KooKoo-luotsi myöntää menestyksen määrittävän vahvasti valmentajia, erityinen yksityiskohta sopimusneuvotteluista kerää kiitosta – "Olin vielä luopiovalmentaja" - MTVuutiset.fi\nKooKoo-luotsi myöntää menestyksen määrittävän vahvasti valmentajia, erityinen yksityiskohta sopimusneuvotteluista kerää kiitosta – "Olin vielä luopiovalmentaja"\nMestareiden pöydässä keskusteltiin valmentajien asemasta.\nJulkaistu 15.01.2020 07:25\nEnsimmäistä kauttaan SM-liigassa valmentava Jussi Ahokas on luotsannut KooKoon hurjaan liitoon. KooKoo teki Ahokkaalle tarjouksen jo hyvissä ajoin ennen viimevuotista upeaa alle 20-vuotiaiden MM-kultaa.\n39-vuotias Jussi Ahokas on nuoresta iästään huolimatta toiminut valmentajana jo vuosia, mutta hän hyppäsi vasta täksi kaudeksi ensimmäisen kerran SM-liigajoukkueen päävalmentajaksi. Useamman vuoden ajan Suomen nuorisomaajoukkueita valmentanut Ahokas on jo debyyttikaudellaan tehnyt vaikutuksen suorituksillaan.\nViime aikoina SM-liigan ympärillä on puhuttu paljon päävalmentajien asemasta. Tällä kaudella jo peräti viisi joukkuetta on antanut potkut päävalmentajalleen, koska menestys ei ollut toivotulla tasolla. Määrittääkö joukkueen menestys liikaa valmentajien työtä? Ahokas uskoo, että sillä on vahvasti vaikutusta.\n– Kun saa sen tuloksen, saat ehkä yhden elämän lisää tähän valmentajapeliin. Vaikka menisikin huonosti jossain, mutta jos olet aikaisemmin menestynyt, saat ehkä seuraavan pestin helpommin, Ahokas pohtii Mestareiden pöydässä.\nLUE MYÖS: Onko SM-liigan potkusirkus ylittänyt jo hyvän maun rajan? Karri Kiveltä suora mielipide – "Jonkun pitää se hinta maksaa"\nAhokas on itse jo ehtinyt niittää menestystä. Ahokas luotsasi Pikkuleijonat alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuteen vuonna 2016. Nuorten Leijonien peräsimeen kesken kauden 2016-17 MM-kisojen hypännyttä Ahokasta ehdittiin kritisoida rajusti, koska menestys seuraavissa kisoissa jäi laihaksi.\nKriitikot hiljenivät kuitenkin viime vuonna, kun Ahokas johdatti Nuoret Leijonat maailmanmestareiksi. Tuolloin Ahokkaalla oli kuitenkin jo KooKoo-sopimus taskussaan.\n– Onneksi olin tehnyt sopimuksen jo ennen kuin voitin maailmanmestaruuden. Luotettiin vielä, kun olin niin sanotusti vielä luopiovalmentaja, joka ei pärjännyt kaksikymppisissä (alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa). Ne kannukset pitää ansaita, Ahokas toteaa.\nLiiga KooKoo Leijonat Jääkiekko Urheilu


Morren maailma: Kaj Korkea-aho: Tummempaa tuolla puolen (2012)\nSivumäärä: 324 (e-kirja)\nKaj Korkea-ahon Tummempaa tuolla puolen on roikkunut lukulistallani jo kauan. Se keräsi kehuja blogimaailmassa, sillä on erittäin houkutteleva ja tyylikäs nimi, ja se solahtaa sujuvasti kauhukirjallisuuden genreen. Petyin kumminkin. En tiedä onko tämä nyt varsinaisesti huono teos, mutta odotukseni eivät oikein täyttyneet millään muotoa.\nPerusjuoni on monestakin kauhuromaanista tuttu. Joukko aikuisiksi varttuneita miehiä kokoontuu yhteen kotipaikkakunnalleen ja lapsuuden kuviot alkavat toistaa itseään. Stephen King on käyttänyt tätä kaavaa monesti, muun muassa romaanissa Se.\nKaavassa ei sinänsä ole vikaa ja Korkea-ahokin lähtee tarinaan noin muuten ihan omaa polkuaan pitkin. Kaikki alkaa siitä kun Benjaminin avovaimo Sofie kuolee auto-onnettomuudessa. Siitä toipuessaan Benjaminille alkaa paljastua kaikenlaista. Hänen ystävänsä Simon (jota jostain käsittämättömästä syystä kutsutaan repliikeissä Saimoniksi) on pappi ja potee omanlaisia tunnontuskiaan. Kaveriporukan kolmas, Loke, kärsii änkytyksestä ja on Sofien veli, joten siskon kuolema koskettaa häntäkin. Poppoon neljäs, Christoffer, painii homoseksuaalisuutensa kanssa. Hän on menossa naimisiin/tasa-arvoiseen avioliittoon kumppaninsa Redasin kanssa, mutta helppoa se ei ole. Christoffer on tullut ulos kaapista jo vuosia sitten, mutta haluaisiko hän paeta takaisin?\nEniten tässä harmittaa se, että ydinajatus on kunnossa, mutta tämän päälle kasataan aivan liikaa kaikkea ylimääräistä. Tässä on tolkuton määrä etenkin seksiin ja seksuaalisuuteen liittyviä problematisointeja; homous, transsukupuolisuus, kaksi insestitapausta ja muuten vain eräs hillittömistä himoista kärsivä tyyppi. Lisäksi on erittäin vakavaa perheväkivaltaa. Eikö ihan oikeasti vähän vähempi olisi riittänyt? Kaikilla henkilöillä on isoja traumoja takanaan. Ja nämä siis varsinaisen kauhuelementtin, kansantaruihin nojaavan Raamtin lisäksi, joka liittyy erään ihmisen kohtaloon. Se jää tässä ihan jalkoihin.\nMinusta tuntui siltä, että Raamtin lisäksi Benjaminin ja Sofien suhde, sekä Christoferin tapaus olisi riittänyt kantamaan romaanin hienosti loppuun asti ja antamaan sille oman tilansa. Mia Vänskän Saattaja kärsi samasta.\nHenkilöhahmot olivat oikein kutkuttavia. Pidin erityisen paljon Christofferista ja Redasista, joiden suhde näytettiin vahvasti nimenomaan homouden läpi (perustellusti kyllä), mutta jollakin tapaa tuoreella tavalla. Heidän kohdallaan myös loppuratkaisu oli hyvin onnistunut.\nKokonaisuudessaan Tummempaa tuolla puolen ei kuitenkaan oikein vakuuttanut, mikä harmittaa. Olisin halunnut pitää tästä. Syynä lienee latautuneet odotukset ja tuo tietynlainen ylikuormitus.\nTummempaa tuolla puolen muissa blogeissa:\nTunnisteet: 2, e-kirja, Elisa Kirja, jännitys, kauhu, Korkea-aho Kaj, kotimainen kauno, perheväkivalta, psykologia, queer, seksuaalisuus, Teos\nKirsi Hietanen/Kirsin kirjanurkka 22. helmikuuta 2015 klo 10.56\nMinä ehdottomasti pidin enemmän kuin en pitänyt, vaikka myönnän kaikki esiin nostamasi heikkoudet ja osasta olen itsekin natissut jutussani. Viehätyin kuitenkin Korkea-ahon kerronnasta, ja odotan jo kovasti seuraavaa kirjaa, joka onkin Granta 3:n perusteella tuloillaan.\nMorre 24. helmikuuta 2015 klo 8.40\nMilloinkohan ehtisin noiden Grantojen pariin... Mutta joo. Kyllä mä jotakin uutta vielä Korkea-aholta kokeilen. Ei passaa heti tyrmätä!\nKotimaista kauhua usein kritisoidaan ulkokohtaisuudesta ja ylistetään sitä, kuinka vaikkapa Stephen King osaa viedä kauhun lukijan tunnetasolle rummuttamalla tosielämän kipupisteitä kuten alkoholismia, perheväkivaltaa yms. Tässä on nyt sitten ilmeisesti kirjailija ottanut neuvosta vaarin...\nItsehän mieluiten luen kauhuni ilman juuri tuota angloamerikkalaisille tyypillistä mairean ja teennäisen mukarankkaa psykodraamaa, joka tekee esim. mainitusta Kingistä parhaimmillaankin lievästi vaivaannuttavaa luettavaa. Taitaapa jäädä siis Korkea-aho lukematta.\nMorre 24. helmikuuta 2015 klo 8.42\nKuten varmaan kauhuvalinnoistani huomaa, luen mieluusti Kingiä kavereineen :D Minä tykkään siitä, että kauhuun otetaan mukaan tosielämään kuuluvia asioita ja viedään ne omanlaisiinsa äärimmäisyyksiin. Se on pelottavaa.\nMutta kuten mikä tahansa tehokeino, ei sitäkään pidä käyttää liiaksi. Nyt kävi niin – minun makuuni :)\nAlbion 23. helmikuuta 2015 klo 1.36\nOtaksun että normaalisti se Simon olisi ihan "Siimon" mutta kaverit tai osa niistä vääntävät sen "Saimon" englannin ja ameriikan tyyliin. Ilmeisesti tökkii hieman. En ota kantaa, onko hyvä ratkaisu esittää se noin.\nOltiin Kajn kanssa samoja vuosiluokkia, jospa lukisinkin häneltä jotain vielä joskus.\nMorre 24. helmikuuta 2015 klo 8.44\nHaa! No tuo selittää. Enpä osannut ajatella tuota ääntämisen kautta! Kiitos :)


Uusi tekninen isännöitsijä valittu – Auroranlinna\nEtusivu / Auroranlinna uutiset / Uusi tekninen isännöitsijä valittu\nUusi tekninen isännöitsijä valittu\nAuroranlinna on hakenut uutta teknistä isännöitsijää ansaituille eläkepäiville siirtyvän Pekka Mikkosen seuraajaksi. Tehtävään valittavalta edellytettiin etenkin korjausosaamista, koska hänen työpanoksensa keskittyy kiinteistöjen kunnossapitoon ja korjaamiseen ja tähän liittyvään rakennuttamiseen.\nHakuaika päättyi lokakuun lopussa. Hakemusten läpikäynnin ja tehtyjen haastattelujen jälkeen KOy Auroranlinnan hallitus valitsi tehtävään Christian Tannerkosken. Tannerkosken kanssa on sovittu, että hän aloittaa Auroranlinnan palveluksessa 1.2.2013, kun irtisanomisaika nykyisestä tehtävästä päättyy.\nTannerkoskella on vankka kokemus samankaltaisista työtehtävistä sekä tehtävään sopiva koulutus. Hän työskentelee tällä hetkellä merkittävän kuntaomisteisen vuokrataloyhtiön palveluksessa, joten Auroranlinnan työkenttä, jossa toimitaan mm. julkisia hankintoja koskevien määräysten kanssa, on hänelle jo valmiiksi tuttu.


Maitoa Suomesta 2/2017 by Arla Oy - Issuu\n2 • 2 0 1 7\nUumapalveluilla maitotilit ja ostokset hoituvat kotoa käsin Laatuohjelman koulutukset ja tilakäynnit käynnistyivät\nKojot Limingasta: ”Kultamitalin saavuttaminen vaatii huolellista työtä”\nJUUSTOKAKKU KUPPONEN LAKKA 12x85 g, kypsäpakaste laktoositon\nCOCKTAIL-RIISIPIIRAKKA 90x45 g, raakapakaste laktoositon\nJUURESLEIPÄ 4x450 g, kypsäpakaste laktoositon, kuidun lähde\nJUUSTOKAKKU KUPPONEN MANSIKKA 12x85 g, kypsäpakaste laktoositon\nJUUSTOKAKKU KUPPONEN MUSTIKKA 12x85 g, kypsäpakaste laktoositon\nCOCKTAIL-RIISIPIIRAKKA 90x37 g, kypsäpakaste laktoositon\nRUISPALA PYÖREÄ 36x75 g, kypsäpakaste laktoositon, runsaskuituinen\nPANINI KINKKU-METWURSTI 16x130 g, kypsäpakaste laktoositon\nKOOKOS-SUKLAAKAMPA 40x105 g, raakapakaste vähälaktoosinen\nKAURAPALA PYÖREÄ 36x75 g, kypsäpakaste laktoositon, kuidun lähde\nBRIOSSI MONIVILJASÄMPYLÄ 30x75 g, kypsäpakaste laktoositon, kuidun lähde\nGLUTEENITON TOFFEELEVYKAKKU 1x2000 g, kypsäpakaste laktoositon\nSUOMI-JUHLALEVYKAKKU 1x2000 g, kypsäpakaste laktoositon\n6417700063091* GLUTEENITON MANSIKKALEVYKAKKU 1x2000 g, kypsäpakaste laktoositon\nKysy lisää myynniltä: HoReCa-myyntipäällikkö | Sami Virtakoski | puh. 040 542 7242 | sami.virtakoski@myllynparas.fi HoReCa-avainasiakaspäällikkö | Juha Ojala | puh. 040 547 3836 | juha.ojala@myllynparas.fi Lisätietoja tuotteistamme: myllynparas.fi/horeca\nLomitus on tärkeä osa sosiaaliturvaa\nS 8. vuosikerta PÄÄTOIMITTAJA: Sami Kilpeläinen Sähköposti: sami.kilpelainen@arlafoods.com ULKOASU: Ville Alén Postiosoite: PL 33, 01151 Söderkulla Puhelin: 050 3831755 Sähköposti: maitoasuomesta@arlafoods.com Ilmoitukset ja tilaukset: Minna Tamminen Hämeenlinnan Osuusmeijeri Meijerikatu 4 13100 Hämeenlinna JULKAISIJAT: Arla Oy Hämeenlinnan Osuusmeijeri Kaustisen Osuusmeijeri Arla Oy Itä-Suomi, Kiteen Meijeri Laaksojen Maitokunta Limingan Osuusmeijeri Paavolan Osuusmeijeri Porlammin Osuusmeijeri Ranuan Meijeri Oy Ruhan Meijeri Ky PAINOPAIKKA: FRAM Oy, Vaasa Kannen kuva: Tuomas Koivuniemi\nuomalaiset maidontuottajat ovat parhaita asiantuntijoita oman sosiaaliturvansa kehittämisessä. Siksi tuntuikin ihmeelliseltä lomitustyöryhmän raporttia lukiessa, että vain yksi maidontuottaja oli osallistunut yhteen suurimmista maitotilallisten sosiaaliturvan reformeista. Lomitus on ollut suomalaisen maitoedunvalvonnan yksi kirkkaimpia onnistumisia. Se on ollut välttämätön järjestelmä, jotta suomalaiset talonpojat ovat voineet osallistua yhteiskunnan hyvinvoinnin kehittymisen hedelmiin edes jossain määrin muun yhteiskunnan mukana. Hämmästykselle on aihetta, kun lukee lakiesityksestä tuottajakohtaisen lomaoikeuden poistoesityksestä ja tilakohtaisen järjestelmän kautta lomituksen pakottamiseksi kaikille tilallisille yhtäaikaa. Miksi esimerkiksi kahden perheen ja neljän maidontuottajan tilalla vaaditaan jatkossa pitämään esitetyt 30 lomapäivää yhtäaikaa? Miksi lomaoikeuteen ei enää edyllytetä päätoimisuutta? Viljelijän sosiaaliturva on niin arvokas asia, että muutaman tilan ulkopuolelta merkittäviä ansiotuloja saavien lomaoikeus ei saa ajaa suuren tuottajajoukon tarpeiden edelle. Maakunnille siirtyvien palvelujen mukana pitää myös turvata toimivat palvelut kaikkialla Suomessa. Nyt on aika, jolloin maidontuottajien ääni pitää saada kuulumaan. Kumppanuuskäynnit tiloilla saavat kiitosta\nMaitoauto käy tilalla joka toinen päivä, mutta muutoin meijerin edustajia tutumpi vieras on monella tilalla aktiivinen rehu- tai pientarvikekauppias. Tosiasiahan se on. Maitotiloille kevään aikana lähetetyt tai lähetettävät kyselylomakkeet avaavat tärkeää tietoa maidontuottajien tarpeista meijerin suuntaan. Paljon isompi ja tärkeämpi askel otetaan, kun kumppanuuskäyntien myötä tiloilla tavataan jatkossa säännöllisesti. Tyypillisen maitotilan ansioista kaksi kolmasosaa tulee omalta meijeriltä ja loput tuista. Siksi on molemmin puolin tärkeää tunnistaa mitä odotuksia meijeriä kohtaan on ja toisaalta, miten meijeriltä päin voidaan auttaa tilan tarpeisiin päin vaikkapa tuotantotarvikehankinnoissa tai tuottajapalveluissa. Omiin korviini on jäänyt erään helsinkiläisen tuttuni kertoma tositarina, että päiväkodissa ei voida käyttää opetuksessa apuna vasikan kuvaa, kun lapset eivät ymmärrä mikä vasikka on. Tämä antaa perspektiiviä siihen, miten kaukana osa kuluttajista on jo tänä päivänä maidontuotannosta. Siksi Arla Suomi Laatuohjelman kautta kirjasena ja tilakäynnein todennettava ohjelma on tärkeä käyntikortti ja tiedonlisääjä tämän päivän kuluttajille. Kuluttajille, joista osa ei tiedä mikä se vasikka on. Laatuohjelman koulutuksissa ollaan jo todella pitkällä ja tilakäynnit ovat lähteneet käyntiin. Ryhmämme tuottajan kommentit kumppanuuskäynnistä kiteyttävät hyvin sen, miten meijerin ja tuottajan yhteistyö voi tuoda ihan arkiseen työhön apua: ”Oli mukavaa, kun tultiin tilalle ja käytiin sinällään selviäkin asioita lävitse ja sellaisia, joihin ei ole vain itse kiinnittänyt huomiota. Kumppanuuskäynti ja auditointi on oppia ja neuvoa itselle.” Maidon laatutyö on arvokas osa tämän päivän ja tulevaisuuden markkinaa. Pidetään huolta siitä, että tämä osa ketjusta on tukevasti maidontuottajien ja meijereiden omistuksessa yhteisen Arla Suomi Laatuohjelmamme kautta.\nMAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nSISÄLTÖ Terhi Honkonen\n10 Walter Ehrnströmin\nsäätiö jakoi mitaleita\nKultaisen mitalin saa 25 vuoden yhtäjaksoisesta tuotetusta ensiluokkaisesta maidosta.\n14 Uumapalvelut ovat\nmaitotilojen digipankki Arla Suomi -yhteistyöryhmässä on systemaattisesti panostettu maidontuottajien sähköisiin palveluihin ja verkkokauppaan.\nMaatalouden päätukihaku päättyy kesäkuun puolivälissä. Suurimpia haettavia tukia ovat EU:n kokonaan maksama perustuki ja viherryttämistuki.\n12 Limingassa iloitaan kultaisesta mitalista. 24 Eläinten hyvinvointikorvausta haki vain 41 prosenttia nautatiloista. 14\n26 Tiineystestistä hyviä kokemuksia – robotilta maitosiirtymiä. 30 Historiallisia tiloja: Karhumaan tila on ollut samalla suvulla yli 180 vuotta. 34 Yhteistyökumppanilta: Uutta ajattelua, jos tila maitohuoneessa ei riitä. 37 Nimityksiä: Uusi hankinta-asiamies aloitti Hämeenlinnassa. 38 Laatuohjelman koulutukset ja tilakäynnit käynnistyivät. 39 Oma johtajuus -koulutus alkaa syksyllä. MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nLomitukseen tulossa rajuja heikennyksiä SAMI KILPELÄINEN\nomitusta valmisteleva työryhmä on saanut esityksensä valmiiksi maaliskuun lopussa. Esityksessä ollaan poistamassa kokonaan tuottajakohtainen lomaoikeus ja siirtämässä lomaoikeus tilakohtaiseksi. Käytännössä tämä pakottaa viljelijöitä pitämään lomansa jatkossa yhtäaikaa. Erikoista lomituslain uudistuksessa on myös se, että enää lomaoikeuden perusteena ei olisikaan päätoimisuus vaan esimerkiksi merkittäviä kuukausiansioita vaikkapa julkiselta tai muilta yksityisiltä työnantajilta ansaitsevat olisivat lomaoikeuden piirissä. Julkisuudessa on ollut esillä esimerkiksi etujärjestössä, ministeriössä tai edus-\nkunnassa työskentelevien oikeus saada tällä muutoksella itselleen lomaoikeus. MELA pois lomahallinnosta\nMaatalousyrittäjien eläkelaitos MELA on hallinnoinut pitkään lomitusta. Esitetyn uudistuksen myötä uudet 18 maakuntaa ottaisivat hoitaakseen lomituksen. Tuottajien kannalta huolena on, että tuottajien tasapuolisuus eri maakuntien alueella palveluiden laadun ja saatavuuden osalta voi vaarantua. Jatkossa ei olisi valtakunnallista koordinaatiota, vaan jokainen maakuntavaltuusto päättäisi budjettinsa kautta, kuinka lomitus toteutetaan. Sinällään lakiehdot tulee maakunnissa täyttyä, mutta MELAn kaltaista yhtä vahvaa koordinoivaa tahoa ei jatkossa enää\nHuolena on, että tuottajien tasapuolisuus eri maakuntien alueella palveluiden laadun ja saatavuuden osalta voisi vaarantua.\nMaitovaltuuskunta: Lomitusjärjestelmän romuttaminen estettävä MAITOVALTUUSKUNTA linjasi kevään\nkokouksessaan, että ”lomitusjärjestelmä on olemassa tuottajaa, ei tilaa varten. Lomaoikeiden on jatkossakin oltava henkilökohtainen ei tilakohtainen”. Kokouksessa muistutetiin, että viljelijäperhe tekee maitotilalla keskimääräin yli 4 000 työtuntia vuodessa. Maidontuottajien työ on raskasta ja työpäivät pitkiä. Lomituspalvelut ovat keskeinen osa maidontuottajien sosiaaliturvaa. Erityisesti tämä on korostunut viimeisten vuosien taloudellisen ahdingon aikana. ”Lomituspalvelujen tulee olla myös jatkossa tuottajan subjektiivinen oikeus.” ”Mahdollisuus irrottautua sitovasta\nja vastuullisesta eläinten hoitotyöstä tukee tuottajien jaksamista. Sekä tuottajan että lomittajalle sälytettävän vastuun kannalta tuottajien on voitava itse päättää, voivatko he pitää vuosilomaa yhtä aikaa. Panostus tuottajien jaksamiseen on tae eläinten hyvälle hoidolle.” Rakennemuutoksen myötä tilojen toimintamuodot muuttuvat. Toisaalta työn sitovuus ja kuormittavuus eivät katoa minnekään. Uudistuksessa lomitusjärjestelmän kattavuutta tulee parantaa ja kehittää sen joustavuutta palvella tuottajia erilaisissa tilanteissa. Maitovaltuuskuntaan kuuluu yhteensä viisi Arla Suomi -yhteistyöryhmän osuuskuntaa.\nMaidosta lähes 100 % E-luokassa ARLA SUOMI -yhteistyöryhmän meijereistä jo peräti kolmessa hankintameijerissä on saavutettu E-luokassa 100 prosentin taso helmikuun tai maaliskuun aikana. Paavolan Osuusmeijeri, Laaksojen Maitokunta ja Limingan Osuusmei-\njeri ovat onnistuneet pääsemään täyteen sataan ainakin yhden kuukauden aikana. Koko ryhmässä E-luokan osuus maidosta on ollut ensimmäisen kolmen kuukauden aikana jo huimat 97,68 prosenttia.\nMaitotuotteiden kulutus laskussa SUOMESSA kulutettujen maitotuot-\nolisi. Väistämättä tämä tulee vaikuttamaan myös MELAn tulevaisuuteen ja siellä tullee olemaan edessä merkittävät henkilöstöleikkaukset. Järjestelmään esitetyt muut kehityskohteet jäävät marginaalisiksi mikäli 27 miljoonan euron leikkaukseen tähtäävä tilakohtaisen lomaoikeuden lanseeraaus jää voimaan. Työryhmän puheenjohtajana toimi neuvotteleva virkamies Annika Parsons sosiaali- ja terveysministeriöstä ja jäseninä johtaja Antti Huhtamäki Maatalousyrittäjien eläkelaitoksesta, lakimies Maire Lumiaho Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK:sta, verksamhetsledare Johan Åberg Svenska lantbruksproducenternas centralförbund SLC r.f.:sta, erityisasiantuntija Taina Väre Suomen Kuntaliitosta sekä pysyvinä asiantuntijoina karjatilallinen Paula Pusa ja toiminnanjohtaja Raimo Kivineva Maatalouslomittajat ry:stä. Sihteereinä olivat lakimies Pirjo Uusitalo Maatalousyrittäjien eläkelaitoksesta ja hallitussihteeri Annika Juurikko sosiaali- ja terveysministeriöstä.\nteiden menekki laski peräti 4,3 prosenttia vuoden ensimmäisen kahden kuukauden aikana. Maidoissa laskua oli hälyttävät kuusi prosenttia, jogurteissa sekä juustoissa molemmissa neljä prosenttia ja esimerkiksi maustetut rahkat sisältävissä muissa tuoretuotteissa laskua oli yli\nkahdeksan prosenttia. Vain kerman kulutus jatkoi vahvassa kasvussa yli neljän prosentin kasvu-uralla. Tiedot ilmenevät Suomen Gallup Elintarviketiedon maitomarkkinakatsauksesta. Lihan kulutus kasvoi samaan aikaan 1,6 prosenttia ja kananmunien peräti 5,6 prosenttia.\nKaustisella onnistunut vuosi\nRANUAN MEIJERIN Huoltopalvelu\ntarjoaa Arla Suomi- yhteistyöryhmän tuottajille mahdollisuuden puhelinneuvontaan koskien lypsykoneiden ja tilatankkien huoltopalvelua. Huollolla on TUKESin edellyttämät toimintaoikeudet sekä yli 40 vuoden kokemus huollosta, ongelmista ja ratkaisuista tilatasolla. Huoltopalvelun Usko Sääskilahti ja Topi Luokkanen auttavat puhelimitse pääsääntöisesti ma–pe klo 7.00–15.00 välisenä aikana. Heidät tavoittaa numerosta 050 466 05 83. Palvelu on maksuton Arla Suomi -yhteistyöryhmän tuottajille.\nKaustisen osuusmeijerin tilikausi 2016 näytti hyvältä. Tämä oli selvästi aistittavissa myös huhtikuun puolivälin jälkeen kokoontuneen osuuskuntakokouksen keskustelujen perusteella. Maidontuotanto on noussut osuuskunnassa yli 25 miljoonaan litraan ja myymälän toiminta kehittyy jatkuvasti. Myös Laatuohjelman koulutustilaisuuksiin osallistui suuri joukko tuottajia ja ohjelma on otettu hyvin vastaan tuottajien keskuudessa. MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nRehut ja ruokintaratkaisut MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nAjankohtaista Arla Suomi\nAvoimuus ja läpinäkyvyys on kaiken luottamuksen edellytys, kirjoittaa Arla Oy:n toimitusjohtaja Reijo Kiskola.\nMAITOMARKKINA ON ELPYNYT UUDELLE TASOLLE\nuroopassa ja maailmalla maitomarkkina on elpynyt uudelle tasolle, viime vuoden varsin dramaattisesta tilanteesta. Markkinan tasoa kuvaa hyvin vuodentakainen Eurooppalainen tuottajahinta n. 24 ja nykyinen taso n. 33,5 c/litra. Eli siis merkittävä muutos, tosin vielä ei olla erityisen korkeassa tasossa. Tällä hetkellä näyttää siltä, että hissiliike hinnoissa jatkuu, mutta aikaisempaa korkeammalla tasolla. Erityisesti rasvan hinta on noussut, johtuen sen niukkuudesta markkinassa.\nMaitovalmisteiden kulutus Suomessa on ollut pitkään erittäin korkealla tasolla, n. 420 litraa/henkilö kun kaikkien tuotteiden kulutus lasketaan maitolitroiksi. Tähän on ollut syynä maitovalmisteiden hyvä asema suomalaisten päivittäisissä ruokailutottumuksissa. Maitovalmisteet ovat myös saaneet hyvän aseman kaupan tarjonnassa laajan ja edustavan esillepanon johdosta. Suomalainen meijeriteollisuus on ollut innovatiivinen tarjoamalla moni-\nRuokaan liittyvissä asioissa kuluttajan mieli on entistä paljon herkempi.\npuolisen ja jatkuvasti kehittyvän valikoiman maitotuotteita. Kulutuksen tasosta on nyt kuitenkin syytä olla huolissaan. Onko maitovalmisteiden asema suomalaisten ravitsemuksessa laskemassa merkittävästi? Viimeisten kuukausien myyntiluvut näyttävät vahvasti siltä. Onko kyseessä lyhytaikainen ilmiö vai pidemmän aikavälin trendi? Ruokaan liittyvissä asioissa kuluttajan mieli on entistä paljon herkempi. Ruoan terveellisyys, laatu, alkuperä, eetti-\nsyys, ympäristövaikutukset, tuotantoeläinten hyvinvointi jne, ovat jatkuvasti vahvasti esillä mediassa. Tämä sinällään on hyvä asia, jos käytettävät argumentit ovat oikeita ja asiallisia. Näin ei valitettavasti aina ole ja valheelliset väitteet jäävät elämään ihmisten mieliin. Meijerien ja maidontuottajien on syytä olla tässä keskustelussa vahvasti mukana. Maitovalmisteiden ravitsemukselliset ominaisuudet ovat erinomaisia. Niistä viestintä ja asiallinen keskustelu täytyy parantua. Toivottavasti tässä myös saadaan eri toimijoiden yhteiset resurssit käyttöön. Myös Arla Suomi -yhteistyöryhmä on panostamassa vahvasti maidontuotannon laatutyön edelleen kehittämiseksi ja sen läpinäkyyvyden parantamiseksi. Ryhmän laatuohjelma on päivitetty ja käynnissä on laaja koulutusohjelma. Tämä antaa edellytyksiä myös maidontuottajien ja kuluttajien entistä hedelmällisempään keskusteluun. Avoimuus ja läpinäkyvyys on kaiken luottamuksen edellytys. REIJO KISKOLA\nToimitusjohtaja, Arla Oy MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nWalter Ehrströmin säätiön kultaisen mitalin 25 vuoden E-luokan laatumaidon tuottamisesta sai tänä vuonna ennätyksellisesti 325 maitotilaa. Anita ja Lauri Meriläinen (vas. alarivi) sekä Heikki Raerinne Arla Itä-Suomesta saivat kultaisen mitalin.\nRanuan Meijeristä palkinnon saivat Irma ja Simo Anetjärvi (ministeri Kimmo Tiilikaisen takana), Jaakko Kylmäniemi, Jarkko ja Raili Laakkonen sekä Hanna Penttilä ja Paavolan Osuusmeijeristä Elina Mikkelä ja Joonas Koskelainen. Hämeenlinnan Osuusmeijeristä palkittiin Ari Jokinen ja Jaana Neuvonen.\nSari ja Marko Sorvisto sekä Merja Möttönen ja Heikki Hyytiäinen (vas. alarivi) Laaksojen Maitokunnasta sekä Teija ja Esa Heikkinen, Hanna ja Esa Kojo sekä Lotta ja Matti Saarnio (vas. keski- ja ylärivi) Limingan Osuusmeijeristä saivat mitalin ministeri Kimmo Tiilikaiselta. MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nEsa ja Hanna Kojon mukaan Walter Ehrströmin säätiön 25 vuoden maidon laatutyöstä myöntämä mitali on kunnianosoitus ylisukupolviselle työlle liminkalaisella maitotilalla.\nLimingassa iloitaan kultaisesta mitalista Esa ja Hanna Kojo maidon laatutyöstä palkittujen joukossa TUOMAS KOIVUNIEMI\nalter Ehrnströmin säätiö jakoi maidontuottajille kultaisia, hopeisia ja pronssisia mitaleita ensiluokkaisesta maidon laatutyöstä. Kultaisen mitalin saa 25 vuoden yhtäjaksoisesta tuotetusta ensiluokkaisesta maidosta ja tähän mitalijoukkoon kuuluivat myös Esa ja Hanna Kojo Limingasta. Liminkalaistilalla on tällä hetkellä 56 lypsävää ja saman verran nuorkarjaa. Peltoa vuokramaineen tilalla on noin 150 hehtaaria ja metsää toistasataa hehtaaria. Sukutilalla ikää 300 vuotta\nMaitotila on Esa Kojon kotitila ja mies on talon kymmenes isäntä. Sukutilan historia ulottuu yli 300 vuoden päähän, vuoteen 1698 ja Karjalaan.\n– Tila sijaitsi alunpitäen Ylämaalla Karjalassa kaksi kilometriä nykyiseltä valtakunnan rajalta Venäjän puolella, mutta sieltä jouduttiin evakkoon 1940. Isoäiti ja isoäidin äiti ostivat elokuussa 1940 uuden tilan silloiselta Hypoteekkiyhdistykseltä, mutta sukulinja on siis jatkunut katkeamatta kymmenen sukupolven ajan, Esa Kojo kertoo. Ei lehmätöntä aikaa\nEsa Kojo on isännöinyt tilaa vuodesta 1999 lukien ensin vuokramiehenä. Sukutila siirtyi hänen ja vaimon omistukseen vuonna 2010. Isännän mukaan sukutilalla on aina ollut lehmiä. – Lehmätöntä aikaa ei tilalla ole tainnut koskaan tähän mennessä olla. Limingan Osuusmeijerille maito on mennyt niin kauan kuin tällä paikalla on tilaa pidetty, hän sanoo.