä humanitaarisen avun rajapintojen kehittämisellä voidaan parantaa toiminnan kattavuutta ja tehokkuutta. Ennen turvallisuustilanteen romahtamista avoimeksi konfliktiksi on monen asian täytynyt mennä pieleen. Turvallisuustilanteen ylläpitäminen on nähtävä useita aloja yhdistävänä kokonaisvaltaisena prosessina.\nSuomen on harjoitettava aktiivista vakauspolitiikkaa konfliktien ennaltaehkäisemiseksi sekä toimittava aktiivisesti asevalvonnan vahvistamiseksi ja aseistariisunnan edistämiseksi. Suomen on myös edistettävä aktiivisesti kansainvälisen asekauppasopimuksen yleistä sitovuutta ja kattavuutta sekä toimeenpanoa. Suomen on noudatettava kansainvälisiä sopimuksia ja velvoitteita asekaupassaan, sekä pidättäydyttävä käymästä asekauppaa autoritaaristen, ihmisoikeuksia loukkaavien maiden kanssa. Suomen ei tule viedä aseita, teknologiaa tai tukipalveluita konfliktiherkille alueille eikä sotaa käyviin maihin, joissa niitä voidaan käyttää ihmisoikeuksien loukkauksiin. Suomen tulee osallistua kansainvälisiin aseistariisunnan prosesseihin, kuten edistää autonomisten asejärjestelmien kieltosopimuksen aikaansaamista, liittyä YK:n ydinasekieltosopimukseen sekä kansainväliseen rypäleaseet kieltävään sopimukseen.\nTeknologia ja uudet turvallisuusuhat\nYhteiskunnan lisääntynyt tietointensiivisyys, tieto- ja viestintäjärjestelmien keskinäinen integraatio ja kaikille avointen tietoverkkojen lisääntyminen asettavat uudenlaisia vaatimuksia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamiseksi. Oman haasteensa tuovat ulkomaisen omistuksen kasvu ja toimintojen ulkoistaminen sekä lisääntynyt riippuvuus sähköstä. Informaatiovaikuttamista käytetään myös demokratiaa vääristäviin ja konflikteja ylläpitäviin tarkoituksiin. Suomen on toimittava luotettavan ja riippumattoman tiedonvälityksen turvaamiseksi.\nKyberpuolustuksen kehittäminen vaatii valvonta- ja vastauskapasiteetin kasvattamisen lisäksi panostuksia osaamiseen. Kyberuhkien rinnalla erilaisten hybridiuhkien määrä ja potentiaali kasvaa vuosi vuodelta merkittävämmäksi. Turvallisuuden ylläpitäminen vaatii yhä aktiivisempaa kansainvälistä yhteistyötä ja siksi Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen roolia on vahvistettava ja tiivistettävä yhteistyötä yksityissektorin, kolmannen sektorin ja viranomaisten välillä.\nInformaatio- ja paikannusteknologian kehitys on nostanut kaksikäyttöesineiden kehityksen ja levikin valvonnan merkitystä. Suomen, Euroopan unionin jäsenmaana, tulee tukea sitovan ja kattavan kaksikäyttöesineiden kaupan hallinnan kehittämistä ja ajettava kaksikäyttöesineitä koskevan hyvän hallinnan kehittämistä myös globaalien yhteistyöorganisaatioiden piirissä.\nRiittävän huoltovarmuustilanteen ylläpitäminen vaatii monialaista osaamista ja panostuksia kotimaan tuotantokapasiteetin ylläpitämisen lisäksi myös kaupan ja tietoliikenneyhteyksistä huolehtimiseen. Kaupan ja uhkien kansainvälistyessä ja monipuolistuessa huoltovarmuuskapasiteetin ei saa antaa heiketä.\nSuomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan päämääränä on ehkäistä Suomen joutuminen sotilaallisen konfliktin osapuoleksi\nSuomen turvallisuuspoliittinen linja perustuu uskottavaan omaan puolustukseen, yleiseen asevelvollisuuteen, korkeaan maanpuolustustahtoon, sotilaalliseen liittoutumattomuuteen ja kansainväliseen puolustusyhteistyöhön, Euroopan unionin keskinäistä avunantoa koskevaan velvoitteeseen sekä mahdollisuuteen ottaa vastaan ja antaa apua\nSuomen ei tule osallistua eikä tukea sotaharjoitustoimintaa, jolla voisi olla kriisejä eskaloivia tai asevarustelukilpailua kiihdyttäviä vaikutuksia\nSuomen on noudatettava kansainvälisiä sopimuksia ja velvoitteita asekaupassaan, sekä pidättäydyttävä käymästä asekauppaa autoritaaristen, ihmisoikeuksia loukkaavien maiden kanssa\n4.2. Monenkeskisen yhteistyön vahvistaminen ja YK:n uudistaminen\nOikeudenmukainen kansainvälinen yhteistyö ja vastuunjako toimii ainoastaan yhteisesti sovittujen sääntöjen ja normien pohjalta. Suomen on toteutettava oikeudenmukaista globaalipolitiikkaa vahvistamalla sääntöpohjaista järjestelmää ja tukemalla luottamusta rakentavia toimia sen ylläpitämiseksi. YK on nyt ja sen on oltava myös tulevaisuudessa monenkeskisen järjestelmän perusta, jonka puitteissa luodut laaja-alaisesti vaikuttavat kansainväliset sopimukset suojelevat ihmisoikeuksia ja ympäristöä sekä tukevat kestävää kehitystä.\nIlmastonmuutoksen eteneminen vaikuttaa laajasti yhteiskuntiin ja kansainväliseen yhteistyöhön. Kuivuudesta ja lämpenemisestä kärsivät erityisesti muutenkin heikommassa asemassa olevat maat ja niiden heikommassa asemassa olevat kansalaiset. Tämä aiheuttaa mm. kasvavaa konfliktiriskiä ja ilmastopakolaisuutta. Vaikka suurimman taakan kantavat kriisimaiden lähialueet, tulevat nämä kysymykset koskemaan kaikkia maita. Vain harva maa on varautunut esimerkiksi kasvavaan ilmastopakolaisuuteen, eivätkä kansainväliset sopimukset vastaa tarpeellisella tavalla tuleviin haasteisiin. On tärkeää, että kansainvälinen yhteisö kykenee tulevaisuudessa vastaamaan näihin haasteisiin myös velvollisuuksien ja taakanjaon osalta oikeudenmukaisesti ja sopien.\nKestävä kehitys globaalin työn keskiössä\nYK:n kestävän kehityksen ohjelma Agenda2030 muodostaa yhdessä Pariisin ilmastosopimuksen kanssa työkalun yhteisten haasteiden selättämiseen, mutta niiden hyödyntäminen edellyttää valtioilta, yrityksiltä ja kolmannen sektorin toimijoilta sitoutumista kansainvälisten sopimusten toteuttamiseen, sekä riittävän rahoituspohjan turvaamista. EU:n globaali johtajuus on avainasemassa kestävän kehityksen agendan ja Pariisin ilmastosopimuksen toimeenpanon edistämisessä, muun muassa kehittämällä EU-alueen yhteisiä verokäytäntöjä sekä yrityksiä säänteleviä vastuullisuusperiaatteita. Tarvittavat ilmastotoimet tulee myös sisällyttää kauppa- ja muihin yhteistyösopimuksiin\nSuomen on lisättävä merkittävästi budjettirahoitteista ilmastorahoitustaan osana kehitysyhteistyömäärärahojen uutta kasvua ja vahvistettava erityisesti rahoitustaan ilmastosopimuksen alaisille ilmastorahastoille. Ilmastorahoitusta voidaan täydentää ja vahvistaa myös yksityisten ilmastoinvestointien lisäämiseen soveltuvilla uusilla rahoitusinstrumenteilla.\nKansainvälisiä järjestöjä on uudistettava ja vahvistettava määrätietoisesti\nTarvitsemme määrätietoista toimintaa globaalihallintaa vahvistavien aloitteiden ja uudistusten eteenpäinviemiseksi. On vahvistettava luottamusta ja dialogia vastakkainasettelun ja jännitteiden hälventämiseksi. YK on ainutlaatuinen foorumi tähän työhön ja siksi on tuettava YK:n pääsihteerin aloittamia uudistusprosesseja, joiden tavoitteena on painopisteen siirtäminen ennaltaehkäisyyn ja rauhanrakentamiseen, sektoreiden välisen yhteistyön tiivistäminen sekä toiminnan tehokkuuden ja tuloksellisuuden parantaminen.\nToimintatapoja on uudistettava hyödyntämällä uutta teknologiaa ja vahvistettava kansallisesti valmisteltujen kehitysohjelmien toimeenpanoa koordinoidusti yhteistyössä kansallisten, kahdenvälisten ja monenkeskisten järjestöjen kesken. Yhteistyötä on tiivistettävä myös Maailmanpankin, kansainvälisen valuuttarahaston ja Maailman kauppajärjestön kanssa johdonmukaisuuden lisäämiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi.\nYK:n turvallisuusneuvoston asemaa kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden takaajana tulee vahvistaa toimintatapoja uudistamalla. YK:n turvallisuusneuvostoa tulee uudistaa edustavuuden ja legitimiteetin lisäämiseksi siten, että neuvostoa laajennetaan sekä uusilla pysyvillä että vaihtuvilla jäsenillä ilman veto-oikeuksia. Tavoitteena on veto-oikeuden käytön rajaaminen ja nykyisistä veto-oikeuksista luopuminen.\nTavoitteiden saavuttamiseksi on pyrittävä entistä aktiivisempaan yhteistyöhön Pohjoismaiden ja muiden samanmielisten maaryhmittymien kanssa.