\n”Omalla meijerillä ymmärretään hyvin tuottajaa ja siitä on apua myös laatutyössä.”\nAjankohtaista Tuomas Koivuniemi\nKiitos ylisukupolviselle työlle\nKojot iloitsevat saamastaan kultamitalista, joka on kiitos niin nykyiselle kuin edellisen sukupolven tekemälle laatutyölle. Pariskunnan mielestä tuloksen saavuttaminen vaatii huolellista työtä, joka koostuu eläinten hyvinvoinnista ja terveydestä sekä koneiden ja laitteiden kunnosta huolehtimisesta. – Lehmien utareterveydestä, kuivikkeista ja lypsyhygienasta on pidettävä koko ajan huoli sekä ruokinnassa käytettävä laaturehuja. Nännikumit kannattaa vaihtaa säännöllisesti. Lypsykoneet ja muut laitteet on hyvä huoltaa säännöllisesti, jotta ne pysyvät kunnossa ja toiminnassa. Maitotilallisten mielestä laatutyö ei lopu kultamitaliin, vaan työ jatkuu. Hanna Kojo naurahtaa, että jos työn hoitaa hyvin ehtii vielä työurallaan saavuttamaan kultamitalin toiseenkin kertaan.\nLuotettavat työntekijät apuna laatutyössä\nKojon tila työllistää isäntäväen ohella yhden ulkopuolisen työntekijän. Tila on mukana myös lomittajaringissä, jossa on kolme vakiolomittajaa. Esa Kojon mielestä ulkopuolisen työntekijän ja lomittajien panos laatutyössä on niin ikään tärkeä. – Yksi laatutekijä maidon osalta ovat luotettavat ja pitkäaikaiset työntekijät ja lomittajat. He tuntevat tilan tavat ja laatutyön tärkeyden, hän sanoo. Kojot ovat tyytyväisiä omaan meijeriinsä ja Arla Suomi -ryhmän yhteistyöhön. – Maidon tuottajahinta on parempi. Limingan Osuusmeijerin toimitusjohtajalla Maarit Rehulalla on itsellään vahva tuottajakokemus, joten omalla meijerillä ymmärretään hyvin tuottajaa ja siitä on apua myös laatutyössä, Kojot kiittävät.\nMaatalouden tulevaisuus valoisa\nSuomalaisen maatalouden ja maidontuotannon tulevaisuuden pariskunta näkee valoisana, mutta silti haastavana. – Suomessa ilmasto-olosuhteet ovat sellaiset, että täällä kannattaa kasvattaa nurmea ja muita rehukasveja eli maidontuotanto on tässä mielessä järkevää. Euroopan viljanviljelyseutujen kanssa emme pysty satotasossa tai hinnoissa kilpailemaan, Esa Kojo toteaa. Liminkalaistuottajat uskovat maatalouden rakennekehityksen jatkuvan – tilojen koko suurenee sekä maatalousyhtymien ja -osakeyhtiöiden määrä tulee kasvamaan. – Olemme itsekin miettineet maidontuotannon jatkoa osakeyhtiö-pohjalta, mutta pitäisi saada mukaan muita kumppaneiksi, Esa Kojo kertoo. MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nUUMAPALVELUT Laaksojen Maitokunta\nUlla Roininen on Arla Suomi -yhteistyöryhmän uumapalvelujen kehittämisryhmän puheenjohtaja.\nUumapalvelut ovat maitotilojen digipankki Maatalouden toimialan supistuessa tilojen keskikoko jatkaa kasvuaan jopa nopeammin Viime vuosina tilojen toimintojen hallintaa on saatu helpotettua sähköisillä palveluilla. Myös Arla Suomi -yhteistyöryhmässä on systemaattisesti panostettu maidontuottajien sähköisiin palveluihin ja verkkokauppaan. SAMI KILPELÄINEN\nrla Suomi -yhteistyöryhmän Uumapalvelut.fi -sivustolta löytyvät kaikki keskeiset maidontuottajan ja meijerin väliset dokumentit. – Maitotilit, laboratoriotulokset, meijeriltä tehdyt ostot, lainat, verovuosiyhteenvedot, ajankohtaiset tiedot ja mm. tilojen perustiedot löytyvät kaikki sujuvasti uumapalveluista, kertoo toimitusjohtaja Ulla Roininen Laaksojen Maitokunnasta. Roininen on Arla Suomi -yhteistyöryhmän uumapalvelujen kehittämisryhmän\npuheenjohtaja. Kehittämistyötä tehdään koko ajan maidontuottajilta ja meijereiltä tulleiden aloitteiden pohjalta. Viimeisimpänä uudistuksena Laskentakeskuksen perinnät, kuten keinosiemennykset, rekisteröintimaksut ja tuotosseurantamaksut saadaan maitotililomakkeelle nyt niiden tarkalla, alkuperäisellä nimikkeellä. Roininen kertoo, että tämä vaatii jonkin verran ohjaustietojen säätöä meijeriltä. – Se kannattaa tehdä, koska näiden pe-\nrintöjen määrä on kasvanut suureksi eikä tuottaja aina ole ollut selvillä mitä peritään, jos lomakkeelle tulostuu pelkästään ”keinosiemennysmaksu” tai ”tuotosseurantamaksu”, Roininen taustoittaa. Verkkokauppa\nVerkkokauppa on kasvattanut suosiotaan reilu vuosi sitten tehtyjen uudistusten jälkeen. Esimerkiksi Arla Pohjois-Suomen alueella käynnistettiin verkkokauppa vuoden 2016 alussa ja pian kolmannes tuottajista siirtyi tekemään ostojaan verk-\nArla Suomi -laatuohjelman kyselylomake netissä TÄNÄ keväänä aloitettujen Arla\nSuomi -laatuohjelman mukaisten taustatietojen ja tilakohtaisten kysymysten vastaaminen tapahtuu uumapalvelut.fi -sivuilla. Kohdasta Tuottaja avautuu ”tila-auditointi” -osio. Kyselylomakkeessa on kaksi osaa. Toinen on tarkoitettu tilojen perustietojen kartoittamiseksi Arla Suomi -yhteistyöryhmän laatuohjelman auditointi- eli kumppanuus-\nkokaupan kautta. Laaksojen Maitokunnan tuottajat ovat käyttäneet verkkokauppaa jo vuosia. – Ensimmäinen yksinkertainen verkkokauppaversio oli olemassa jo yli kymmenen vuotta sitten kun aloitin tässä yhteistyöryhmässä, mutta sen käyttö on lisääntynyt vuosi vuodelta, Roininen laskee. Tunnukset ja tarvittaessa myös opastusta verkkokaupan käyttöön saa omasta meijeristä. – Tuottajan kannalta verkkokauppa on hyvä siinä mielessä, että se on auki 24 tuntia vuorokaudessa ja vaikka verkkokaupan valikoima on yleensä suppeampi kuin kivijalkakaupassa, sieltä voi ”bongata” myös itselle uusia tuotteita. Valikoimassa oleville tuotteille on nyt saatu lisättyä myös kuvia ja se edistää ilman muuta tuotteiden menekkiä, Roininen iloitsee. Verkkokaupasta löytyvät tilaustiedot Arlan maitotuotteista navetassa tarvittaviin pientarvikkeisiin ja rehuihin ja sen mukaan, mitä kukin meijeri haluaa pitää omassa valikoimassaan. – Kivijalkakaupassa käymiseen verrattuna verkkokaupassa on tietysti myös se etu, että tavarat pakataan ja lähetetään meijereiltä maitoautojen kautta tiloille, Roininen kertoo. Verkkokauppauudistus oli myös tärkeä yhteistyöryhmän kannalta, sillä reitit muuttuvat usein melko nopeasti ja verkkokauppa mahdollistaa tuotteiden toimittamisen lähimmästä meijeristä nopeammin tilalle. – Toki meillä myymälässä asiointi on\nkäyntejä varten. Toinen osio on tuottajien tulevaisuuden toiveiden kartoittamiseksi. Näin voimme kehittää meijerimme ja yhteistyöryhmämme toimintaa. – Pohjatiedot tallennetaan tuottajatietoihin ja ne nopeuttavat myöhemmin ilmoitettavana ajankohtana kaikille tiloille toteutettavaa kumppanuuskäyntiä, valottaa toimitusjohtaja Ulla Roininen.\nkuitenkin edelleen myös sosiaalinen tapahtuma ja hyvä tilaisuus päästä kuulemaan muiden tuottajien ja meijerin kuulumisia, muistuttaa Roininen. Tiedon avulla palvelua tuottajille\nIT-speasialisti Risto Pentti tuntee Uuman. Virolahtelaisella maitotilalla syntynyt nykyinen sipoolainen tuli vuonna 2002 töihin Ingmanille, ja pääsi mukaan käynnistämään ja tilaajan puolelta myös vetämään projektia, jonka lopputuloksena syntyi Uuma. Uuma otettiin käyttöön kesällä 2003, ja se rakennettiin aikanaan nimenomaan Arla Suomi -yhteistyöryhmän meijereille maidontilitystä varten. Tilitys on edelleenkin koko sovelluksen keskiössä, mutta matkan varrella sitä on kehitetty ennen kaikkea tuottajapalvelujen näkökulmasta. – Tänä päivänä puhutaan paljon digitalisaatiosta tietojärjestelmien yhteydessä. Uumapalveluissa digitalisaation näkyvät osat ovat web-tuottajapalvelut ja verkkokauppa, joita tuottaja voi käyttää tietokoneiden, tablettien ja älypuhelimien avulla, taustoittaa Pentti. Uumapalvelujen käyttö on lisääntynyt selvästi viime vuosina, mutta tavoitteet käytön suhteen ovat korkeammalla. Kiinnostuksen lisäämiseksi tiloilla tarvitaan käytön opastamista ja esim. sähköisen tilaamisen helpottamista. – Näissä asioissa palvelun käyttäjiä pitää osata kuunnella, joten tuottajilta tullut palaute omalle meijerille on erittäin tervetullutta.\n”Verkkokaupassa on tietysti myös se etu, että tavarat pakataan ja lähetetään meijeriltä maitoautojen kautta tiloille.”\nJanturi Oy, Pajatie 5, 85500 Nivala www.janturi.fi Anssi Ruotsalainen Jukka-Pekka Savolainen MAITOA SUOMESTA 2 / 2017 | 15 anssi@janturi.fi jukka@janturi.fi 050 5747 640 040 5711 621\nUUMAPALVELUT Outi Fagerlund\n– Uusi tekniikka ei ole itse tarkoitus, vaan tärkeintä on tuottaa maidontuottajille sellaisia tietoon perustuvia palveluja, jotka helpottavat elinkeinon harjoittamista päivittäisessä työssä, toteaa IT-speliasti Risto Pentti.\nIT:llä toimiva kokonaisuus\nMeijereillä on tärkeää saada eri toimijoilta tulevat tiedot, kuten laboratoriokokeet tai maitomäärät, Uumaan konekielisesti ilman ylimääräisiä käsinsyöttöä. Näin tiedot saadaan näkymään tuottajille lähes reaaliajassa, jolloin maitotilalla ehditään arvioida tiedon vaikusta vaikkapa illan lypsysuunnitelmaan. Maitotila on yritys, jonka tiedot asuvat monessa eri tietojärjestelmässä. Osa on tuottajan omissa järjestelmissä, mutta\nsuuri osa eri liikekumppaneilla. Meijerillä on paljon tuottajaa kiinnostavaa tietoa, ja on varmaa, että kaikkia mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty. – Tuottajan kannalta yksi tärkeimmistä asioista on, että tietojärjestelmät muodostaisivat toimivan kokonaisuuden, jolloin tietoja ei tarvitsisi syöttää käsin eri järjestelmiin. Järjestelmien tulee keskustella keskenään. Näkisin, että uumapalvelut on tulevaisuudessa osa tuota toimivaa pakettia, jonka käärimisessä haluamme olla\nmukana, Pentti valottaa. Ulla Roininen ja Risto Pentti uskovat molemmat, että sähköisten palvelujen merkitys korostuu tulevaisuudessa entisestään. Näin tuottajapalveluissakin tulee käymään siinä määrin kuin on tarkoituksenmukaista. Tärkeää on kuitenkin huolehtia myös siitä, että sosiaaliset kontaktit eri toimijoiden välillä syntyvät ja säilyvät. – Teknologia on hyvä apuväline, mutta se ei sentään korvaa ihan kaikkea.\nRIITTÄVÄTKÖ PELTOSI HIVENET HYVÄÄN NURMEN KASVUUN? Tarkista tilanne maan Nurmipaketti-tutkimuksella, tulokset kolmessa viikossa ilman lisämaksua.\nMAIDOISSA ON EROA? NIIN ON TABLETEISSAKIN!\nMAIDONTUOTTAJIEN TABLETIT Arla tabletilla on mahdollisuus hyödyntää maidontuotannossa käytettäviä sovelluksia suoraan vaikkapa navetasta. Tarjoamme yhteistyössä Arla Suomi yhteistyöryhmän kanssa työvälineet digitalisaation lisäämiseen ja arjen helpottamiseen tiloilla.\nSään, iskun ja pölynkestävä rakenne 10.1” FullHD IPS-näyttö Intel x7-8750 neliydinsuoritin 4GB keskusmuisti 128GB SSD tallennusmuisti WI-FI ja 4G / LTE yhteydet Windows 10 järjestelmä\n10,1” HD Touch näyttö Z8300 prosessori 4GB keskusmuisti tallennusmuisti SSD B 64G Wi-Fi ja Bluetooth yhteydet Windows 10 järjestelmä\nkk 28€+20€ laitteet\n870 € suoraosto\n580 € suoraosto\nSuojattu perustabletti Iskun ja pölyn kestävä rakenne\nInvestoinnin helppoutta - Laitevuokra 100% vähennyskelpoinen - Edullinen ja kattava laitevakuutus - Vapauttaa pääomia liiketoimintaan - Helposti budjetoitavat IT-menot\n10.1” FHD IPS-näyttö neliydinsuoritin 2GB keskusmuisti 32GB eMMC tallennusmuisti WI-FI ja 4G / LTE yhteydet Android 6.0 järjestelmä\nkk 10€+20€ laitteet\nhalpaan hintaan tukea ja turvaa - lisäveloitukseton tekninen puhelintuki - laitevaihto vikatilanteissa (rahoitus) - Laitteiden esiasennus ja testaus - Laiteimagen ylläpito - Tietoturva ja valvontapalvelut - Päivityksien keskitetty hallinta - Etätukimahdollisuus\n322 € suoraosto\nSopimuksen pituus 36kk, jonka jälkeen laitteiston voi lunastaa omistukseensa 1% jäännösarvolla. Laitteiston voi ostaa myös suoraostolla, jolloin kuukausiveloitteisista palveluista ainoastaan palvelun osuus jää voimaan. Hintoihin lisätään MAITOA SUOMESTA 2 / 2017 | 17 kulloinkin voimassa oleva arvonlisävero.\nTUKIHAKEMUKSET PITÄÄ JÄTTÄÄ 15.6.\nMaatalouden päätukihaku päättyy kesäkuun puolivälissä. SAMI KILPELÄINEN\naatalouden päätukihaku päättyy tänä vuonna 15.6.2017. Haussa jätetään vipu.mavi.fi -sivujen kautta ”tukihakemus 101B” -lomake ja ”tukihakemuksen kasvulohkolomake 102B”. Jos vuonna 2016 ilmoittamiin tietoihin on tullut muutoksia, tuenhakija palauttaa myös lomakkeet ”maatilalomake 101A” (pakollinen palauttaa siipikarjaa ja hevosia pitävän tilan myös tänä vuonna), ”maatilan osalliset 101D”, ”tukihakemuksen peruslohkolomake 102A” ja ”peruslohkojen muutoslomake 102C”.\nMitä tukia haetaan?\nSuurimmat haettavat tuet ovat EU:n kokonaan maksama perustuki ja viherryttämistuki sekä nuoren viljelijän tuki (EU), peltokasvipalkkio. EU:n ja kansallisesti rahoitetuista tuista haettavina ovat mm. luonnonhaittakorvaus ja sen kotieläinkorotus, ympäristökorvaus ja erityistukisopimukset ja luomukorvaus. Lisäksi haettavissa ovat kokonaan kansallisesti rahoitetut tuet muun muassa pohjoisen tukialueen hehtaarituet (ml. nuorten viljelijöiden tuki), sika- ja siipikarjatalouden tuotannosta irrotettu tuki ja eräät muut tukimuodot. – Jos olet uusi kansallisten ja/tai EU:n eläintukien hakija etkä jättänyt osallistumisilmoitusta vuonna 2015 tai 2016, ilmoittaudu eläinpalkkiojärjestelmiin osallistumisilmoituksella Vipu-palvelun kautta tai paperilomakkeella 184 viimeistään 15.6.2017, muistuttaa maatalousekonomisti Pekka Pihamaa maa- ja metsätalousministeriöstä. Haku on voimassa ilmoittautumisen jälkeen toistaiseksi kunnes irtisanot sen itse tai tukijärjestelmä lakkautetaan. Eläinten hyvinvointikorvausta ei tänä vuonna enää haeta päätukihaun yhteydessä vaan hakuajankohta oli jo tammikuun lopussa. Pitkät dokumentointiajat\nTuenhakijan on syytä huomioida, että\n”Varsinaista kattoa haettavien tukioikeuksien määrälle ei ole asetettu.”\nMaatalousekonomisti Pekka Pihamaa työskentelee maa- ja metsätalousministeriössä.\nuseissa tuissa on erittäin pitkät dokumenttien säilytysajat. Ne vaihtelevat rehu- ja lääkekirjanpidon peräti viidestä vuodesta, päätukihaun sekä eläinten hyvinvointi-, ympäristö- ja luomukorvauksen dokumentoinnissa neljään vuoteen sitoumuskauden päättymisen jälkeen ja kasvinsuojelukirjanpidossa kolmeen vuoteen. – Viljelijöiden työtä helpottamaan on maataloushallinto laatinut koosteen kirjaamisvaatimuksista, kertoo Pihamaa.\nMaataloustuista sadonkorjuuvelvoite on poistettu. Viljelijän on pyrittävä korjuu- ja markkinakelpoisen sadon tuottamiseen. Kansallisten viljelyalaan perustuvien tukien ja EU:n peltokasvipalkkioiden saaminen edellyttää, että tavoitteena on tuottaa korjuu- ja markkinakelpoinen sato paikkakunnan tuotanto-olosuhteet huomioon ottavalla tavalla. Tukikelvottomat lohkot\nTuenhakija voi jättää hakemuksen 15.6.2017 lohkoilleen perustukioikeuksis-\nBYROKRATIASTA Pekka Pihamaan mukaan vuoden 2017 tukijärjestelmissä on vain pieniä muutoksia viime vuoteen.\nta pääasiassa tilanteissa, joissa tuenhakija täyttää joko nuoren viljelijän tai uuden viljelijän vaatimuksen, eikä ole aiemmin saanut tukioikeuksia varannosta. Nuoren viljelijän on pitänyt aloittaa tilanpitoa aikaisintaan 1.1.2012. Uusi viljelijä ei saanut harjoittaa maataloutta edelliseen viiteen vuoteen. Hakemus tarvittavine liitteineen on toimitettava määräajassa. Lisäksi hallinto ottaa huomioon lohkon tukikelpoisuuden ja hallinnan. – Varsinaista kattoa haettavien tukioikeuksien määrälle ei ole asetettu, Pihamaa opastaa. Varantohausta on laadittu erillinen opas Mavin sivuille, josta selviää haun yksityiskohtaiset ehdot Luonnonhaitta- ja ympäristökorvauksen osalta peltojen korvauskelpoisuuden lisäämisen tilanne on toinen kuin perustuessa. – Tänä vuonna luonnonhaitta- tai ympäristökorvaukseen ei ole määrärahan niukkuuden vuoksi mahdollista ottaa uusia aloja lainkaan, Pihamaa kertoo. – Lisäksi Manner-Suomen maaseutuohjelmassa ympäristökorvaukselle asetetut pinta-ala tavoitteet on jo saavutettu. Näin viime vuonna käytöstä olleesta mahdollisuudesta liittää tukikelpoisiin lohkoihin tukikelvotontaalaa on myös jouduttu luopumaan.\nYmpäristökorvauksen ehdot syytä muistaa YMPÄRISTÖKORVAUKSESSA tilakohtaisina toimina on ravinteiden tasapainoinen käyttö. Jokaisen ympäristökorvaukseen sitoutuneen viljelijän piti tehdä verkkotentti tai osallistua koulutukseen huhtikuun loppuun mennessä. Lisäksi tiloilla on lohkokohtaisia toimia, joissa osassa täytyy tehdä lokakuun lopulla ilmoitus tehdyistä toimista. Pihamaa kannustaa viljelijöitä suorittamaan tentin tai osallistumaan koulutukseen määräaikojen puitteissa. – Mikäli ei suorita tenttiä tai koulutusta määräajassa, viljelijä altistaa itsensä tukien takaisinperinnälle ja viime vuoden ravinteiden tasapainoisen käytön korvaukseen tulee 5 % vähennys, Pihamaa varoittaa. Verkkotentti on auki ja mahdollista\ntehdä myös 30.4.2017 jälkeenkin, jolloin välttää seuraavan vuoden 10 %:n vähennyksen tuesta. Viljelijöiden kannattaa olla yhteydessä kuntaan ja selvittää milloin järjestetään seuraava koulutus, jos verkkotenttiä ei ole mahdollista tehdä. MAIDONTUOTTAJIEN pinta-alasta iso osa\non nurmea, mutta aina on hyvä muistaa kahden tai kolmen kasvilajin vaatimus EU:n kokonaan rahoittamassa viherryttämistuessa. AB-alueella maatilalla, jolla on 10– 30 ha peltoalaa, on viljeltävä vähintään kahta eri viljelykasvia ja pääkasvin osuus saa olla enintään 75 % peltoalasta. Jos maatilan pääkasvina on nurmi tai kesanto, sitä saa olla yli 75 % peltoalasta.\nSuurimmalla osalla AB-alueen maitotiloista pinta-ala on yli 30 hehtaaria. Jos maatilalla on yli 30 ha peltoalaa, on viljeltävä vähintään kolmea eri viljelykasvia. Pääkasvin osuus saa olla enintään 75 % peltoalasta ja kahden eniten viljellyn viljelykasvin yhteenlaskettu osuus saa olla enintään 95 % peltoalasta. Jos maatilan pääkasvina on nurmi tai kesanto, sitä saa olla yli 75 % peltoalasta. C-alueella maatilan peltoalan ollessa yli 10 hehtaaria, on viljeltävä vähintään kahta eri viljelykasvia. Pääkasvin osuus saa olla enintään 75 % peltoalasta paitsi jos pääkasvina on nurmi tai jos se on kesannolla. JATKUU SEURAAVALLA AUKEAMALLA\nValmistus: FinnCow Oy/Ltd, Turku p. 050 301 7760 MAITOA SUOMESTA 2 / 2017 | 21 heikki.kemppi@finncow.fi\nMaatila vapautuu C-alueella kokonaan viljelyn monipuolistamisesta siinä tapauksessa, että yli 75 % maatilasi peltoalasta on nurmea, kesannolla tai näiden käyttötapojen yhdistelmänä, edellyttäen että näiden käyttötapojen ulkopuolelle jäävä peltoala on enintään 30 hehtaaria. Maaseutuviraston sivuilta kannattaa tarkistaa myös poikkeukset tilanteissa, joissa peltoalasta yli 50 % on sellaista alaa, jota et ole ilmoittanut edellisvuoden tukihakemuksessasi.\nlehmämäärälle. Palkkion tason eläintä kohden on arvioitu olevan tänä vuonna 600 euroa ja AB-tukialueen ulkosaaristossa 870 euroa. – Arviot perustuvat olettamukseen, että lypsylehmien määrässä tapahtuu hienoista laskua. Palkkion tasot tarkentuvat toukokuussa 2018, kun tiedetään lopulliset palkkiokelpoiset eläinmäärät sekä valvonnan seuraamukset on voitu huomioida, Pihamaa tausoittaa. Palkkioon on varattu 32 miljoonaa euroa ja se jaetaan kaikkien palkkiokelpoisten lypsylehmien määrällä. Tuen ensimmäinen erä maksetaan tämän vuoden joulukuussa 1.1.–15.9. nautarekisterissä olevien eläinten perusteella. Lopuksi Pihamaa toteaa, että vuonna 2017 tulee tukijärjestelmään vain vähäisiä muutoksia aikaisempaan vuoteen. Hän muistuttaa ympäristökorvauksen tentin suorittamisen tärkeydestä, kannustaa maitotiloja pitämään huolta eläinrekisterien ajantasaisuudesta ja toivottaa oikein menestyksekästä laidun- ja satokautta 2017.\n”Palkkion tasot tarkentuvat toukokuussa 2018, kun tiedetään lopulliset palkkiokelpoiset eläinmäärät.”\nMAIDONTUOTANNON pohjoista litratukea\nei tarvitse hakea erikseen, jos on ilmoittautunut tukijärjestelmän piiriin aiemmin. Tänä vuonna maidon kansallinen pohjoinen tuki maksetaan kahdessa eri tasossa. Elokuun loppuun asti tukitasot ovat C-tukialueella 0,5 snt/l pienemmät kuin syyskuun alusta vuoden loppuun. Maidon pohjoinen tuki halutaan vuonna 2017 toteuttaa poikkeuksellisesti alkuvuodesta loppuvuotta alemmalla tasolla, koska alkuvuoteen sijoittuu maidon tuotannon mukautustuen\ntuotannon vähentämisjakso, Pihamaa toteaa. – Samaan aikaan mukautustuen vähentämisjakson kanssa ei haluttu nostaa tiloille tukivuoden aikana maksettavaa yksikkötukea. Lypsylehmäpalkkio maksetaan ABalueella nautarekisterin mukaiselle\nVMS+ 22 |\nLisäksi herumisen aikana ruokinnan korkea väkirehupitoisuus ja esimerkiksi säilörehun korkea sokeripitoisuus altistavat happamalle pötsille. Kun rehussa on paljon helppoliukoista sokeria, muodostuu paljon Säilörehun haihtuvia rasvahappokorkea ja ja maitohappoa, jolsokeripitoisuus loin pötsin pH laskee.\nMaitohapon ja jäännössokerin pötsin pH:ta alentava vaikutus on kaksi kertaa suurempi kuin etikkahapon. Bonsilage Pron muodostama happokoostumus pienentää happaman pötsin ja ketoosin riskiä. Se muodostaa säilörehuun runsaasti myös propyleeniglykolia, joka on hyvä ja helposti imeytyvä energian lähde eikä se happamoita pötsiä. Propyleeniglykoli on tehokkain veren glukoosipitoisuuden nostaja, kun lehmän syöntikyky on rajoittunut lypsykauden alussa. Tehdyissä tutkimuksissa Bonsilage Prolla säilörehuun muodostui runsaasti propyleeniglykolia ja sillä ruokittaessa lehmien verestä mitatut ketoaineiden määrät jäivät selvästi alle piilevän ketoosiriskin rajan.\nEläinten hyvinvointikorvausta haki vain 41 % nautatiloista\nammikuun lopussa päättyneessä vuoden 2017 eläinten hyvinvointikorvauksen haussa vain 41 prosenttia nautatiloista haki tukea. Siipikarjatiloista tukea haki sen sijaan yli 80 prosenttia. Vielä vuoteen 2014 asti eläinten hyvinvointituki oli laajasti maitotilojen suosiossa. Tuottajajärjestöjen ja ministeriön tekemät rajut ehtojen heikennykset ovat romahduttaneet tukiohjelman suosion. Eläinten hyvinvointikorvausta haetaan nyt jo vuoden alussa. Ohjelmaa rahoitetaan EU:n ja kansallisin varoin.\nTuottajien keskuudessa on ollut pettymystä eläinten hyvinvointikorvauksen ehtoihin että eläinsuojelulain valmisteluun. Maidontuottajien ääni ei valmistelussa ole riittävästi kuulunut. Arlan tuottajien piirikokouksessa kummasteltiin jo viime vuoden lopulla, että miksi eläinsuojelulain valmistelussa ollaan asettamassa eläimille itseisarvo? Tuottajien näkemyksen mukaan ”ei pitäisi asettaa itseisarvoa vaan luottaa siihen, että vastuulliset tuottajat huolehtivat eläimistä. Terve ja hyvinvoiva eläin on kaikkien etu eikä vähiten tuottajan”.\nIS - UNÄR E H N V E I S JA K I IKO PAN R M E JA K A\nROBO Red RoboRed®tuotteita mm.: • Hapanpesuaine • Emäspesuaine • Harjapesuaine • Maitosuodattimet • Pesuharjat\n• Tukeva sinkitty metallirunko • Mitat: 200 x 300 x 170 cm • Pressun materiaali PVC 610 g/m2 • Jopa kuudelle 13 kuukauden ikäiselle vasikalle (makuutila 0,9 m²/vasikka) • Myös isompia kokoja saatavana\nRoboRed®- ja RoboBlue®-tuotesarjat tarjoavat laadukkaan ja edullisen vaih toehdon laitetoimittajien alkuperäis tuotteille. Tehokkaat pesuaineet vastaavat alku peräisiä ja ovat kaiken lisäksi Suomes sa valmistettuja. Kaikkiaan tuotteita on alkuvaiheessa noin 20 erilaista, mutta tuotteisto täy dentyy ajan myötä. Kaikki tuotteet ovat olleet testeissä ti loilla ja testatuista vaihtoehdoista on valittu parhaat tuotteet.\nROBO Blue RoboBlue®tuotteita mm.: • Hapanpesuaine • Emäspesuaine • Maitosuodattimet • Nännikumi • Letkut\nTukeva halli esim vasikoiden kasvatukseen, poikimatilaksi, tilapäisvarastoksi ym. • Tukeva runko • Vahvistetut kaksoiskaaret • Peite 610 g/m2 • Mitat 600 x 600 x 370 cm • Aitaosan korkeus 155 cm • Portin leveys 270 cm • Vapaa korkeus 340 cm Kysy myös isompia kokoja\n• Materiaali HDPE • Etuaita kiinteä metallinen polyemeeri pinnoitteella tai kipattava HDPE • Oviaukossa etuverho • Iglun mitat: kork. 140 cm, lev. 120 cm, pit. 170 cm • Aitaus lev. 120 cm, pit. 147,5 cm • Sis. juottosanko, vesisanko ja rehuastia\nMYYNTI: MEIJEREIDEN TUOTTAJA PALVELUT MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nTiineystestistä hyviä kokemuksia – robotilta maitosiirtymiä Tiineystestianalyysit ovat saavuttaneet kohtuullisen suuren suosion tuottajien keskuudessa. SAMI KILPELÄINEN\nlahti Jani Sääski nen äi yv yt ty on sa iin ks u m koke istä. tiineysteste\nanalysoitavan lehmän tuloksen virheellisesti tiineeksi, muistuttaa Arla Suomi -yhteisryhmässä työskentelevä alkutuotannon koordinaattori Anu Autere Ruhan meijeristä. Luotettavan testituloksen takaamiseksi Osuusrän tuloksen, kunta MS TuottajapalveJani Sääskilahti lut on päättänyt alusta alkakertoo. en suositella maitonäytteen Sen sijaan käottamista käsin lypsämällä. sin otettu Näytteeksi riittää yhdestä venäyte antoi lehEsimerkki näyt timestä lypsetty maito. mille oikeat epikarista, tarra an täytetään puut tuvat tiedot ky – Tuotosseurantanäytteistulokset, jatnällä. tä ei maitojen siirtymästä kaa Jani. aiheutuvan näytevirheriskin Laboratoriossa on seurattu laajemvuoksi suositella teetettäväksi tiineystesminkin robottitilojen näytteenottoa ja tejä, kertoo Autere. käsinotetuista näytteistä on tullut erittäin Jos tila päättää kuitenkin lähettää tuoselvästi esille onko lehmä tiine vai tyhtosseurantanäytteistä analysoitavia tiijä. Sääskilahden ja Salmelan tekemät haneystestejä, tulee nekin merkitä keltaiselvainnot on siten huomattu myös laajemla tarralla. massa mittakaavassa. – Näytteenotossa tapahtunut mahdolliVirhe tulee pienestä maitomäärästä nen maitosiirtymä ja siitä aiheutuvat virLypsyrobotin näytteenottolaitteen kautta heelliset koetulokset ovat näytteen tilaajan vastuulla. ottaessa on varmistuttava siitä, ettei edelJani Sääskilahti on tyytyväinen, että lisen lehmän maitoa pääse siirtymään myös tiineystestin hinta on laskenut tuotanalysoitavaan näytteeseen. tajien löydettyä uudet palvelut. – Huomaamattoman pieni määrä edellisenä lypsetyn tiineen lehmän maitoa – Hienoa, että ryhmä on tarjonnut uusia (0,2 %–1 % näytemäärästä) voi vääristää palveluja tuottajille, kiittää Sääskilahti.