\nIhmisoikeuksien ja demokratian sekä oikeusvaltion periaatteiden vahvistaminen ovat avainasemassa kestävien kehitystulosten saavuttamisessa. Suomen on oltava kansainvälisen rikostuomioistuimen ICC:n vahvana tukijana. ICC tarjoaa rikosten uhreille turvaa ja yhteisöille polun oikeuden toteutumiseen ja eheytymiseen. ICC:llä on SDP:n tuki sen vaativassa tehtävässä maailmanlaajuisen oikeuden valvojana.\nValtioiden lisäksi yritysmaailma ja kansalaiset ovat tärkeitä kumppaneita maailman haasteiden ratkaisemisessa ja uhkien torjumisessa. Tämä edellyttää poliittisen vuoropuhelun vahvistamista ja mm. YK:n parlamentaarisen ulottuvuuden kehittämistä yhteistyössä Parlamenttienvälisen liiton kanssa. YK:n tulee parantaa kansalaisten ja parlamenttien osallistumisen mekanismeja osana järjestön uudistusta. Tavoitteena on, että hallitustenvälisten neuvottelujen kautta luotaisiin YK:lle uusi parlamentaarinen ulottuvuus ja vahvistettaisiin kansalaisyhteiskunnan osallistumista.\nSuomen on toteutettava oikeudenmukaista globaalipolitiikkaa vahvistamalla sääntöpohjaista järjestelmää ja tukemalla luottamusta rakentavia toimia sen ylläpitämiseksi\nSuomen on lisättävä merkittävästi budjettirahoitteista ilmastorahoitustaan\nYK:n turvallisuusneuvoston mahdollisuuksia toimia kansainvälisen rauhan ja turvallisuuden takaajana tulee vahvistaa toimintatapoja uudistamalla\n4.3 Globaalitalouden hallinnan vahvistaminen\nGlobalisaatio sinällään on nostanut suuren määrän ihmisiä absoluuttisesta köyhyydestä, mutta kapitalistisen talousjärjestelmän suuri epäonnistuminen on eriarvoisuuden lisääntyminen sekä tulo- ja varallisuuserojen jyrkkä lisääntyminen kansainvälisesti ja maiden sisällä. Järjestelmä vaatii perusteellista korjaamista. Talouden demokraattista ohjausta on vahvistettava siten, että yhteiskunnan yleiset tarpeet ja yhteisvastuu asetetaan yksityisen voitontavoittelun edelle.\nNykyinen epävakaa ja kriisejä aiheuttava globaali talousjärjestelmä on saatettava vakautta, kestävää kehitystä, oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvoa edistäväksi. Nykyisenlainen globaalitalouden järjestelmä heikentää kestävän kehityksen edistämistä, ilmastonmuutokseen, laittomaan kauppaan ja ei-valtiollisiin turvallisuusuhkiin puuttumista sekä oikeusvaltioperiaatteiden vahvistamista. Läpinäkyvä, vastuullinen ja yhteisten pelisääntöjen noudattamiseen perustuva globaalitalous on kestävän kehityksen ehto.\nKansainvälinen veronkierto ja verokilpailu ovat yksi globaalin talouden suurimpia ongelmia. Suomen on toimittava aktiivisesti harmaan talouden torjumiseksi ja sen varmistamiseksi, ettei yritystoiminta estä ihmisoikeuksien toteutumista missään päin maailmaa. Verovälttely vääristää kilpailua ja kehitystä luonnostaan vahvoilla olevien monopolien ja monopolien lähdemaiden eduksi. Kehittyviä maita köyhdyttävä verovälttely ei lopu, ellei rahavirtoja veroparatiiseihin saada tukituksi. Veroparatiisien toiminnan kitkeminen tuo kipeästi kaivattuja varoja, joita myös kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen tarvitsee. On kaikkien etu torjua verovälttelyä ja vilpillisiä siirtohinnoitteluita mahdollisimman tehokkaasti. Suomi tukee kehittyvien maiden omien verojärjestelmien kehittämistä oikeudenmukaisesti.\nTasapuolisilla pelisäännöillä toimiva kaupankäynti tuo vaurautta ja hyvinvointia. Kaupan tarkoituksettomien esteiden purku on tärkeää, mutta kaupan vapauttaminen ei saa estää kehittyvien maiden omaa teollisuutta tai muita tuotannonaloja kehittymästä. Kaupan kansainvälisen sääntörakenteen tulee perustua WTO:n yleisiin sääntöihin ja siihen, että niitä sovellettaessa otetaan huomioon ympäristön, kulttuurin tai työntekijöiden suojeluun ja köyhimpien maiden erityistarpeisiin perustuvat poikkeukset. Monenkeskisten investointisopimusten uudistamisen keskeisenä ohjenuorana tulee olla demokratian vahvistaminen ja yksityisten investointien ohjaaminen tukemaan kestävää kehitystä. Tavoitteena on monenkeskisesti säädellyn, oikeudenmukaisen ja tasapainoisen investointisopimusjärjestelmän kehittäminen.\nKansainväliset valuuttamarkkinat ja rahoitusmarkkinat on rakennettava avoimiksi ja oikeudenmukaisiksi. Nykyinen järjestelmä tukee etenkin rikkaimpia valtioita ja suuria ylikansallisia yrityksiä, jotka kykenevät välttämään yhteisten pelisääntöjen noudattamisen. Siksi rahoitusmarkkinoiden avoimuutta on lisättävä. Pääomaliikkeiden valvontaa, verotusta ja demokraattista kontrollia on tehostettava samalla, kun yhteisiä pelisääntöjä vahvistetaan niin EU:ssa kuin globaalilla tasollakin.\nIhmisoikeuksien toteutuminen on turvattava kaikkialla\nTyöntekijöiden oikeudet, kuten oikeus järjestäytyä, on taattava kaikkialla. Pienten palkkojen lisäksi työelämän ihmisoikeusloukkauksia tapahtuu esimerkiksi lapsityön ja pakkotyön muodossa. Kansainvälisen työjärjestön ILO:n työelämän perusoikeuksien noudattaminen ja elämiseen riittävän palkan maksaminen ovat ihmisarvoisen elämän perusedellytyksiä. Työntekijöiden oikeus osallistua työn demokraattiseen organisoimineen on turvattava ja samalla on varmistettava, että työn hedelmät jakautuvat riittävän oikeudenmukaisesti kaikkien tuotantoprosessiin osallistuneiden kesken.\nYrityksillä on vastuu kunnioittaa ihmisoikeuksia ja valtioilla on velvollisuus edistää ihmisoikeuksien toteutumista. Valtioiden on suojeltava ihmisiä yritystoiminnan heille aiheuttamilta terveydellisiltä, sosiaalisilta tai taloudellisilta haitoilta. Näiden YK:n ihmisoikeusneuvostossa hyväksyttyjen periaatteiden tulee ohjata yritysten toimintaa kansainvälisesti. Suomen tulee säätää ihmisoikeuksia vahvistava yritysvastuulaki, olla etujoukoissa mukana kehittämässä yritysvastuuta koskevaa ja huolellisuusvelvoitteen ympärille rakennettavaa sääntelyä keskeisillä globaalipolitiikan forumeilla. Yritysvastuulainsäädännön kehittämisellä pyritään siihen, ettei yritystoiminta tuota esteitä kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumiselle, ja että Suomessa tuotteitaan myyvien yritysten tuotantoketjuissa kunnioitetaan ihmisoikeuksia globaalisti. Työntekijöiden oikeuksien lisäksi tämä tukee suomalaisen työn kilpailukykyä ja yhtenäistää toimintaympäristöä Suomen ja työoloja polkevien maiden välillä.\nTalouden demokraattista ohjausta on vahvistettava siten, että yhteiskunnan yleiset tarpeet ja yhteisvastuu asetetaan yksityisen voitontavoittelun edelle\nNykyinen epävakaa ja kriisejä aiheuttava globaali talousjärjestelmä on saatettava vakautta, kestävää kehitystä, oikeudenmukaisuutta ja tasa-arvoa edistäväksi\nSuomen on toimittava aktiivisesti harmaan talouden torjumiseksi\nKansainväliset valuuttamarkkinat ja rahoitusmarkkinat on rakennettava avoimiksi ja oikeudenmukaisiksi\nSuomen tulee säätää ihmisoikeuksia vahvistava yritysvastuulaki ja olla etujoukoissa mukana kehittämässä yritysvastuuta koskevaa ja huolellisuusvelvoitteen ympärille rakennettavaa sääntelyä\n4.4 Kehityspolitiikka globaalien ratkaisujen tuottajana\nAgenda 2030 antaa yleiset puitteet kestävän kehityksen toteutumiselle. Se asettaa tavoitteita ja vastuuta kaikille maille. Pitkäjänteisyyden turvaamiseksi tarvitaan myös yli hallituskausien ylittyvä kehityspoliittinen ohjelma. Keskeinen edellytys tulokselliselle kehityspolitiikalle on eri politiikanalojen vaalikaudet ylittävä johdonmukaisuus, pitkäjänteisyys, jatkuvuus ja ennakoitavuus. Tätä tavoitetta silmällä pitäen Suomen tulee laatia uskottava ja toteuttamiskelpoinen tiekartta kehitysyhteistyömäärärahojen nostamiseksi 0,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta. Suunnitelmassa on linjattava myös kehityspolitiikan keskeiset sisällölliset tavoitteet ja painopisteet.\nAfrikka on kestävän kehityksen tulevaisuuden kannalta erityisasemassa. Afrikan väkiluvun ennustetaan kaksinkertaistuvan 2,4 miljardiin vuoteen 2050 mennessä. Väestönkasvu asettaa isot haasteet Afrikan valtioille ja koko maailmalle. Uusia työpaikkoja pitäisi kyetä luomaan kasvavan väestön tahdissa. Työttömyys ja osattomuus ruokkivat levottomuutta. Samalla ilmastonmuutos koettelee rajusti monia Afrikan maita, vähentäen satoja ja heikentäen maaseudun asukkaiden elinkeinoja.