\n”Hienoa, että ryhmä on tarjonnut uusia palveluja tuottajille.”\nsuuskunta MS Tuottajapalvelut on yhdessä tuottajalaboratorion ja neuvojien kanssa halunnut kaikissa näytteissä varmistaa tulosten luotettavuuden. Tästä syystä ennen tiineystestinkin käyttöönottoa tehtiin laaja piloitointivaihe, jossa analysoitiin näytteen luotettavuuteen liittyviä tekijöitä. Jani Sääskilahti ja Katja Salmela Ranualta olivat pohjoisin pilotoinnissa mukana ollut tilayksikkö. – Tulokset ovat näyttäneet erinomaisen hyvin tiineen tai tyhjän lehmän tiedot, iloitsee Jani Sääskilahti. Pilotointijakson aikana Jani testasi näytteenottoa suoraan robotin tuotosseurantanäytteistä ja erillislypsynä. – Heti ensimmäisellä kerralla sain tiedon, että robotin näytteenotolaitteessa tiineen lehmän jälkeen hyvin pieni maitosiirtymä seuraavaan lehmään antoi vää-\niineystesti lähetetään säilöntäaineellisessa painokorkillisessa 30ml pikarissa. Pikariin tulee liimata keltainen tiineystestitarra ja täyttää tarraan omat tiedot, sekä analysoitavan eläimen tiedot huolellisesti. Tarra on kiiltäväpintaista materiaalia ja siihen kirjoitettavien tietojen tulisi sietää hieman kosteutta, joten tiedot kannattaa kirjoittaa ohuella vedenkestävällä tussilla. Näytteiden mukaan on hyvä varmuuden vuoksi liittää näytetiedot myös paperille kirjoitettuna. Tiineystestitarroja voi tilata omasta meijeristä. Testimenetelmä mittaa maidon glykoproteenien määrää. Hedelmöittymisen jälkeen alkio kiinnittyy kohdun seinämään ja muodostaa istukan, joka tuottaa glykoproteiineja verenkiertoon. Testin tulosten luotettavuus on erinomainen, mikäli maitonäyte on otettu oikein. Näytteenotossa ensiarvoisen tärke-\nää on, että näytteen maito on peräisin vain testattavaksi tarkoitetusta eläimestä. Näytetulokseen vaikuttaa jo 0,2–1,0 % siirtymä toisen lehmän maitoa. Tämän vuoksi tiineystestiin näytteet suositellaan otettavaksi käsin lypsämällä suoraan testattavaksi halutun lehmän utareesta. Näyte voidaan lypsää vain yhdestä vetimestä. Näytettä ei suositella otettavan näytteenottolaitteella. Tiineystesti voidaan tehdä kun lehmän edellisestä poikimisesta on kulunut vähintään 60 vuorokautta ja siemennyksestä vähintään 28 vuorokautta. Paras etu tiineystestistä saadaan, jos maitonäyte otetaan heti kun siemennyksestä on kulunut 28 vuorokautta. Varhain todettu tiineys suositellaan varhaisluomisriskin vuoksi varmistamaan uudella näytteellä 60–90 vrk:n kuluttua siemennyksestä tai varmistamaan esimerkiksi siementäjän toimesta myöhemmin.\nTIINEYSTESTI Mirva Lahtimaa\nNäyte otetaan säilöntäaineelliseen 30ml näytepikariin, joita saat tilattua meijeriltä (tuotosseurantapikari, ilman viivakoodia). Näytteen mukaan merkitään seuraavat tiedot: Tiineystesti, meijerinumero (780), tuottajanumero, korvanumero, siemennyspäivä, näytteenottopäivä. Tiedot kirjoitetaan veden kestävällä kynällä KELTAISEEN tiineystestille tarkoitettuun tarrapohjaan, joka liimataan näytepikarin kylkeen. Tiineystestitarroja voit tilata meijeristäsi. Näyte lähetetään laboratorioon maitoauton mukana meijeristä tilattavassa 75-näytekuoressa tai muutoin huolellisesti pakattuna esimerkiksi minigrip-pussissa, joka on merkitty tekstillä ”TIINEYSTESTI-TUOTTAJALABORATORIO”. Jos näytteitä lähettää kerralla useampia, näytteet voi pakata tuotosseurantanäytteille tarkoitettuun pahvilaatikkoon, jol-\ns lu ena P s n o r i t u k tilaus c t p ro oim -irto ä, saa a! P t o t lus ss ss N y s i r t orn P enne säkuu yö pc 7 m ke m ee Pro .201 ksen T\n.5 tu 31 imi to\nloin teksti ”Tuotosseurantanäytteitä” on korvattava tekstillä ”TIINEYSTESTI-TUOTTAJALABORATORIO”. Tiineystestin tulokset tulevat UUMAtuottajaportaaliin: Tulokset – Progesteroni ja Tiineys. Tulokset kirjautuvat UUMA-tuottajaportaaliin lukuarvoina: 0,0–0,099 – EI TIINE 0,1–0,249 – UUSINTATESTI >0,25 – TIINE Uusintatesti tarkoittaa sitä, että maitoon ei ole erittynyt tarpeeksi tiineydestä kertovaa proteiinia, jolloin tiineystulos on vielä epävarma. Tällöin suositellaan uuden maitonäytteen lähettämistä analysoitavaksi noin 1–2 viikon kuluttua edellisestä näytteestä.\nKARHUMAAN TILA Sari ja Jukka Karhumaa edustavat 13. sukupolvea Karhumaan tilan ruorissa, sillä Siikajoen Luohualla sijaitseva talo on ollut saman suvun hallussa jo yli 180 vuotta. Talon isäntä on toiminut tällä hetkellä 105-vuotiaan Paavolan Osuusmeijerin hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1996 lähtien.\nKARHUMAAN TILA ON OLLUT SAMALLA SUVULLA YLI 180 VUOTTA Jukka ja Sari Karhumaan maitotilasta tuli osakeyhtiö viisi vuotta sitten. TUOMAS KOIVUNIEMI\naa- ja yrittäjyyshenki elää voimallisena Siikajoen Luohualla sijaitsevalla Karhumaan tilalla, jota isännöivät tällä hetkellä Jukka ja Sari Karhumaa. Maitotila on nyt 13. sukupolven käsissä, sillä Jukka Karhumaan suku on viljellyt maata samoilla sijoilla 1830-luvulta saakka. – Siikajoelta tuli tälle paikalle silloin Juho Laurinperttu, joka otti tilan nimen Karhumaa sukunimekseen. Tila on ollut samalla suvulla hieman yli 180 vuotta, isäntä kertoo. Karhumaan tilalla on tällä hetkellä yh-\nden robotin navetta, missä on 65 lypsävää ja saman verran nuorta karjaa. Maata tilalla on 130 hehtaaria. Jukka Karhumaa tuli talon isännäksi vuonna 1988 sukupolvenvaihdoksen myötä. Tuohon aikaan sukupolvenvaihdosten ikäraja oli 55 vuotta. – Olen nyt samanikäinen, kun isä luopui tilanpidosta. Itselläni on sukupolvenvaihdokseen aikaa vielä kymmenisen vuotta, isäntä toteaa. Suomalaisten maatilojen omistus on tähän saakka rakentunut henkilöomistukseen, missä maatalousyrittäjä itse vastaa niin varoista kuin veloistakin. Maatalou-\nden rakenne- ja talouskehitys ovat johtaneet siihen, että viime vuosina maahan on syntynyt maataloutta tai eläintaloutta harjoittavia osakeyhtiöitä. Verotuksen optimointia\nJukka ja Sari Karhumaa perustivat Karhumaan Tila Oy:n vuonna 2013. Talon isännän mukaan yhtiöittäminen olisi tehty jo kahta vuotta aikaisemmin. Eräs tilan lähinaapureista harkitsi siirtymistä eläkkeelle luopumistukijärjestelmän kautta ja ajatus oli, että Karhumaat jatkavat luopujan peltojen viljelyä. – Osakeyhtiö ei olisi voinut olla tilan\nKARHUMAAN TILA TUOMAS KOIVUNIEMI\nTiedätkö historiallisesti merkittävän tilan? Vihjeitä voi lähettää sähköpostitse osoitteeseen maitoasuomesta@arlafoods.com.\njatkaja. Myöhemmin toki Jyrki Kataisen hallitus luopui koko lutu-järjestelmästä. Samaan aikaan osui uusjako-hanke, joka myös muutti suunnitelmia, isäntä kertoo. Maatilan yhtiöittämisessä eräs keskeisistä kannustimista oli verotuksen optimointi. Jukka Karhumaan mukaan maitotilan tuotanto oli hyvällä kannattavuuspohjalla, mikä tiesi kovia tuloveroja. Osakeyhtiö maksaa tuloksesta 20 prosenttia veroa. Yhtiön omistajat voivat ”kotiuttaa” tuloksesta osinkoa tietyin edellytyksin, josta 75 prosenttia on omistajille verovapaata ja 25 prosenttia pääomaveron alaista tuloa.\n”Jos tehdään oikein hulppeita navetoita, voidaan helposti ajautua vaikeuksiin.” Maat ja eläimet taseessa\nIsännän mukaan osakeyhtiöittäminen ei itsestään tee toiminnasta kannattavaa,\nvaan asioiden tulee olla kunnossa jo ennen sitä. – Maatalouden henkilöyhtiön muuttuessa osakeyhtiöksi toiminnanmuodon muutoksella ei tarvitse maksaa lahja- tai myyntivoittoveroja, kun omistus säilyy samoilla henkilöillä. Ennen yhtiöttämistä kannattaa kuitenkin hakea ennakkopäätös verottajalta, Karhumaa opastaa. Karhumaan mukaan osakeyhtiö-muoto helpottaa tilan investointeja, sillä yhtiön tuloveroprosentti on 20 prosenttia. Henkilöyhtiön ja osakeyhtiön merkittävin etuero syntyy maanhankinnasta. – Henkilöyhtiössä maan arvo on aina MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nukka Karhumaalla yrittäjyys on verissä. Maitotilan pyörittämisen ohella mies on mukana alihankinta- ja puualan yritystoiminnassa. Karhumaa oli osakkaana veljensä pyörittämässä Dometalot Oy:ssä, joka tekee matalaenergiataloja. Yrityksen toimipaikka sijaitsee aivan maitotilan naapurissa. Noin 1,5 miljoonan euron liikevaihtoa tehneen ja 13 henkeä työllistävän yrityksen liiketoiminta myytiin viime vuonna Lehto-konserniin kuuluvalle Optimikodit Oy:lle. – Dometalot lähti alunpitäen liikkeelle veljeni innostuksesta ja ideasta, joten lähdin sitten hänen tuekseen siihen mukaan. Toinen yritys, missä mies on mukana, on MSJ-Wood Oy. Aluksi yritys teki Luohuassa huonekalujen osia Incap Oyj:le, mutta pörssiyhtiön ajauduttua velkasaneeraukseen, alihankintatyö loppui. Yritys on nyt erikoistunut tekemään puuportaita erilaisiin rakennuksiin. MSJ-Wood perusti sittemmin Dometalot Oy:n, joka liiketoimintakaupan jälkeen on kiinteistöyhtiö. – Metallityöt ovat olleet minulle sellainen harrastus, joten olen maatilan metalliverstaalla rakennellut erilaisia maa-talouskoneita sekä tehtaalle tuotantolinjoja ja koneita, hän kertoo. Maatalous- ja muuta yritystoimintaa vertailtaessa erot ovat Karhumaan mukaan selvät. – Maataloudessa on lopulta pienemmät riskit kuin muussa yritystoiminnassa. Maataloudessa on kuitenkin vakaat markkinat, vaikka hinnat välillä heittelevätkin, mutta tuotannolle on koko ajan tasainen kysyntä.\nverotusarvon mukainen nettovarallisuutta laskettaessa, kun taas osakeyhtiössä maa menee ostohinnalla taseeseen. Eläimiä ei henkilöyhtiössä arvosteta millään tavalla nettovarallisuutta laskettaessa, mutta osakeyhtiössä syntyneillä eläimillä on käypä arvo taseessa, hän kertoo. Taloutta voi seurata reaaliajassa\nOsakeyhtiön myötä kirjanpito on monimutkaisempaa kuin perinteisessä maataloudessa. Jukka Karhumaa ei pidä sitä pahana, sillä tila oli jo ennen yhtiöttämistä kannattavuuskirjanpidon piirissä, jossa oli mukana jo varaston arvo ja tase. Muutosta ei näin ollen oikeastaan tapahtunut. Yhtiön taloushallinto on emännän ja isännän omissa käsissä – Sari tekee kirjanpidon ja Jukka tekee arvonlisäveroilmoitukset. – Osakeyhtiössä näkee reaaliaikaisesti sen, millä mallilla talous on, isäntä toteaa. Maatalouden tulevaisuus myönteinen\nJukka Karhumaa on ollut mukana Arla\nSuomi -ryhmään kuuluvan Paavolan Osuusmeijerin hallinnossa vuodesta 1992 lähtien ja osuuskunnan hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1996 lukien. Maatalouden ja maitotalouden tulevaisuuden hän näkee myönteisenä, mutta varoittaa tuottajia ”hulluttelusta”. – Maataloudella on suhteellisen tasaiset markkinat ja kysyntä, mutta en usko, että maitopuolella hinnat tulee lähiaikoina paljon nousemaan, joten tiloilla pitää huolehtia kustannusten pysymisessä kurissa ja työmäärän pysymisestä sopivassa suhteessa. Jos tehdään oikein hulppeita navetoita, voidaan helposti ajautua vaikeuksiin. Paavolan Osuusmeijerin nokkamies on tyytyväinen Arla Suomi -ryhmän yhteistyöhön. Pienen osuuskunnan ääni on hänen mukaansa kuulunut ryhmässä hyvin. Karhumaa pitää meijerialan kilpailua positiivisena asiana. – Ei ole tuottajien etu, että Suomessa olisi vain yksi toimija. Kilpailu on hyvästä, hän päättää.\na Touko-kesäkuuss lla kampanjahinna Melica Nurmi Mira\nTiedustele tuotteita meijeristäsi ja alue-edustajiltamme. Jukka ja Sari Karhumaan mukaan yksi keskeinen syy tilan yhtiöittämiseen oli verotuksen optimointi.\nUutta ajattelua, jos tila maitohuoneessa ei riitä AARETTI SIPILÄ\naitotilat kasvavat Suomessa vauhdilla. Usein melko uusissakin pihatoissa tilat ja varsinkin maitohuone jäävät pieneksi kasvun tohinassa. Näin kävi myös Pälkäneläiselle Aapismaito Oy:lle. Pohdittavana oli käytännössä kolme vaihtoehtoa, joista tila ja tilasäiliön omistava Ruhan meijeri valitsivat Suomessa hieman epätavallisemman toimintatavan, eli puolittain ulos tulevan tilasäiliön. Aika on rahaa myös maidon keruussa,\nvarsinkin robottitilalla. Huhtikuussa 2016 Aapismaito hankki neljännen robotin, jonka jälkeen tilan vanha 10 000 litran Wedholmsin tilasäiliö jäi auttamattomasti pieneksi. Meijeri nouti maidon avuliaasti kerran vuorokaudessa, mutta myös vanha 300 litran Boetechin puskurisäiliö jäi pieneksi. Vaikka Aapismaito onkin lähes valtatie 12 varrella, myös maitoauton jokapäiväinen käynti tilalla maksaa. Tästä syystä meijeri ja Tuomas Känsälä Aapismaidosta päättivät laittaa pisteen jokapäiväiselle keräilylle. Kolme vaihtoehtoa\nVaihtoehtoja oli käytännössä kolme, eli\n16 000 litran säiliö olemassa olevaan maitohuoneeseen, siilo-tilasäiliö, sekä ruotsalaisen Wedholms-konsernin tarjoama osittain ulos sijoitettava vaakatilasäiliö. 