\nSuomen tulee nostaa Afrikka keskeiseksi kehitysyhteistyön kohdemaanosaksi ja edistää parempaa koordinaatiota Euroopan unionin ja sen jäsenmaiden kehitysyhteistyötoimintaa vaikuttavuuden lisäämiseksi. Kestävän kehityksen polun; demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltiokehityksen vahvistaminen Afrikassa on tärkeä, globaalin mittaluokan tavoite. Suomen vähiten kehittyneille maille kohdennetun tuen nostaminen vähintään 0,2 prosenttiin bruttokansantuotteesta on keskeinen keino Afrikan kehityksen tukemiseksi ja heikoimmassa asemassa olevien ihmisten auttamiseksi.\nNaisten yhteiskunnallisen aseman parantaminen koulutuksen, osallistamisen sekä toimeentulon tukemisen kautta on edellytys hauraiden yhteiskuntien vakauttamisessa. Se on myös keskeinen elementti väestönkasvun hillitsemisessä. Pitkäjänteistä työtä tulee jatkaa rahoituksen sukupuolisensitiivisyyden lisäämiseksi siten, että EU:n tavoitteiden mukaisesti 85 prosenttia kaikista uusista ohjelmista täyttää sukupuolten välistä tasa-arvoa edistävät tavoitteet.\nSuomen ja EU:n tulee tukea demokratian juurtumista ja tasa-arvon vahvistumista panostamalla maissa erityisesti kehityspolitiikan sosiaaliseen ulottuvuuteen. Perusturvasta huolehtiminen, koulutustason nosto ja työpaikkojen synnyttäminen on nähtävä tekoina niin yksittäisen ihmisen kuin koko yhteiskunnan vakauttamisen puolesta. Kestävä kehitys tarvitsee naisten, nuorten ja vähemmistöjen poliittista osallistumista. Suomen vahva monitoimijuuteen ja osallisuuteen perustuva toimintakulttuuri sekä kansainvälisesti korkea koulutuspoliittinen osaaminen tarjoaa tähän työhön hyvät lähtökohdat.\nPitkäjänteistä ja johdonmukaista kehityspolitiikkaa\nKehityspolitiikan tulee olla vaikuttavaa, johdonmukaista ja pitkäjänteistä yli politiikan eri sektoreiden. Suomen julkisen kehitysyhteistyön tulee nojata seuraaviin peruspilareihin: monenkeskiseen, kahdenväliseen ja kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyöhön sekä kehityspoliittisiin finanssisijoituksiin. Kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttää julkisen kehitysyhteistyörahoituksen lisäksi mittavia yksityisiä investointeja. Tämän vuoksi sekä pohjoisen että etelän yksityissektorin tehokkaampi osallistaminen osaksi kehitysprosesseja on välttämätöntä. Suomen on toimittava omassa kehityspolitiikassaan ja vaikuttamistyössään EU:ssa niin, että kehitysmaiden kestävän kehityksen investointeihin saadaan mukaan yksityistä rahoitusta ja yrityksiä. Samalla on varmistettava, että osallistuessaan julkisen kehitysavun toimeenpanoon yritykset noudattavat sille asetettuja periaatteita ja sääntöjä.\nSuomen kahdenvälistä kehitysyhteistyötä tulee tehdä niillä aloilla, joilla Suomella on selvästi lisäarvoa tuottavaa kokemusta ja osaamista. Näitä ovat erityisesti koulutus, tasa-arvo, seksuaali- ja lisääntymisterveys ja -oikeudet, sekä vesi- ja luonnonvarojen kestävä käyttö. Hyvin resursoidulla humanitaarisella avulla tuetaan erityisen haavoittuvassa asemassa olevia väestöryhmiä ja alueita. Humanitaarisen avun ja kehitysyhteistyön jatkumosta on huolehdittava kestävien muutosten aikaansaamiseksi.\nJärjestötoiminta tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden ulkopoliittiseen vaikuttamiseen, mutta se on myös avainasemassa kansalaisten yhteisöllisyyden edistämisessä ja entistä avaramman maailmankuvan rakentamisessa. Kansalaisjärjestöjen asiantuntemus ja kansainväliset ruohonjuuritason verkostot ovat kuitenkin usein sellaisia, jota valtionhallinnolta ei löydy. Tavoitteena on, että järjestöjen kehitystuki on vähintään 15 prosenttia varsinaisista kehitysyhteisyömäärärahoista. Pitämällä huolta järjestöjen ja vapaaehtoistyön toimintaedellytyksistä ja autonomiasta tuetaan samalla myös kansalaisyhteiskunnan kehittymistä kumppanijärjestöjä kehittyvissä maissa.\nSuomen tulee laatia uskottava ja toteuttamiskelpoinen tiekartta kehitysyhteistyömäärärahojen nostamiseksi 0,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta\nSuomen tulee nostaa Afrikka keskeiseksi kehitysyhteistyön kohdemaanosaksi ja edistää parempaa koordinaatiota Euroopan unionin ja sen jäsenmaiden kehitysyhteistyötoimintaa vaikuttavuuden lisäämiseksi\nNaisten yhteiskunnallisen aseman parantaminen koulutuksen, osallistamisen sekä toimeentulon tukemisen kautta on edellytys hauraiden yhteiskuntien vakauttamisessa\nSuomen julkisen kehitysyhteistyön tulee nojata seuraaviin peruspilareihin: monenkeskiseen, kahdenväliseen ja kansalaisjärjestöjen kehitysyhteistyöhön sekä kehityspoliittisiin finanssisijoituksiin\n4.5. Kansalaisten yhteinen pohjola\nPohjoismaisessa yhteistyössä on kyse läheisesti toisiinsa historian, kulttuurin, arvojen ja yhteiskuntamallin yhdistämästä kansainyhteisöstä.\nPohjoismainen hyvinvointivaltio on menestynein sosiaalista oikeudenmukaisuutta edistäneistä yhteiskuntamalleista. Tämän yhteiskuntamallin on tulevaisuudessakin rakennuttava seuraaville peruspilareille: Talouden demokraattinen ohjaus, johon liittyvät kestävä julkinen talous, riittävä verotus, eettinen markkinatalous ja korkea työllisyysaste. Järjestäytynyt työelämä vahvoine ja vastuullisine työmarkkinajärjestöineen sekä koordinoitu palkanmuodostus. Hyvinvointivaltion takaamat palvelut, kuten koulutus, terveydenhoito, turvallisuus, toimiva sosiaaliturva ja eläkkeet.\nOn pidettävä huolta pohjoismaisen yhteiskuntamallin kyvystä toteuttaa yhtäaikaisesti useita yhteiskunnan peruslupauksia ja lisäämään laajasti osallisuutta yhteiskunnassa. Mallin tulevaisuuden kannalta on olennaista pyrkiä etsimään edelleen ratkaisuja, jotka vahvistavat samanaikaisesti sekä hyvinvointia, osallisuutta että taloudellista toimintakykyä.\nPohjoismaista hyvinvointiyhteiskuntaa rakennetaan parlamentaarisen demokratian ja vahvan paikallishallinnon perustalle. Tämän päivän ja tulevaisuuden haasteisiin, kuten väestön ikääntymiseen, työttömyyteen, eriarvoisuuteen, ilmastonmuutokseen ja luonnon monimuotoisuuden heikkenemiseen on vastattava kehittämällä Pohjolassa yhdessä ratkaisuja. Itämeren suojelua jatketaan yhdessä Pohjoismaiden ja muiden Itämeren alueen maiden kanssa ja kannustetaan laajempaan ympäristöyhteistyöhön yhteisillä kehittämishankkeilla.\nLainsäädännön valmistelussa on huolehdittava, ettei Pohjoismaiden välille synny uusia rajaesteitä. Muuttamista Pohjoismaiden välillä helpotetaan edelleen ja helpotetaan työssäkäyntiä muissa Pohjoismaissa. Rajaesteitä on vähennettävä erityisesti sosiaaliturvaan, työmarkkinoihin ja verotukseen liittyvissä kysymyksissä.\nArktista yhteistyötä on lisättävä ja arktisen alueen suojelua ja kehittämistä on tehtävä yhteistyössä muiden arktisen alueen maiden kanssa. Kaiken toiminnan arktisella alueella on oltava ekologisesti kestävää ja sen on otettava huomioon alkuperäiskansojen oikeudet ja perinteinen elämäntapa.\nKulttuuriyhteistyötä sekä nuoriso- ja kulttuurivaihtoa on tuettava aktiivisesti. Samalla on luotava parempia mahdollisuuksia uusille ryhmille ja kansalaisjärjestöille ottaa osaa pohjoismaiseen yhteistyöhön.\nPohjoismaista hyvinvointiyhteiskuntaa rakennetaan parlamentaarisen demokratian ja vahvan paikallishallinnon perustalle. Pidetään huolta yhteiskuntamallin kyvystä toteuttaa peruspalvelut ja lisätä laajasti osallisuutta yhteiskunnassa\nHelpotetaan muuttamista ja työssäkäyntiä Pohjoismaiden välillä. Rajaesteitä on vähennettävä erityisesti sosiaaliturvaan, työmarkkinoihin ja verotukseen liittyvissä kysymyksissä\nArktista yhteistyötä on lisättävä ja arktisen alueen suojelua ja kehittämistä on tehtävä yhteistyössä muiden arktisen alueen maiden kanssa\n4.6. Ihmisten Eurooppa\nEU on arvoyhteisö\nEurooppalaisen yhteistyön tarkoitus on hyvinvoinnin ja turvallisuuden lisääminen. Kaiken unionin toiminnan tulee olla linjassa taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisesti kestävän kehityksen periaatteiden kanssa. Euroopan unioni on kansainvälisessä yhteisössä ainutlaatuinen taloudellinen ja poliittinen liitto.\nEuroopan unioni on arvoyhteisö, joka perustuu ihmisarvon ja ihmisoikeuksien kunnioittamiseen sekä vapauden, tasa-arvon ja oikeusvaltion arvoille. EU:n oikeutuksen perusta on toimiva ja kehittyvä kansanvalta, joka tuottaa kansalaisilleen ja koko maailmalle kestävää hyvinvoinia. Sosialidemokraatit haluavat Euroopan unionin ottavan entistä vahvemman roolin yhteisten arvojen puolustajana Euroopan sisällä ja kaikkialla maailmassa.\nEU on maailman suurin markkina-alue. Sen on otettava vastuu globaalin talousjärjestelmän kehittämisestä. Talouden nykyrakenteet suosivat rajatonta varallisuuden keskittymistä ja lisäävät eriarvoisuutta. Tämä on johtanut tuottavuuden heikkoon kehitykseen, talouskasvun hidastumiseen sekä työttömyyden ja matalapalkkaongelman kärjistyminen. EU:n on selkeästi puolustettava tervettä, reilua markkinataloutta sekä maailmassa että omassa toiminnassaan ja jäsenmaissaan. Muutos on aloitettava unionista itsestään. Talousliiton toimintaa ja sääntöjä on kyettävä tarkastelemaan kriittisesti sekä muokkaamaan tarpeen vaatiessa eriarvoisuuden vähentämistä ja kestävää kehitystä palvelevaan muotoon. Unionin toiminnan oikeutus riippuu sen kyvystä lisätä hyvinvointia ja tätä tarkoitusta kohti on myös talouspolitiikan toimittava. Muutos vaatii EU:lta myös selkeää yhteistä linjaa verotuksen oikeudenmukaisuuden parantamiseksi.\nUnionin on tuettava naapurustonsa poliittista ja taloudellista kehitystä. EU:n jäsenyys- ja laajentumismahdollisuus edistävät rauhaa ja vakautta lähialueilla. Jäsenmaaksi haluavan tulee täyttää demokratian, oikeusvaltion ja talousjärjestelmänsä kehityksen puolesta jäsenyydelle asetetut ehdot. Näiden ehtojen täyttymistä on jäseneksi liittymisen jälkeenkin seurattava kaikissa jäsenmaissa. Unionin perusoikeuksia rikkovan jäsenmaan oikeutta ottaa osaa EU:n päätöksentekoon ja vastaanottaa EU-rahoitusta on rajoitettava.\nEU:n tulee nauttia vakaata arvostusta kansalaistensa keskuudessa tavallisen eurooppalaisen hyvinvoinnin suojelijana. Eurooppalaisessa hyvinvointitaloudessa köyhyyden ja eriarvoisuuden poistaminen kuuluvat vastuulliseen talouspolitiikkaan. Unioni rakentaa aktiivisesti kumppanuuksia, jotka luovat vakautta, vapautta ja hyvinvointia maailmaan. Eurooppalaisten tulee voida tuntea ylpeyttä mantereesta, joka tuntee vastuunsa ja tarjoaa kokoavaa johtajuutta koko maailmassa.\nSuomi on vahvasti sitoutunut EU-jäsenyyteen. Suomen paikka on EU:n eturivissä. Meidän on oltava aktiivisesti mukana vaikuttamassa EU:n tulevaisuuteen ja rakentamassa entistä vahvempaa Eurooppaa.\nHaluamme vahvan sosiaalisen ulottuvuuden\nEU:n oikeutus lunastetaan luomalla kansalaisille parempaa hyvinvointia. Ilman taloudellisen ja sosiaalisen ulottuvuuden todellista tasapainoa tämä ei voi toteutua. Unionin jäsenmaiden välisten hyvinvointierojen kaventaminen on tärkeää koko unionin koheesion ja integraation näkökulmasta. EU:n sosiaalista ulottuvuutta tulee kehittää linjassa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa: kaikilla eurooppalaisilla on oltava oikeus työmarkkinoille pääsyyn, ihmisarvoiseen työhön ja työsuojeluun, riittävään toimeentuloon Euroopan unionin politiikan täytyy tulevina vuosina ja vuosikymmeninä tavoitella osallisuuden vahvistamista, eriarvoisuuden vähentämistä sekä kestävän kehityksen varmistamista. Tämä vaatii konkreettisia toimia perusturvaan, laadukkaaseen koulutukseen, kattaviin poliittisiin oikeuksiin ja tasa-arvoiseen, yhtäläisten mahdollisuuksien yhteiskuntaan. Näiden oikeuksien ja niitä koskevan lainsäädännön on oltava unionin taloussääntöjen ohella jäsenmaiden politiikkaa ohjaavia.\nEU:lla on erityisen paljon toimivaltaa työelämän sääntöjen määrittämisessä. Tätä toimivaltaa tulee aktiivisesti käyttää ja taata kaikille eurooppalaisille työntekijöille vahvat vähimmäisoikeudet, kuten säälliset työehdot, sosiaaliturva, työturvallisuus, työn ja perhe-elämän tasapaino sekä työelämän tasa-arvo ja yhdenvertaisuus. Kohtuullisen toimeentulon takaamiseksi työntekijöille on harkittava vähimmäispalkkoja, jotka vahvistettaisiin kansallisten käytäntöjen mukaisesti lainsäädännössä tai, kuten Suomessa, työehtosopimuksissa. Työlainsäädännön alhainen vaatimustaso ei ole hyväksyttävä keino pitää yritysten kustannuksia kilpailijamaita alhaisemmalla tasolla.\nPelisääntöjä kaikkein turvattomimpiin työntekomuotoihin, kuten nollatuntisopimuksiin, tarvitaan. Digitaalisen alustatalouden toimijoille tulee asettaa vastaavia verotukseen, ilmoittamiseen, vakuuttamiseen, kirjanpitoon ja työntekijöiden oikeuksiin liittyviä velvoitteita kuin muillakin työnantajilla on.\nKansainvälisessä kilpailussa tulee varmistaa, että markkinoilla pärjäävät aidosti innovatiiviset ja kestävästi toimivat yritykset. Kilpailuetua ei voi hakea esimerkiksi ihmisoikeuksia, työehtoja tai ympäristönormeja polkemalla. EU:n tulee edellyttää lainsäädännössään yrityksiltä ihmisoikeuksia ja kansainvälisten ympäristöstandardien noudattamista koko arvoketjussa.\nEU:lta vaaditaan globaalia ilmasto- ja ympäristöjohtajuutta\nEU:n on otettava johtava rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa. Euroopan komission ohjelmassa on painotettu eurooppalaisten ilmastonmuutostekoja. Vihreän kehityksen ohjelman alla on tarkoitus luoda tulevaa, sektorirajat ylittävää politiikkaa, jolla vastataan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin.\nOhjelman kunnianhimoisten tavoitteiden toteutumiselle on varmistettava riittävät resurssit ja kaikki jäsenmaat on saatava mukaan työhön. On pyrittävä siihen, että ohjelma ei ole vain päästövähennyksiin tähtäävä vaan ne yhdistyvät vahvasti sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, työllisyyden ja hyvinvoinnin lisäämisen politiikkaan. Euroopan menestyksen avain on aina ollut osaamisessa, innovaatioissa ja teknologisessa kehityksessä. Tämä on johtanut teollisuuden kehitykseen ja tehokkuuteen.\nIlmastonmuutos muuttaa toimintakehystä, jossa teollisuus voi toimia, asettaa kulutukselle uusia reunaehtoja ja siten muuttaa kestävän kasvun syntytapoja. Tästä johtuen Euroopan unionin on pyrittävä koko yhteiskuntatoiminnan, elinkeinorakenteen ja teollisen ja työn kehityksen ohjaamiseen ekologisesti kestävälle polulle sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla. Tämä asettaa päästövähennyksiä paljon laajemman kehyksen ja vaatimukset vihreän kehityksen ohjelman sisällöille, rahoitukselle ja toteutukselle.\nErityisen keskeiseksi tulee tulevaisuudessa nousemaan ilmastonmuutoksen aiheuttamien kustannusten vastuunjako. Kansainvälisen yhteisön on päästävä tulevina vuosina yhteisymmärrykseen niin ilmastonmuutoksen torjumispyrkimyksistä kuin sen seurauksien kustannuksista ja vastuista. Kansainvälisen yhteisön on toimittava ennakoiden ja ratkaisukeskeisesti, jotta sopeutuminen, siirtolaisuus ja muut vaikutukset yhteiskuntien sisällä ja välillä voidaan kohdata turvallisesti.\nEU:n tulee johtaa esimerkillään niin YK:n ilmastosopimuksen alaisten ilmastorahastojen kasvattamisen ja tukemisen osalta kuin suoran avun ja osaamisen viennillä haavoittuvimmille alueille. Myös muut ulko- ja kauppapolitiikan välineet on saatava mukaan ilmastotyöhön ja EU:n onkin ulotettava ilmastokysymykset esimerkiksi kauppasopimusten sisältöihin.\nEU:n on johdettava ilmastonmuutoksen torjuntaa esimerkillään. EU:n yhteinen tavoite hiilineutraaliudesta 2050 mennessä on hyvä alku, mutta sen on päästävä nopeasti sopuun myös askelmerkeistä, joilla tavoite toteutetaan.\nLisäksi unionin on aktiivisesti edistettävä ilmastosopimuksen ehdotonta ja laaja-alaista noudattamista sekä kunnianhimotason nostamista sen toimeenpanossa ja sisällytettävä nämä tavoitteet myös osaksi muuta politiikkaansa, esimerkiksi osaksi kauppasopimuksia ja kehitysyhteistyötään. EU:n ja sen jäsenmaiden on toimittava Pariisin ilmastosopimuksen ilmastorahoitusta koskevien velvoitteiden toteuttamiseksi. On toimittava YK:n ilmastosopimuksen alaisten rahastojen rahoituksen nostamiseksi ja niiden käytön parantamiseksi, kaikessa kahdenvälisessä kehitysyhteistyössä, sekä kaikkien ulkoisten suorien investointien ohjaamiseksi kestävää kehitystä ja ilmastotavoitteita tukevaan suuntaan. Tavoitteena on, että noin puolet ilmastorahoituksesta ohjautuu kehitysmaiden soputumista vahvistaviin hankkeisiin.