16 tonnin säiliö maitohuoneeseen jäi käytännössä aika nopeasti vaihtoehdoista pois, koska se olisi täyttänyt maitohuoneen niin, että siellä ei olisi pystynyt enää normaalisti liikkumaan, ja olisi myös hieman liian pieni 4 Lelylle. Osittain ulossijoitettu säiliö taas oli alussa hieman kummajainen, mutta kiitos Tuomaksen ennakkoluulottoman asiaan perehtymisen, myös kyseinen vaihtoehto piti pohtia läpi ja tuli lopulta valituksi. Mistä siis moinen? Ensimmäisenä Tuo-\nYhteistyökumppanilta Aaretti Sipilä\nmakselle päänvaivaa aiheutti talvipakkanen. Ulkosäiliö on kuitenkin koteloitu ja eristetty ja jos ne kerran toimivat Ruotsissa ja Islannissa ja vielä Pohjois-Pohjanmaallakin -37 °C pakkasella niin miksei sitten Pälkäneelläkin. Loppu onkin jo selvää matematiikkaa. Ulkoeristetyn säiliön lisähinta on 2 500 euroa eli huomattavasti halvempi kuin lisähinta vastaavan kokoisesta siilo-tilasäiliöstä. Siilon perustustyöt olisivat olleet myös huomattavasti kalliimmat. Nyt asfaltille tarvittiin vain teräslevyt jalkojen alle. 18 000 litran vaakasäiliössä on myös kaksi pesupäätä, kun siiloissa on vain yksi pesupää. Maalaisjärjen mukaan tämä säästää sekä vettä, että sitä kautta myös pesuaineita ja energiaa. Jos nyt joskus haluaa katsoa säiliöön sisään kun siellä on maitoa, on se vaakasäiliössä aina mahdollista. Siiloon ei voi enää katsoa sisään kun maito yltää miesluukuun. Ainoa positiivinen asia siilon hyväksi on se, että 18 000 litran siilo olisi säästänyt pohja-alassa noin 3 neliömetriä. Mitä suurempi siilo, sen suurempi hyöty luonnollisesti saadaan, kun mennään ylöspäin.\nAapismaidon uusi 18 000 litran puolittain ulos asennettu tilasäiliö on kätevä ratkaisu silloin, kun maitohuone jää pieneksi.\nMihin Aapismaito ja meijeri sitten sijoittivat säästyneet rahat? Lisäsäästöihin ja parempaan maidon laatuun luonnollisestikin. Aapismaidossa otetaan talteen lämpö sekä maitoa esijäähdyttämällä että itse maidon jäähdytyksestä. Nyrkkisääntönä voidaan pitää, että jo kahden robotin tilalla kannattaa ottaa lämpöä talteen molemmilla tavoin. Esijäähdyttäjä parantaa myös maidon laatua, koska maito tulee viileämpänä, eli noin 12–15-asteisena tilasäiliöön. Maidon jäähdytysprosessista veteen talteen otettu lämpö taas viilentää maitohuonetta etenkin kesäisin. Molemmat tavat tuottavat tietenkin esilämmitettyä vettä ja tämä taas pienentää sähkölaskua. Maitohuoneessa vapautuvaan tilaan tulee myös suurempi, eli 800 litran puskuritankki. Suurien maitotilojen kannattaa huomioida, että heillä on käytössä erinomainen lämpöreservi. Neljän robotin eli noin 8 000 litraa päivässä lypsävä karja tuottaa riittävästi lämpöä vaikka talon lämmitykseen. Aapismaidon pihatto on kuitenkin etäällä muista rakennuksista niin kuin uudet pihatot nykyisin ovat, joten ylimääräinen lämmin esilämmitetty vesi annetaan lehmille juomavedeksi.\nAika on rahaa myös maidon keruussa, varsinkin robottitilalla.\nMaidon laatu: • Paras pesu monipuolisten säätöjen ja pyörivän pesupään ansiosta • Jäätymisen esto myös pienille maitomäärille • Tukenasi Kylmäkärjen osaava huoltoverkosto Taloudellisuus: • Nopea asentaa ja taloudellisin käyttää integroidun kylmäkoneiston ja pesuautomatiikan ansiosta • Kysy lisätiedot myyjältä MYYNTI Taito Karihtala 0400 333 955 HUOLTO, KYLMÄKÄRKI OY Järvelä: Jarkko Mäkelä 041 440 1172 Tomi Mustasalo 041 440 1176 Veli Pekka Poutanen 041 440 1179 Hämeenlinna: Juha Karjalainen 041 440 1177 Jyväskylä: Juha Mikkonen 040 450 1020 Petäjävesi: Markku Järvenpää 041 440 1174 Perho: Ari Viitala 040 905 2552 Kaustinen: Pasi Leskinen 040 519 5756 Toholoampi: Taito Karihtala 0400 333 955 Nivala: Kimmo Palovaara 0400 286 781 Oulu: Joonas Hietala 045 773 48748\nPuolittain ulosasennetuissa säiliöissä on erikoisuutena sekoittajan moottorien ja paisuntaventtiilien kotelointi ja eristys, sekä putkiston eristys. MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nNimityksiä Minna Tamminen\n– Odotan innolla yhteydenottoja ja tutustumista jäsentiloihimme, sanoo Hämeenlinnan Osuusmeijerin uusi hankinta-asiamies Esa Yrjölä.\nUusi hankinta-asiamies aloitti 1.5. Hämeenlinnassa MINNA TAMMINEN\nsa Yrjölä, 40, aloitti Hämeenlinnan Osuusmeijerin hankintaasiamiehenä 1.5.2017. Esa on kotoisin Tammelasta ja perheeseen kuuluu Kirsivaimon lisäksi pojat Veeti ja Valtteri. Aiemmassa tehtävässään lypsyrobottien teknisenä asiantuntijana DeLaval Oy:ssä yli viidentoista vuoden aikana maidontuotantokenttä on tullut Esalle eri sidos-\nryhmineen hyvin tutuksi. Hänen vastuualueisiinsa on kuulunut myös tilaneuvonta sekä eri sidosryhmien koulutus ympäri Suomen. Uudessa työssään hän odottaa oman tuottajakentän myötä entistä laajempaa ja tiiviimpää yhteistyötä sekä vanhojen tuttujen, että uusien maitotilojen parissa. Hän odottaa mielenkiinnolla uusia haasteita kaikissa maidontuotantoon liittyvissä asioissa. Esan toimenkuvaan kuuluu meijerin ja tilojen välisen yhteistyön yl-\nläpito ja kehittäminen, muun muassa Arla Suomi Laatuohjelman toteuttaminen kumppanuuskäynteineen tiloilla sekä tilojen tukeminen niin laatutyössä kuin investointien yhteydessä. Hän vastaa myös tilasäiliöiden hankinnasta ja huoltotoiminnoista. Vapaa-ajallaan Esa mielellään maantiepyöräilee. Esan tavoittaa eläkkeelle vuoden vaihteessa jääneen tuotantoneuvojan Kirsti Laukkasen vanhasta tutusta puhelinnumerosta 040-5328 173. MAITOA SUOMESTA 2 / 2017\nAutomaattiruokinnan edut Tuota enemmän\n• Automaattisia ruokintakertoja esim. 6-12 kertaa päivässä • Tuoretta apetta aina tarjolla • Ruokailurauha jokaiselle eläimelle, parempi syönti • Vähemmän lajittumista • Ruokinnan avulla voit hallita eläinliikennettä • Kapeampi ruokintakäytävä vapauttaa neliöt tuotannolle • Tarpeen mukainen seosrehuruokinta ryhmittäin, esimerkiksi: a. lypsykauden alussa b. lypsykauden lopussa c. ummessa d. nuorkarja\n• Ruokinnan automatisointi vapauttaa työaikaasi • Tehokas seosrehun valmistus = alhaisempi energian kulutus • Automaattinen rehukomponenttien otto sekoittimeen mahdollistaa hyvin tarkan annostelun • Vapauta traktori muihin töihin\n• Pihaton isoja ovia ei tarvitse aukoa - vähemmän kosteutta - vähemmän vetoa\nLisätietoja lähimmältä aluemyyjältäsi: www.pellon.fi/myynti Pellon Group Oy | Puh. 06-483 7555 | www.pellon.fi\nSanna Marjala (vas.) esitteli tilaansa Tuula Nurmelalle ja Maarit Rehulalle kumppanuuskäynnillä.\nLaatuohjelman koulutukset ja tilakäynnit käynnistyivät SAMI KILPELÄINEN\nrla Suomi Laatuohjelman koulutuksia on pidetty huhtikuun loppuun mennessä jo yhteensä 11 kappaletta. Koulutuksia on pidetty Ylitorniossa, Posiolla, Limingassa, Ylivieskassa, Paavolassa Kaustisilla sekä suomeksi että ruotsiksi, Hämeenlinnassa, Kiteellä, Orimattilassa ja Sipoossa. Koulutuksia järjestetään vielä kevään, mutta erityisesti syksyn aikana. Tuottajille toimitetaan meijereittäin myös ennakkokysely, jonka voi täyttää UUMA-palvelussa. Kyselyn avulla myös tiloille tehtävä kumppanuuskäynti menee nopeammin ja sujuvammin. Tilakäynti mukava kokemus\nKaikille tiloille tehtävä kumppanuuskäynti on saanut valtavan hyvän vastaanoton. Tuottajat ovat olleet tyytyväisiä, että meijeriltä vieraillaan tiloilla ja voidaan puolin ja toihin vaihtaa kuulumisia sekä saada tietoa toimintatavoista. Tila-auditointi on myös apuna viranomaisvelvoitteiden täyttämisessä. Sanna Marjala Pattijoelta kertoi, että\nkumppanuuskäyntiin ja auditonitiin hän suhtautui oppivana ja neuvovana käyntinä. Hän on vuosien varrella tottunut useisiin eri viranomaisten käynteihin tilalla, kuten alkuvaiheessa vuosittaiseen hygieniatarkastukseen, joten hän on tottunut ja tiesi mitä katsotaan tilakäynneillä. Sanna totesi että vaikka hän tietää ja osaa paljon niin tilasokeus vain iskee väistämättä vaikka kokemusta onkin paljon. – Oli mukavaa kun tultiin tilalle ja käytiin sinällään selviä asioita lävitse ja sellaisiakin, joihin ei ole vain itse kiinnittänyt huomiota, vaikka tietää ne. Käyntiraporttia hän tiesi myös odottaa ja sanoi että se tekee todeksi sen mitä tilakäynnillä käytiin lävitse. – Joku herkkähipiäisempi olisi voinut tykätä huonoa raportin sanamuodoista, totesi Sanna lisäten, että hän koki asian niin että ”ne jotka ovat vaatimuksia, ovat niitä ja ne jotka ovat suosituksia, ovat niitä”. Raportti tiivisti Sannan mielestä keskeiset asiat ja se on välttämätön saada, koska tilakäynnillä ei pysty painamaan mieleensä kaikkia asioita, koska tilanne on kuitenkin erilainen ja asioita on paljon.\nOma johtajuus -koulutus alkaa syksyllä\nuluneena talvena järjestetty oma johtajuus -koulutus on herättänyt tuottajien keskuudessa suurta kiinnostusta. Ensi syksynä on päätetty aloittaa ainakin yksi ja tarvittaessa toinenkin koulutusryhmä, joihin otetaan noin kymmen osallistujaa. Koulutuksessa keskiössä on yksilö itse. Työskentely sisältää 3–4 yhteistä ryhmäpäivää kahdessa osassa. Joukkoluentojen sijaan kouluttajat käyvät pienryhmätyöskentelyn lisäksi henkilökohtaisia valmennuskeskusteluja jokaisen omalla tilalla. Koulutus sisältää myös verkkotyöskentelyä. ”Leadership merkitsee johtajuutta ja tarkoittaa ihmisten johtamista”\nIhmisten johtamisen taidoilla on yhä merkittävämpi rooli yritystoiminnassa ja yritystuloksen tekemisessä. Leadershiptaidoissa on mahdollista kehittyä ja kasvaa. Ihmisten johtaminen viittaa käyttäytymiseen ja toimintoihin sekä usein myös johtajan ominaisuuksiin. Johtajuu-\nOma johtajuus -koulutukset käynnistyivät viime vuonna.\nden kautta vaikutetaan ihmisiin, luodaan suuntaa ja motivaatiota. Leadershipin keskeisenä tehtävänä on työn tekemisen, muutosten ja innovaatioiden johtaminen. Nämä asiat ovat valmennuksen keskiössä, joita teemoja käydään läpi valmennuksen aikana, keskustelun ja ohjauksen, kartoituksien, tilakäyntien, ryhmätapaamisten, verkkotyöskentelyn muodossa. Valmennuksen tavoitteena on kehittyä\nomassa johtajuudessa. Ilmoittaudu mukaan\nKoulutukseen ilmoittautuminen on käynnissä ja ryhmät täytetään ilmoittautumisjärjestyksessä. Tuottajia pyritään saamaan ryhmiin eri puolilta Suomea. Koulutuksen järjestää Hyvinvointi-idea. Ilmoittautumisesta, noin puoli vuotta kestävästä koulutuksesta ja kustannuksista saa lisätietoa omasta hankintameijeristä.\nMaitoa Suomesta 2/2017


KeVer-seminaarin torstaipäivä koostuu neljästä alustuksesta ja rinnakkaissessioista. Alustajat edustavat alansa kotimaisia huippuja ja samalla uranuurtajia. Risto Honkosen tamperelaisia insinööriopiskelijoita koskenut tutkimus (1997) on ensimmäisiä amk-tutkimusten joukossa ja edelleen ahkeran lainauksen kohteena milloin kysymyksessä ovat opiskelijuuteen liittyvät asiat. Miika Marttunen on suomalaisia verkko-opetustutkimuksen pioneereja. Ammattikorkeakoulutuksen tavoitteille ominainen reflektiivinen ja autonominen asiantuntijatoiminta on myös argumentoinnin osaamista. Marttusen esitelmä käsittelee tämän keskeisen taidon oppimista verkkoympäristössä. Seppo Saari ja Jatta Herranen ovat kumpikin diskurssien tutkijoita. Niin Saaren arvioinnin valtaa kuin Herrasen ammattikorkeakoulupuhetta koskevat analyysit avaavat uusia raikkaita näkökulmia tuttuihin ilmiöihin.\nRinnakkaissessioita tematisoi ammattikorkeakoulujen tutkimus- ja kehittämistoiminta, jota tarkastellaan sekä mikro- että makrotasoilla. Sessioiden alustajiksi on saatu joukko kokeneita amk-toimijoita.\nIltaa vietetään HAMKin Wetterhoffin yksikössä, joka sijaitsee kaupungin keskustassa. Kulttuurialan ohjaustoiminnan opiskelijat ovat luvanneet järjestää kevyitä ohjelmatuokioita ja Amica tarjoilua. Tärkeintä illan antia ovat varmasti yhteiset keskustelut ja yhteyksien syntyminen viihtyisissä puitteissa.\nPerjantai alkaa tiedotuksilla. Kuulemme niin tutkimus- ja koulutushankkeista kuin KeVer-verkkolehden haasteista toimijakentälle. Aamupäivällä kokoonnutaan KeVer-ryhmien teemojen mukaisesti, mutta alustajat ovat tällä kertaa useissa ryhmissä verkoston ulkopuolisia asiantuntijoita. Ideana on, kuten KeVerissä aina, että ryhmät ovat avoimia kaikille, niin uusille kuin muiden ryhmien jäsenille.\nSeminaarin päätteeksi julkistetaan Ammatikorkeakoulupedagogiikka-julkaisu toimittaja Hannu Kotilan saatesanoin. Julkaisu sisältyy seminaarin hintaan ja on lähtiäisiksi kaikkien saatavilla.\nSeminaariin liittyviä alustajien papereita on sekä tässä lehdessä että kotisivuilla ilmoitustaululla seminaari-ilmoituksen yhteydessä. Sinne lisätään uusia papereita, jotka eivät lehteen vielä ehtineet.\nMervi Friman, tutkija