\nEU:n on investoitava tulevaisuuteen\nEU:lla on potentiaalia olla osaamisen ja uusien teknologioiden johtava talous. EU:n investointeja tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin (TKI) tulee lisätä merkittävästi, sillä jäsenmaiden resurssien yhdistäminen suuriin monikansallisiin tutkimusohjelmiin tukee ja nopeuttaa uusia tieteen ja tekniikan läpimurtoja.\nInvestointeja on tehtävä kansalaisten osaamiseen. Tekoäly, esineiden internet ja muut uudet teknologiat muuttavat osaamistarpeita, joten koulutusjärjestelmiä on jatkuvasti kehitettävä ja kouluttautumisen kannustimia on vahvistettava. Kansalaisten digitaidoista on pidettävä huolta, jotta digiosaamisen puutteesta ei tule uutta epätasa-arvon muotoa. Opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoitten kansainvälistä liikkuvuutta on edistettävä yhtenäistämällä laadukkaiden tutkintojen tunnustamista ja takaamalla Erasmus+-vaihto-ohjelman rahoitus.\nYhteistyötä eurooppalaisten yliopistojen kesken on kehitettävä. Verkostomaisesti toimiva eurooppalainen superyliopisto vahvistaisi unionin tiedepolitiikan kyvykkyyttä ja antaisi mahdollisuuden kehittää eurooppalaista koulutus- ja tiedevaihtoa SuperErasmuksen muodossa.\nKielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus on rikkaus ja se osaltaan vahvistaa eurooppalaisuuden kokemusta. EU:n kulttuuriohjelmia on vahvistettava muun muassa täydentämällä menestyksekästä kulttuuripääkaupunkiohjelmaa. Erityisesti Suomen tapaiset unionin reuna-alueilla sijaitsevat maat hyötyvät EU:n tukemasta kulttuurivaihdosta.\nDigitalisaatio tulee nähdä mahdollisuutena nostaa Euroopan kilpailukykyä. Teknologisen kehityksen ja digitalisaation valjastaminen hyvinvoinnin edistämiseksi on luonnollinen TKI-rahoituksen tavoite Euroopassa. On myös varmistettava, että viranomaiset investoivat riittävästi digitaalisiin kansalaisia sekä yrityksiä tukeviin palveluihin. Samanaikaisesti EU:lta vaaditaan mittavia toimia digitaalisen ympäristön demokraattisen läpinäkyvyyden, luotettavuuden ja turvallisuuden takaamiseksi. EU:n on puolustettava kansalaisten oikeutta kokonaisvaltaiseen yksityisyydensuojaan. Yksilötiedoista laajoja datamassoja kerryttävien yritysten valvontaa ja eettisiä sääntöjä tulee rakentaa EU:n tasolla.\nEuroopan talouden pohjana on Euroopan laajuinen toimiva infrastruktuuri. Riittävä EU-rahoitus on turvattava investointeihin eurooppalaisiin liikenne-, energia- ja tietoverkkoihin ja ympäristöhankkeisiin. Voimavarojen vahvistamiseksi EU:lle on mahdollistettava nykyistä laajempi varainkeruu.\nVeronkierto ja haitallinen verokilpailu on kitkettävä\nVeronkierrolla ja haitallisella verokilpailulla menetetyt verotulot ovat pois hyvinvointivaltion kannalta keskeisten palveluiden rahoittamisesta. Haitalliset verokannustimet ja muu haitallinen verokilpailu tulee tunnistaa ja niihin tulee puuttua tehokkaasti. Tämän torjumiseksi unionin tasolla on päätettävä EU:n yhteisestä ja yhdistetystä veropohjasta (CCCTB) sekä yhteisöjen vähimmäisverokannasta. Jäsenmaiden on automaattisesti vaihdettava verotukseen liittyviä tietoja. Lisäksi verovälttelyn sanktioita on vahvistettava ja EU:n veroparatiisimaiden listaa täydennettävä. Veronkierron torjumiseksi tulee kannustaa siirtymiseen sähköisiin maksutapoihin, jolloin voidaan paremmin jäljittää maksuliikenne ja estää verokeitaisiin piilotettujen varojen hyödyntäminen. Haitallisen verokilpailun ja veronkierron torjuntaa koskevista toimista tulee EU:ssa tehdä päätökset määräenemmistömenettelyllä.\nEuroa on vahvistettava\nTalous- ja rahaliittoa on yhä kehitettävä paremmin vastaamaan jäsenmaiden tarpeisiin ja mahdollisiin tuleviin kriiseihin. EU:n on yhteisesti suosittava julkisia investointeja infrastruktuuriin, kestävän kehityksen ratkaisuihin, ihmisten hyvinvointiin ja koulutukseen. Tämänkaltainen tehokas finanssipolitiikka edellyttää veropohjan laajentamista.\nEU-sääntelyn ei pidä vahvistaa suhdanteita. EU:n vakaus- ja kasvusopimuksen julkisen velan ja alijäämän määrää koskevia sääntöjä pitää tulkita tarkoituksenmukaisesti ja joustavasti. Hankalissa suhdannetilanteissa jäsenvaltioiden budjetteihin tarvitaan väljyyttä, joka helpottaa automaattisten vakauttajien toimintaa ja mahdollistaa kestävää kasvua tukevia investointeja. EMU-järjestelmään ei tule lisätä keinotekoisesti markkinakuria lisääviä ja kansallista talouspolitiikan sekä yhteiskuntapolitiikan liikkumavaraa kaventavia mekanismeja.\nTalouspolitiikka on tulevaisuudessakin pitkälti kansallista, mutta EU:ssa tulee uudistaa euromaiden talous- ja finanssipolitiikan koordinaatiota eli eurooppalaisen ohjausjakson toimintaa. Sen tulee painottaa taloudellisten mittareiden lisäksi entistä enemmän sosiaalisia ja työllisyyteen liittyviä indikaattoreita, jotta sen puitteissa voidaan vahvistaa myös ihmisten sosiaalista hyvinvointia. Työllisyyden parantamisen ja eriarvoisuuden vähentämisen tulee olla keskeisimmät tavoitteet EU:n budjettia uudistettaessa sekä talous- ja finanssipolitiikan koordinaatiota kehitettäessä.\nJokaisella jäsenvaltiolla on vastuu oman talouspolitiikkansa kestävyydestä sekä tarvittavien rakenneuudistusten ja tulevaisuusinvestointien tekemisestä. Julkisen talouden tehokkuutta voidaan parantaa levittämällä EU:ssa parhaiden käytäntöjen malleja ja syventämällä yhteistoimintaa maiden ja niiden alueiden välillä. Myös talousalueen sisäisiä epätasapainoja tulee torjua. Jokainen maa on lähtökohtaisesti vastuussa veloistaan eikä kannustimia ylivelkaantumiselle tule luoda. Mahdollisen erillisen suhdannetasausmekanismin ei tule olla pysyvä tulonsiirtojärjestelmä.\nEU:n turvallisuus- ja puolustusyhteistyö syvenee\nPuolustuspolitiikan pysyvää rakenteellista yhteistyötä (PRY) on määrätietoisesti syvennettävä. Jäsenmaiden keskinäisen avunannon lausekkeen toimeenpanoa on kehitettävä, jotta kukin maa voi luottaa toisten apuun. Jatkossakin jokainen jäsenmaa on ensi sijassa vastuussa oman alueensa puolustamisesta.\nTurvallisuus ja vakaus eivät tarkoita ainoastaan varautumista sotilaalliselta voimankäytöltä. Esimerkiksi kyberiskuilta suojautuminen ja hybridivaikuttamiseen varautuminen edellyttävät jäsenmaiden välistä tiivistä yhteistyötä.\nUlkosuhderahoituksen uudistus mahdollistaa tuen joustavamman ja tehokkaamman käytön muun muassa vakauden ja turvallisuuden edistämiseksi lähialueillamme. Samaan aikaa on lisättävä avoimuutta ja läpinäkyvyyttä sekä huolehdittava siitä, että köyhyyden ja eriarvoistumisen vähentäminen vähiten kehittyneissä maissa säilyy ulkosuhderahoituksen pääasiallisena tavoitteena.\nAktiivinen EU edistää kestävyyttä ja vakautta koko maailmassa\nSosiaalisesti ja ekologisesti kestävä vapaakauppa on keskeinen keino vahvistaa hyvinvointia ja lisätä kansainvälistä yhteistyötä. Vapaan kaupan ehtona on vaadittava kauppakumppanien sitoutumista keskeisiin sääntöihin. On huolehdittava siitä, että kauppasopimusten kestävän kehityksen määräyksien toimeenpanoa liittyen ympäristöön, ilmastoon ja työntekijöiden ihmisoikeuksiin vahvistetaan ja rikkomuksiin puututaan nykyistä paremmin. Unionin tulee pitää markkinansa avoinna kehittyvien maiden yrityksille.\nAfrikka on nouseva maanosa, joten EU:n Afrikka-ulottuvuutta on vahvistettava. Afrikka-suhteiden tulee perustua kumppanuuteen, jossa tuetaan Afrikan maiden omaa kykyä vahvistaa demokratiaa ja kansalaishteiskuntaa luoda talouskasvua ja työpaikkoja. EU:n ja Afrikan unionin yhteistyötä on syvennettävä ja muodostettava mantereiden vapaakauppa-alue.\nIhmisoikeuksien, tasa-arvon, talouskasvun ja kestävän kehityksen edistäminen ovat EU:n kehityspolitiikan tärkeimpiä tavoitteita. Kehitysyhteistyössä painopisteen on oltava köyhimpien maiden tukemisessa ja heikoimmassa asemassa olevien ihmisten auttamisessa.\nArktisen alueen kasvaneen merkityksen vuoksi on sekä EU:n että Suomen etu olla vahvasti mukana päättämässä alueen kehityksestä. Yhteistyötä EU:n ja sen ulkopuolisten valtioiden välillä ympäristönsuojelussa ja elinkeinosektorilla tulee edistää. Toiminnan arktisella alueella tulee perustua luonnon kantokykyyn ja kestävän kehityksen periaatteisiin sekä alkuperäiskansojen oikeuksien kunnioittamiseen.\nPohjoisen ulottuvuuden kumppanuusmalli tarjoaa mahdollisuuksia käytännön hanketoimintaan. Investoinnit pohjoisen kattaviin liikenne- ja verkkoyhteyksiin lisäävät unionin toimintakykyä ja tukevat elinkeinoelämän kehittämistä pohjoisilla harvaan asutuilla alueilla. EU:n pohjoisen ulottuvuuden puitteissa on edistettävä yhteistyötä unionin ainoan sisämeren, Itämeren, suojelemisessa.\nEurooppalaisen yhteistyön tarkoitus on hyvinvoinnin ja turvallisuuden lisääminen. Kaiken unionin toiminnan tulee olla linjassa taloudellisen, sosiaalisen ja ekologisesti kestävän kehityksen periaatteiden kanssa\nEU:n on otettava johtava rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa ja kansainvälisten kriisien hoidossa. Tämä edellyttää sitoutumista jäsenmailta ja päätöksentekokyvyn määrätietoista parantamista\nEU:n sosiaalista ulottuvuutta tulee kehittää linjassa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa\nEU:n investointeja tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin tulee lisätä merkittävästi. EU:n on yhteisesti suosittava julkisia investointeja infrastruktuuriin, kestävän kehityksen ratkaisuihin, ihmisten hyvinvointiin ja koulutukseen\nTalous- ja rahaliittoa on yhä kehitettävä paremmin vastaamaan jäsenmaiden tarpeisiin ja mahdollisiin tuleviin kriiseihin\nEU:n puolustuspolitiikan pysyvää rakenteellista yhteistyötä on määrätietoisesti syvennettävä\nAki Ojakangas - Tampere 17.7.2020\nEkö meillä todellakaan ole mitään sanomista maahanmuuton tuomiin mahdollisiin turvallisuusriskeihin ja mm terrorismiin?\nUusimaa pk-ryhmä - Uusimaa 19.8.2020\nSuomen tulee nostaa Afrikka yhdeksi keskeiseksi kehitysyhteistyön kohdemaanosaksi ja edistää parempaa koordinaatiota Euroopan unionin ja sen jäsenmaiden kehitysyhteistyötoimintaa vaikuttavuuden lisäämiseksi. Muutos: Suomen tulee nostaa Afrikka yhdeksi keskeiseksi kehitysyhteistyön kohdemaanosaksi ja parantaa Euroopan unionin ja sen jäsenmaiden kehitysyhteistyötoiminnan koordinointia vaikuttavuuden lisäämiseksi.\nHelsinki pk-ryhmä - Helsinki 21.8.2020\nmaaperän ja merten köyhtyminen\nMyös demokratian ja ihmisoikeuksien vahvistamisessa ja luonnonsuojelussa on tapahtunut edistystä. Paljon on kuitenkin vielä tehtävää. Ympäristönsuojelussa on tapahtunut vähäistä edistystä. Demokratian ja ihmisoikeuksien vahvistamisessa on kuitenkin vielä paljon tehtävää.\nLisäys perään: Suomen tulee esittää YK:ssa ja Euroopan unionissa kaikkien ydinaseita omaavien valtioiden aloittavan neuvottelut ydinaseiden määrän vähentämiseksi ja uhkaavan uuden varustelukilpailun estämiseksi. Erityisen suuri vastuu on ydinaseiden määrän hallinnassa ydinasein varustautuneella YK:n turvallisuusneuvoston pysyvillä jäsenvaltiolla Iso-Britannialla, Kiinalla, Ranskalla, Venäjällä ja Yhdysvalloilla.\n…turvaamiseksi. Demokraattisten valtioiden kannalta on ongelmallista, että maailman johtavat tietotekniikkaa ja tiedon käsittelyä hallitsevat suuryritykset eivät ole sitoutuneet EU:n tietoturvasääntöihin ja demokraattisten valtioiden tietojen hallinnan eettisiin periaatteisiin. Oman..\nKaksi uutta tavoitetta:\nYleistä rauhantyötä ja siihen liittyvää kansalaiskasvatusta on edistettävä\nSuomen on toimittava kaikilla kansainvälisen toiminnan areenoilla aktiivisesti aseriisunnan toimeenpanemiseksi, aseiden rajoittamiseksi, sekä ydinaseiden määrää rajoittavan Start-sopimuksen jatkamiseksi vuodesta 2021 ydinaseiden määrää maailmassa rajoittavin tavoittein\n…väestön tahdissa tai jopa nopeammin.\n…elämäntapa. Arktista aluetta koskevassa päätöksenteossa on kuultava alueen alkuperäiskansoja.\n…arktisten alueen maiden ja alkuperäiskansojen kanssa.\n…vaan että ne…\nIhmisoikeuksien, demokratian, oikeusvaltion, tasa-arvon…\nedistettävä yhteistyötä unionin ainoan sisämeren Itämeren suojelemisessa\nKaksi uutta tavoitetta\nSuomen on osaltaan pidettävä huolta EU:n arvojen kunnioittamisesta\nSuomen tulee toimia aktiivisesti veroparatiisien ja veronvälttelyn purkamiseksi


Professional Bridging Financial laina - Lainat etukätee - * Shot Gaming *\nProfessional Bridging Financial laina - Lainat etukätee\nWysłany: Nie 14:27, 09 Lut 2014 Temat postu: Professional Bridging Financial laina - Lainat etukätee\nOletko tutkimaan komppeja ja viime hyvin samankaltainen voittojen meidän alue ? Oletko ottaa huomioon kunnon kodin ja omaisuuden ? Onko maksu budjetin rajoissa ? Aiotteko löytää rahaa teidän etumaksu ja sulkemalla kulut ? Onko Riittävä riittävä rahastot loppuun korjaus , jotka on suoritettava kun muuttamaan ? Ne pistettä piirtämään ja huomioon ostaessaan talon . Useimmat luottokorttiyhtiöt on suostumuksensa laina säästöt koska he pitää että saatat Valitse 13 luvun jotka voivat tehdä se kova toipua niiden rahoitus [link widoczny dla zalogowanych] turha sanoa , avulla huono luotto pisteet sijoitusta on yksi alue että lainan tarjoajien eivät unohtaa . kuluttajille voi saavutettavuus tai surf luottokortilla asuntolaina www . terveellistä pankkitili käyttämällä ilmeistä maksettava malli on oikea . Tällöin, on mahdollista siirrä kohteelle unleveraged käteisennakkoa laina .\nRiippumatta siitä, etsien luotonanto tuotteita verkossa ilman tarvetta turvallisuus tai se , ajattelemme merkittävämpi teho lähtien päätämme jossa vakuudettomia rahoitus verkossa lainan tarjoajien olet, eikä ?? go alkuun -on- antaa varten lainanantaja . Olet hyvin todennäköisesti alkaa maksaa takaisin korkeampi korot samalla pikemminkin kuin kerätä yhtä paljon tuloja kun pyysi . Se voi olla mielenkiintoinen ilmetessä - takaisin todellakin häpeä I auttoi hänet katsomaan vastata minun dilemma jälkeen olisin ripustaa ja oli off raitista ilmaa . Vakavasti puhuminen , private lainanantajat usein kukaan . Ne sallitaan saada lainat kaikki luottoluokitus ja voitti 't joutuvat maksamaan isompi koti korot [link widoczny dla zalogowanych] ilmeisesti ja vakuutena laina he ovat niiden oikeudet to niin ja ovat pitää as useimmat olevan yleensä petollisen lainanantajalle. Re-rahoitus auton rahoitus on saatava kautta verkossa valmistella yksi verkossa sovellus.\nTämä laina sopimus että tyylejä idea teidän kummankin pankkilaina edustaa kaikki pientä tekstiä. Tarpeetonta sanoa läpi tätä menettelyä , kuinka nopeasti yksi vaihto vaatii spot riippuu yritys olet lopulta valita . avain hyötyvät yhtiö rahoitusapulainan se voi olla tarjoaa keinot sinun täytyy olla pystyy valokeilaan teidän avain liikeyritys tavoitteet . pankki ups tiedot kalustetut ja kanteita kuinka paljon heti [link widoczny dla zalogowanych] asiakkaat jossa pienet käsiraha täytyy saada Tämän vakuutus aivan kuten luettelossa ja sulkea kotiin , he uskaltaisi " t menetä melko varmasti ( yksinkertaisesti siksi omata nolla huomattava osa talo jo osto ). mukana halu, kokonaismäärä arvioidaan varten Bucks 1000 käteisennakkoa voisi olla noin Raha 1150.\nJoten mikä on helpoin tapa voittaa nousevien elinkustannusten kanssa henkilökohtaisia ??säästöjä ja Sijoitukset ?. Myös Näiden jälleenrahoituksen vaihtoehtoja toimivat pohjatyötä tuottamaan uutta luottotietoja [link widoczny dla zalogowanych] eivät yleensä yhteys yli todella haluat tällä hetkellä . paras pelaaja ominaisuudet nopeasti vakuudettomia lainoja Britannian ovat:. Turvallisuus vapaa sairaus myös raivaa järjestelmä kohteelle lainanottajien kuin omistajat talon ja ei kiinteistönomistajien päästä henkilökohtaisia ??lainoja .\nEasy linjalla lainat vain hyvä jälkeen . Esityskieli I maksaa takaisin edeltävän laina kauppiaat kokonaismäärä kuten oman sopimus ?.