Is this something about me?: Minä syöksyn vastatuuleen. Niinkuin väärinpäin lentävät linnut.\nMinä syöksyn vastatuuleen. Niinkuin väärinpäin lentävät linnut.\nOlen ollut nyt reilun viikon mökkeilemässä. Aika on kulunut nopeasti.\nOlen ratsastellut ja ajanut, ulkoillut ja lepäillyt.\nTänään äidin kanssa kerättiin mansikoita omasta maasta ja käytiin etsimässä vadelmia, mutta ne eivät vielä olleet kypsyneet. Päivällä kun olin ratsastamassa, kävi äiti keräämässä mustikoita. Eli marjastettu on!\nÄidin kanssa käytiin ajamassa reilun tunnin lenkki viime viikolla.\nOlen ratsastellut muutamana päivänä ilman satulaa.\nKahlaamassa käydään lähes joka päivä.\nVakullakin kävin ratsastamassa. Vauhtia lenkeillä herran kanssa piisaa!\nPälli huutaa koko ajan kun olen lenkillä Vakun kanssa. :D\nSitten niitä muita kuulumisia... Periaatteessa minulla menee hyvin, mutta syömisten kanssa olen luisunut samoihin vanhoihin kaavoihin... En tiedä miten tässä lopulta käy. En jaksa yhtään vastustaa sairauden ääntä. Jotenkin ajattelen, että voin elää näin loppu elämäni, vaikka se ei ole totta. Nyt taistelen päivä kerrallaan ja suupala kerrallaan.\nKaikesta huolimatta yritän nauttia kesälomasta!\nLähettänyt marsumarelape klo 19.33\nAnonyymi 20. heinäkuuta 2016 klo 20.26\nViihdytkö sairaalassa? Sinnehän sä jälleen kerran päädyt, sen tiedät itsekin. Tulee kieltämättä mieleen, ettet edes halua elää tavallista elämää, olet jotenkin niin vieraantunut siitä. Miksi lähdet tukiasunnoista, kun kohta taas päädyt osastolle. Ei siinä, jos siitä tykkää, mutta vaihtoehtoja on ja niitä sulle tarjotaan. Odottamalla jotain ihmettä ja selittämällä kroonistumista, sillä jatkuu sama.\nmarsumarelape 23. heinäkuuta 2016 klo 19.37\nEn viihdy sairaalassa ja olen todellakin vieraantunut normaalista elämästä. En kuitenkaan ole itse sairauksiani valinnut, joten turhaa on siitä syyllistää. Olen luonteeltani sellainen, että haluan aina pärjätä itse. Se on kylläkin kerta toisensa jälkeen kaatanut koko homman joten yritän nyt harjoitella avun vastaanottoa. Pienin askelin olen lähtenyt toipumisen tielle. Parempaan olen siis nyt menossa, olen löytänyt nyt jonkinlaisen otteen tähän hommaan. Kiitos kommentistasi, se sai ajattelemaan.\nMinä syöksyn vastatuuleen. Niinkuin väärinpäin len...


Mitkä oikeinkirjoitusseikat paljastavat, että kyseessä on vanha kieli? Löydätkö seitsemän eroa nykyiseen yleiskieleen verrattuna?\nNaiivisuudessani tartuin arvelematta työhön käsiksi ja kirjoitin ”Murtovarkaus” nimisen kansannäytelmän, jossa nuorta tyttöä syyttömästi epäillään varkaaksi ilkeän noidan juonien takia. Totuuden ilmaisi kuitenkin maankiertäjä Hoppulainen, iloinen veitikka, kevytmielinen ja hyväsydämminen, muuten kappaleen paras henkilö, ilmielävänä todellisuudesta otettu, sellaisena kuin hänen näin markkinapäivänä Jyväskylässä.\nKun olin päässyt noin keskelle kappaletta, kuoli mieheni aivotulehdukseen. Oltuani kolmetoista vuotta naimisissa, jäin leskeksi seitsemän lapsen kanssa, joista nuorin syntyi melkein seitsemän kuukautta mieheni kuoleman jälestä.\nIsäni oli tehnyt vararikon, mutta minä päätin muuttaa Kuopioon aloittaakseni samallaista kauppaa kuin se, jota hän harjoitti. Lopetin ”Murtovarkauden”, lähetin sen suomalaiseen teatteriin ja luulin nyt, että olisin ainaiseksi pakoitettu luopumaan kirjallisista töistä.\nKatkelma Minna Canthin tekstistä (Lehtikirjoituksia ja puheita 1874, elämäkerrallisia muistoja). Teksti sisältyy Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen julkiseen verkkoaineistoon Kainoon.\n1 Naiivisuudessani tartuin – – → naiiviudessani ● Nykykielessä ominaisuudennimeksi on vakiintunut naiivius.\n2 – –”Murtovarkaus” nimisen – – → Murtovarkaus-nimisen ● Nykykielessä erisnimi ja yleisnimi liitetään yhdyssanaksi yhdysmerkillä.\n3 – – hyväsydämminen – – → hyväsydäminen ● Sydän-sanan taivutusmuodoissa on vain yksi m: sydämen, sydämessä.\n4 Oltuani kolmetoista vuotta naimisissa, jäin – – → Oltuani kolmetoista vuotta naimisissa jäin ● Lauseenvastiketta ei nykyisten suositusten mukaan eroteta pilkulla muusta virkkeestä kuin poikkeustapauksessa.\n5 – – kuoleman jälestä. → jäljestä ● Kirjakieleen hyväksyttiin aikoinaan vain länsimurteiden j k:n heikoksi astevaihtelupariksi sanassa jälki (jälki : jäljen). Aiemmin käytettiin kirjoitetussakin kielessä itämurteista vaihtelua: jälki : jälen (k katoaa).\n6 – – samallaista kauppaa – – → samanlaista. ● Kirjoitetussa nykykielessä lainen-lopun edellä oleva n säilyy vaikka mukautuminen (n:stä tulee l) kuuluukin puheessa. (Vrt. mukautuminen ensimmäisessä tavussa: tuollainen, semmoinen.)\n7 – – olisin ainaiseksi pakoitettu luopumaan – – → minun olisi pakko luopua ● Passiivin 2. partisiippia yhdessä persoonamuotoisen olla-verbin kanssa ei nykykielessä enää käytetä (ei olen irtisanottu vaan minut on irtisanottu). Kaksitavuisista o-loppuisista substantiiveista johdettuihin verbeihin ei kuulu nykykielessä i:tä → pakottaa.


Muhli, Hanna (2013)\nPerehdyttämisen merkitys organisaatioille kasvaa työelämässä tapahtuvien muutosten myötä. Hoitoalalla kaivataan paljon päteviä, työhönsä sitoutuneita työntekijöitä. Huolellisella perehdyttämisellä on myönteinen vaikutus työntekijöiden hyvinvointiin ja sitoutumiseen. Sitoutunut henkilöstö tekee työtään tunnollisesti, mikä lisää yrityksen tuloksellisuutta. Perehdyttäminen edistää työn tulosta myös potilasturvallisuuden osalta.\nTämän opinnäytetyön tarkoituksena oli tuottaa perehdytyskansio Etelä-Karjalan terveyskeskuksen Lappeen vastuualueen terveysasemille. Idea opinnäytetyöhön lähti työelämän tarpeesta. Terveysasemille kaivattiin käytännönläheistä, työelämän tarpeita palvelevaa kansiota uusien työntekijöiden perehdyttämisen tueksi. Kansion avulla haluttiin myös yhtenäistää Lappeen vastuualueen terveysasemien toimintatapoja. Opinnäytetyö toteutettiin toiminnallisen opinnäytetyömallin mukaisesti. Toiminnallisen opinnäytetyön tavoitteena on käytännön toiminnan kehittäminen tietyllä ammattialalla.\nOpinnäytetyön tuotoksena syntyi perehdytyskansio Armilan terveysasemalle. Kansio toteutettiin perinteisenä paperiversiona sekä sähköisessä muodossa. Kansio laadittiin siten, että sen muokkaaminen muille vastuualueen terveysasemille on mahdollisimman vaivatonta ja helppoa. Kansion sisältö perustuu Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin perehdyttämisohjeisiin. Lähteinä käytettiin pääasiassa sosiaali- ja terveyspiirin intranetia ja potilastietojärjestelmä Efficaa. Armilan terveysaseman hoitajille tehdyn palautekyselyn perusteella kansion laatimiselle asetetut tavoitteet saavutettiin ja kansion koettiin olevan hyödyllinen sekä perehdytettävälle että perehdyttäjälle. Opinnäytetyön teoreettinen viitekehys muodostuu perehdyttämisestä käsitteenä ja sen merkityksestä organisaatiolle. Opinnäytetyö tarjoaa perehdytysmateriaalia ja perehdyttämiseen liittyvää teoriatietoa, joiden avulla voidaan kehittää terveysasemien perehdyttämistä.


Punainen Risti varoittaa mielenterveysongelmista\nPunainen Risti varoittaa koronapandemian seurauksista mielenterveydelle - ”Meiltä puuttuu halaus”\nPunaisen Ristin mukaan näyttää jo siltä, että mielenterveysongelmat lähtevät kasvuun.\nPunaisen Ristin presidentti Francesco Rocca kertoi kaipaavansa mahdollisuutta halata. Kuva otettu joulukuussa. EPA/AOP\n27.03.2020 klo 19:20\nPunainen Risti vaati perjantaina lisäämään hoitohenkilöstölle ja muiden koronaviruksen parissa työskenteleville tarjottavaa psykologista tukea, kertoo AFP. Järjestö varoittaa myös, että eristäytyminen ja pandemian aiheuttamat paineet voivat johtaa lisääntyneisiin itsemurhiin.\nUseat maat ympäri maailman ovat tehneet rajuja toimia koronaviruspandemian leviämisen hillitsemiseksi, muun muassa sulkeneet kokonaisia kaupunkeja. Kolme miljardia ihmistä ympäri maailman elää nyt tilanteessa, jossa liikkumista rajoitetaan rajusti.\nPsykososiaalisen tuen tarve on ”kasvanut merkittävästi” kriisin alkamisen jälkeen, sanoo Kansainvälisen Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun (IFRC) pääsihteeri Jagan Chapagain.\nAFP:n haastattelussa hän sanoo ymmärtävänsä, että mielenterveystuki ei välttämättä ole agendan kärkipäässä nyt, kun ”virus yritetään pysäyttää”. Hänen mukaansa kysymys on kuitenkin tärkeä ja koskettaa ”miljoonia ja miljoonia ihmisiä”.\n–Uskon, että se voi olla hiljainen tappaja, ellei kiinnitetä riittävästi huomiota ihmisten psykososiaalisiin ja mielenterveydellisiin tarpeisiin.\nIFRC:n presidentti Francesco Rocca yhtyy Chapagainin näkemyksiin. Hän sanoi lehdistötilaisuudessa perjantaina, että itsemurhan riksi kasvaa ”ihmisten eristämisen myötä”.\nVaikka sosiaalisen eristämisen uskotaan hidastavan viruksen leviämistä, se lisää ihmisten kokemaa stressiä ja ahdistusta.\nTilastoja lisääntyneistä itsemurhista ei vielä ole, mutta Roccan ja Chapagainin mukaan keskustelut hoitohenkilökunnan kanssa näyttävät viittaavan siihen, että mielenterveysongelmat ja itsemurhat ovat nousussa.\n–Tiedämme, että trendi on tämä, Rocca sanoi.\nRocca on vieraillut kotimaassaan Italiassa koronaviruksen rajusti rokottamissa sairaaloissa.\n–Herkässä tilassa oleville ihmisille eristämisellä on monia seurauksia.\nRocca lisäsi, että italialainen hoitaja oli tehnyt itsemurhan vain muutamia päiviä sen jälkeen, kun hänellä todettiin koronavirustartunta. Hän pelkäsi, että oli tartuttanut virusta muihin.\nRocca puhui myös hoitohenkilökunnan kokemasta kuormasta silloin, kun he eivät voi koskea potilaisiin tai heidän perheisiinsä tarjotakseen tuke ja olkapäätä.\n–Meiltä puuttuu halaus.\nHän kertoi, miten viikkoa aiemmin Punaisen Ristin vapaaehtoinen oli kertonut, että hänen äitinsä oli juuri kuollut.\n–En voinut halata häntä. Hän itki kahden metrin päässä... ja minä en voinut halata.\nHän sanoi, että pandemia on pahempi kuin moni muu kriisi.\n–Jopa kriisialueilla voi halata toisia, kun on peloissaan. Kauhea asia pandemiassa on inhimillisen kosketuksen puute.\nKoronavirus vaikuttaa jokaisen arkeen! Suurtutkimus kartoittaa, miten - voit vastata kyselyyn verkossa hetiNäin mielesi reagoi, kun sosiaalinen eristys jatkuu: persoonallisuustyyppi voi vaikuttaa yllättävällä tavallaSuomalaispelaaja karanteenissa Kyproksella – ulkoiluun pitää anoa lupa tekstiviestillä: ”Pari kertaa viikossa saa käydä”Suomalaisia lääkäreitä ja hoitajia pyydetty apuun Espanjaan – halukkaita löytynytValtioneuvoston kuvat herättivät kysymyksiä, muutettiin pikapikaa – ”Sukupuolineutraalit kuvat linjassa periaatteiden kanssa”


MM-kisoissa ensimmäinen jättiyllätys: Sarjanousija katkaisi kymmenen vuoden tappioputken MM-hopeamitalistia vastaan | Jääkiekko | HS\nPäivitetty: 7.5.2016 15:29\nSveitsin Patrick Geering taisteli Kazakstanin Nigel Dawesin kanssa.\nJääkiekon MM-kisoissa nähtiin lauantaina ensimmäinen kunnon yllätys, kun Sveitsi hävisi Kazakstanille voittolaukauskisan jälkeen maalein 2–3.Sveitsi on esiintynyt viime vuosina vahvasti MM-kiekossa, ja vuonna 2013 joukkue ylsi historiansa parhaimpaan saavutukseen oltuaan Ruotsin ja Suomen yhteisissä kisoissa hopealla.\nKazakstan puolestaan on tullut tunnetuksi todellisena hissijoukkueena, sillä maa on vaihtanut sarjatasoa joka kevät vuodesta 2009 lähtien. Viime keväänä oli vuorossa nousu ylöspäin, kun joukkue voitti B-divisioonan. Joukkue ei kolmissa edellisissä MM-kisoissaan ole voittanut yhtään ottelua. Ainoa A-sarjan MM-kisoissa saavutettu voitto nähtiin vuonna 2006, kun joukkue kaatoi Slovenian maalein 5–0.Tänä keväänä joukkue voi välttää putoamisen, jos tulokset säilyvät Sveitsi-ottelun kaltaisina.Peliesitys ei tosin lupaa kovin paljoa, sillä Sveitsi oli ottelussa selvästi parempi. Maalinteko oli kuitenkin vaikeaa, ja Kazakstanin Vitali Koleskov torjui peräti 49 laukausta. Vastapäädyssä Reto Berra selvisi 24 torjunnalla.Sveitsi siirtyi ottelussa johtoon Samuel Walserin maalilla ajassa 14.56, mutta Roman Savchenko tasoitti alivoimalla ottelun puolivälissä. Kaukolaukaus lipsahti Berran ohi todella helposti.Kazakstan siirtyi Roman Starchenkon ylivoimamaalilla johtoon ajassa 50.30, mutta Denis Hollensteinin osuma hetkeä myöhemmin vei ottelun jatkoajalle.Maaleja ei nähty, joten ratkaisua haettiin voittolaukauksista. Ratkaisijaksi nousi Kazakstanin Nigel Dawes, joka onnistui kahdesti.\nJääkiekon MM-kisoissa nähtiin lauantaina ensimmäinen kunnon yllätys, kun Sveitsi hävisi Kazakstanille voittolaukauskisan jälkeen maalein 2–3.Sveitsi on esiintynyt viime vuosina vahvasti MM-kiekossa, ja vuonna 2013 joukkue ylsi historiansa parhaimpaan saavutukseen oltuaan Ruotsin ja Suomen yhteisissä kisoissa hopealla.Kazakstan puolestaan on tullut tunnetuksi todellisena hissijoukkueena, sillä maa on vaihtanut sarjatasoa joka kevät vuodesta 2009 lähtien. Viime keväänä oli vuorossa nousu ylöspäin, kun joukkue voitti B-divisioonan. Joukkue ei kolmissa edellisissä MM-kisoissaan ole voittanut yhtään ottelua. Ainoa A-sarjan MM-kisoissa saavutettu voitto nähtiin vuonna 2006, kun joukkue kaatoi Slovenian maalein 5–0.Tänä keväänä joukkue voi välttää putoamisen, jos tulokset säilyvät Sveitsi-ottelun kaltaisina.Peliesitys ei tosin lupaa kovin paljoa, sillä Sveitsi oli ottelussa selvästi parempi. Maalinteko oli kuitenkin vaikeaa, ja Kazakstanin Vitali Koleskov torjui peräti 49 laukausta. Vastapäädyssä Reto Berra selvisi 24 torjunnalla.Sveitsi siirtyi ottelussa johtoon Samuel Walserin maalilla ajassa 14.56, mutta Roman Savchenko tasoitti alivoimalla ottelun puolivälissä. Kaukolaukaus lipsahti Berran ohi todella helposti.Kazakstan siirtyi Roman Starchenkon ylivoimamaalilla johtoon ajassa 50.30, mutta Denis Hollensteinin osuma hetkeä myöhemmin vei ottelun jatkoajalle.Maaleja ei nähty, joten ratkaisua haettiin voittolaukauksista. Ratkaisijaksi nousi Kazakstanin Nigel Dawes, joka onnistui kahdesti.


Škodan ratkaisu päästöttömiin loppukilometreihin: tavaratilan alle taitettava potkulauta\nAjoneuvot Uutinen 21.5.2020\nArkea helpottavista Simply Clever -ratkaisuista tunnettu Škoda helpottaa autoilijoiden liikkumista vielä auton pysäköinnin jälkeenkin kokoontaitettavalla potkulaudalla, jonka luvataan mahtuvan ainakin Scalan ja Kamiqin tavaratilan alle – mutta vain jos siellä ei ole varapyörää.\nŠkoda on tarjonnut vuosia autoihinsa arkea helpottavia Simply Clever -varusteita, muun muassa sateenvarjoja ja jääraappoja. Nyt tšekkiläiset myyvät erikseen autoihin potkulautoja helpottamaan matkaa kaupunkialueilla senkin jälkeen kun auton liikkumismahdollisuudet päättyvät.\nValmistajan mukaan mikroliikkuminen nostaa jatkuvasti arvoaan, etenkin kaupunkialueilla. Škoda-potkulaudan kehutaan olevan nerokas ja ympäristöystävällinen kaupungissa liikkumiseen tarkoitettu menopeli.\nPotkulautaa kuvaillaan moderniksi, helppokäyttöiseksi, ja tietysti autoalan tiedotekielen mukaisesti dynaamiseksi. Lihasvoimin toimivan kulkupelin uskotaan lisäävän Škodan tunnettavuutta aktiivisten nuorten keskuudesssa, joiden ympäristöhuolet kasvavat jatkuvasti.\nValitse varapyörä tai potkulauta\nPatentoidun taittomekanismin avulla potkulaudan kerrotaan kulkevan helposti mukana ilman tarvetta tinkiä tavaratilasta, ainakin Scalassa ja Kamiqissa, joissa potkulauta mahtuu tarvittaessa tavaratilan alle, mutta vain jos autossa ei ole varapyörää. Taitettuna potkulaudan mitat ovat 49 x 42 x 11 senttimetriä. Käyttöasennossa mitat ovat 100 x 82 x 92 cm.\nOhjaustangon kumikahvojen kerrotaan tarjoavan erinomaisen tuen työ-, urheilu- ja kauppamatkoilla. Teräksestä ja alumiinista valmistettu potkulauta painaa alle viisi kilogrammaa, mutta sen kerrotaan kantavan parhaillaan 100 kg massan.\nPotkulautoja on myynnissä tällä hetkellä Škodan Tšekin verkkokaupassa, jossa hinnaksi ilmoitetaan 2 968 Tšekin korunaa, joka tekee noin 108 euroa.


elämää ja elämyksiä: tapasin pörröhännän\nEllih 24. marraskuuta 2013 klo 14.18\nKurre <3 Näin niitä tänään mökillä kaksin kappalein <3 <3\npirkko 24. marraskuuta 2013 klo 16.29\nMäkin näen onneksi työpaikan lähellä päivittäin. Kotonakin, mutta kissaojen kanssa vähän kisaavat ;)\nMarru 24. marraskuuta 2013 klo 14.25\nNuo pörröhännät ovat aikas vikkeliä (arkoja) :)\npirkko 24. marraskuuta 2013 klo 16.30\nJuu ei musta oo noin haastavaan kuvaukseen!\nLeena Lumi 24. marraskuuta 2013 klo 14.37\nMeillä on aamulla terassilla (lue isolla partsillamme kissoilta turvassa) syömässä 5-7 pörröhäntää. Olen täysin myyty, sillä kaksi syö kädäestäni;) Kun Olga vielä eli, hän ei oravista perustanut, vaan oravilla ja suuriruhtinattarella oli yhteinen vesikuppi partsilla. Pieni ongelma tulee joka kevät yrteistä, mutta minä annoin periksi ja tein yhdestä seurustelupöydästä alapihalle yrttipöydän;) Otravat nääs kätkevät mieluusti sitä, mitä eivät heti jaksa syödä ja kaikki yrtti- ja kukkruukut ovat siihen oikein omiaan.\npirkko 24. marraskuuta 2013 klo 16.31\nVoi että sulla on mahtavat omat oravat! Niitä on kyllä hauska katsella, mutta tuskin edes uskaltaisin kättäni lähelle laittaa.\nHelena ja Blackie The Cat 24. marraskuuta 2013 klo 15.03\nOijoi, mie en edes yritä niitä kuvata, ei tulis mittään.\npirkko 24. marraskuuta 2013 klo 16.32\nNo, heh, empä voi minäkään kovasti kuvasadollani kehuskella ;)\nbetween 24. marraskuuta 2013 klo 15.47\nKesäisin kurreja näkee vähemmän, mutta nyt ne ovat ilmestyneet meidänkin pihapiiriin. Kuvaaminen on aika haasteellista, kun ovat niin vikkeliä liikkeissään. Hauska kettuvideo.\nKettuvideo on musta ihan uskomaton! Ei musta ole nopeita elukoita kuvaamaan, ei vaan onnistu.\nMyrsky ja Minna 24. marraskuuta 2013 klo 16.38\nIhan huippuhienoja loikkia ketulla, tosi hauskaa katseltavaa. Varsin taitava kaveri.\npirkko 24. marraskuuta 2013 klo 17.04\nLuulisi, että päähän vähän sattuu tuollaiset loikkailut ;)\nKukkaiselämää - My flowering life 24. marraskuuta 2013 klo 16.53\nKurret ovat hankalia kuvattavia. Ihana kettu!\npirkko 24. marraskuuta 2013 klo 17.05\nTosi komeita loikkauksia tuolla ketulla ;)\nPaula 24. marraskuuta 2013 klo 19.13\nHauskoja pörröhäntiä, varsinkin tuo lumenkairaajakettu. Onpas sillä tekniikka.\npirkko 25. marraskuuta 2013 klo 0.02\nEn ole tuommaoista koskaan ennen nähnyt, erikoinen tekniikka"!\nHanna 24. marraskuuta 2013 klo 19.45\nIhania pörröhäntiä, kaikki omalla tavallaan :)\nUniikkeja tyyppejä ....\nMamma N 24. marraskuuta 2013 klo 21.33\npirkko 25. marraskuuta 2013 klo 0.03\nOnneksi meillä on kotonakin yksi ihanuus pörhikkäinen.\nmama 25. marraskuuta 2013 klo 9.30\nNauratti ihan mahdottomasti tuo pörröhäntävideo, vaikka oikeastihan se oli ihan totista ruoanetsintää nälkään :)\npirkko 25. marraskuuta 2013 klo 22.00\nAikas uskomatonta ruokailua ;) Tosi hassun näköistä, vaikka on varmaan ihan työtä kun joutuu noin sukeltaan!\nVilma 25. marraskuuta 2013 klo 11.19\nIhana kettu ja mitkä sukellukset!\nOn kyllä kiva videopätkä!


Lahden seudun joukkoliikennelautakunta 4.5.2021 - Lahti\n5.5.2021 klo 08:12\nLahden seudun joukkoliikennelautakunta 4.5.2021\nJoukkoliikennelautakunta päätti mm. tulevasta vyöhykemallista sekä kesäkauden mobiililippukampanjasta.\nJoukkoliikenteen lippujen alennuskampanja osana korona-exit suunnitelmaa\nLautakunta päätti toteuttaa joukkoliikenteen lippujen alennuskampanjan mobiilisovelluksissa osana Lahden kaupungin korona-exit-suunnitelmaa, jonka tavoitteena on edesauttaa kaupungin nopeaa toipumista koronan aiheuttamista häiriöistä asukkaiden ja yritysten arkeen.\nAlennuskampanja on tarkoitus toteuttaa hiljaisina aikoina eli arki-iltaisin klo 17 jälkeen ja viikonloppuisin koko päivän ajan. Alennetut liput ovat ostettavissa vain LSL:n mobiilisovelluksessa. Kampanjan ajan liput sovelluksessa maksaisivat vyöhykkeistä riippuen alkaen 1 euron. Kampanja-ajaksi on alustavasti suunniteltu 1.7.-5.9.2021, jos koronatilanne sen sallii.\nVyöhykeuudistuksessa edetään neljän vyöhykkeen mallilla\nLahden seudun joukkoliikennelautakunta päätti, että vyöhykkeitä uudistetaan neljän vyöhykkeen mallin mukaisesti. Vastaehdotuksena ollut tasataksamalli hävisi kokouksessa suoritetussa äänestyksessä.\nVyöhykerajoja asetettaessa otetaan huomioon kuntien toiveet ja tarpeet. Vyöhykeuudistus otetaan käyttöön aikaisintaan vuoden 2022 aikana, huomioon ottaen koronan vaikutukset kuntien taloustilanteeseen ja runkolinjastomuutoksen vaikutukset viestintään.\nKolmansien osapuolien kausiliput\nUseat toimijat ovat olleet yhteydessä Lahden seudun joukkoliikenneviranomaiseen ja ilmaisseet halukkuutensa myydä omissa sovelluksissaan Lahden seudun liikenteen kausilippuja. Lautakunta päätti osuuksista, jotka osapuolten on tilitettävä myymistään lipuista Lahden seudun liikenteelle.\nSuunnitelma talvikauden 2021-2022 joukkoliikenteen tarjonnasta\nLautakunnalle esiteltiin talvikaudelle 2021-2022 suunniteltu liikenne. Suurin osa muutoksista toteutuu jo kesäkaudella aiemman päätöksen mukaisesti. Lautakunta hyväksyi talvikauden liikennöintimuutokset esityksen mukaisina.


Historiaa tehnyt iranilainen naisnyrkkeilijä ei uskalla palata kotiin, koska pelkää tulevansa pidätetyksi. - Urheilu | HS.fi\nSadaf Khadem voitti ranskalaisen Anne Chauvinin lauantaina.\nSadaf Khadem otteli lauantaina Ranskan Anne Chauvinia vastaan. (KUVA: STEPHANE MAHE / Reuters)\nJulkaistu: 17.4. 19:01\nIranilainen naisnyrkkeilijä Sadaf Khadem https://www.hs.fi/haku/?query=sadaf+khademteki historiaa lauantaina voittamalla maansa ensimmäisenä naisena kansainvälisen nyrkkeilyottelun. Nyt hän on päättänyt olla palaamatta kotimaahansa, koska pelkää tulevansa pidätetyksi.\nUutistoimisto AFP:lle puhunut nyrkkeilijän edustaja kertoi keskiviikkona, että Khadem ja hänen valmentajansa Mahyar Monšipour https://www.hs.fi/haku/?query=mahyar+monsipourjäävät Poitiersin kaupunkiin Ranskassa Iranin pääkaupunkiin Teheraniin palaamisen sijaan.\nKhadem, 24, voitti lauantaina ranskalaisen Anne Chauvininhttps://www.hs.fi/haku/?query=anne+chauvinin, mutta Iranin lainsäädäntö kieltää naisia osallistumasta kansainvälisiin nyrkkeilyotteluihin. Lisäksi islam kieltää naisia kilpailemasta muun muassa nyrkkeilyssä, painissa, uinnissa.\nIranissa naisurheilijoiden pitää noudattaa islamilaista pukeutumiskoodia, joka kieltää paljain päin ja sortseissa esiintymisen.\nKhademin edustaja sanoi AFP:lle, että naista syytetään pukeutumiskoodin rikkomisesta ja valmentajaa avunannosta. Edustajan mukaan valmentaja oli saanut varoituksen pidätysmääräyksestä tekstiviestinä.\nNyrkkeilijä ja valmentaja eivät halunneet itse kommentoida tilannetta, mutta Ranskan urheiluministeriö on edustajan mukaan tietoinen tilanteesta.\n”Haluan kehittyä mahdollisimman paljon ja mennä mahdollisimman pitkälle näyttäen muilla iranilaisnaisille, että he voivat harrastaa tätä lajia”, Khadem kommentoi AFP:lle ennen ottelua.\nSadaf Khadem haluaa näyttää esimerkkiä iranilaisnaisille. (KUVA: Stephane Mahe / Reuters)