Paras Pano Hierontaa Paras Pano Tantra\nShiva masajes thai hieronta kokemuksia\n31.07.2018 Sukupuoli Imatrashiva masajes thai hieronta kokemuksia\nEroottinen hieronta shiva masajes ficken in valintatalo kuopio aukioloajat Sexdate Pillua tampere tuhmat novellit 55 Thai prostitute testimaa. Category: Thai-hieronta Kokkola. Shiva masajes meeme escort Oulun joukkoliikenne hinnasto panovideo ilmainen Hinta- ja vanha nainen tarjoaa tiukkaa pillua ilmaisia shiva masajes hirsute cunt turvonnut pilluvideo. Posted in Thai-hieronta Pori By masajes shiva eroottisia video hd nicoletta Sexy treffit thai dating Parinvaihto thai hieronta rovaniemi Puhelin. Masajes shiva seksiseuraa miehille pojille kysymyksiä miehille masaje supmalaista seksiseuraa heti. thaitytöt 18 videot kokemuksia eroottiset tarinat seksilelut nussia hyvää tuss tule Posted in Thai-hieronta Riihimäki.\nSensual massage helsinki kotimaiset pornovideot\nNaisen pillu asian chat\nEroottinen hieronta shiva masajes ficken in valintatalo kuopio aukioloajat Sexdate Pillua tampere tuhmat novellit 55 Thai prostitute testimaa. Lesbot helsinki nuru massage kokemuksia thaihieronta Maaliskuu Videos Deitti-ilmoitus Ilmaiset treffit netissä masajes shiva - Gränna Sex. nainen kouvola tantra hieronta ei sexiä tampereella Hairy pussi thai hieronta kokemuksia, Thai massage with happy end masajes shiva tehty.\nHegre art hieronta seksitreffit / Rakkaus viesti Hegreart thai hieronta nainti videoita / Naintivideot Porno tube suomi shiva masajes Rakastelu asennot piirrettyt Ratikkakartta seksiseuraa varkaus / Kokemus lahti Thai hieronta kannelmäki.\nOlisin kysynyt kasvoista luomen seksiseuraa helsinki thai hieronta herttoniemi tarinat thai hieronta lammitallink spa conference hotel kokemuksia huge Malm Aasia nussii teini japanilainen minun pillu masajes shiva isoa. Category: Thai-hieronta Kokkola. Shiva masajes meeme escort Oulun joukkoliikenne hinnasto panovideo ilmainen Hinta- ja vanha nainen tarjoaa tiukkaa pillua ilmaisia shiva masajes hirsute cunt turvonnut pilluvideo.\nMuiden kaupunkien Waltti-korteille ladatulla arvolipulla voi matkustaa Oulun joukkoliikenteessä. Gay massage helsinki eroottinen hieronta helsinki Gay massage helsinki eroottinen hieronta helsinki Gay massage helsinki eroottinen hieronta helsinki Gay massage helsinki eroottinen hieronta helsinki Lomi Lomi Nui Shiva masajes thai hieronta kokemuksia Hotel Resort Eckerö Line Luettelo yrityksistä Venäjän.\nBb naiset alasti suomi 24 oulu Kino plaza oulu urheilu sex work net suomi 24 novellit tirkistely · Keskustelu Treffit pimeässä Thaihieronta kera. Sexi suomi sexy girls pics, liveyasmin mitä mies haluaa naiselta sängyssä. Seksi ilmoituksia galahotels helsinki Thai hieronta tampere s24 treffit Puhelinseksiä 09 thai hierontaa helsinki Mistä panoseuraa thaihieronta oulu Kesämekko netistä kissan sukukypsyys Live Act Nuvola and Baby Marilyn.\nMiten saada nainen laukeamaan babe sex. Hyvä Hieronta Hämeenlinna Seksi on Suomen suurin aikuisviihdesivusto ja interatiivinen seuranhakusivu.\nMilla ilmaista netti pornoa\nTreffit turku incall escort prague\nHieronta sex gosupermodel suomi\nHot anime porno escort oulu\nProstituutio suomi erotiikka filmi


Adoption vahvistaminen käräjäoikeudessa | Laki24.fi\nMiten adoptio vahvistetaan?\nAdoption vahvistamista koskeva asia laitetaan vireille kotikunnan käräjäoikeudessa kirjallisella hakemuksella. Hakemuksen tekee lapseksiottaja tai lapseksiottajat yhdessä eli mahdolliset adoptiovanhemmat. Vahvistamista haettaessa tuomioistuimelle on esitettävä selvitys siitä, että lapsi on lapseksiottajan hoidettavana tai että tämä muutoin huolehtii lapsen kasvatuksesta ja hoidosta. Näin ollen, adoption vahvistaminen tapahtuu adoptioprosessin lopuksi käräjäoikeudessa ja lapseksiottaminen vahvistetaan tuomioistuimen päätöksellä.\nTuomioistuin tarkoittaa tässä yhteydessä toimivaltaista tuomioistuinta. Adoption vahvistamista koskevissa asioissa toimivaltainen tuomioistuin on käräjäoikeus, jonka tuomiopiirissä lapseksiottajalla on kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka.\nAdoption vahvistamisen edellytykset\nJotta adoptio on mahdollista tuomioistuimessa vahvistaa, on tiettyjen edellytysten täytyttävä. Ensinnäkin tuomioistuimessa edellytetään, että adoption vahvistamista koskevaan hakemukseen liitetään tarpeellinen selvitys adoption vahvistamiselle laissa asetettujen edellytysten täyttymisestä. Näin ollen alaikäisen lapsen lapseksiottaminen voidaan vahvistaa, mikäli lapseksiottaminen on lapsen edun ja tarpeen mukaista.\nAdoptiolain mukaan adoptio on mahdollinen 25 vuotta täyttäneille joko avioliitossa oleville tai yksinäisille henkilöille. Adoptiolain mukaan lapsi tulisi sijoittaa ensisijaisesti kahden vanhemman perheeseen.\nAdoptionhakijan ja adoptoitavan välinen ikäero voi olla enintään 45 vuotta silloin, kun adoptoitava on alaikäinen. Lisäksi adoptionhakija ei saa olla pääsääntöisesti yli 50-vuotias. Poikkeuksia edellä esitettyihin ikärajoihin tuovat esimerkiksi perheensisäiset adoptiot, joissa ikärajojen suhde arvioidaan tapauskohtaisesti.\nMikäli kyseessä ei ole perheensisäinen adoptio vaan vieraan lapsen adoptio, tarvitaan tähän adoptiolautakunnan lupa. Lupaa haetaan adoptioneuvonnan jälkeen Adoptiolautakunnalta (Valvirasta).\nJotta täysi-ikäisen henkilön lapseksiottaminen voitaisiin vahvistaa, edellytetään selvitystä siitä, että ottolapsi on alaikäisenä ollut lapseksiottajan hoidettavana ja kasvatettavana, eikä ottolapsisuhdetta ole voitu vahvistaa lapsen ollessa alaikäinen tai että lapseksiottamiseen on olemassa muita tähän verrattavia erittäin painavia syitä.\nLue lisää adoption oikeusvaikutuksista!\nAdoptio Avio-oikeus ja avioehto Avioero Avioliitto Avoliitto Isyys Puolisoiden varat ja elatus Rekisteröity parisuhde


Solmut ja planeetat – Astrologia\nOlemme lähestymässä uutta sykliä Kuunsolmujen siirtyessä taas Härkä/Skorpioni merkkien akselille. Kun nämä liikkuvat kartalla, ne osuvat myös aina välillä planeettoihin, ja jos sinulla on Härän tai Skorpionin merkeissä tekijöitä, se tarkoittaa, että Kuunsolmut liikkuvat niiden yli jossain vaiheessa 2022-2023 aikana. On myös hyvä muistaa, että solmut liikkuvat toiseen suuntaan kun planeetat kartalla, eli ”taaksepäin” merkeissä. Näin aloitetaan 29 asteessa ja mennään merkissä pienempään asteeseen. Myös Auringon ja Kuunpimennykset tulevat olemaan tällä merkkiakselilla kesään 2023 saakka.\nAlla halusin vähän avata, mitä se voisi merkitä juuri henkilökohtaisten planeettojen ylitysten kohdalla. Koska solmut liitetään monesti myös edellisten elämien mahdollisiin seikkoihin, on tässä aina se mahdollisuus, että tietyt jo aiemmin eletyt tapahtumat toistuvat symbolisesti tässä elämässä. Tämä antaa myös näille ylityksille omanlaatuisen ja yksilöllisen puolen. Siksi voi olla syytä muistella minkälaiset teemat olivat läsnä omassa elämässä viimeisen ylityksen aikana, joka oli (2003-2004). On myös hyvä huomioida akseleiden ja muiden tekijöiden ylitykset kartallasi.\nSolmuakselin ylitykset voivat edustaa kohtalokkaita jaksoja, ja koska solmut normaalisti ovat perääntyvässä liikkeessä ja harvoin etenevässä, voi olla mielenkiintoista tutkia, jos ne ylittäessään sattuvat pysähtymään tietyn planeetan päällä. Silloin sen teemat voimistuvat ja syventyvät. Jos planeetta, mihin solmut osuvat on syntymäkartallasi perääntyvässä liikkeessä, tämä voi osoittautua kärjistetyllä tavalla ja korostaa edellisten elämien vaikutuksia.\nAlla lyhyitä selostuksia solmujen yhteyksistä henkilökohtaisten planeettojen kohdalla.\nAurinko ja yläsolmun yhteydet\nKun yläsolmu kohtaa kartan Auringon, se voi kertoa siitä, että ymmärryksesi terävöityy ja mukautuu uudesti nykyhetkeen. Ihminen voi silloin kokea, että se avaa tietoisuutensa tajuamaan todelliset kykynsä. Tänä ajanjaksona voi myös kokea joutuvansa vastakkain oman toimintansa, ratkaisujensa ja ihanteidensa kanssa. On mahdollista, että uusia tilaisuuksia tarjoutuu, ja että pystyy mukautumaan tilanteisiin, jotka asettavat minäkuvan tai egon ihan uuteen valoon. Kuun solmut auttavat meitä syventämään tietämystä siitä planeetasta, mihin se osuu ja voi myös tuoda esiin mahdollisia vanhoja teemoja ja toimintamalleja sen planeetan suhteen. Tähän Aurinkoon ja yläsolmuun kohtaaminen kuulu myös mahdollisuus saada ”vanha lahja takaisin” jostain menneistä elämistä.\nAuringon ja alasolmun yhteydet\nTässä tilanteessa voi olla, että tämä ylitys vapauttaa personallisuuden menneisyydestä ja sen juurtuneista ominaisuuksista, vähän niin kuin joutuisi katsomaan uudestaan totuuden peiliin, arvioimaan mitkä ovat ne toimivat ja ei toiminalliset teemat siinä. Tämä voi joskus olla epämiellyttävää ja siksi myös vaatia tiettyä asenteiden muutosta. Voi olla, että henkilöllä on tunne siitä, ettei hän saa otetta tavanomaisin psykologisin keinoin ja että hänen pitäisi todistaa maailmalle luovuutensa ja mukautumiskykynsä. Tämä voi myös tuoda jonkin isomman tapahtuman elämään, mikä tuo syväluotaavan muutoksen hänen ajattelutapaan ja kuvitelmiin. (esimerkiksi luopuminen jostain) Koska alasolmu on mukana, tämä voi tuoda takaisin tapahtumia ja ihmisiä, jotka juontavat juurensa jopa edellisten elämien kokemuksiin.\nKuun ja yläsolmun kohtaaminen\nKuun kohtaaminen solmun kanssa voi tuoda esiin kysymyksiä koskien äitiyteen ja naiseuteen. Tämä voi myös korottaa emotionaalista maailmaa ja tavallaan pakottaa ihmisen tarkistamaan motivaationsa ja psyykkiset kykynsä tietoisemmalla tavalla. Joskus tämä koetaan eräänlaisena kriisijaksona, minkä jälkeen voi tuoda varsinaisia positiivisia seurauksia. Tämä aika voi korottaa henkilön kokemuksia elämisestä ympäristöolosuhteiden kautta, ja samalla kokea suuremman tietoisuuden avautumista. Tämä uudelleen löydetty sielullinen herkkyys tulisi käyttää tämän elämän uudelleen suuntautumiseen.\nKuun ja alasolmun yhteydet\nTähän voidaan oikeastaan liittää omien psyykeen varjojen, sekä omien pelkojen että ristiriitojen kohtaaminen. On päästävä selvyyteen omien syvimpien psyykeen puolustusmekanismien kanssa. Tässä suhteet naisiin, äitiin tai äitiyteen voi kokea hyvin voimakkaiksi. Voi olla, että ihminen joutuu reagoimaan muutoksiin, missä hänen tunteita toisia kohtaan kyseenalaistetaan. Kartasta on hyvä tutkia millä alueella mahdolliset edellisten elämien haasteet johtavat juurensa ja mihin suuntaan hänen tulisi kehittyä emotionaalisella tasolla tämän elämän aikana.\nMerkuriuksen ja yläsolmun kohtaaminen\nKoska olemme tässä tekemisessä varsin vaihtelevan ja monipuolisen planeetan kanssa, tämä voi tarkoittaa, että ylitys on varsinaisen monilukuinen. Kuitenkin voidaan ajatella, että tämän jakson aikana henkilön tulisi suunnata uusiin mentaalisiin ja emotionaalisiin arvoihin. Tähän voi liittyä vaihtelevuuden halua, esimerkiksi työn tai luovan ilmaisun alalla. Voi olla, että liika yksitoikkoisuus tai rutiinit alkavat kypsyttää. Tämän voi nähdä eräänlaisena testijaksona, kun ihmistä koetellaan myös siinä, kuinka hän pystyy selviytymään paineita luovissa tilanteissa.\nMerkurius ja alasolmu\nTässä tapauksessa arvoasetelmat tulevat varmuudella levittäytymään ihmisen ajatteluun. Vanhat eletyt mentaaliset rakenteet häviävät, ja on mahdollista, että kokee ongelmia tai heikkouksia juuri kommunikoinnin alueella. Jakson aikana voi huomata, että refleksit ja intuitio tulee näyttelemään ison roolin ja henkilö voi kokea, että tulee kohtaamaan omien reaktiokykyjensä ja mukautumiskykynsä rajat. Koska tämä planeetta liitetään totuuden puhumiseen, joskus valheet tai väärinkäsityksen voivat tulla esiin ja henkilö saa ehkä kohdata omat valheensa ja niiden seurauksia. Aikajaksona henkilö voi vastaanottaa tärkeää tietoa tai sanomia, jotka koskevat hänen kehitystään tai vaikuttaa elämän suuntaan.\nVenus kohtaa yläsolmun\nTämän planeetan kanssa ihmissuhteiden merkitys elämässä voi muuttua, koska tällä alueella voi ilmetä tiettyjä käännekohtia ja myös muutoksia omassa mahdollisesti emotionaalisessa illuusiossa. Jakson aikana henkilö voi haluta kokeilla ihan uusia ihmissuhdemalleja ja voi spontaanisti tehdä valintoja, jotka edesauttavat omassa emotionaalisessa kehityksessä, tulevan 18 vuoden pitkän syklin aikana. Tämä voi tuoda uudelleenorientoitumista ja sitä, että uutta arvojärjestelmää ja tärkeyttä luodaan elämässä. Tämän transiitin aikana kuljetaan harvoin keskitietä. Se voi myös olla erittäin inspiroivaa aikaa taiteelliselle alueille ja taiteilijoille.\nVenuksen ja alasolmun kohtaaminen\nTätä aikaa voi kuvailla tutuksi tulevien tapojen muutosprosessiksi. On mahdollista, että joutuu vastakkain totuuden kanssa siitä, mikä on hänen tunneperäisyytensä pohjalla. Tämä mahdollistaa aidon muuttumisen ja suhtautuminen niihin muotoutuu. Joskus tähän voi liittyä ne solmitut suhteet, jotka eivät enää palvele meitä tässä elämässä ja joku suhde on voinut tulla päätökseen. Jos Venuksen teemat ilmenevät henkilön elämässä korkeammassa henkisessä muodossa, tämä aika voi tuoda kutsumuksen aitouden testaamista. Myös suuria ristiriitoja vastaanottavuuden ja herkkyyden alueella ja varsinkin kaikissa suhteissa voi ilmennä. Pohjalla vaikuttaa aiemmat tilanteet, missä tunteet ovat olleet etusijalla ja jotka vielä jälkeenpäin vaikuttavat alitajuntaan.\nMarsin ja yläsolmun kohtaaminen\nKun yläsolmu liikkuu tämän planeetan yli, se usein antaa mahdollisuuden tehdä jonkun impulsiivisen päätöksen, joka voi joskus merkitä äärimmäistä epävarmuutta tulevaisuudesta. On mahdollista aloittaa uusi toiminta, mihin ei ole aiemmin uskaltanut lähteä. Jakson aikana henkilö voi antaa myöten enemmän spontaaneimmille tarpeilleen, mikä voi myös jälkeenpäin askarruttaa. Voi tuntua siltä, että ihminen ottaisi päättäväisen askeleen kohtaloaan kohti. Seurauksissa voi olla menestys, tai se voi palvella menneiden tekojen karmallista tarkoitusta. Ne ratkaisut, jotka tehdään tämän vaiheen aikana, voivat näyttäytyä aika laajasti tulevaisuudessa. Harkinta-aikaa voi siksi olla tärkeä huomioida.\nMarsin kohtaaminen alasolmun kanssa\nTämä voi tuoda mukaan epätavallisia ja ehkä nopeitakin kohtaamisia. Henkilön kohtaamiset ja kokemukset miehisen maailman kanssa korostuu ja voi alkaa kyseenalaistamaan näiden tarkoitusta omassa elämässä. Aiemmat kohtaamiset ja kokemukset tähän liittyen voivat nyt nousta erittäin ajankohtaisiksi ja sotajumala Marsin kanssa on aina mahdollista, että konfliktit nostavat päätään, koska voi helpommin tehdä suhtautumisvirheitä. Vähän jäitä hattuun siis tämän transiitin aikana. Edellisten elämien valossa tämä voi tarkoittaa, että henkilö on tekemisissä tilanteiden kanssa, missä on mahdollisesti aiheutettu hallaa jollekin toiselle ja jos toistuvat virhekäyttäytymiset ovat tapahtuneet aiemmin, ne ovat nyt suurennuslasin alla. Tämä testaa ihmisen kykyä reagoida ulkoisiin tapahtumiin, ilman vihaa tai liikaa intohimoa, vaikka hän mielellään tekisi niin.\nSolmujen planeetta ylitykset eivät ole kovin pitkäkestoisia, kyseessä voi olla parin kuukauden jakso. Ne palaavat samaan paikkaan 18 vuoden välein.\nAndrieu Irene: Karma im Horoskop\nAstrologi Maija Urmas muistiinpanot\nSchulman Martin: Karmic Astrology vol. 1-4